laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sirkli galaktika

Sirkli galaktika (ESO 97-G13) on meist 13 miljoni valgusaasta kaugusel asuv Seyferti galaktikate II tüüpi kuuluv Sirkli tähtkujus asuv galaktika, Linnuteele lähim seda tüüpi galaktika. Ta paikneb Galaktika tasandist ainult 4 kraadi allpool. Sirkli galaktikas toimuvad tormilised muutused, sest sealt purskuvad välja gaasirõngad. Välimine rõngas asub galaktika keskmest 700 valgusaasta kaugusel ja sisemine rõngas 130 valgusaasta kaugusel. Seda galaktikat on võimalik näha ka koduse, väiksema teleskoobiga, kuigi teda märgati alles umbes 25 aastat tagasi, sest ta pole Linnutee taustal kergesti eristatav. Sirkli galaktika on üks Linnuteele lähemaid aktiivseid galaktikaid, kuigi ta on tõenäoliselt natuke kaugemal kui galaktika Centaurus A. Sirkli galaktikast on leitud ka supernoova (SN 1996cr). SN 1996cr tunti supernoovana ära alles pärast seda, kui selle plahvatuse kiirguse Maani jõudmisest (1995 või 1996) oli möödunud üle kümne aasta; esmakordselt teatati sellest laiemale avalikkusele aastal 2008. Esimest korda märgati teda 2001. aastal muutliku objektina Chandra röntgenikiirguse observatooriumi tehtud fotol. Maiolino, R.; Krabbe, A.; Thatte, N.; Genzel, R. Seyfert Activity and Nuclear Star Formation in the Circinus Galaxy. – The Astrophysical Journal, 1998, kd 493, nr 2, lk 650–665. SN 1996cr: Powerful Nearby Supernova Caught By Web Vaadatud 09.04.2014 Bauer, F. E., Dwarkadas, V. V., Brandt, W. N., Immler, S., Smartt, S., Bartel, N., Bietenholz M. F. (2008) Supernova 1996cr: SN 1987A’s Wild Cousin? The Astrophysical Journal, Vol 688-2, lk 1210-1234 Sissekanne SIMBAD-is Sissekanne NED-is Chandra X observatory: Chandra Examines Black Holes Large and Small in Nearby Galaxy The Hubble European Space Agency Information Centre Hubble picture and information on Circinus Galaxy NASA APOD: Sirkli galaktika foto koos selgitusega
Sigulda kihelkond

Sigulda kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Segewold, läti keeles Siguldas draudzes novads) oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis. Gāle (Galenhof) rüütlimõis, hiljem Sigulda kõrvalmõis Jaunķempji (Neu-Kempenhof) rüütlimõis Lorupmuiža (Kronenberg, varem Briefmarschallshof ja Wilderhusenshof) rüütlimõis Nurmiži (Nurmis) rüütlimõis, fideikomiss Paltmale (Paltemal) rüütlimõis Rama (Rammenhof, varem Tyrsen) rüütlimõis Sigulda (Pastorat Segewold) kirikumõis Sigulda (Schloß Segewold) rüütlimõis Nurmiži mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 367. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 82–84. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 233–234. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 168–172. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Madliena kihelkond

Madliena kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Sissegal, läti keeles Madlienas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Aderkaši (Fistehlen) rüütlimõis Ķeipene ehk Jaunķeipene (Kaipen, ka Neu-Kaipen) rüütlimõis Lakstene (Hohenheyde) rüütlimõis Laubere (Laubern) rüütlimõis Lielāmuiža (Essenhof) rüütlimõis Madliena (Pastorat Sissegal-Altenwoga) kirikumõis Meņģele (Altenwoga) rüütlimõis Plātere (Weißensee) rüütlimõis Zādzene (Saadsen) rüütlimõis Taurupe (Taurup, varem Astrau ja Asterow) rüütlimõis Vecķeipene (Alt-Kaipen) Ķeipene kõrvalmõis Vērene (Fehren) rüütlimõis Zādzene mõis 1796. aastal. Johann Christoph Brotze kogu Madliena kirik 1796. aastal Madliena kirikumõis 1796. aastal Madliena kirik ja kirikumõis 1796. aastal Vaade Madliena kihelkonnast Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 230-231 [1]. Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 376 [2]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 170-174 [3]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Suntaži kihelkond

Suntaži kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Sunzel, läti keeles Suntažu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Brieži (Bresemoise, ka Breesche ja Fresenhof) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Kastrāne (Kastran) rüütlimõis Ķeveļmuiža (Kewel) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Ozoli (Absenau) rüütlimõis Sidgunda (Siggund) rüütlimõis Smerle (Smerle) rüütlimõis, hiljem Kastrāne karjamõis Suntaži (Schloß Sunzel, varem Sunstelle) rüütlimõis, fideikomiss Suntaži (Pastorat Sunzel) kirikumõis Vatrāne (Wattram) rüütlimõis Vecbaldiņi (Baldwinshof) rüütlimõis, hiljem Suntaži karjamõis Suntaži kirik 1791. aasta plaanil. Johann Christoph Brotze kogu Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 229-230 [1]. Büsching, Anton Friedrich. Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 365-366 [2]. Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 61-65 [3]. Hupel, August Wilhelm. Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 75-77 [4]. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Akmeņsala kihelkond

Akmeņsala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Steinholm, Steenholm) oli haldusüksus Riia kubermangus, asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis. Kojenholm, Kojenieki Mölleri mõis (saksa Möllershofchen, Meldera muiža) Hermelingi mõis (Hermelingshof, Hermeliņa muiža, Ermeliņu muiža) Bukulti mõis (Bellenhof, Bukultu muiža) Lübeksholm, Lübecksholm, Lībeķusalas muiža Wibers, Wiberts, Wiebertsholm, Viberta salas muiža Lucavsala mõis (Lutzausholm, Lucavsalas muiža) Schlottmakersholm Friedrichshöfchen, Frīdriķa muiža Vaade Riia poolt üle Daugavpilsi Akmeņsalale, 1816. Johann Christoph Brotze Bukulti mõis Bukulti mõis Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 218–220. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 363. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 52–54. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 218–220.
Roman Viederfeldt

Roman Viederfeldt (14. september 1899 Tallinn – 19. juuli 1984 Stockholm) oli eesti advokaat. Ta õppis aastail 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Roman Viederfeldt osales aastail 1919–1920 Vene kodusõjas valgete poolel. 1923–1925 oli ta Tallinna-Haapsalu rahukogu ametnik, alates 1926 kohtuameti kandidaat. 1927–1932 vandeadvokaat Viktor Johansoni abi, alates 1932. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Roman Viederfeldt oli Tallinna linnavolinik, Majaomanikkude Koja liige ja peasekretär ning Majaomanike Teataja vastutav peatoimetaja. 1944. aastal põgenes ta Rootsi. TÜ üliõpilased
Ööhundid

Ööhundid (vene keeles Ночные волки Notšnõje volki) on Venemaa motoklubi. 31. mai 1989 asutatud klubi oli Nõukogude Liidu esimene ametlik motoklubi. Ka "Putini põrguingliteks" kutsutud klubil on tihedad sidemed Venemaa presidendiga. 2014. aastal kohaldasid Ameerika Ühendriigid klubi liikmetele sanktsioone osaluse eest Krimmi annekteerimises ja Donbassi sõjas. Putin ja Zaldostanov Putin ja Ööhundid Alsop, Harry (2. märts 2014). "Meet the Night Wolves – Putin's Hell's Angels". The Telegraph. Vaadatud 8. märtsil 2014. Romriell, Lucas (jaanuar 2003). "The Wolfmen". Cycle World: 90–91. Mersiha Gadzo, Al Jazeera (22. märts 2018). "Is Bosnia the next Ukraine?" (inglise). Censor.NET. Vaadatud 6.04.2018. "Treasury Targets Additional Ukrainian Separatists and Russian Individuals and Entities". treasury.gov. 19. detsember 2014.  Ööhundid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht (vene keeles) "Forms of Delirium", article by Peter Pomerantsev in the London Review of Books, Vol. 35, No. 19, 10 October 2013, pp. 5-7 "Путинским байкерам" отдали 227 гектаров в Севастополе, Ukrajinska Pravda, 13. mai 2015 (vene keeles) Matthew Day, Vladimir Putin-linked biker club takes Polish border guards to court, 18. juuni 12015 (The Telegraph)
Brohvõtši

Brohvõtši (ukraina keeles Брохвичі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 163. Pindala on 1,095 km².
Leonivka (Krõžopili rajoon)

Leonivka (ukraina keeles Леонівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 284. Pindala on 1,585 km².
Borõssivka (Illintsi rajoon)

Borõssivka (ukraina keeles Борисівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 592. Pindala on 2,13 km².
Molde

Molde on linn Norras, Møre og Romsdali maakonna keskus. Asub Romsdalsfjordeni põhjakaldal. Linn on kuulus oma fantastiliste vaadete poolest. Vardeni vaateplatvormilt (407 m) võib näha Molde panoraami ja selle osaliselt lumega kaetud mäetippe. Moldet kutsutakse seal asuvate roosiaedade tõttu ka Rooside linnaks. Kuulus on ka igal suvel toimuv džässifestival Moldejazz. Moldes tegutseb jalgpalliklubi Molde FK. Tettsteders befolkning og areal Tettsteders befolkning og areal  Molde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Molde koduleht (norra, inglise ja saksa keeles) Molde piirkonna turismiinfo koduleht (norra, inglise ja saksa keeles)
Malokahhovka

Malokahhovka (ukraina keeles Малокаховка) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Kahhovka rajoonis. Elanike arv on 3297. Pindala on 1,987 km².
Kamjankõ (Teplõki rajoon)

Kamjankõ (ukraina keeles Кам'янки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 234. Pindala on 0,139 km².
Adamivka (Bari rajoon)

Adamivka (ukraina Адамівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 199.
Balanivka

Balanivka (ukraina keeles Баланівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 3610.
Agronomitšne (Vinnõtsja rajoon)

Agronomitšne (ukraina keeles Агрономічне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 3852. Pindala on 1,51 km².
Adamivka (Haissõni rajoon)

Adamivka (ukraina keeles Адамівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 300. Pindala on 1,71 km².
216 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 219 eKr | 218 eKr | 217 eKr | 216 eKr | 215 eKr | 214 eKr | 213 eKr | ► | ►► 216. aasta eKr Vana-Rooma diktaator oli Marcus Iunius Pera ning konsulid Gaius Terrentius Varro ja Lucius Aemilius Paullus. 2. august – Cannae lahing Kartaago ja Rooma vägede vahel ... Lucius Aemilius Paullus, Rooma konsul Marcus Minucius Rufus, Rooma poliitik Gnaeus Servilius Geminus, Rooma poliitik
Mimas (kuu)

Mimas ehk Saturn I on üks Saturni kaaslastest. Selle avastas 1789. aastal William Herschel. Nime sai ta vanakreeka mütoloogiast gigant Mimase, jumalanna Gaia poja järgi. Mimase diameeter on 396 km. Ta on Päikesesüsteemi planeetide kaaslastest ruumalalt kahekümnes. Mimas on väikseim Päikesesüsteemi taevakeha, mis on oma gravitatsiooni toimel ümaraks muutunud. Mimase pindala on umbes 490 000 km², natuke väiksem kui Hispaania pindala. Mimase väike keskmine tihedus, 1,15 g/cm³, viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jääst, kivimaterjali on vähe. Loodete mõjul on Mimase kuju muutunud pisut kanamuna taoliselt piklikuks ning ta poolustesuunaline diameeter on umbes 10% suurem kui ekvatoriaalne diameeter. Mimase ellipsoidne kuju on selgemini märgatav kosmosesondi Cassini abil tehtud piltidel. Kõige eripärasem moodustis Mimasel on suur impaktkraater läbimõõduga 130 kilomeetrit. Kraater on nimetatud Mimase avastaja Herscheli järgi. Herscheli kraatri diameeter on peaaegu kolmandik Mimase enda diameetrist. Kraatri servad on umbes 5 km kõrged, mõnes kohas on kraater kuni 10 km sügav. Kraatri keskel asuva, pärast kokkupõrget tekkinud mäe kõrgus on 6 km. Kui võrrelda Mimast Maaga – jätta Herscheli kraatri diameetri ja Mimase diameetri vaheline suhe samaks ning teisendada see Maale –, siis Maa peal oleks sellise kraatri läbimõõt üle 4000 kilomeetri ehk see oleks pindalalt suurem kui Austraalia manner. Kokkupõrge, mille tulemusel Herscheli kraater Mimasel tekkis, oli ilmselt nii tugev, et peaaegu purustas selle taevakeha. Kraatri suhtes vastaspoolsel küljel võib Mimasel näha murranguid, mis võisid tekkida siis, kui kokkupõrkest tingitud lööklained liikusid läbi Mimase. Mimase pind on tihedalt kaetud kraatritega, kuid ükski neist pole lähedaltki nii suur kui on Herscheli kraater. Kuigi Mimase pind on tihedalt täis kraatreid, ei ole need taevakehal ühtlaselt jaotunud. Enamik pinnast on kaetud kraatritega, mille diameeter on umbes 40 km, kuid lõunapooluse ümber ei leidu üldiselt kraatreid diameetriga üle 20 km. Mimasel leidub üldiselt kolme tüüpi pinnastruktuure: 1) kraatrid, 2) sügavad, piklikud ja järskude servadega alangud, 3) kraatrite ketid ehk kraatrid, mis tekivad siis, kui meteoor tabab taevakeha väga väikese nurga all, põrgates seal nagu lutsukivi. W. Herschel. Account of the Discovery of a Sixth and Seventh Satellite of the Planet Saturn; With Remarks on the Construction of Its Ring, Its Atmosphere, Its Rotation on an Axis, and Its Spheroidical Figure. – Philosophical Transactions of the Royal Society of London, 1790, kd 80, lk 1–20.
Muzio Attendolo Sforza

Muzio Attendolo Sforza (28. mai 1369 – 4. jaanuar 1424) oli Itaalia kondotjeer, Milano Sforza aadlisuguvõsa esiisa. Muzio Attendolo sündis jõukas talupojaperes Ravenna lähedal. Temast sai väga noorelt sõjamees ja peagi pälvis ta hüüdnime "Sforza" (st keegi, kes saavutab soovitu jõu abil). Selle hüüdnime päris hiljem tema abieluväline poeg Francesco I Sforza perekonnanimena. Esialgse väljaõppe sai Muzio Alberico da Barbiano juhitud Püha Jüri kompaniis. Olles rajanud omaenda palgasõdurite kompanii, sai Muzio Attendolost üks oma aja vägevamaid kondotjeere, kes võitles paljude aadlike, esmajoones Napoli kuninga, huvide eest. Napoli kuningriigi teenistuses ta ka 1424. aastal suri.
Gruusia valitsusjuhtide loend

Gruusia valitsusjuhtide loend esitab Gruusia valitsust juhtinud isikute nimekirja alates valitsusjuhi (peaministri) ameti sisseseadmisest 1918. aastal. Gruusia NSV (1921–1991) valitsusjuhtidena käsitletavate isikute nimistu on esitatud artiklis Gruusia NSV valitsusjuhtide loend. Gruusia taasiseseisvus 1918. aastal Gruusia Demokraatliku Vabariigi nime all. Veebruaris–märtsis 1921 vallutasid selle territooriumi Punaarmee üksused ja välja kuulutati Gruusia NSV. Gruusia Demokraatliku Vabariigi valitsus jätkas tööd eksiilis, kuid pärast peaminister Gegetškori surma 1954. aastal lõpetas see tegevuse. Gruusia NSV asemele moodustati 14. novembril 1990 Gruusia Vabariik, mille iseseisvus kuulutati välja 9. aprillil 1991. Lõplikult iseseisvus Gruusia Vabariik 25. detsembril 1991 Nõukogude Liidu laialisaatmisega. Gruusia Vabariigi valitsusjuhi ametinimetuseks sai peaminister. Aastatel 1995–2004 oli peaministri amet likvideeritud. Valitsusjuht oli sel perioodil Gruusia president, igapäevast valitsuse tööd korraldas aga riigiminister. Peaministri ametikoht loodi uuesti 2004. aastal. Gruusia peaminister Gruusia NSV valitsusjuhtide loend Gruusia riigipeade loend
Bilõkivtsi

Bilõkivtsi (ukraina keeles Біликівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 539. Pindala on 1,816 km².
Babõn (Illintsi rajoon)

Babõn (ukraina keeles Бабин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 1247. Pindala on 2,27 km².
NSV Liidu relvajõud

NSV Liidu relvajõud (vene keeles Вооружённые Силы СССР Vooružonnõje Silõ SSSR) oli NSV Liidu riiklik sõjaline organisatsioon. See koosnes väeliikidest ja neid toetavatest ametkondadest ning sõjaväelistest formeeringutest: Nõukogude Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee piirivalveväest ning Nõukogude Liidu Siseministeeriumi haldusala siseväest, sõjaväestatud tuletõrjest ja tsiviikaitseväest. Relvajõudude organisatsioon oli nii funktsionaalne, strateegiline raketivägi ja õhukaitsevägi ja geograafiline, väeliikide organisatsiooniline ülesehitus toetas sõjaliste operatsioonide läbiviimist kolmel strateegilisel tandril, viiel regionaalsel tandril ja kolmel ookeanitandril. Nõukogude relvajõudude teostatavad sõjalised operatsioonid olid ette nähtud toimuma kolmel strateegilisel tandril: Lääne strateegiline tander (Lääne-Euroopa, Skandinaavia, Vahemere, Põhja-Aafrika, Atlandi ookeani põhjaosa); Lõuna strateegiline tander (Lähis-Ida, Afganistan, Pakistan, India, India ookean); Kaug-Ida strateegiline tander (Kaug-Ida, Kagu-Aasia, Vaikne ookean). Strateegiliste tandrite juhtimiseks oli alaline väejuhatus ning nende eesmärk oli juhtida maa-, õhu- ja mereväe üksuste sõjalisi tegevusi oma vastutuspiirkonnas. Strateegilisel tandrid jagunesid erinevateks operatsioonitandriteks: Lääne, Loode, Edel operatsioonitander jt. NSV Liidu Kaitseministeeriumi haldusalasse kuulus viis väeliiki: NSV Liidu strateegiline raketivägi (Стратегические ракетные войска СССР) NSV Liidu õhukaitsevägi (Войска противовоздушной обороны СССР) NSV Liidu maavägi (Сухопутные войска СССР) NSV Liidu õhuvägi (Военно-воздушные силы СССР, ВС СССР) NSV Liidu merevägi (Военно-морской флот СССР) NSV Liidu õhudessantväed (Воздушно-десантные войска СССР) olid NSV Liidu kaitseministri otsealluvuses. Nõukogude armee sõjaväeringkonnad 1991. aastal Valgevene sõjaväeringkond (Белорусский ВО); Karpaatia sõjaväeringkond (Прикарпатский ВО); Kiievi sõjaväeringkond (Киевский ВО); Odessa sõjaväeringkond (Одесский ВО); Leningradi sõjaväeringkond (Ленинградский ВО); Balti sõjaväeringkond (Прибалтийский ВО); Moskva sõjaväeringkond (Московский ВО); Uurali sõjaväeringkond (Уральский ВО); Volga sõjaväeringkond (Приволжский ВО); Siberi sõjaväeringkond (Сибирский ВО); Kesk-Aasia sõjaväeringkond (Среднеазиатский ВО); Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkond (Северо-Кавказский ВО); Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond (Закавказский ВО); Turkestani sõjaväeringkond (Туркестанский ВО); Baikali sõjaväeringkond (Забайкальский ВО); Kaug-Ida sõjaväeringkond (Дальневосточный ВО). Nõukogude väeosad Eestis Harkovi kaardiväe kõrgem tankivägede kool NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaap Nõukogude armee Tööliste ja Talupoegade Punaarmee
Prikk (perekonnanimi)

Prikk on perekonnanimi. Nime kandjaid: Aleksander Prikk (1927–2015) oli Eesti spordipedagoog Arvi Prikk (1936–2019) oli Eesti tehnikateadlane Kaiu Prikk (1966–) on Eesti arstiteadlane ja pulmonoloog ...
Churchi tees

Churchi tees (ka Churchi-Turingi tees) on hüpotees, mis väidab, et kõiki võimalikke arvutusi saab läbi viia arvuti algoritmide abil. Iga algoritmiliselt arvutatav funktsioon on Turingi mõttes arvutatav. Hüpoteesi käis esmakordselt välja Stephen C. Kleene aastal 1943, kuid see nimetati Alonzo Churchi ja Alan Turingi järgi.
Lootus (täpsustus)

Lootus on soovi täitumise ootus. "Lootus", George Frederic Wattsi maal Lootus oli Tallinnas töötanud näitemängu- ja lauluselts Kohtla-Järve FC Lootus on jalgpalliklubi "Lootus]", Janika Sillamaa album "Lootus]", Janika Sillamaa esitatud laul Lootus on perekonnanimi Kersti Lootus, maastikuarhitekt
Paapua Uus-Guinea lipp

Paapua Uus-Guinea lipp võeti kasutusele 1. juulil 1971, ehkki riik ise iseseisvus aastal 1975. Lipul on kujutatud kahte kolmnurka: musta ja punast. Punasel kolmnurgal on kujutatud paradiisilindu - kohalikku rahvuslindu. See kolmnurk sümboliseerib Paapua Uus-Guinea teket. Lõunaristi kujutamine mustal kolmnurgal viitab seotust Austraaliaga ja teiste Vaikse ookeani lõunaosa riikidega. Must, punane ja kollane on ka Paapua Uus-Guinea traditsioonilised värvid. Vahel on need viis tähte olnud ka seotud legendiga viiest õest.
Independence (Missouri)

Independence on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Ta on üks kahest Jacksoni maakonna halduskeskusest (Kansas City kõrval). Linna teatakse kui "Queen City of the Trails", kuna sealt algasid California rada, Oregoni rada ja Santa Fe rada. 2016 U.S. Gazetteer Files Explore Census Data – Independence city, Missouri, vaadatud 22.12.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Independence (Missouri) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Independence

Independence (inglise keeles 'iseseisvus') võib tähendada mitut asja. Independence (California) Independence (Iowa) Independence (Kansas) Independence (Kentucky) Independence (Louisiana) Independence (Minnesota) Independence (Missouri) Independence (New York) Independence (Ohio) Independence (Oregon) Independence Township (Beaveri maakond), Pennsylvania Independence Township (Washingtoni maakond), Pennsylvania Independence (Wisconsin)
Plokinärv

Plokinärv ehk IV peaajunärv ehk neljas kraniaalnärv (ladina keeles nervus trochlearis [IV]) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närvide paar. Plokinärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Inimestel lähtub plokinärv keskajus paiknevast motoorsest tuumast (nucleus motorius n. trochlearis) väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu silmakoopasse. Inimese plokinärv, millel on ligi 1200 närvikiudu, innerveerib silmamuna liigutavat ülemist silma-põikilihast. "Meditsiinisõnastik" 593:2004. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 221, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Sissekanne Terminologia AnatomicasTerminologia Anatomicas A14.2.01.011: Nervus trochlearis [IV]. Plokinärv Sissekanne Nomina Anatomica Veterinariass Nervus trochlearis. Plokinärv, lk 127, 5th ed, 2012 Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Marina Moskvina

Marina Moskvina (vene keeles Марина Львовна Москвина; sündinud 25. juunil 1954 Moskvas) on vene ajakirjanik ja kirjanik. Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli (ajakirjandusteaduskonnas). Ta on töötanud ajakirjanikuna Radio Rossiis, teinud dokumentaalfilme televisioonile ja kirjutanud multifilmistsenaariume. Raamatuid on ta kirjutanud nii lastele kui ka täiskasvanutele. Eesti keelde on tõlgitud "Kuuromaan", mis ilmus 2014. aastal kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat" Toomas Kalli tõlkes. Tema abikaasa on kunstnik ja karikaturist Leonid Tiškov. Увеличительное стекло. – 1975/2004/2006. Семь летучих пассажиров. – 1987. Приключения Олимпионика. – 1994. Моя собака любит джаз. – 1997/2007/2011. Жизнь и приключения милиционера Караваева. – 2001. Голова профессора Шишкина. – 2001. Гений безответной любви. – 2001/2012. Изголовье из травы. – 2002. Не наступите на Жука. – 2002/2008. Небесные тихоходы. – 2004. Мусорная корзина для алмазной сутры. – 2005. Рассказы и сказки. – 2005. Учись видеть. – 2005/2007. Дорога на Аннапурну. – 2006. Роман с луной. – 2007. Радио "Москвина". – 2008. Дни трепета. – 2008. Тропою птиц. – 2008. Мои романы. – 2009. Что случилось с крокодилом. – М.: Открытый мир, 2009. Как поет Марабу. – 2009. О бесконечной любви и быстротечности жизни. – 2009. Москвина М., Седов С. Как Дед Мороз на свет появился. – 2011. ГУД БАЙ, АРКТИКА!... – 2012. Танец мотыльков над сухой землей. – 2012. Загогулина. – 2013. Учись видеть. Уроки творческих взлетов. – 2013.