laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Julius Reintam

Julius Eduard Reintam (15/27. jaanuar 1888 Kernu vald Harjumaa – 3. juuli 1965 Kernu, Harju rajoon) oli Eesti pedagoog, kirjanik (pseudonüüm Julius Järve) ja poliitik. Julius Eduard Reintam õppis Tallinna 2. linnakoolis pedagoogikakursustel ning töötas õpetajana Vaivara luteri kihelkonnakoolis Virumaal, Narva Eesti Kooliseltsi koolis, aastatel 1909–1911. Oli aastatel 1909–1911 Narva Võitleja seltsi näitejuht. Tartus õppimise ajal töötas Julius Reintam ka Vanemuise näitelaval. Ta valiti 1911. aasta veebruarist Endla näitejuhiks, kuid oli Endla näitejuht vaid mõne kuu ning loobus 1911. aasta mais. Eesti kooli loomis- ja arenemisaastail oli Julius Reintam Harju maavalitsuses haridusosakonna juhataja aastatel 1918–1927. Töötas Tallinna kroonualgkoolis ja Tallinna linna 5. algkoolis. Eesti iseseisvuse algaastail oli Julius Reintam Eesti Maapäeva ja Asutava Kogu liige. Julius Reintam Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Julius Reintam'i juubel., Päewaleht, nr. 264, 28. september 1931
Sallheinik

Sallheinik (Tricholoma focale) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab sallheinik liivastes männimetsades ja luitemännikutes. Sallheinik andmebaasis eElurikkus
Hiirheinik

Hiirheinik (Tricholoma virgatum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab hiirheinik kuuse- ja männimetsades. Seen ei ole söödav. Hiirheinik andmebaasis eElurikkus
Habeheinik

Habeheinik (Tricholoma vaccinum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab habeheinik kuusemetsades. Habeheinik andmebaasis eElurikkus
Pruunikas heinik

Pruunikas heinik (Tricholoma albobrunneum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Eestis kasvab pruunikas heinik männimetsades. Pruunikas heinik andmebaasis eElurikkus
Rimzātciems

Rimzātciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel valla idaosas ja jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ning Riiast 153 kilomeetri kaugusel. Külas kasvavad Upatase tamm, Ķeiri künnapuu, mänd ümbermõõduga 2,77 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 5,3 meetrit ja künnapuud ümbermõõduga 4,1 ning 4,12 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kaltiķi

Kaltiķi on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 36 meetri kõrgusel valla kirdeosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 6 ja Riiast 153 kilomeetri kaugusele. Asula on kujunenud endise Kaltiķi karjamõisa (Kalticken) keskuse juurde. Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,61 meetrit on looduskaitse all. Osa külast jääb Venta oru hoiualale. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ābele

Ābele on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel valla põhjaosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele. Küla jääb Venta oru hoiualale. Aastal 2018 oli külas 157 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 162. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Manuel Medrano

Manuel Alejandro Medrano López (sündinud 29. oktoobril 1987 Cartagena de Indiasiss Colombias), esinejanimega Manuel Medrano, on Colombia poplugude ja ballaadide laulja-laulukirjutaja.
Carl Gustav Jungi „16 assotsiatsiooni“ test

Carl Gustav Jung kasutas valedetektorina oma vaba assotsiatsiooni meetodit. Selle tehnika abil saame aru, mis meid elus takistab ja probleemi kõrvaldada. Kui soovime mõista ennast, mõista oma tundeid ja tegelikke soove, siis saab teha 16 assotsiatsiooni testi. Meie aju on ehitatud nii, et iga informatsioon on seotud visuaalsete piltidega, lõhnataju, aistingutega kehas ja emotsioonidega. Tänu 16 assotsiatsiooni testile saame aru, mis mõjutab meie alateadlikku meelt ja kuidas me tegelikult sellesse suhtume. Mõtteid ja assotsiatsioone paberile pannes hakkab aju meid igal juhul analüüsima. – Isegi kui me ei tegele selle valdkonnaga edasi, millest sõna valisime, tehes testi uuesti mõne aja möödudes on tulemus sootuks teine. Esiteks annab see plaani enese kallal töötamiseks. – Saame aru, mida tuleks muuta, mida kasutada ressursina parema tulemuse saavutamiseks. Kui me oleme muutusteks täiesti valmis, siis on efekt suurem. Teiseks hakkab toimima transformatsiooniefekt – suhtumise muutumise protsess. Inimene ei mõtle mitte sündmusele endale, vaid viimasele mälestusele, mis sellega seostati. – Ja mida rohkem seoseid me märksõna jaoks anname, seda rohkem muutub selle sõnaga aktiveeritav ahel. Nendest emotsioonidest, mis tekivad assotsiatsioonide loomise käigus, sõltub ahela ja tunnete tulevase emotsionaalse värvi muutumine, mis tekivad selle sõna hilisemal meenutamisel. Parema tulemuse saavutamiseks tuleb see sooritada vaikuses ja üksinduses. Keskenduge ja mõelge sõnale, millega soovite töötada. Näiteks kui on suhteprobleemid, kirjutage sõna „armastus“. Võtke kirjutusvahendid ja koostage tabel vastavalt lisatud näitele (vt tabel 1). Püüdke mitte mõelda, vaid kirjutage võimalikult kiiresti teemaga esimesena assotsieeruvaid sõnu vasakusse veergu. See võib olla nii sõna kui fraas. Teise veergu tuleb kirjutada 1. ja 2., 3. ja 4. jne sõna ühendav assotsiatsioon. Ühendage omavahel sõnu assotsieerides, kuni alles jääb üks sõna. Nüüd on olemas võtmesõna – märksõna. Tänu sellele saab probleemi enda jaoks lahti mõelda ja leida tee lahenduseni. Järgmistel päevadel on tõenäoline, et see märksõna ei lähe peast välja. Mõtlete oma elu üle, otsides enda sees sfääre kuhu see sõna veel sobib, püüdes hakkama saada oma alateadvusega. psysovet.ru (19.01.2018). "Ищем ключ к бессознательному. Тест Юнга "16 ассоциаций"". Vaadatud 22.09.2020.
Iris (laev)

Iris on 1945. aastal Soomes Porvoos ehitatud kahvelketš. Laev ehitati haluveoks, kuid nüüd teeb Eesti vetes ja Eesti lipu all turismireise. Iris tõsteti 2008. aastal Sõru sadamas restaureerimistöödeks Alari kõrvale kaldale, kus seisab rahapuudusel kehvas seisukorras tänaseni. • pikkus 30 m; • laius 6,4 m; • süvis 2,5 m; • veeväljasurve 130 tonni; • kiirus ca 7 sõlme; • purjepinda 226 m²; • peamasin 210 hj Scania TD. • [1] – Iris Eesti Vanalaevade Ühingu kodulehel
Ernst Jaakson (laev)

Ernst Jaakson (endiste nimedega Alar, Kurland, Arne) on 1937–1939 Hiiumaal ehitatud kolmemastiline mootorpurjekas. Ernst Jaakson on maailmas ainus autentsena säilinud Teise maailmasõja eelne puidust mootorpurjekas. Alates laeva valmimisest on Ernst Jaaksonil vahetatud vaid peamasin. Laev ehitati Hiiumaal Õngu küla rannakoplis. Laevameister Peeter Himmist ja sepasellid olid pärit Saaremaalt, ka puitmaterjal laevakere ehituseks saadi Saaremaalt. Purjed õmmeldi Õngul Peedu talus, mastid ja kajutid lisati hiljem Loksal, 1939. aastal paigaldati Tallinnas 120 hj kahesilindriline Bolinder naftamootor. Alar kuulus laevaühingule Alar ja vedas 1940. aastal Loksalt Saaremaale Jaagurahu sadamasse telliseid ja Saaremaalt Tallinnasse palke. Eesti NSV Ajutine Ülemnõukogu kuulutas laeva oma seadusega 9. oktoobril 1940 natsionaliseeritavaks. Augustis 1941 ootas Alar Matsi lahes laadungit ja jäi Nõukogude Liitu viimata. Sakslased andsid laevale Pärnust merelemineku loa ja rahuldasid reprivatiseerimise taotluse. Aastatel 1942–1944 oli laeva kapten Feliks Voolens ja laev tegi kohalikke vedusid. 1944. aastal üritas Alari meeskond perekondadega Kõrgessaare sadamast Rootsi põgeneda, kuid sattus Saksamaale Hamburgi ja nimetati ümber Kurlandiks, kus laeva esialgne kapten Arnold Türi selle ära ostis. Arnold Türi viis laeva Inglismaale remonti, sai nimeks Arne ja registreeriti Panama lipu all, kuni Arnold Türi selle rootslastele maha müüs. 1968. aastal ostis kapten Arnold Türi laeva tagasi. Arnold Türi oli Ameerika Ühendriikide kodanik ja registreeris laeva USA lipu all. Kodusadam oli New York 1969. aastal jäi laev seisma Taani Hobro sadamasse, kus see aastatel 1970–1977 ümber ehitati ja nime Alar tagasi sai. Viimane omanik Arnold Türi tegutses selle nimel, et Alar kodusadamasse tagasi jõuaks. 28. juulil 1998 viidi Alar Emmaste vallavalitsuse kaasabil tagasi Hiiumaale Sõru sadamasse restaureerimisele. Laeva esimese ja viimase kapteni Arnold Türi tuhk puistati 2005. aastal Alari kõrvale merre. 14. septembril 1998 andis Emmaste valla volikogu president Lennart Meri ettepanekul laevale Eesti diplomaadi Ernst Jaaksoni nime, loodi Ernst Jaaksoni Sihtasutus, mille ülesanne oli muu hulgas mootorpurjeka restaureerimise korraldamine. Pärast kahemastilise kaljase Hval uppumist 2004. aasta suvel Helsingi lähedal on Ernst Jaakson üks kahest allesjäänud Eestis valmistatud vanast purjelaevast. Teine allesjäänud Eestis ehitatud purjelaev on Rootsis asuv Hoppet. Ernst Jaakson seisab Sõru sadamas Eesti ainukeses puulaevade restaureerimise keskuses. pikkus 35 m laius 8 m Alar Eesti Vanalaevade Ühingu kodulehel
Hval

Hval (endise nimega Vaal) oli 1902. aastal Vormsil valminud kaljas, mis uppus 21. juulil 2004 teel tagasi sünnimaale Eestisse. 21 meetri pikkune ketš Vaal valmis 1902. aastal Vormsil. Algaastail vedas see Eestist Soome ja Rootsi kartuleid ja vilja. 1929. aastal ostis laeva Porvoo laevaomanik Edvin Eklund ja nimetas laeva ümber Hvaliks. 1951. aastal viidi laev Porvoost Turusse, kus sõitis läänesaarestikuvahet, kuni kustutati 1967. aastal Soome kaubalaevade registrist. 1994. aastal oli laev uppumise äärel, kere hakkas lekkima. Laev osteti eestlaste poolt tagasi ning plaaniti see restaureerimiseks kodumaale toimetada. 20. juuli õhtul 2004 püüti laev omal jõul Helsingist Piritale toimetada, kuid peamasin ütles üles ja Hvali võttis puksiiri traallaev Jette. Kiirlaevadest tekkinud lainetuse mõjul hakkas Hval vett sisse võtma ja pärast südaööd uppus Helsingist 20 km lõunas asuva Harmaja majaka läheduses. Traallaev Jette päästis kõik kolm Hvali pardal olnud meeskonnaliiget. Laev jäi 31 meetri sügavusele merepõhja. Hval oli teadaolevalt vanim Eestis ehitatud purjelaev ning Hoppeti ja Alari kõrval üks kolmest ainsast tolle ajani säilinud vanast Eestis ehitatud purjelaevast.
Raidstacija

Raidstacija on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Pelči vallas. Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel valla kirdeosas ning jääb piirkonna keskusest Kuldīgast 5 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusele. Läti NSV aegadel rajati külla raadiosidetorn ja -mast, nende järgi on küla ka nime saanud. Osa külast jääb Venta oru hoiualale. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Põhja-Makedoonia riigipeade loend

Põhja-Makedoonia riigipeade loend loetleb iseseisva Makedoonia (alates 2019. aastast Põhja-Makedoonia) riigipead alates 1991. aastast, pärast Jugoslaaviast eraldumist.
Alari Tamm

Alari Tamm (23. mai 1950 – 16. september 2020) oli eesti muusik. https://epl.delfi.ee/kultuur/endine-ram-i-laulja-sellist-kola-mida-ernesaks-tekitas-ei-suutnud-keegi-teine-teha?id=86444719 https://www.youtube.com/watch?v=jjVGW9WnUnc
Viktor Marseillest

Püha Viktor Marseillest, ka püha Victor, oli kristlik märter. Ta suri umbes aastal 290, teistel andmetel 303. aastal. Teda austatakse pühakuna katoliku ja õigeusu kirikus. Viktori mälestuspäev on 21. juulil. Oletatavasti oli hiliskeskajal Tallinna kaitsepühak. Pärimuse järgi oli Viktor Rooma armee ohvitser Marseilles, kes hukati keeldumise pärast ohverdamast Rooma jumalatele. Ta viidi ülekuulamiseks prefektide ette, hiljem keiser Maximianuse ette; teda löödi, piinati piinapingil, lohistati mööda tänavaid ja heideti ta vanglasse, kus ta veenis oma kaasvange, kolme Rooma sõdurit, ristiusku vastu võtma; hiljem hukati ka nemad. Kui Viktorit sunniti suitsetama viirukit Jupiteri kuju ees, lükkas ta kuju jalaga ümber. Keiser andis käsu jahvatada Viktor puruks pöörleva veskikivi all, kuid kivi purunes enne pühaku surma. Seejärel raiuti Viktori pea maha. Püha Viktorit kujutatakse pühakujudel ja kunstis sageli sõjamehe turvisesse riietatuna, tema atribuudid on veskikivi ja märtri palmioks. Ta võib hoida käes ka mõõka, mis on nii tema martüüriumiriist kui ka tema elukutsele viitav ese. Tallinna altaritel hoiab Viktor risti kujutisega kilpi. Pühak Viktori ja tema kolme kaaskannataja Longinuse, Alexanderi ja Feliciani haua kohale ehitas Johannes Cassianus 4. sajandil kloostri, millest hiljem kujunes benediktlaste klooster ja basilica minor. Püha Viktori kloostris (Abbaye Saint-Victor) asuv Marseille püha Viktori haud on populaarne palverännusihtkoht. Viktori kultus levis Marseille'ist, Aixist ja Arles'ist kiiresti üle kogu Prantsusmaa, eriti mõjukas oli Pariisis asuv püha Viktori klooster (Abbaye Saint-Victor de Paris). Saksa aladel tunti tema püha vaid vähestes kohtades, näiteks Metzis ja Trieris. Püha Viktorit on kujutatud kolmel Tallinna hiliskeskaegsel altariretaablil - Niguliste kiriku peaaltaril koguni kolmes kohas, samuti Pühavaimu kiriku altaril ja Mustpeade vennaskonna Maarja altaril. Oletatavasti on püha Viktorit kujutavad skulptuurid ka Niguliste monstrantsil ja Kanuti gildi lauakellal (nn "rüütel taras"). Sellest asjaolust on järeldatud, et püha Viktor oli Tallinna kaitsepühak. Vähemalt kahes Tallinna kirikus oli keskajal püha Viktori altar ja linnas tegutses püha Viktori gild (andmeid aastaist 1500-1525). Et keskaegsete allikate kohaselt tähistati Tallinnas Viktori mälestuspäeva hoopis 10. oktoobril, võis Marseille Viktori kultus olla segunenud teise Viktori-nimelise pühaku, Xanteni Viktori kultusega. St. Victor of Marseille: The Iconography A. Mänd. Püha Viktor – Tallinna kaitsepühak? - Kunstiteaduslikke Uurimusi, 2003, lk 9-29 "Saint‑Victor Abbey. - Marseille Tourism". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2021. Vaadatud 9. veebruaril 2021. A. Mänd. Püha Viktor – Tallinna kaitsepühak? - Kunstiteaduslikke Uurimusi, 2003, lk 9-29 About Abbaye St Victor. - historyhit.com
Kalnmuiža (Rumba vald)

Kalnmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel Kuldīga linna piiril. Küla tekkis Kalmuiža mõisa (Amt-Goldingen) keskuse juurde. Tänapäeval on suur osa küla varasemast territooriumist Kuldīga koosseisu arvatud. Osa külast jääb Venta oru hoiualale. Kalnmuižas kasvav tamm tüve ümbermõõduga 5,17 meetrit ja mänd tüve ümbermõõduga 3,68 meetrit ning kaks mändi tüve ümbermõõduga 3,1 meetrit on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Veldze

Veldze (ka Veldzes ciems) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub Valla keskosas Veldze jõe kaldal, valla keskusest Mežvaldest 3,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 6,5 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Varem kandis Veldze nime ka suvilapiirkond, tänapäevane Rumbenieki küla. Vietvārdu datubāze
Lejas (Rumba vald)

Lejas (vanasti ka Griķi) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 13,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 143 kilomeetri kaugusel. Küla tekkis endise Griķi mõisa (Grükken) keskuse juurde. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 287. lk. ISBN 9984-00-436-8
Ķūķciems

Ķūķciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 24 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 10, piirkonna keskusest Kuldīgast 11 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Ķīkciems

Ķīkciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 49 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 14, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusel. Vietvārdu datubāze
Novadnieki

Novadnieki (vanasti ka Bauņi) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 38 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 11, piirkonna keskusest Kuldīgast 12 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusel. Külas asub Ēdase postkontor. Aastal 2018 oli külas 73 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 67. Vietvārdu datubāze
Rumbenieki

Rumbenieki (vanasti ka Veldze) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 36 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel. Küla tekkis nõukogude perioodil Veldze nime kandva suvilapiirkonnana. Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga. Küla lõunaservas asuvad Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid on looduskaitse all. Aastal 2018 oli külas 54 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 64. Vietvārdu datubāze Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Desintegraator

Desintegraator oli erikonstrueerimisbüroo, mille jaanuaris 1974 asutas tehnikateaduste doktor Johannes Hint, kes ise nimetas seda Nõukogude Liidu esimeseks teaduskooperatiiviks. Desintegraator oli omakapitalil rajanev kooperatiivettevõte, mis kuulus EKE süsteemi ning tegeles peamiselt UDA-tehnoloogia arendamise ja evitamisega. Asutamise järel oli ettevõtte täielik nimetus Spetsiaalne Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo Desintegraator. Aastail 1987–1993 kandis sama ettevõte nime Teadus-tootmiskoondis Desintegraator. 1999. aastal muudeti Desintegraatori omandivorm aktsiaseltsiks. Aastaisse 1977–1982 langeval tippajal andis ettevõte tööd umbes 900 inimesele ja kujunes siinpoolseks osaks Nõukogude Liidu ja Austria segaettevõttes Dessim. 1980. aastal oli Desintegraatori puhaskasum 8,5 miljonit rubla. Dr Hindi juhtimise all (1974–1981) oli ettevõtte tegevusalade seas uurimistöö ainete ergastamiseks desintegraatormenetluse abil. Sellal konstrueeriti ettevõttes mitmesuguseid desintegraatorseadmeid ja tootmisliine, projekteeriti käitisi ja masinaparke ehitusmaterjalide (peamiselt silikaltsiidi ja polümeerbetooni), samuti süvapuuraukude tampoonsegude, väetiste, sööda jm tootmiseks. Arendati ja valmistati videoterminale ja elektroonikat tootmisprotsesside automaatjuhtimiseks ja kontrollimiseks, samuti arendati biotehnoloogiat ja toodeti mitmesuguseid raviomadusega biojuuretisi. Johannes Hindi kõrvaldamise tulemusel poliitiliselt motiveeritud kriminaalprotsessiga, mis kestis maist 1981 detsembrini 1983 ja kaasas septembris 1985 Hindi surma vangistuses, peatus ettevõtte perspektiivne uurimistöö ja UDA-tehnoloogia sürjutati Desintegraatori tegevusprogrammist mõne aastaga; suurem osa ettevõtte välissidemeist katkes, kasum ja käive vähenesid, töötajate arv vähenes viie aastaga poole võrra. Nüüdseks on Desintegraator vaid mõnekümnele inimesele tööd andev tootmisettevõte – Desi kaubamärgi omanik, mis tegeleb materjalide purustusseadmete valmistamisega ja täidab ka välistellimusi. Muuhulgas tegeleb ettevõte oma ruumide väljarentimise ja kinnisvarahaldusega. Desintegraator Tootmise OÜ
Saksamaa kantslerite loend ametiaegade pikkuste järjekorras

Siin on loetletud Saksamaa kantslereid ametiaja pikkuse järgi (1867–), arvesse on loetud Saksamaa liitvabariiki ja selle eelkäijaid. Arvutatud on päevade arv ametisse astumise ja sealt lahkumise vahel, kui lugeda kõiki ametis oldud päevi, oleksid kõik numbrid ühe võrra suuremad. Otto von Bismarcki ametiajad Põhja-Saksa Liidu (1867–1871) ja Saksa keisririigi (1871–1890) juhina on loetud üheks. Wilhelm Marxi ja Hermann Mülleri ametiajad polnud küll järjest, kuid nende pikkused on siin tabelis kokku liidetud. Ametis oleva kantsleri ametiaja pikkus uuendatud 22. septembril 2020.
Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon

Rahvusvaheline Transporditöötajate Föderatsioon (inglise keeles International Transport Workers’ Federation) ITF on üleilmne transporditöötajate ametiühingute liit, millel on tuntav mõju meremeeste õiguste kaitsel. Liitu kulub 700 ametiühingut 150 riigist kokku ligi 20 miljoni töötajaga. Loodud 1896. aastal kui Rahvusvaheline Laeva-, Doki- ja Sadamatööliste Föderatsioon (International Federation of Ship, Dock and River Workers), sai organisatsioon praeguse nime 1898. aastal, kui laienes mittemereliste transpordivaldkondade töötajaid hõlmates. Organisatsiooni peakontor on Londonis. Eesti ametiühingutest kuulus pärast Teist maailmasõda ITFi Eesti Meremeeste Union, misjärel sai 1999. aastal ITFi liikmeks Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Eestis töötab ITFi inspektor alates 2001. aastast.
Akademik Šokalski (laev, 1946)

Akademik Šokalski (vene keeles Академик Шокальский, nimetatud Juli Šokalski järgi) oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev. Akademik Šokalski ehitati 1946. aastal Soomes Raumas Filip Walter Hollmingi laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit. Akademik Šokalski oli selle tehase ja ka kogu sarja esimene laev, seetõttu on ka tervet selliste sõjakahjutasuna ehitatud puukuunarite klassi nimetatud Akademik Šokalski-klassiks. Laev lasti vette 15. juunil 1946 ja anti sama aasta lõpupoole NSV Liidule üle. Ta teenis Leningradi kõrgema merekooli (alates 1954. aastast Leningradi admiral O. S. Makarovi nimelise kõrgema mereinsenerikooli, LVIMU) õppelaevana. Ta arvati 1962. aastal õppelaevanimekirjast välja, teistel andmetel kanti maha 1965. aastal. Tema edasine täpne käekäik on teadmata, kuid 1976. aastal olevat ta Tallinnas uputatud uue purjespordikeskuse ehitamisel Pirita jõe suudme uutesse muulidesse. Sirpa Wahlqvist. "Sydämellä rakennetut seililaivat. Sotakorvauskuunareiden rakentaminen ja rakentajat F.W. Hollming Oy:n telakalla Raumalla 1945–1952". Turku 2011. Leht 318
Chad Wolf

See artikkel räägib Ameerika Ühendriikide riigitegelasest. Rokkmuusiku kohta vaata artiklit Carolina Liar. Chad Fredrick Wolf (sündinud 1976) on Ameerika Ühendriikide valitsusametnik, alates 2019. aastast Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuminister (DHS) ja sisejulgeolekuministeeriumi strateegia, poliitika ja plaanide büroo asesekretär. President Donald Trump teatas 25. augustil 2020, et plaanib määrata Wolfi ametlikult sisejulgeolekuministriks, kuna Government Accountability Office'i väitel on Wolf 2019. aasta novembrist saati olnud ametis seadusevastaselt. Wolf kuulub Vabariiklikku Parteisse ning on varem töötanud sisejulgeolekuministeeriumis mitmel ametikohal, näiteks Transporditurvalisuse administratsiooni personaliülema ja sisejulgeolekuminister Kirstjen Nielseni personaliülemana. Ta kujundas aastal 2018 Trumpi valitsuse perekondade lahutamise poliitika ning oli juulis 2020 tihedalt seotud föderaaljõudude rakendamisega. Septembris 2020 süüdistati teda selles, et ta olevat keelanud enda töötajatel Venemaa-ohtude raporteerimise. Aastatel 2005–2016 oli ta lobitöötegija, ta aitas oma klientidel sõlmida lepinguid Transporditurvalisuse administratsiooniga. "Department of Homeland Security—Legality of Service of Acting Secretary of Homeland Security and Service of Senior Official Performing the Duties of Deputy Secretary of Homeland Security". U.S. Government Accountability Office (B-331650). 14. august 2020. https://www.npr.org/2020/09/09/911188416/whistleblower-alleges-dhs-tried-to-alter-intelligence-to-match-trumps-claims https://www.wsj.com/articles/senior-officials-ordered-dhs-intelligence-office-to-stop-providing-assessments-on-russian-interference-in-u-s-whistleblower-complaint-says-11599680375?mod=rsswn