laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
EMK Kärsa kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Kärsa kogudus on Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa külas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Kärsa kirikut. Kogudus registreeriti ametlikult 30. jaanuaril 1991. Kogudust teenis 1991-2001 Olavi Ilumets ja aastast 2001 teenib kogudust Rein Laaneser. https://web.archive.org/web/20170227212501/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/karsa/131-karsa-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Tartu II kogudus

EMK Tartu II kogudus oli Tartus tegutsenud Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus asutati 1. märtsil 1931 Tartu karskusseltsi Sinine Rist juurde. Mõni aeg hiljem liideti Tartu II kogudus I kogudusega (EMK Tartu kogudusega). https://web.archive.org/web/20170601134843/http://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudus/tartu/212-tartu-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Keila kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Keila kogudus on Keilas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab ruume aadressil Põllu tänav 5. Kogudusele panid aluse EMK Tallinna koguduse venekeelse tööga tegelevad liikmed. Koguduse esimene avalik jumalateenistus toimus 24. aprillil 1993. Koguduse pastor on selle asutamisest saadik olnud Viktor Batšinski. https://web.archive.org/web/20170227133636/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/keila/104-keila-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kuressaare kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Kuressaare kogudus on Kuressaares tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus; ühtlasi esimene metodisti kogudus Eestis. Kogudus kasutab Kuressaare metodisti kirikut. Kogudus asutati 26. augustil 1910 Martin Prikase eestvedamisel. 1924 oli koguduses 366 liiget. 28. oktoobril 1912 õnnistati toonases linnaservas sisse metodistide pühakoda, mis hilisemate ümberehituste läbi laiendatuna on tänini kasutusel. https://web.archive.org/web/20170601211624/http://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudus/kuressaare/125-kuressare-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Räpina kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Räpina kogudus on Räpinas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Räpina metodisti kirikut. Kogudus asutati 16. märtsil 1988. Kogudus kasvas välja EMK Tartu koguduse nendest liikmetest, kes elasid Räpinas. https://web.archive.org/web/20181101090505/https://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudus/rapina/181-rapina-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Ioánnis Kasoulídis

Ioánnis Kasoulídis (kreeka keeles Ιωάννης Κασουλίδης; sündinud 10. augustil 1948 Nikosias) on Küprose poliitik. Ta oli 28. veebruarist 2013 1. märtsini 2018 Küprose välisminister. 2004–2013 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Ta õppis arstiteadust Lyoni Ülikoolis, lõpetades ülikooli aastal 1974. Aastatel 1975–1981 töötas ta arstina Londonis; ta spetsialiseerus aastal 1981 geriaatriale. Aastatel 1981–1993 töötas ta arstina Nikosias.
EMK Aseri kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Aseri kogudus on Aseris tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudusele pani aluse EMK Jõhvi koguduse misjonitöö. Kogudus asutati 12. juulil 1995. Koguduse pastor on Dmitri Semjonov. Dmitri Semjonov Eesti Metodisti Kirik https://web.archive.org/web/20170228114842/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/aseri/74-aseri-koguduse-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel EMK Aseri Kogudus kaardil
EMK Jõhvi kogudus

EMK Jõhvi kogudus on Jõhvis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) vene kogudus. Kogudus asutati 9. mail 1971. Aastast 2000 on koguduse põhikeel vene keel, kui kogudusest eraldusid eesti keelt rääkivad inimesed ja asutasid Jõhvi Petlemma koguduse. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00 Jõhvis aadressil Sompa 5a. Artur Põld Puuetega laste tugikeskus Päikesekiir EMK Jõhvi koguduse ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel EMK Jõhvi Kogudus Instagramis
EMK Jõhvi Petlemma kogudus

EMK Jõhvi Petlemma kogudus on Jõhvis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Koguduse asutasid 2000. aastal EMK Jõhvi kogudusest eraldunud eesti keelt kõnelevad liikmed (EMK Jõhvi kogudus jätkas venekeelsena). Koguduse pastor on Artur Põld. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 13.30 Jõhvis aadressil Sompa 5a. Artur Põld EMK Jõhvi Petlemma koguduse ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kohtla-Järve Kolgata kogudus

EMK Kohtla-Järve Kolgata kogudus on Kohtla-Järvel tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasvas välja EMK Jõhvi kogudusest. Kogudus asutati 1994. aastal. Koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00 aadressil Torujõe 5. Koguduse pastor on algusest peale olnud Sergei Sutškov. https://web.archive.org/web/20170227193243/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/kohtlajarve/113-kohtlajarve-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Kunda Betaania kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Kunda Betaania kogudus on Kundas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) venekeelne kogudus. Kogudus asutati 23. mail 1925. Kogudus taasasutati 1994. https://web.archive.org/web/20170601211609/http://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudus/kunda/119-kunda-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Narva kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Narva kogudus (vene keeles Нарвская община Эстонской Методистской Церкви) on Narvas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) peamiselt venekeelne kogudus. Kogudus asutati 1924. aastal. Nõukogude ajal kuulusid koguduse liikmed EMK Rakvere kogudusse. Kogudus jätkas taas tegutsemist 1967. aastal. https://web.archive.org/web/20170327182034/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/narva/137-narva-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) EMK Narva Kogudus Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Paide kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Paide kogudus on Paides tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus asutati 8. aprillil 1934. https://web.archive.org/web/20170227200510/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/paide/145-paide-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel EMK Paide Kogudus kaardil
EMK Paldiski kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Paldiski kogudus on Paldiskis tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus alustas tegevust 1993. Koguduse pastor on aastast 1999 Boris Zujev. https://web.archive.org/web/20170227194110/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/paldiski/151-paldiski-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Ruusmäe kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Ruusmäe kogudus on Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus registreeriti ametlikult alles 1979, ehkki kooskäimist alustati juba Eesti esimesel iseseisvusperioodil. https://web.archive.org/web/20200927164332/https://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/ruusmae/175-ruusmae-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Reeküla kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Reeküla kogudus on Saare maakonnas Saaremaa vallas Reekülas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus alustas EMK Kuressaare koguduse osakonnana 1910. Koguduse oma kirikuhoone õnnistati 1935. Koguduse pastor Taavet Hindrek Taimla. https://web.archive.org/web/20170227161317/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/reekula/169-reekula-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Sakussaare kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Sakussaare kogudus on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sakussaares tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus registreeriti ametlikult 2001. Enne seda tegutseti aastast 1997 tööpunkti vormis. https://web.archive.org/web/20170227222605/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/sakussaare/187-sakussaare-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Sillamäe Jumala Õnnistuse kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Sillamäe Jumala Õnnistuse kogudus on Sillamäel tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudusele pani aluse venekeelse EMK Jõhvi koguduse misjonitöö. Kogudus asutamiskoosolek toimus 2. juulil 2001. Koguduses tegutseb pühapäevakool ja laste laulugrupp. https://web.archive.org/web/20170830234515/https://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudussillamae/193-sillamae-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Tapa kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Tapa kogudus on Tapal tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Koguduse asutas 15. juulil 1912 Karl Kuum. https://web.archive.org/web/20170327125954/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/tapa/205-tapa-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
EMK Viitka kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Viitka kogudus on Võru maakonnas Võru vallas Viitka tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus tekkis EMK Võru koguduse misjonitöö tulemusena. Koguduse pastor on aastast 2003 Tea Land. https://web.archive.org/web/20170227182559/http://metodistikirik.ee/index.php/kogudus/viitka/218-viitka-ajalugu (vaadatud 01.06.2017) Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Vesiravila tänav

Vesiravila tänav on väljaarendamata tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Vesiravila tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Eesti esimese vesiravila järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302
Tuhkru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tuhkru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tuhkru tänav sai nime 16. mail 1958. Tänava nimi on Saarma tänava paarisnimi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinn asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 298
Tarna tänav

Tarna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tänav sai nime 16. mail 1958. Enne seda oli praegune Tarna tänav Kõrgepinge tänava osa. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Soodi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Soodi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Soodi tänav sai nime 8. oktoobril 2014. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring Kohanimeandmebaasist
Saarma tänav

Saarma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Saarma tänav sai nime 16. mail 1958. Enne seda oli tänava nimi Siili tänav. Enne juunipõõret Saare tänav. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 110  Saarma tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Saarma põik

Saarma põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Räitsaka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Räitsaka tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Räitsaka tänav sai nime 26. septembril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 110  Räitsaka tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rõika tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rõika tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Rõika tänav sai nime 14. mail 1946. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 292  Rõika tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rahe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rahe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Rahe tänav sai nime 26. septembril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 103  Rahe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pikse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pikse tänav on väljaarendamata tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Pikse tänav sai nime 27. juunil 2001. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287
Pakase tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pakase tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Pakase tänav sai nime 31. juulil 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 89  Pakase tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pagi tänav

Pagi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Pagi tänav sai nime 8. oktoobril 2014. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring Kohanimeandmebaasist
Ojaveere tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ojaveere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Ojaveere tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Mustjõe ääres. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Nurklik tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nurklik tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Nurklik tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime oma kuju järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Mustjõe põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mustjõe põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Mustjõe põik sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime Mustjõe tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283  Mustjõe põik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mustjuure tänav

Mustjuure tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Mustjuure tänav sai nime 12. juunil 2002. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283
Lammi tänav (Tallinn)

Lammi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Lammi tänav sai nime 8. oktoobril 2014. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring Kohanimeandmebaasist
Külma tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Külma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Külma tänav sai nime 31. juuli 1959. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 61  Külma tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kõrgepinge tänav

Kõrgepinge tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe, Veskimetsa ja Väike-Õismäe asumis. Kõrgepinge tänav sai nime 16. mail 1958. Tänav on saanud nime tänavaäärse kõrgepingeliini järgi. 2022. aastal liideti Kõrgepinge tänavaga Väike-Õismäe asumis paiknev Ehitajate tee ja Paldiski maantee vaheline kergliiklustee, mis seni oli olnud nimeta. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 276. Kohanime Kõrgepinge tänav määramine Haabersti linnaosas
Härmatise tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Härmatise tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Härmatise tänav sai nime 26. septembril 1958. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 39
Halla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Halla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Halla tänav sai nime 26. septembril 1958. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 31
Kessova Gora rajoon

Kessova Gora rajoon (vene keeles Кесовогорский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kessova Gora asula. Rajoon piirneb põhjas Sonkovo rajooniga, idas Jaroslavli oblastiga, lõunas Kašini rajooniga ja läänes Bežetski rajooniga. Rajooni pindala on 962 km². Kessova Gora rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja seitsme külaasunduse koosseisu. Q126684906
EMK Uue Alguse Kogudus

Eesti Metodisti Kiriku Uue Alguse Kogudus on Tallinnas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) venekeelne kogudus. Kogudus kasutab Tallinna Peeteli kirikut aadressil Preesi tänav 5. Koguduse pastor on Stanislav Ossipov. https://web.archive.org/web/20170604034840/http://www.metodistikirik.ee/index.php/kogudus/uue-alguse-kogudus (vaadatud 01.06.2017) Koguduse koduleht Kogudusest Eesti Metodisti Kiriku kodulehel
Võšni Volotšoki rajoon

Võšni Volotšoki rajoon (vene keeles Вышневолоцкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Võšni Volotšoki linn (ei kuulu Võšni Volotšoki rajooni koosseisu). Rajoon piirneb kirdes Udomlja linnaringkonnaga, läänes Maksatihha rajooniga, kagus Spirovo rajooniga, lõunas Toržoki rajooniga, edelas Kuvšinovo rajooniga, läänes Firovo rajooniga ja loodes Bologoje rajooniga. Rajooni pindala on 3389,14 km². Võšni Volotšoki rajoonis on 346 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja 14 külaasunduse koosseisu. Q126684775
Kultuuri- ja Haridusministeerium

Kultuuri- ja Haridusministeerium oli Eesti ministeerium, mis korraldas riiklikult Eesti kultuuri- ja haridusvaldkonda. Ministeerium eksisteerism aastatel 1993-1996. Ministeerium moodustati 1993. aastal kui Vabariigi Valitsus otsutsas 22. jaanuari 1993. aasta määrusega ühendada 25. jaanuarist Eesti Kultuuriministeeriumi ja Eesti Haridusministeeriumi. 1. jaanuarist 1996 lahutati taas Haridusministeerium ja Kultuuriministeerium. Kultuuri- ja Haridusministeeriumi haldusalas olnud Kooliamet ja Keeleamet jäid Haridusministeeriumi valitsemisalasse ning Spordiamet ja Muinsuskaitseamet Kultuuriministeeriumi valitsemisalasse. Senine kultuuri- ja haridusminister Jaak Aaviksoo sai haridusministriks ning ministrina Tiit Vöhi kolmandasse valitsusse kuulunud Jaak Allik sai kultuuriministriks. Haridusministeeriumi ja Kultuuriministeeriumi reorganiseerimise kohta, RT 1993, 5, 86 Kultuuri- ja Haridusministeeriumi jagamisest Haridusministeeriumiks ja Kultuuriministeeriumiks, RT I 1995, 72, 1220
Teede- ja Sideministeerium

Teede- ja Sideministeerium oli Eesti ministeerium, mis korraldas riiklikult Eesti transpordi- ja kommunikatsioonivaldkonda. Teede- ja Sideministeerium eksisteeris 1992-2002. EV Valitsuse seadusega 20.10.1992 nimetati senine EV Transpordi- ja Sideministeerium ümber EV Teede- ja Sideministeeriumiks. Teede- ja Sideministeeriumi valitsemisalas oli riigi infosüsteemide töö korrigeerimine, riigi infotehnoloogia- ja transiidipoliitika väljatöötamine, transpordi infrastruktuuri ja infotehnoloogiliste arengukavade koostamine ning elluviimine, seoses sellega raudtee, maanteede ja tänavate, vee- ja õhuteede, liikluse, veonduse, telekommunikatsiooni ja postside korraldamine, ühistranspordi edendamine, liikluse ohutuse suurendamine, liiklusvahendite keskkonnakahjulikkuse vähendamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine. EV Teede- ja Sideministeeriumi valitsemisalasse kuulusid: Maanteeamet; Lennuamet; Veeteede Amet; Raudteeamet; Liiklusohutuse Amet; Autoregistrikeskus; Elekterside Inspektsioon. 1. novembril 2002 ühendati Teede- ja Sideministeerium ja Majandusministeerium Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiks.  Pikemalt artiklis Eesti teede- ja sideminister Teede- ja Sideministeeriumi põhimäärus, RT I 2001, 100, 658 Teede- ja Sideministeeriumi põhimäärus, RT I 2001, 100, 658
Eesti rahvastikuminister

Rahvastikuminister oli Vabariigi Valitsusse kuuluv portfellita minister. Aastatel 1997–2009 nimetati portfellita ministrit, kes juhtis rahvastikuministri bürood, mitteametlikult rahvastikuministriks. Rahvastikuministri ametikoht kaotati 2009 ja tema ülesanded jaotati teiste ministrite vahel. 29. aprillist 2019 loodi Jüri Ratase teises valitsuses taas rahvastikuministri ametikoht Siseministeeriumis ning ametisse astus Riina Solman. Pärast Ratase teise valitsuse lagunemist kaotati rahvastikuministri koht kui ebaotstarbekas ning ministri ülesanded jagati taas teiste ministeeriumide vahel. Parteid ██ Eesti Reformierakond ██ Eesti Keskerakond ██ Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Isamaa Erakond ██ Arengupartei ^[a] Portfellita minister, keda nimetati mitteametlikult rahvastikuministriks. http://www.err.ee/389781/rahvastikuministri-buroo-puudumisest-suuri-probleeme-ei-teki (vaadatud 01.06.2017)
Eesti regionaal- ja põllumajandusminister

Regionaal- ja põllumajandusminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Aastatel 1994–2004 nimetati portfellita ministrit, kes juhtis regionaalministri bürood, mitteametlikult regionaalministriks. Alates 2004. kuni 2014. aastani kuulus regionaalminister ametlikult Vabariigi Valitsuse koosseisu ning minister juhtis regionaalpoliitikaga tegelevaid Siseministeeriumi struktuuriüksusi. Sarnase, kuid täiendatud vastutusega riigihalduse ministri ametikoht loodi 2015. aastal Rahandusministeeriumi vastutusvaldkonnas. Ministri juhtida oli muu hulgas kohalike omavalitsuste poliitika (sh haldusreformi läbiviimine), regionaalareng, riigi- ja regionaalhaldus, ruumiline planeerimine, avalik teenistus ja riigi personalipoliitika ning riigivara ja riigihangetega seotud tegevused. Riigihalduse ministri ametikoht kaotati 2023. aastal. Aastatel 1991–2015 kandis Eesti maaelu, põllumajanduse ja kalamajanduse eest vastutav minister põllumajandusministri nime ning ta juhtis Põllumajandusministeeriumi. 2015. aastal nimetati põllumajandusministri ametikoht ümber maaeluministriks ning vastav ministeerium Maaeluministeeriumiks. Maaeluministri ametikoht kaotati 2023. aastal. 2023. aastal Maaeluministeeriumi baasil loodud Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi juhtis algselt regionaalminister, mis alates 23. juulist 2024 nimetati ümber regionaal- ja põllumajandusministri ametikohaks. Ministri vastutusvaldkonnas on muu hulgas regionaal- ja maaelupoliitika, regionaalhaldus, kohalike omavalitsuste poliitika ja finantseerimine, põllumajandus, kalamajandus, toiduohutus, looma- ja taimekaitse, põllumajandusteadus- ja arendustegevus. 29. aprillist 2024 on Eesti regionaal -ja põllumajandusminister Piret Hartman.  Pikemalt artiklis Eesti põllutööminister Enne Nõukogude okupatsiooni ja anneksiooni olid Eestis ametis põllutööministrid. Parteid ██ Eesti Maaliit / Eesti Maarahva Erakond / Eestimaa Rahvaliit ██ Mõõdukad / Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Eesti Keskerakond ██ Isamaa ja Res Publica Liit ██ Eesti Reformierakond ██ Eesti Konservatiivne Rahvaerakond Parteid ██ Mõõdukad / Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Eesti Koonderakond ██ Eesti Reformierakond ██ Eestimaa Rahvaliit ██ Isamaa ja Res Publica Liit / Isamaa Erakond ██ Eesti Keskerakond ^[a] Portfellita minister, keda nimetati mitteametlikult regionaalministriks. Parteid ██ Sotsiaaldemokraatlik Erakond
Männimetsa põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Männimetsa põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Männimetsa põik sai nime 4. septembril 1970. Tänav on saanud nime Männimetsa tee järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284
Lehiste puiestee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lehiste puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Lehiste puiestee sai nime 20. novembril 1970. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 65
Eesti teedeminister

Eesti teedeminister oli Eesti minister, kes juhtis Teedeministeeriumit. Ferdinand Petersen (1918) Eduard Säkk (1918–1919) Nikolai Köstner (1919) Eduard Säkk (1919–1920) Aleksander Bürger (1920) Juhan Kukk (1920–1921), kaubandus-, tööstus- ja teedeminister Karl Ipsberg (1921–1924) Karl Kark (1924) Karl Virma (1924–1925) Oskar Amberg (1925–1926) August Kerem (1926–1928) Oskar Köster (1928–1929) August Jürman (1929–1931) Aleksander Oinas (1931–1932) Jaan Raudsepp (1932) Leopold Johanson (1932–1933) Oskar Köster (1933) Nikolai Viitak (1937–1940) Eesti teede- ja sideminister