Haag

Haag on linn Hollandi lääneosas 6 kilomeetri kaugusel Põhjamerest, riigi valitsuse asupaik ja Lõuna-Hollandi provintsi halduskeskus. Kuigi Haagis asuvad nii valitsus kui ka parlament, on Hollandi pealinn siiski Amsterdam. Haagis asuvad Hollandi parlamendi (Generaalstaatide) esimene ja teine koda (Senat ja Esindajatekoda). Ka Hollandi kuningas Willem-Alexander elab ja töötab Haagis. Samuti on seal välissaatkonnad, ministeeriumid ja Ülemkohus. Haagis asub üle 150 rahvusvahelise organisatsiooni, teiste hulgas järgmised: Rahvusvaheline Kohus Rahvusvaheline Endise Jugoslaavia Kriminaaltribunal Rahvusvaheline Kriminaalkohus Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon. Hollandikeelne nimi Den Haag on vanem nimi. Aastast 1639 kasutatakse ka nime 's-Gravenhage (Des Graven Hage) 'krahvi tara', mis on ka ametlik nimi. Haag oli algul jahipiirkond, hiljem Hollandi krahvide halduskeskus. Haag on olemas aastast 1248, mil Hollandi krahv Willem II laskis ehitada losskindluse luitejärve (praegune Hofvijver) äärde. Tema poeg krahv Floris V hoolitses pärast Willemi enneaegset surma Ridderzaali valmimise eest. Ridderzaal kindlustati, ent küla ümber selle ei saanud linnaõigusi, kuigi Haagist sai Hollandi krahvide ja nende järglaste residents. Haag sai kasvada Hollandi piirkonna linnade vahelise kompromissina, ent needsamad linnad hoolitsesid selle eest, et Haagist ei saaks kindlustatud linna. Kaheksakümneaastase sõja ajal jäi Haag ka peaaegu inimtühjaks. Alles 1806, Prantsuse võimu all sai Haag linnaõigused, ent sel ajal ei andnud linnamüür enam eelist: Haag jäigi ilma linnamüürita ning sai vabalt laieneda. Seetõttu on levinud ütlus, et Haag ei olegi linn, vaid küla. Linna vanemates osades on tavaliselt iseloomulikult laiad ja pikad tänavad. Majad on üldiselt madalad (mitte üle 4-korruselised) ning elegantsed. Linn on avaram kui teised Hollandi linnad. Kanaleid Haagis peaaegu ei ole, sest 19. sajandi lõpus nad kõik kuivendati. Endine Hollandi koloonia Indoneesia on linnale oma jälje jätnud. Paljud tänavad on nimetatud Indoneesia kohanimede järgi ja linnas on arvukas, kuigi kahanev indoneeslaste kogukond. Linna elu on koondunud Hofvijveri ja Binnenhofi (parlamendi residentsi) ümber. Teine populaarne turistide sihtkoht ja noorte inimeste väljasõidukoht on Scheveningeni supelrand linna loodeosas. Elanikke on seisuga 31. mai 2009 Statistika Keskbüroo andmetel 485 818. 1796: 41 300 1830: 56 100 1849: 63 600 1879: 113 500 1899: 206 000 1925: 394 500 1994: 445 279 1. jaanuar 2001: 442 356 1. jaanuar 2003: 463 826 2008: 475 800 Kesklinn Archipelbuurt/Willemspark Zeeheldenkwartier Stationsbuurt Oude Centrum Kortenbos Rivierenbuurt/Uilebomen Voorhout Schilderswijk Transvaal Escamp Bouwlust Leyenburg Moerwijk Morgenstond Rustenburg/Oostbroek Vrederust Wateringse Veld Haagse Hout Benoordenhout Bezuidenhout (vaata ka V-2) Haagse Bos Marlot Mariahoeve Laak Binckhorst Laakkwartier Spoorwijk Leidschenveen-Ypenburg Loosduinen Bohemen Waldeck Kijkduin/Ockenburg Kraayenstein/De Uithof Loosduinen Scheveningen Scheveningen Duinoord Statenkwartier Belgisch Park Oostduinen Duindorp Archipelbuurt Van Stolkpark Westbroekpark Segbroek Bomen- en Bloemenbuurt Regentessekwartier Valkenboskwartier Vogelwijk Vruchtenbuurt Congressgebouw's peetakse Põhjamere džässifestivali. Haagist on pärit rokkansamblid Shocking Blue ja Golden Earring ning satiirikud Kees van Kooten ja Wim de Bie. Muuseum Beelden aan zee on skulptuuride kogu peamiselt 20. sajandi kunstnikelt. Gemeentemuseumis on palju Piet Mondriani maale. Mauritshuisis on palju Johannes Vermeeri, Rembrandti ja Paulus Potteri maale. Maurits Cornelis Escheri muuseum Ridderzaal ja Binnenhof Gevangenpoort Noordeinde loss Vredespaleis Madurodam on miniatuurne linn, mis näitab, kuidas Holland välja näeb. "Mesdagi panoraam" on Hendrik Willem Mesdagi tehtud 14 meetri kõrgune ja 120 meetri pikkune maal, mis kujutab Haagi ja Scheveningenit 19. sajandil. Jozias van Aartsen – linnapea Louis Couperus – "Kui ma midagi olen, siis ma olen haaglane." Harrie Jekkers: "Ma hakkaksin nutma, kui ma haaglane ei oleks." Marnix Rueb – koomiksi "Haagse Harrie" autor Kohalik jalgpalliklubi on ADO Den Haag, kelle koduväljak on ADO Den Haagi staadium. Linna esindusmeeskond korvpallis on The Hague Royals ja jäähokis Hijs Hockij Den Haag. Alates 1975. aastast joostakse linnas poolmaratoni CPC Loop Den Haag. Haagist pärit kuulsaid sportlasi: Dirk Advocaat, jalgpallur ja jalgpallitreener Richard Krajicek, 1996. aasta Wimbledoni tenniseturniiri võitja Ties Kruize, jäähokimängija Joop Zoetemelk, 1980. aasta Tour de France võitja Erica Terpstra, olümpiamedalist ujumises ning poliitik Raymond van Barneveld, üks maailma edukamaid noolemängu mängijaid Bart Veldkamp, 1992. aasta taliolümpiamängude võitja 10 000 m kiiruisutamises Trammide ja busside kohta vaata HTM Personenvervoer. Kaks peamist raudteejaama on Den Haag Hollands Spoor (gv) ja Den Haag Centraal (gvc). Keskjaam on lõppjaam. Delft Leiden Rijswijk Voorschoten Wassenaar Wateringen Zoetermeer Leidschendam Voorburg Rotterdam Haagi kongress Statistics Netherlands Linna koduleht Kohalik ajaleht Haagsche Courant