laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Guaano

Guaano on merelindude ja nahkhiirte väljaheidete üldine nimetus. Guaanot kasutatakse tõhusa väetisena, sest see on suure lämmastikusisaldusega. Pinnast, kus on vähe orgaanilist ainet, saab muuta palju viljakamaks, lisades sellelaadset sõnnikut. Guaano koosneb peamiselt ammooniumiühendeist ja nitraatidest koos kusihappe, fosfor-, oksaal- ja süsihappe ühenditega ning mitmete sooladega. Palju guaanot koristatakse ja kogutakse Vaikse ookeani saartel, näiteks Naurul. Niisugustel saartel on linnukolooniad olnud aastatuhandeid ning linnusõnniku sügavus küündib mitme meetrini. Suurimad guaanoleiukohad asuvad Peruus ja Tšiilis. Guaanost on tekkinud Atacama kõrbes asuvad tšiili salpeetri ehk naatriumnitraadi (NaNO3) varud, mida on kasutatud lõhkeainete tootmiseks. Guaano on ka strateegiline tooraine, mille pärast on peetud sõdu.
Riigiõigus

Riigiõigus on avaliku õiguse haru, mis reguleerib põhiseaduslike riigiorganite ülesehitust ja toimimist ning määratleb isikute põhiõigused, vabadused ja põhikohustused. Riigiõiguse olulisim allikas on riigi põhiseadus.
Ott Kool

Otto Kool (12. november 1930 Kunda vald, Toolse küla – 28. august 2000) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Ajakirjanikuna kasutas ta nime Ott Kool. Maetud Kunda kalmistule. Ta õppis aastatel 1938–1941 Malla algkoolis, 1941–1945 Kunda 6-klassilises koolis ja 1945–1947 Karepa algkoolis. 1948. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve Tööstuskooli elektriku erialal ja 1949. aastal lõpetas Kohtla-Järve Õhtukeskkooli. 1948–1950 töötas tsemendivabrikus Punane Kunda algul elektrimontööri õpilasena, hiljem elektrimasinistina 1953. aastast töötas kuus aastat Rakvere Metsatööstuskeskuses Seejärel kaks aastat Väike-Maarja Remondi-Tehnikajaamas elektrikuna. 1961. aastast oli ta ajakirja Noorus korrespondent. Samast ajast algas ka tema Eesti Raadio korrespondenditöö Põhja-Eestis. 1962. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu liige 1987. aastast Kirjanike Liidu liige Eesti Kongressi, Eesti Komitee ja Põhiseaduse Assamblee liige Ott Kool oli tuntud ka kirjanikuna – tema sulest on ilmunud teravate probleemidega publitsistikat ja lühijutte ("Adraseadmise aegu", "Tähed allikas"). Samuti kirjutas ta publitsistliku kallakuga näidendeid – "Lilled professorile", "Maarja maal", "Kes paljajalu käib?", "Musta kassi öösel ei näe" jt. Käsitles põhiliselt Virumaa külaelu päevaprobleeme ja eetilisi küsimusi. Ott Kooli näidendeid on edukalt esitatud ka Rakvere Teatris, samuti Endla teatris. Kool kirjutas ka filmistsenaariume: "Puud ja inimesed", "Hommikumeeleolu", "Leib" jt. Eriti kuulsaks sai ta taasiseseisvumise ajal fosforiidi kaevandamise vastases kampaanias osalemisega ja selle avalikustamisega. 1968 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Tähed allikas") 1988 Eesti NSV suur looduskaitsemärk 1988 Karl Ernst von Baeri medal 1988 Eesti NSV teeneline ajakirjanik Ott Koolil oli mitu õde-venda: Elsa, Alfred, Hilda, Alfild, Linda, Helmi (hilisem Helmi Mets, kelle loodud on "Rutja jenka" laulusõnad). Samuti oli tal neli last.[viide?] Oliivia Kool. Armastatud ajakirjanik Ott Kool kaasteeliste mälestustes. Akadeemiake. Õpilaste teadusajakiri, 2010 (1) Foto: Ott Kool 1990. aastal
Protsessile suunatud psühholoogia

Protsessile suunatud psühholoogia ehk protsessitöö on 1970. aastate lõpus Arnold Mindelli loodud psühhoterapeutiliste, isiksusarenguliste ja grupitöö praktikate ja teooriate kogum. Füüsikuharidusega Mindell läks Zürichisse algul füüsika kraadiõppesse, kuid lõpetas selle asemel Jungi Instituudi jungiaanliku analüütilise psühholoogina. Teda hakkasid huvitama kehaliste sümptomite seosed unenägudega. Jungiaanlikust taustast arendas Mindell, sageli koos abikaasa Amy Mindelliga, lisades mõjutusi taoismist, šamanismist ja alkeemiast, samuti metafooridena kvantfüüsikast. Protsessitöö keskseteks mõisteteks on primaarprotsessi ja sekundaarprotsessi ideed. Primaarprotsessideks on kõik kogemused, mida klient peab enda omadeks. Sekundaarprotsessid seevastu on aistingud, sündmused, ideed, mida klient peab endavälisteks, võõrasteks. Protsessitöö üheks omapäraks teiste arvukate eklektiliste psühholoogiliste lähenemiste kõrval on võimalused suurtes gruppides konfliktide lahendamiseks, mida nimetatakse maailmatöö. Maailmatöö põhineb süvademokraatia põhimõttel. Mindelli järgi vastandub süvademokraatia tavapärasele esindusdemokraatiale, milles kuuldavale jääb üksnes enamuse hääl. Süvademokraatias seevastu püütakse teadvustada kõiki hääli, teadvuse seisundeid ja tegelikkuse kaarte, eeldades et need on tervikprotsessi mõistmiseks vajalikud. Mis on protsessitöö? Protsessitöö kirjeldus Eesti protsessitöö praktiseerija Viktoria Saati lehelt Marika Tomberg. Ma näen häält, kuulen lõhna, tunnen silmi. Terviseleht, kuupäevata
Douro

Douro (hispaania Duero) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Jõgi saab alguse Ibeeria mägedest ja voolab peamiselt läände. Suubub Atlandi ookeani. Suudmes asub Porto linn. Jõe kaldal asuvad Hispaania linnad Soria, Aranda de Duero, Tordesillas ja Zamora. Jõe pikkus on 897 km, millest 112 km moodustab Hispaania ja Portugali piiri. Jõe valgala on 98 400 km². Douro suuremad lisajõed on Esla, Valderaduey, Pisuerga, Águeda, Yeltes ja Tormes. Douro org on veinitootmispiirkond. Alto Douro veinipiirkond jõe ülemjooksul kuulub 2001. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Tutvustus UNESCO maailmapärandi lehel
Tejo

Tejo [t'ežu] (hispaania Tajo [t'ahho]) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Saab alguse Albarracíni mägedest ja voolab peamiselt läände. Suubub Atlandi ookeani. Suudmes asub Lissaboni linn. Jõe ääres asuvad veel Aranjuez, Toledo, Talavera de la Reina ja Alcántara Hispaanias ning Constância ja Santarém Portugalis. Jõe pikkus on 1038 km, valgala on 80 100 km². Lissabonis on üle jõe ehitatud Vasco da Gama sild, mis on Euroopa pikim.
Euroala

Euroala ehk eurotsoon on ala, kus kehtib Euroopa Liidu ühisraha euro. Euroalasse kuulub 20 riiki. Euroala rahapoliitikat juhib Euroopa Keskpank. Euroala riikide keskpangad moodustavad eurosüsteemi. Euroala riikide rahandusministrid moodustavad eurorühma, mis loodi 13. detsembril 1997 Euroopa Ülemkogu otsusega. Alates 12. jaanuarist 2018 on eurorühma alaline esimees Mário Centeno. 1998. aastal leppisid üksteist Euroopa riiki kokku ühisraha kasutuselevõtu tingimused. Euroala tekkis euro ametliku kasutuselevõtuga 1. jaanuaril 1999 Austrias, Belgias, Hispaanias, Hollandis, Iirimaal, Itaalias, Luksemburgis, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal ja Soomes. Nendega liitus Kreeka, kes täitis (statistikat võltsides) euro kasutuselevõtu tingimused ehk Maastrichti kriteeriumid aastal 2000 ja võttis euro kasutusele 1. jaanuaril 2001. Euromündid ja -paberraha tulid käibele 1. jaanuaril 2002. Sloveenia täitis eurotingimused 2006 ja euro tuli riigis käibele 1. jaanuaril 2007. Küpros ja Malta täitsid eurotingimused 2007 ning euro tuli riigis käibele 1. jaanuaril 2008. Slovakkia täitis eurotingimused 2008 ja euro tuli riigis käibele 1. jaanuaril 2009. Eesti täitis eurotingimused aastal 2009. Euro tuli riigis käibele 1. jaanuaril 2011, vahetades välja Eesti krooni. Eestist sai euroala 17. riik. Läti esitas formaalse taotluse euroalaga liitumiseks 2013. aastal ja liitus euroalaga 1. jaanuaril 2014. Leedu täitis eurotingimused 2014, euro tuli käibele 1. jaanuaril 2015. Horvaatia täitis eurotingimused juulis 2022 ja euro tuli käibele 1. jaanuaril 2023. Euro käibib ka Monacos, millel varem oli rahaliit Prantsusmaaga, ning Vatikanis ja San Marinos, millel oli rahaliit Itaaliaga. Need kolm riiki annavad välja ka oma kujundusega euromünte. Eurot kasutab veel Andorra, mis pole ühegi riigiga ametlikult rahaliidus. Enne eurot kasutati seal paralleelselt Hispaania peseetat ja Prantsuse franki, mis on nüüd mõlemad asendatud euroga. Ühepoolselt on euro kasutusele võtnud Montenegro ja Kosovo, kus enne eurot käibis Saksa mark. Ametlikult ei arvata Andorrat, Montenegrot ega Kosovot euroala riikide hulka. Mitteametlikult seda vahel siiski tehakse. Paljude riikide valuutad on fikseeritud euro vahetuskursiga. Sellised riigid on Euroopa riikidest Bosnia ja Bulgaaria. Selliseid riike on palju ka Aafrikas ning nad kõik on endised Prantsusmaa asumaad: Benin, Elevandiluurannik, Gabon, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo, Lääne-Sahara, Mali, Maroko, Niger, Senegal, Togo ja Tšaad. Mõne riigi valuuta vahetuskurss on seotud euroga nii, et lubatud on selle väike kõikumine euro suhtes. Selline riik on Taani (koos Gröönimaaga). Euroala laienemine Euroalast väljaastumine
Meeleheitel koduperenaised

"Meeleheitel koduperenaised" (originaalpealkiri "Desperate Housewives") on USA telesari, mis räägib väljamõeldud Fairview' äärelinnas Wisteria Lane'i tänaval elava viie koduperenaise elust. "Meeleheitel koduperenaised" on segu mitmest žanrist: draamast, komöödiast, krimiloost, satiirist, põnevikust ja seebiooperist. Eestis võib sarja näha Kanal 2-s, Fox Life'is ning Sony Channel’is Teri Hatcher – Susan Mayer Felicity Huffman – Lynette Scavo Marcia Cross – Bree Van de Kamp Hodge Eva Longoria Parker – Gabrielle Solis Marquez Nicollette Sheridan – Edie Britt Ricardo Chavira – Carlos Solis Andrea Bowen – Julie Mayer Doug Savant – Tom Scavo Kyle MacLachlan – Orson Hodge Brenda Strong – Mary Alice Young James Denton – Mike Delfino Drea de Matteo – Angie Bolen Kuldgloobus 2004 nimetati sari 5 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest võitis kaks: parim muusikal või komöödia ning parim muusikali- või komöödianäitlejanna (Teri Hatcher) 2005 nimetati sari 5 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest võitis ühe: parim muusikal või komöödia 2006 nimetati sari 3 Kuldgloobuse kandidaadiks, millest ta ei võitnud ühtki kokku 13 nominatsiooni ja 3 Kuldgloobust Emmy 2005 kandideeris sari 15 Emmyle, millest võitis kuus: parim komöödiasari, parim režissöör (Charles McDougall), parim komöödianäitlejanna (Felicity Huffman), parim naiskülalisosatäitja komöödiasarjas (Kathryn Joosten), parim operaator ja parim teemamuusika 2006 kandideeris sari 7 Emmyle, millest ei võitnud ühtki 2007 kandideeris sari 6 Emmyle, millest ei võitnud ühtki 2008 kandideeris sari 4 Emmyle, millest võitis ühe: naiskülalisosatäitja kategoorias komöödiasarjas (Kathryn Joosten) 2009 kandideeris sari 2 Emmyle, millest ei võitnud ühtki kokku 34 nominatsioni ja 7 Emmyt ABC.com: Desperate Housewives Eestikeelne foorum Meeleheitel koduperenaised andmekogus IMDb (inglise)
Korea poolsaar

Korea poolsaar on poolsaar Aasia idaosas. Seda ümbritsevad Jaapani meri idast, Korea väin lõunast ja Kollane meri läänest. Poolsaare pikkus on umbes 600 km ja pindala 150 000 km². Pinnamood on peamiselt mägine, kõrgeim tipp on Jirisani mägi (1915 m). Poolsaarel asuvad Põhja-Korea ja Lõuna-Korea.  Korea poolsaar – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Hispaania peseeta

Hispaania peseeta oli Hispaania valuuta 1869. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002). 1 peseeta (alumiiniumist); harva 5 peseetat (alumiiniumpronksist); väga tihti 10 peseetat (nikkel); harva 25 peseetat (alumiiniumpronksist, keskel auk); väga tihti 50 peseetat (nikkel, tuntud ka "hispaania lillena", mille eeskujul ka 20 - eurosendiste rant kujundati); tihti 100 peseetat (alumiiniumpronksist, paks rant); väga tihti 200 peseetat (nikkel); harva 500 peseetat (alumiiniumpronksist, paks rant); tihti Enne euro kasutuselevõttu oli Hispaanias käibel ainult neli pangatähenominaali: 1000 peseetat 2000 peseetat 5000 peseetat 10 000 peseetat
Temirtau

Temirtau on linn Kasahstanis Karagandõ oblastis. Asub Nura jõe ääres Karagandõst põhjas. Temirtau on asutatud 1905. aastal Samarast pärit asunike poolt Žauri külana ja nimetati 1909 Samarkandski külaks. 1945 sai linnaks ja tänapäevase nime (kasahhi keeles 'rauamägi'). Linnas on metallurgiakombinaat Mittal Steel Temirtau ja metallurgiainstituut.
Prantsuse frank

Prantsuse frank oli Prantsusmaa valuuta alates 1795. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002). Prantsuse frank kehtis ka Monacos ja Andorras. 5 santiimi (messing) 10 santiimi (messing) 20 santiimi (messing) 1/2 franki (nikkel) 1 frank (nikkel) 2 franki (nikkel) 5 franki (nikkel) 10 franki (bimetalne; keskel nikkel, väljaspool messing) 20 franki (bimetalne; keskel punkt messingist, selle ümber rõngas niklist ja siis omakorda rõngas messingust); väga harva Varem olid ka 1- ja 2-santiimised mündid, mis võeti juba ammu enne euro käibelevõttu käibelt ära. Prantsusmaa pank (Banque de France) lõpetas 17. veebruaril 2005 müntide vahetamise eurodeks, st Prantsuse frangi ja santiimi münte enam ümber ei vahetata. Enne euro kasutuselevõttu olid Prantsusmaal käibel järgmised rahatähed: 20 franki (Claude Debussy; vanast seeriast) 50 franki (Antoine de Saint-Exupéry) 100 franki (Paul Cézanne) 200 franki (Gustave Eiffel) 500 franki (Marie Curie ja Pierre Curie) Ülalnimetatud pangatähti vahetas Prantsusmaa pank (Banque de France) kuni 17. veebruarini 2012 eurodeks ümber. Luidoor Napoleondoor
Vararenessanss

Vararenessanss on renessansiaja osa, mis vältas umbes aastatel 1430–1500. Sel ajajärgul on vähemalt renessansiaja kirjanduses ja kujutavas kunstis tooniandjaks Itaalia. Renessanssmuusika raskuspunkt on Madalmaades.
Sisemaataipan

Sisemaataipan (Oxyuranus microlepidotus) on Austraalias esinev mürkmadu, kes taksonoomiliselt on arvatud mürknastiklaste sugukonda. Teda peetakse maailma mürgiseimaks maoks. Ühe hammustusega eralduvast mürgist piisaks 100 inimese või 250 000 hiire tapmiseks. Korraga eralduv mürgikogus on keskmiselt 44 mg, kuid on leitud ka madusid, kellel see on 110 mg. Mao mürgisus selgus alles 1975. aastal, kui püüti kinni elus madu. Sisemaataipani keskmine pikkus on 1,8 m, kuid ta võib kasvada ka 2,5 m pikkuseks. Madu elab Austraalia sisemaal Simpsoni kõrbes ja Suures Arteesiabasseinis. Madu on väga arg ja varjatud eluviisiga. Siiani ei ole teada sisemaataipani põhjustatud surmajuhtumeid.
Porto

Porto on linn Portugalis Douro jõe suudmes selle põhjakaldal. Porto on elanike arvult riigi teine linn. Linna nime järgi on saanud nime Douro orus valmistatav portvein. Porto vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas tegutseb jalgpallimeeskond FC Porto. Portus Cale Sonoscopia Porto koduleht
Taraz

Taraz on linn Kasahstanis, Žambõli oblasti keskus. Taraz on Kasahstani vanim linn. 2001. aastal tähistati linna 2000. aastapäeva. 1936–1938 oli linna nimi Mirzojan ja 1938–1997 Žambõl (venepäraselt Džambul). Linna koduleht
Glåma

Glåma ehk Glomma on Norra pikim jõgi. Jõe pikkus on 604 km. Glåma saab alguse Trøndelagi maakonnast Rørosi lähedalt ja suubub Fredrikstadis Oslo fjordi. Jõe valgala on 42 441 km², millest 422 km² asub Rootsis. Jõgi läbib metsarikkaid piirkondi ja on juba ajalooliselt Norra üks juhtivamaid jõgesid palgiparvetamisel. Juba sajandeid on Glomma jõge kasutatud transporditeena ja vee-energia saamiseks. Jõel on Euroopa suurim sisemaa delta. Rånåsfossi hüdroelektrijaam Glåma jõel Rånåsfossi hüdroelektrijaam Glåma jõel
Gaston Planté

Gaston Planté (22. aprill 1834 Orthez, Prantsusmaa – 21. mai 1889 Bellevue, Pariisi lähedal) oli prantsuse füüsik, kes leiutas pliiaku. Aastal 1854 hakkas tööle õppejõuna Pariisi kunsti- ja käsitöö koolis. Uuris elektrinähtusi õhus, tegeles töödega kõrgepingenähtuste vallas. 1855. aastal avastas ta Pariisi lähedalt lennuvõimetu linnu fossiili, mis sai tema järgi nimeks Gastornis parisiensis. Leiutas 1859. aastal esimese laiadesse massidesse jõudnud elektrivoolu salvestamise seadme, pliiaku. 1860. aastal sai Polütehnilise Assotsiatsiooni professoriks. 1881. aastal kasutas pliiakut jalgratta- ja paadiajami vooluallikatena. 1882. aastal võeti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks. Aastal 1989 hakkas Bulgaaria Teaduste Akadeemia välja andma temanimelist medalit teadlastele, kes on arendanud või leiutanud uusi viise elektri salvestamiseks.
Maksiim

Maksiim (prantsuse maxime) on lühikesse lausesse pandud elutarkus või käitumisreegel. Aforism Sentents
Pikkusplaat

Pikkusplaat on vahend pikkusühiku säilitamiseks ning pikkuse mõõtmiseks. Pikkusplaadid valmistatakse karastatud terasest. Pikkusplaatidega kontrollitakse mõõteriistade näitu, gradueeritakse skaalasid, seadistatakse mõõtevahendeid ja tööpinke. Neid kasutatakse täpseteks märkimistöödeks, kuid ka detailide otseseks mõõtmiseks. Pikkusplaatide mõõtmed on normeeritud ning neid tarnitakse komplektina. Pikkusplaatide kasutamine ja nende mõõtmine inteferentsmeetodi abil TTÜ mehhatroonikainstituudi laboratoorse töö juhend
Skaala (täpsustus)

Skaala on: Skaala on piki joont kulgevate märkide (kriipsude, punktide) rida, mis moodustavad mõõtühikute väärtustele vastava järjestikuste arvude rea. Skaalafunktsioon Temperatuuriskaala on... Võimsusskaala on ... Tuuleskaala on ... Heledusskaala Helirida Helitugevuse skaala Lineaarne skaala Logaritmiline skaala Ruutskaala Skaala ulatus Mõõteskaala Skaala täpsus/viga Värvusskaala
Adapter (CNC)

Adapter ehk vaheotsik on seade, mille abil kinnitatakse lõiketera arvprogrammjuhitava tööpingi supordi revolverpeasse.
Adapter

Adapter on seade või detail, mis teeb võimalikuks muude seadmete või komponentide omavahelise ühendamise. Adapter võimaldab suurendada mingi seadme või komponendi kasutusvõimalusi. Näiteks saab nn autoadapteri abiga ühendada auto elektrisüsteemi seadmeid, mis on algselt mõeldud kasutamiseks seinatoitega. Lihtsamal kujul võib adapter lihtsalt sobitada omavahel sobimatuid ühenduskohti - näiteks arvutihiire PS2-otsiku arvuti USB-porti või suurema läbimõõduga vooliku väiksema läbimõõduga kraani otsa. Keerulisemal juhul muudab adapter edasiantava energia või signaali omadusi, näiteks 220-voldise voolu 24-voldiseks. Sellist seadet nimetatakse ka muunduriks. Adapter (CNC) Toiteadapter Sülearvuti toide
Björn Ulvaeus

Björn Kristian Ulvaeus (rootsi keeles: [ɵl'veːɵs]; sündinud 25. aprillil 1945 Göteborgis Rootsis) on rootsi muusik. Tuntud eelkõige ansambli ABBA liikmena. Vasa ordeni I klassi komandör (2024).
Simferopol

Simferopol (eesti van. Simferoopol) on linn Ukrainas Krimmi poolsaarel, Krimmi Autonoomse Vabariigi pealinn. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub de facto Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simferopoli elanikest venelasi 66,8%, ukrainlasi 21,2%, krimmitatarlasi 7%, valgevenelasi 1,1%, juute 0,7% ja armeenlasi 0,6%. Simferopolil on trollibussiühendus Jaltaga. Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater Simferopoli lennujaam 2014. aasta Simferopoli intsident Q126684906 Linna ametlik lehekülg http://sim.gov.ua/ http://www.simferopol.info/
Agnetha Fältskog

Agnetha Åse Fältskog [agn'eeta 'oose f'eltskuug] (sündinud 5. aprillil 1950 Jönköpingis Rootsis) on rootsi poplaulja, kes on tuntud eelkõige popansambli ABBA liikmena. Agnetha sündis kaubamajajuhataja Ingvar Fältskogi ja Birgiti (neiupõlvenimi Johansson) peres. Agnetha noorem õde Mona sündis 1955. aastal. Enne ABBA-karjääri oli Agnetha Rootsis edukas soololaulja, kellel oli ilmunud mitu singlit ja albumit. 15-aastaselt sai temast kohaliku tantsuansambli laulja. Paar aastat hiljem kirjutas ta laulu "Jag var så kär", mis sai 1967. aastal Rootsis hitiks. Eestis sai lugu tuntuks pealkirjaga "Sulle kõik nüüd ütlen". Agnethalt on ilmunud mitu singlit ka saksakeelsete lauludega. 1968. aastal töötas ta mõne kuu Lääne-Berliinis ning oli mõnda aega sisse võetud saksa laulukirjutajast Dieter Zimmermannist. 1975. aastal, olles juba ABBA liige, andis ta välja rootsikeelse albumi "Elva kvinnor i ett hus", millest sai tema senise soolokarjääri edukaim album. Pärast ABBA laialiminekut jätkas ta kuni 2013. aastani arvestatavat soololauljakarjääri nii salvestiste kui ka kontsertesinemistega. Vasa ordeni I klassi komandör (2024). Tema edukat karjääri käsitlevad kaks elulooraamatut: 1996. aastal ilmunud autobiograafia "Som jag är" (inglise keeles "As I Am" 1997), mis täiendatud kujul ilmus inglise keeles 1998. aastal, ning 2016. aastal Suurbritannias välja antud Daniel Wardi raamat "Agnetha Fältskog – The Girl With The Golden Hair". Agnetha Fältskogi koduleht ABBA koduleht
Alamsaksa keel

Alamsaksa keel on põhjapoolsel Saksamaal ja Madalmaades kõneldav ja kirjutatav regionaalkeel. 13.–16. sajandil oli keskalamsaksa keel Põhja-Euroopa suhtlus- ja kultuurikeel. Alamsaksa keelt kõneldi ja kirjutati ka Liivimaal Hansa liidu aegadel, kui kasutati Lübecki õigust, enne kui selle asemele tuli ülemsaksa keel. Alamsaksa keelest on läänemeresoome (eesti, soome ja liivi keelde) ja skandinaavia keeltesse (taani, rootsi ja norra keelde) ning läti keelde tulnud palju laensõnu. Alamsaksa laenud eesti keeles Benrathi liin Vana-Saksimaa Hansesprache, Mittelniederdeutsche Sprache, Ausgleichssprache Eike von Repgow, Sachsenspiegel (Saksi peegel) ja Liivi peegel (ka Liivimaa õiguspeegel) Alamsaksakeelne Vikipeedia Alamsaksa vikipeedia Plattmakersi sõnastik Drentsi sõnastik Alamsaksa sõnastikud Streektaal-Organisatie in het Nedersaksisch Taalgebied Institut für niederdeutsche Sprache e.V.
Aandu

Aandu (kohakääne Aandusse) on küla Raplamaal Kohila vallas. Aandule lähimad asulad on kirdes Kohila, kagus Rootsi, läänes Hageri ja põhjas Masti. Muudest paikadest lähemad on põhjas Päevati ja loodes Nõmme. Aandus asub Aandu karstikaitseala. Aandu lähedalt möödub Kernu–Kohila tee. Kohilas on lähim raudteejaam. Aandut esmamainiti 1564–65 Ona taluna. Edaspidi mainiti seda 1671 kujul Ohna, 1686 kujudel Ognaby ja Ognakylla, 1725 kujul Aanda ja 1913 kujul Ando. Küla kuulus Hageri kihelkonda. Varasemate nimekujude samasust Aanduga kinnitab 1671. aasta dokument, mis käsitleb Tohisoo ja Lohu ning Tohisoo ja Aandu piiri. 1977 liideti Aanduga Päevati küla. Aandu on liitsõnaline kohanimi, mille päritolu on teadmata. Esiosa aan on murdeline omastav sõnast aed, ent see võib olla juhuslik kokkusattumus. 17. sajandi kirjapanekute põhjal tõlgendas Karl Pajusalu küla Oinakülana. Sellele on liitunud tagaosa -taguse, millest lühenedes on järele jäänud ainult -du. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.01.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 22 Eesti kohanimeraamat, kaart 11-12 Suur maailma atlas, lk. 185
Adila

Adila on küla Rapla maakonnas Kohila vallas. Küla järgi on nime saanud Pirgu lademe Adila kihistu. Esmateade Adila mõisa (Adell) kohta on 1586. aastast. 19. sajandil hävitas mõis sel alal asunud Kootja küla. Adila, Pihali ja Hageri ümbrus on väga rikas muististe poolest. Rapla maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides ning pooled neist on nimetatud külade maadel. See viitab piirkonna põlisele ja tihedale asustusele. Adilas on mälestuskivi küla küüditamisohvritele. Adila külast on pärit ettevõtja Urmas Sõõrumaa. Adila kivikalme Türiauk Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.01.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Adila Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Adila Eesti geokogude infosüsteemis
Aespa

Aespa on alevik Rapla maakonna Kohila vallas. Aespa alevik moodustati 2011. aastal, kui endine Aespa küla jagati Vana-Aespa külaks ja Aespa alevikuks. Alevik hõlmab peamiselt Nõukogude perioodil rajatud endisi suvilakooperatiive, kus osa hooneid on ehitatud või ümber kohandatud aastaringseks elamiseks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 16.09.2018. "MTÜ Aespa Kodu. Aespast sai alevik". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 12. oktoobril 2015. Aespa aleviku tänavate kaart
Hageri küla

Hageri on küla Rapla maakonna Kohila vallas. Kernu–Kohila tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 4.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.