laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nikolai Solovjov

Nikolai Solovjov (12. juuli 1931 – 15. november 2007) oli NSV Liidu maadleja. Ta võitis 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses, kuigi kaotas ühe matši Türgi maadleja Dursan Ali Eğribaşi vastu. Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaks kuldmedalit – 1955. ja 1959. aastal. Rahvusvahelistel turniiridel sai ta seitsmekümnest matšist vaid ühe kaotuse. Peale sportlaskarjääri lõppu töötas mõned aastad NSV Liidu koondise treenerina ja oli Peterburi maadlusliidu asepresident. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. mai 2012. Vaadatud 16. aprillil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Nikolai Solovjov veebisaidil Olympedia (inglise)
Konstantin Võrupajev

Konstantin Võrupajev (10. oktoober 1930 – 31. oktoober 2012) oli NSV Liidu maadleja. Ta võitis Kreeka-Rooma maadluses 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedali alistades finaalis Edvin Vesterby ja 1960. aasta olümpiamängudel pronksmedali. Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kolm hõbemedalit aastatel 1955–1957 ja pronksmedali 1954. aastal. 1962. aastal Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel võitis Võrupajev esikoha. 1990. aastast korraldatakse Irkutskis temanimelist maadlusvõistlust. Konstantin Võrupajev veebisaidil Olympedia (inglise)
Hommikumaa targad

Hommikumaa targad, tuntud ka kui "idamaa targad", "kolm maagi" või kolm kuningat, olid Piibli Uue testamendi järgi ida poolt, eeldatavasti Pärsia aladelt saabunud astroloogid, kes tulid Petlemma äsja sündinud Jeesuslast austama. Kolmekuningapäev on 6. jaanuaril ja kirikukalendris on see kuupäev, mil idamaa targad (kuningad) Jeesuslapse leidsid. Uus testament ei täpsusta ning ka ühestki teisest allikast ei ole teada, kas tegemist oli kuningatega või kas neid tarku mehi oli kolm või rohkem. Piiblis mainitud kinkide arvu järgi oletatakse, et neid oli kolm. Vaieldav on ka milline tark mida kinkis. Kunstis nimetatakse seda süžeed "kuningate kummardamiseks". Piiblilegendi järgi hommikumaa targad nägid taevas eredat kaheksaharulist tähte, mis näitas neile teed Petlemma. Nad mõistsid, et messias on sündinud ning tulid "juutide kuningale" austust avaldama. Hommikumaa targad tõid Jeesuslapsele kingituseks kulda, viirukit ja mürri. Kuulnud võistleja sünnist püüdis kuningas Herodes Jeesust tappa. Ta lasi tappa kõik juudi soost väiksed poisslapsed Petlemma ümbruses. Joosepit, Maarja abikaasat, aga hoiatati unenäos Herodese plaanidest. Püha perekond põgenes Egiptusse. Herodes palus tarkadel Jeruusalemma tulla, et teada saada sündinud kuninga asupaik ja sündinu surmata. Jumal hoiatas hommikumaa tarku unes, et nad ei läheks Jeruusalemmast läbi. Targad kuuletusid ning läksid koju teist teed pidi. Kolme tarka on hiljem mõnikord käsitletud ka kui Jeesuse eluajal tuntud Vana Maailma kolme osa (Euroopa, Aasia ja Aafrika) ehk kolme "rassi" sümboolseid esindajaid. Vana valgenahaline Melchior kingib Kristusele kui lunastajale mürri (Euroopa). Keskmises vanuses kollase nahavärviga Balthasar kingib Kristusele kui jumalale viirukit (Aasia). Noor mustanahaline Caspar kingib Kristusele kui maisele valitsejale kulda (Aafrika). Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 93
Paju tänav

Paju tänav on tänav Tartus Annelinna ja Ülejõe linnaosa piiril. Tänav algab Turusilla otsa juurest ning lõpeb Jaama tänava, Puiestee tänava ja Jaamamõisa tänava ristmikul. Tänava pikkus on ligikaudu 650 meetrit.
Freddi

Freddi (13. juuli 1995 Tallinna loomaaed – 12. september 2016 Tallinna loomaaed) oli Tallinna loomaaia isane Amuuri leopard. Freddi sündis Tallinna loomaaias, kuid elas 29. septembrist 1998 kuni 5. oktoobrini 2006 USAs California osariigis Rosamondis haruldaste kasside paljundamiskeskuses, kuhu ta saadeti sellepärast, et Tallinna loomaaial ei olnud sel ajal piisavalt häid tingimusi temasuguse looma pidamiseks. Freddi isa Shelti sündis vabas looduses, ema Inga Moskva loomaaias. Freddil ja tema paarilisel Darlal on Tallinna loomaaias sündinud neli pesakonda. Paari esimesed kolm kutsikat sündisid 15. mail 2008. Kutsikatele pandi nimeks Edgar, Toomas ja Kaia. Edgar elab alates 15. detsembrist 2009 USAs Pennsylvanias Erie loomaaias ja Kaia alates 16. novembrist 2009 Inglismaal Marwellis. Leopardipoiss Toomas elab alates 25. märtsist 2010 Helsingi Korkeasaari loomaaias. 5. aprillil 2010 sündis Darlal ja Freddil kaks kutsikat, kes said endale nimeks Hanka ja Hasan. Hasan ja Hanka olid esimesed amuuri leopardid maailmas, kelle sünnile sai kaasa elada otse Internetis. Hanka elab alates 25. oktoobrist 2011 Praha loomaaias. 14. aprillil 2011 sündinud pojale pandi nimeks Baruto. Tema uueks koduks sai La Torbiera eraloomaaed Itaalias. Ööl vastu 13. aprilli 2012 sündis Darlal ja Freddil kolm emast kutsikat. Tallinna loomaaed kaotas pikaaegse asuka, Postimees Online, 13. september 2016 Haruldane Amuuri leopard, ajakiri Lemmik, detsember 2006 Tallinna loomaaed sai tagasi haruldase leopardi, Err, 9. oktoober 2006 Tallinna loomaaia Amuuri leopardide fotogalerii Tallinna loomaaia leopard tõi ilmale kolm järglast, Err, 13. aprill 2012 Loomaaias kasvavad täpilised kiisud Edgar, Toomas ja Kaia, Postimees, 18. juuli 2008 Edgar lahkus jäädavalt Tallinnast…, Virumaa.ee, 18. detsember 2009 Amuuri leopard Kaia lendab Inglismaale, Postimees Online, 16. november 2009 Tallinna Loomaaia Sõprade Seltsi koduleht Tallinna loomaaia Amuuri leopard ootab uusi poegi , Postimees Online, 26. märts 2010 Nataly Koppel, Kaks poega ilmale toonud leopardiema Darla pole veel söönud ega joonud, Õhtuleht, 7. aprill 2010 Vihm nurjas leopardikutsikate esmaesitluse, Õhtuleht Online, 15. juuli 2010 Nädal loomaaias: leopardikutsikas Hanka läks uude koju Prahasse, Pealinn.ee, 30. oktoober 2011 Tallinna loomaaia amuuri leopard sai nimeks Baruto, Err, 11. august 2011 Baruto kolib kevadel Itaaliasse, Õhtuleht, 8. detsember 2011 Täna öösel täienes loomaaiapere kolme Amuuri leopardi kutsikaga, Delfi, 13. aprill 2012 Kolmenädalaseks saanud amuuri leopardi kutsikatele tehti esimene ülevaatus
Odra tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Odra tänav (varem Kesva tänav; Gerstenstraße) on tänav Tartus Karlovas. Ta ühendab omavahel Saekoja ja Purde tänava otsasid. Tänava pikkus on umbes 80 meetrit.
Iseregulatsioon (bioloogia)

Mitte segi ajada mõistega eneseregulatsioon Iseregulatsioon ehk autoregulatsioon on organismi vm biosüsteemi elutegevuse tasakaalu tagamise üks mitteteadvustatud mehhanisme. Biosüsteemide puhul räägitakse kolmest iseregulatsiooni tüübist: Humoraalne iseregulatsioon Hormonaalne iseregulatsioon Närviiseregulatsioon EE 3. köide, 1988.
Regulatsioon

Regulatsioon ehk reguleerimine on millegi korraldamine, kordaseadmine, korrastamine, täpsustamine. Sõna on kasutusel ka terminina. Regulatsioon on bioloogias biosüsteemides (rakkudes, organismides jne) toimuv protsesside korraldamine ja kooskõlastamine. Humoraalne regulatsioon Regulatsioon on tehnikas mingi suuruse väärtuse viimine ettenähtud piiridesse. Automaatreguleerimine ... Regulaator Eneseregulatsioon Iseregulatsioon Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 8. köide, 1995
Odra tänav (täpsustus)

Odra tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Odra tänav Kuressaares Odra tänav Käärdi alevikus Odra tänav Tallinnas Odra tänav Tartus Odra tänav Valgas Odra tee
Sterilisatsioon

Sterilisatsioon ehk steriliseerimine on mitmetähenduslik sõna. Steriliseerimine on mingi keskkonna või esemete tegemine haigusidutuks. Toiduainete steriliseerimine on toiduainetes leiduvate haigusidude hävitamine, kuumutades neid 110–135 °C juures. Steriliseerimine on looma (sh inimese) sigimisvõimetuks, viljatuks, steriilseks tegemine (hrl kirurgilisel teel, kuid sugunäärmeid säilitades, vrd kastreerimine). Steriilsus Sundsteriliseerimine Kastreerimine Desinfektsioon EE 8. köide, 1995 Eesti keele seletav sõnaraamat, 2009. [1]
Apofüüs

Apofüüs (kr apophysis 'jätke') on mitmetähenduslik sõna. Apofüüs on anatoomias luu väljuv osa ehk jätke. Apofüüs ehk hargsoon on geoloogias tardkivimikehast hargnev sama kivimi soon; teatav intrusioon. Apofüüs on sammalde sporogooni jala laienenud ülaosa. Apofüüs on seente sporangiumikandjate laienenud ülaosa. Apofüüs on mändide käbi seemnesoomuse paksenenud osa. Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006. EE 1. köide, 1985
Rwanda asulate loend

Rwanda asulate loend loetleb Rwanda asulaid. Bugarama Bugesera Burega Busogo Butare Buyoga Byumba Cyangugu Cyungo Cyuve Gahini Gashaki Gasarenda Gatare Gatuna Gikongoro Gisenyi Gitarama Kabarore Kabuga Kibeho Kibungo Kibuye Kigali Mashyuza Masoro Mbogo Murambi Musha Ndora Nemba Ntarabana Nyagatare Nyamata Nyanza Ruhango Ruhengeri Rukozo Rusiga Rusumo Rutsiro Rwamagana Sake Shyorongi Tare Tumba Umutara
Butare

Butare on linn Rwandas Lõunaprovintsis Huye ringkonnas. Butare oli enne 2006. aasta alguses jõustunud haldusreformi Butare provintsi halduskeskus. Linna geograafilised koordinaadid on 2° 36′ S, 29° 45′ E. 2002. aasta rahvaloenduse järgi elas Butares 77 449 inimest. World Gazetteeri arvutuste järgi elab 2012. aastal linnas 115 704 inimest. Butares on Rwanda riiklik ülikool ja Rwanda rahvusmuuseum ning Butare lennujaam. Butare kirik Rwanda rahvusmuuseum Linna peatänav Rwanda: largest cities and towns and statistics of their population[alaline kõdulink]
Marcus Vipsanius Agrippa

Marcus Vipsanius Agrippa (u 63 eKr Dalmaatsia – 12 eKr Campania) oli Vana-Rooma väejuht ja riigimees. Agrippa oli vanem vend Lucius Vipsanius Agrippa ja õde Vipsania Polla. Nende suguvõsa ja perekond ei olnud varem Rooma avalikus elus silmapaistvad. Agrippa oli umbes samaealine Octaviusega, hilisema keisri Augustusega. Nad omandasid koos hariduse ning neist said lähedased sõbrad. Agrippa toetas Octaviust teel võimule ja täitis hiljem tähtsaid riiklikke ülesandeid. Ta osales Julius Caesari juhitud sõjakäikudes. Caesar hindas teda kõrgelt ning saatis ta 45. aastal eKr koos Octaviusega Illüüriasse õppima. Nelja kuu pärast jõudis nendeni teade Caesari surmast. Caesar oli Octaviuse nimetanud oma järglaseks. 37 eKr sai ta konsuliks, kuigi oli noorem kui ettenähtud 43 aastat. Ta purustas 36 eKr Sextus Pompeiuse ning juhtis võidukalt 31 eKr Aktioni lahingus laevastikku Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII vastu. 21 eKr abiellus Agrippa Augustuse tütre Juliaga ning sai keisri tegelikuks kaasvalitsejaks, Agrippat peeti tema võimalikuks järglaseks. Ta kasutas oma varandust riigi huvides: laskis ehitada Rooma veejuhtme, termid ja Panteoni ning korraldas Rooma riigi mõõtmise, mille põhjal valmistati kaart. Agrippa suri 51-aastaselt. Augustus korraldas suurejoonelised matused ning lasi sõbra säilmed paigutada omaenda mausoleumi. Agrippa oli kolm korda abielus. Caecilia Attica Vipsania Agrippina, 36 eKr – 20 pKr, keiser Tiberiuse naine Claudia Marcella Major Vipsania Marcella, 27 eKr – ? Julia Vanem Gaius Caesar, 20 eKr – 4 pKr Julia Noorem, 19 eKr – 28 pKr Lucius Julius Caesar, 17 eKr – 2 pKr Agrippina Vanem, 14 eKr – 33 pKr, keiser Caligula ema Agrippa Postumus, 12 eKr – 14 pKr
Pontus Magnusson

Pontus Magnusson on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Ta on 11-aastane poiss, kes õpib Västanviki kooli viiendas klassis. Pontus on Rasmus Perssoni parim sõber ja ustav kaaslane. Tema arvates teeb Rasmus alati kõige silmapaistvamaid ettepanekuid ning ta on veendunud, et tema ise ei suuda midagi taolist välja nuputada. Isa Pontusel ei ole, ta ema teenib elatist kokana, olles parim pidulauakokk terves linnas. Nad elavad Täitapunõmmel, Puusepamäe tänaval majas number 14. Pontus on tagasihoidlikum kui Rasmus, madalama enesehinnanguga. Tal ei ole kõrval nii lähedast ja toetavat perekonda ja näiteks selline väike asi nagu Rasmusega tolle õelt viiekümne ööri laenamine tundub talle tüdruku poolt uskumatu vastutulelikkusena. Kui mõõganeelaja Alfredo Pontust ja Rasmust sulipoisteks nimetab, tunneb Pontus piinlikkust, samas kui Rasmus hakkab enesekindlalt ja avameelselt neid õigustama. Ta on üldse Rasmusest palju rahumeelsem, kommenteerimata taludes seda, et magister Fröberg teda järjekindlalt vend Pontuseks kutsub – kuigi ta pole ei Rasmuse ega magistri vend. „Pontus kihistas – nii põnevusest kui ka sellepärast, et paistis väga naljakas, kuidas Rasmus seal väänles ja vehkles, püüdes ennast vastu maad lapikuks suruda ja pingul telgiriide alla pugeda. Küllap olid ka kõik selle maiõhtu sääsed määranud endale kohtumise Alfredo telgi taga. Turtsuv Pontus seisis sääseparve keskel ja tegi mis võimalik, et hoida vereimejaid Rasmuse abituist jalgadest eemal. Aga kui siis tuli tema kord, kui Rasmuse määrdunud ketsid olid kadunud telgiriide alla ja ta ise pugema hakkas, polnud enam kedagi sääski eemale tõrjumas ning need andsid kahtlemata oma parima, et teda nahka pista. Kuid Pontus kannatas nurinata ja järgnes Rasmusele, kuhu selle tee ka viiks. Ja nüüd viis tee parajasti Alfredo telki.“ „Pontus naeris rahulolevalt. Tema meelest oli tore ka ise süüa pakkuda, sest nii palju kordi oli ta Rasmuse juures kodus lõunastanud.“ Rasmus Persson Mõõganeelaja Alfredo Anders Bengtsson
Gustaf Gabrielsson Oxenstierna

Gustaf Gabrielsson Oxenstierna on olnud mitme inimese nimi: Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1551–1597) Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1613–1648) Gustaf Gabrielsson Oxenstierna (1626–1693)
Rasmus Persson

Rasmus Persson on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Ta on 11-aastane poiss, kes õpib Västanviki kooli viiendas klassis. Rasmusel on pruunid sagris juuksed, tedretähnid ja sinised silmad. Rasmuse parim sõber on klassivend Pontus Magnusson. Rasmusel on ema Gullan, isa Patrik ja 16-aastane õde Patricia ehk Trips. Veel on tal traatkarvaline taks Lontu, keda ta väga armastab. Üldse hoiab Rasmus oma perekonda väga ning tal on raske vaadata, kuidas keegi kurvastab. Teisalt on Rasmus oma kangekaelsusega tuntud üle kooli. Sealjuures on ta siiski lahtise peaga poiss ja magister Fröberg leidis, et „kui Rasmus Persson ainult kasutab talle looduse poolt kingitud aju, suudab ta täitsa hästi arvutada“. „Pontust häbenemata kallistas Rasmus ema. Ta armastas oma ränikõva ema piiritult, ja pealegi olid tal nüüd nii saksa keel kui looduslugu selged. See oli oivaline. Ja oivaline tundus talle ka tivolisse minek.“ „Pontus tundis piinlikkust. Talle paistis, et suurem osa inimesi vaatab teda. Kui keegi ütleb, et ta on sulipoiss, siis uskuski ta end sulipoisi olevat ja häbenes seda. Kuid Rasmuse enesekindlusel polnud piire, ta ei pidanud ennast mingil juhul suliks, kuigi teda üheainsa päeva jooksul kaks korda oli selleks nimetatud, esmalt tegi seda tema armastatud matemaatikaõpetaja ja nüüd mõõganeelaja. Mõõganeelaja rääkis küll vigast rootsi keelt, aga tema jutu mõttest oli võimatu valesti aru saada ja just sellega ei tahtnud Rasmus leppida. „See on vale,“ tähendas ta avameelselt. „Me pole üldse mingid sulipoisid.““ „„Tead sa, Rasmus, kui sa oleksid natuke vähem äge ja natuke vähem kangekaelne, võiksin ma sind peaaegu oma lemmikõpilaseks pidada,“ tavatses magister Fröberg öelda. „Miks sa ei võiks olla sama rahulik nagu vend Pontus?““ Pontus Magnusson Mõõganeelaja Alfredo Kalle Blomkvist Rasmus Oskarsson Rasmus Rasmusson
Vabakorpused

Vabakorpusteks (saksa keeles Freikorps) nimetati Saksamaa vabatahtlike sõjaväe- või paramilitaarüksusi. Termin võeti kasutusele alates 18. sajandi keskpaigast ja sellega tähistati Saksa aladelt värvatud vabatahtlike armeesid. Kahe maailmasõja vahel kasutati seda termint ka Weimari vabariigi ajal tegutsenud paramilitaarüksuste kohta. Vabakorpused Weimari vabariigis olid rahvuslikud organisatsioonid, mis loodi Saksamaal 1919. aasta jaanuaris võitlemaks riiki ähvardava kommunistliku revolutsiooniga ajal, kui riigil puudus lojaalne sõjavägi. Vabakorpused koosnesid peamiselt rahulolematutest, pettunud ja vihastest esimese ilmasõja Saksa sõjaveteranidest. Paljud neist uskusid, et 1918.-1919. aasta Saksamaa Novembrirevolutsioon reetis nad. Vabakorpused oli opositsioonis Novembrirevolutsiooni tagajärjel sündinud Weimari vabariigiga. Vabariigi väljakuulutajaid nimetasid vabakorpuslased põlglikult "novembri-kriminaalideks". Freikorps Roßbach oli üks neist korpustest. Gerhard Roßbachi juhtinisel oli ta tegev võitlustes kaotatud Lääne-Preisimaal ja ka Baltikumis (Lätis ja Leedus). Ametlikult saadeti see laiali 1920, kuid ta tegutses illegaalselt edasi ja oli mõnede rahutuste taga kuni Kolmanda Riigini välja. 1921 võttis osa võitlusest Poola üksuste vastu Ülem-Sileesias. Martin Bormann, NSDAP Reichsleiter ja SS-Obergruppenführer Kurt Daluege, SS-Oberstgruppenführer ja Politsei kindralooberst, Ordnungspolizei ülem Karl von Eberstein, SS-Obergruppenführer ning Waffen-SS ja politseikindral Karl Ernst, SA-Gruppenführer ja Riigipäeva liige Hans Hayn, SA-Führer Edmund Heines, SA-Gruppenführer ja Riigipäeva liige Oskar Heines, SA-Obersturmbannführer Wolf-Heinrich Graf von Helldorf, SA-Obergruppenführer Otto Hellwig, SS-Gruppenführer Rudolf Höß, SS-Obersturmbannführer, Auschwitz-Birkenau hävituslaagri ülem Hans Kammler, SS-Obergruppenführer ja Waffen-SS kindral, SSi ja maaväede ehitustegevuse ülem Willi Klemm, SA-Brigadeführer Paul Röhrbein, SA-Brigadeführer Fritz Schlessmann, SS-Gruppenführer Siegfried Taubert, SS-Obergruppenführer ning Waffen-SS ja politseikindral Vabakorpus Rauddiviis sõdis koos Landeswehriga Landeswehri sõjas Eesti vägede vastu ja sai lüüa. Pikkade nugade öö Rauddiviis Landeswehr
Åke Wärnström

Karl Tore Åke Wärnström (29. detsember 1925 Österåker, Vingåkeri vald – 6. juuni 2018) oli Rootsi poksija. Wärnström oli kolmekordne Rootsi meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1952–1954. Wärnström osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ján Zacharale (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Wärnström sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Kosta Lekovićile (Jugoslaavia). "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 17. aprillil 2012. 15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles 9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles Åke Wärnström lehel Ringside. Rootsi keeles Åke Wärnström veebisaidil Olympedia (inglise)
Gert Stråhle

Gert Stråhle (sündinud 25. juulil 1929) on Rootsi endine poksija. Stråhle oli Rootsi meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aastal. Stråhle sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola). "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 17. aprill 2012. 9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles Gert Stråhle lehel Ringside. Rootsi keeles
Novembrirevolutsioon

Novembrirevolutsioon oli esimese maailmasõja lõpus Saksa keisririigis tekkinud poliitiliselt ajendatud tsiviilkonflikt, mille tulemusena asendati Hohenzollernite monarhia vabariigiga. Revolutsiooniline periood kestis 1918. aasta novembrist 1919. aasta augustini, kui asutati Weimari vabariik. 29. oktoobril 1918 puhkes Saksamaa peamises sõjasadamas Wilhelmshavenis ja 3. novembril Kielis madruste vastuhakk, viimane kasvas mõne päevaga üleriigiliseks novembrirevolutsiooniks. Keiser Wilhelm II lahkus troonilt, Badeni prints Maximilian andis valitsusohjad üle Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehele Friedrich Ebertile, Saksamaa kuulutati vabariigiks ja 11. novembril kirjutati Compiègne’i metsas alla relvarahule, mis lõpetas esimese maailmasõja. Saksa Riik
Huuled

Huuled on inimese suu kaks liikuvat lihaselist eesserva (ülahuul ja alahuul). Loomade puhul nimetatakse vastavaid kehaosi mokkadeks. Mokk Huulepulk Huulepalsam Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Jens Stoltenberg

Jens Stoltenberg (sündinud 16. märtsil 1959 Oslos) on Norra poliitik, 1. oktoobrist 2014 kuni 1. oktoobrini 2024 NATO peasekretär. Ta oli novembrist 2002 Norra Töölispartei juht ja peaminister 3. märtsist 2000 kuni 19. oktoobrini 2001 ja uuesti 17. oktoobrist 2005 kuni 16. oktoobrini 2013. 28. märtsil 2014 valiti ta ainsa kandidaadina NATO peasekretäriks. Tema esimene ametiaeg algas 1. oktoobril 2014. Kevadel 2018 valiti ta samasse ametisse teiseks nelja-aastaseks tähtajaks, mis lõppes 1. oktoobril 2022, kuid pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aasta veebruaris pikendati tema volitusi esmalt ühe aasta võrra ning seejärel juulis 2023 veel aasta võrra. Stoltenberg sai 1987 Oslo Ülikoolist teadusliku kraadi rahvamajandusteaduse alal (cand. oeconom.) Enne Tööpartei juhiks saamist oli Stoltenberg partei noorteorganisatsiooni Arbeidernes Ungdomsfylking (AUF) juhatuse liige alates 1979. aastast ning juht 1985–1989. Organisatsiooni juhiks oleku ajal oli ta ka Sotsialistliku Noorsoointernatsionaali (IUSY) asepresident. Alates 1985. aastast kuulub ta ka Tööpartei juhatusse. Aastatel 1990–1992 juhtis ta Töölispartei Oslo piirkonnaorganisatsiooni. 1993. aastal valiti ta esimest korda Stortingisse. Aastatel 1992–2002 oli ta Norra Tööparteis tähtsuselt teisel ametikohal ("teine esimees"). 2001. aastal asus ta juhtima Norra Tööpartei parlamendifraktsiooni. Stoltenberg oli 1990–1993 keskkonnaministeeriumi riigisekretär, 1993–1996 tööstus- ja energiaminister (sai ministriks 34-aastaselt) ja 1996–1997 rahandusminister. Stoltenbergi poliitika peaministrina (2000–2001) tekitas vaidlusi ka tema enda parteis, sest ta algatas heaoluriigi moderniseerimise reformid, sealhulgas mitme tähtsa riigiettevõtte erastamise. Parlamendivalimistel 10. septembril 2001 sai Tööpartei ühe kehvema valimistulemuse oma ajaloos (24% häältest). 2005. aasta parlamendivalimistel (12. september) võitis Punaroheline koalitsioon, mille peaministrikandidaat oli Stoltenberg. Stoltenbergi peetakse partei paremtiiba kuuluvaks. Teda on nimetatud Norra Tony Blairiks ja partei kuldseks poisiks. 1992. aastal toetas lahkuv parteijuht Gro Harlem Brundtland tema kandideerimist parteijuhiks, kuid Stoltenberg kaotas parteijuhi valimistel Thorbjørn Jaglandile. Pärast läbikukkumist 2001. aasta valimistel tekkis parteis äge võimuvõitlus Jaglandi ja Stoltenbergi vahel, mille Stoltenberg novembris 2002 võitis. 2019 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk 2024 USA Presidendi Vabadusmedal Jens Stoltenberg on endise välisministri Thorvald Stoltenbergi ja endise riigisekretäri Karin Stoltenbergi (sünninimi Heiberg) poeg. Stoltenbergide suguvõsa asus Põhja-Saksamaalt Norrasse elama 18. sajandil. Ta on abielus Ingrid Schulerudiga. Neil on poeg Axel ja tütar Catharina. Jens Stoltenbergi esimene valitsus Jens Stoltenbergi teine valitsus Jens Stoltenbergi kolmas valitsus Andrew Gray (4. juuli 2023). "NATO agrees to extend boss Stoltenberg's term by a year" [NATO on nõus pikendama juht Stoltenbergi ametiaega aasta võrra]. reuters.com (inglise). Reuters. Vaadatud 4. juulil 2023. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Huul (botaanika)

Huul ehk labellum on käpaliste ehk orhideede õiekatteleht.
Labellum

Labellum võib tähendada: Labellum ehk huul on käpaliste õiekatteleht Labellum ehk keeleke on putukate suu osa.
Degradatsioon

Degradatsioon (ladina keeles dēgradātiō 'allakäik') ehk degradeerumine on väärtuse kahanemine või omaduse halvenemine. Degradatsioon (füüsika) on füüsikas aine energia järkjärguline kahanemine oksüdatsioonireaktsioonide ahelas.. Degradatsioon (keemia) on keemias polümeeride jt ühendite lagunemine fragmentideks. Biodegradatsioon ehk biolagunemine on orgaaniliste ainete lagunemine lihtsamateks aineteks mikroorganismide mõjul. Keskkonna degradatsioon ehk keskkonna degradeerimine on ökosüsteemi kahjustamine, lihtsustamine või hävitamine. Mulla degradatsioon on mulla viljakuse vähenemine, kitsamas tähenduses viljaka mulla kahjustamine või hävitamine. Degradeerimine on sõjanduses auastme alandamine. TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010. Ökoloogialeksikon, lk. 35