laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Isheemia

Isheemia on kehaosa vere juurdevoolu vähenemine, mis on tekkinud veresoonte ahenemise või blokeerumise tagajärjel. Arteri ahenemise põhjuseks võib olla vigastus, surve arterile, spastiline ahenemine, tromboos, emboolia, ateroskleroos või aterioskleroos. Kestva isheemiatõve tagajärjeks võib olla kudede kärbumine. Concise Colour Medical Dictionary. Oxford: Oxford University Press. 1998. Lk 348.
Hermann Gröhe

Hermann Gröhe (sündinud 25. veebruaril 1961 Uedemis) on Saksamaa poliitik, CDU liige. Ta on 17. detsembrist 2013 Angela Merkeli kolmanda valitsuse tervishoiuminister. Ta sündis aastal 1961 Uedemis Kleve kreisis Düsseldorfi ringkonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Ta lõpetas aastal 1980 Neussis Quirinuse gümnaasiumi. Aastal 1987 lõpetas ta Kölni ülikooli juristina. Ta on aastast 1994 Bundestagi liige. 17. detsembrist 2013 on ta tervishoiuminister Angela Merkeli kolmandas valitsuses. Ta on abielus ja tal on neli last.
Jaakko Kaurinkoski

Jaakko Erik Kaurinkoski (25. juuli 1934 – 25. juuli 1998 Budapest) oli soome ajakirjanik ja diplomaat. Aastail 1991–1996 oli ta esimene Soome Vabariigi suursaadik Eestis pärast Eesti iseseisvuse taastamist. 1996. aastast surmani oli ta Soome suursaadik Ungaris. 1995 Valgetähe I klassi teenetemärk 1996 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk "Jaakko Kaurinkoski". Estofilia. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 04.05.2018. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Suri suursaadik Jaakko Kaurinkoski", Välisministeeriumi pressiteade, 26. juuli 1998.
Maarja Talgre

Maarja Talgre (sündinud 27. veebruaril 1945) on eesti päritolu Rootsi ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija. Talgre vanemad saabusid Rootsi suure põgenemise lainega 1944. aasta septembris. Maarja Talgre kasvas üles Partilles ja tegi 1960. aastate lõpus raadiosaadet noortele. Talgre läbimurdeteos kirjanduses oli "Leo: ett estniskt öde: reportageroman" (tõlge eesti keelde "Leo – vastupanu surmani: reportaažromaan"), mis käsitleb tema isa Leo Talgre saatust, kelle mõrvasid Nõukogude julgeolekutöötajad. Leo - vastupanu surmani : reportaažromaan. Rootsi keelest tõlkinud Anu Saluäär, järelsõna: Mart Laar. Tallinn : Faatum, 1992. – 157 lk. Leo tütar. [Mälestused]. Rootsi keelest tõlkinud Anu Saluäär. [Tallinn] : Faatum, 2004. – 159 lk. ISBN 998585649X (köites)
Rokiškise rajoon

Rokiškise rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajooni pindala on 1807 km². 2014. aasta seisuga elas seal 32 754 inimest. Rajoon piirneb põhjas Lätiga. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Juodupė, Jūžintai, Kamajai, Kazliškise, Kriaunose, Obeliai, Pandėlysi, Panemunėlise vald ja Rokiškise maavald, lisaks on valla staatusega veel Rokiškise linn. Halduskeskus on Rokiškise linn. Teised tähtsamad asulad on Obeliai ja Pandėlysi linn ning Čedasai, Duokiškise, Juodupė, Jūžintai, Kamajai, Panemunėlise, Panemunise, Salose ja Suvainiškise alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 92,63% leedulased, 5,75% venelased, 0,38% poolakad, 0,26% ukrainlased, 0,22% valgevenelased, 0,1% lätlased, 0,03% sakslased ja 0,64% oli muust rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Lielupe jõgikonda kuuluvad Mēmele, Apaščia, Susėja ja Lėvuo, samuti Nemunase jõgikonda kuuluvad Kriauna ja Šetekšna. Suuremad järved on Sartai, Dviragis, Rašai, Čedasas, Našys, Zalvė, Jūžintas ja Vazajis. Rajooni idaosa asub Aukštaičia kõrgustikul. Madalaim koht (76 m) asub paigas, kus rajoon puutub kokku Biržai rajooni ja Lätiga. Kõrgeim koht (175 meetrit) jääb Švilpiškise külla. Keležeris Kriaunos Ožakmenis Bradesiai tamm Ilzenbergase mõisa tamm Mataučizna jalakas Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)
Anneli Lahe

Anneli Lahe (sünninimi Tomberg; kuni 2008 Järvet; sündinud 10. märtsil 1971 Tallinnas) on eesti teleprodutsent ja ajakirjanik. Ta lõpetas Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal ning sai bakalaureusekraadi. 1997. aastal õppis täiendõppes eesti filoloogiat Tallinna Ülikoolis. Aastatel 1993–1997 töötas saatejuhina telekanalis EVTV. Seejärel oli ta telekanalis TV3 teadustaja ja iganädalase saate "Bingo loto" saatejuht. 1997–2004 juhtis ilusaadet "Kaunis kaunimaks". Aastal 2004 lõi oma saate "Hooaeg" ning töötas produktsioonifirmas NBN. Tegi produtsendina telesaateid "Hooaeg", "Lihtsalt ja osavalt", "Kasvame koos", "Star club" jm. 2006. aastast töötas ajakirjas Naised ilu- ja moetoimetajana. 2012–2015 juhtis heategevuslikku telesaadet "Kodutunne". On toimetanud telesaateid "Allakäigutrepist üles", "Minu imeline elu", "Päev, mis muutis mu elu" ja "Parim pakkumine". Kunstnikuna teinud kaastööd rahvusvahelisele seriaalile "Nuuskur". Ta on ka järgmiste telesaadete või saatesarjade produtsent ja/või toimetaja/ saatejuht: alates 2012 – "Saladused"; alates 2016 – "Siberi võmm" ja "Aastavahetus Kanal 2-ga"; alates 2017 – "Selgeltnägijate tuleproov"; alates 2018 – "Kodutunne". 2021-2022 " Minu Tallinn" 2022 "Kõik on võimalik" koos Anneli Lahega. 2022 asus juhtima TV3 uudiste osakonda ja igaõhtust saadet Stuudio. Ta oli filmi "Rohelised kassid" (2017),"Salmonid 20 aastat hiljem" ( 2020) "Minsk" ( 2021), "Ühemõõtmeline mees" ( 2022) tegevprodutsent. Anneli Lahe on ettevõtte Ankel Meedia OÜ omanik ning toodab saateid nii Kanal 2 kui ka TV3 jaoks. Ta on teinud kaastööd ajakirjadele Marie Claire, Kodutohter, Pere ja Kodu, Denim Dream jm. Oma artikliga "Elu sclerosis multiplex'iga” oli ta üks auhinna EU Health Prize for Journalists (2011) nominente[viide?]. http://www.kodutohter.ee/elu-sclerosis-multiplexiga/ http://www.kodutohter.ee/soon-mida-tahan/ http://naistekas.delfi.ee/kodu/lapsed/pihtimus-minu-suurim-soov-taitus-kahekordselt http://naistekas.delfi.ee/archive/article.php?id=35084875 http://naistekas.delfi.ee/kodu/lapsed/pihtimus-minu-suurim-soov-taitus-kahekordselt?id=35084875 https://www.imdb.com/name/nm9351908/bio?ref_=nm_ov_bio_sm http://naistekas.delfi.ee/persoon/elu_lugu/anneli-lahe-olen-endale-alati-ise-raha-teeninud?id=64317007 http://elu24.postimees.ee/3221405/millised-olid-anneli-lahe-raskeimad-hetked-saates-kodutunne
61 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | 60. aastad eKr | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 64 eKr | 63 eKr | 62 eKr | 61 eKr | 60 eKr | 59 eKr | 58 eKr | ► | ►► 61. aasta eKr Häädulaste pealik Diviciacus külastas Roomat, et paluda abi seekvanite vastu. Ta kohtub ka Ciceroga. Ptolemaios XIII ...
Apaščia

Apaščia on jõgi Leedus, Mēmele vasakpoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu põhjaosas. Jõe pikkus on 88 km ja valgla on 893 km². Apaščia algab Rokiškise rajoonist Pandėlysi linna lähistelt ning läbib Kilučiai ja Širvėna järve. Širvenasse voolab ka Agluona. Jõe kaldal asuvad Kupreliškise ja Nemunėlio Radviliškise alev ning Biržai linn. Sängi laius on Biržai all 5–7 meetrit, alamjooksul 10–20 meetrit. Minimaalne vooluhulk jões on 1 m³/s, maksimaalne 175 m³/s. Jõe järgi on nime saanud siluri Apaščia kihistu. LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 14 Apaščia jõest
LEA

LEA või Lea võib tähendada järgmist: Lea on piiblitegelane Lea on naisenimi "Lea" on Juhan Smuuli näidend Lea on endine küla Kodavere kihelkonnas
Furunkul

Furunkul (ladina keeles furunculus) ehk koeranael on mädane karvanääpsu põletik, mida põhjustab rasunäärmest sisenenud stafülokokk.
Albaania 2016. aasta suveolümpiamängudel

ALB Albaania osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 6 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Izmir Smajlaj – kaugushüpe Luiza Gega – 1500 m jooks Briken Calja Evagjelia Veli Sidni Hoxha – 50 m vabalt Nikol Merizaj – 100 m vabalt "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2016. Vaadatud 16. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.nocalbania.org.al Albaania Rio 2016 ametlikul veebisaidil Albaania sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Glükoos

Glükoos ehk viinamarjasuhkur on monosahhariid, mis kuulub disahhariidide sahharoosi ja laktoosi koostisse. Glükoos tekib taimedes fotosünteesi tulemusena. Glükoos on püsisoojaste loomade eelistatud energiaallikas. Nad varuvad glükoosi lihastesse ja maksa glükogeeni kujul. Glükoos on tselluloosi polümeerse molekuli elementaarlülina oluline taime rakukesta komponent. Taimede glükoosivarud on tärklise kujul põhiliselt seemnetes ja mugulates. Keemiline valem on C6H12O6. Glükoosi isomeer on fruktoos. IDIBELL-Bellvitge Biomedical Research Institute, Mechanism that makes tumor cells sugar addicted discovered, 4.aprill 2014, veebiversioon (vaadatud 27.09.2014)(inglise keeles) T-lümfotsüüdid ja immuunsus Aimee J. Marko, Rebecca A. Miller, Alina Kelman, Kenneth A. Frauwirth, Induction of Glucose Metabolism in Stimulated T Lymphocytes Is Regulated by Mitogen-Activated Protein Kinase Signaling, 10. november 2010, DOI: 10.1371/journal.pone.0015425, veebiversioon (vaadatud 14.11.2014.a.)(inglise keeles)
Song Joong-ki

Song Joong-ki (korea keeles 송중기; sündinud 19. septembril 1985 Daejeonis) on Lõuna-Korea näitleja.
Jäägiga jagamine

Jäägiga jagamine on jagamistehe, mille jagatis ei ole täisarv. Kui täisarvu a ja postitiivse täisarvu m korral leiduvad täisarvud q ja r, nii et a = q m + r {\displaystyle a=qm+r} ja 0 ≤ r < m {\displaystyle 0\leq r<m} , siis on täisarv a jagatud jäägiga positiivse täisarvuga m, kus q on mittetäielik jagatis ja r on jääk. Kui täisarvud a ja b annavad jäägiga jagamisel positiivse täisarvuga m ühe ja sama jäägi r, siis on a ja b jäägivõrdsed arvuga m. Jäägivõrdseid arve nimetatakse kongruentseks mooduli m järgi, a ≡ b ( mod m ) {\displaystyle a\equiv b{\pmod {m}}} Elts Abel, Raili Vilt, "Arvuteooria elemendid 1", 2013
Ošljak

Ošljak (serbia keeles Ошљак, albaania keeles Oshlan) on mägi Kosovo lõunaosas Prizreni ringkonnas. Mäe kõrgus on 2212 m üle merepinna. Järskude nõlvadega Ošljak külgneb Kosovo lõunaosas kõrguva Šari mäestikuga, kuhu ta geoloogiliselt ei kuulu. Ošljak on peamiselt kriidiajastu päritolu ja Alpide piirkonna orogeneesi jooksul moodustunud lubjakivist aluspõhjaga mägi. Nõlvad on kivised, osalt kaetud rohumaa ja metsaga. Tüüpilised on metsakooslused, milles on valitsev pöök (Fagetum montanum, Luzulo-Fagetum) või mänd (Pinetum mugi). Lähedusse jäävad Koritniku ja Gjallica mägi ning Prizreni ringkonda kuuluv Sredska küla. Yugoslavia – Natura 2000 keskne info. Predrag Jakšić (inglise keeles).
Tapani Kansa

Aarne Tapani Kansa (sündinud 9. märtsil 1949 Haminas) on soome laulja. Tapani Kansa on esmajoones estraadilaulja, kuid ta on esitanud ka teistsugust repertuaari (rock'n'roll, diskomuusika, operetimuusika) Aastatel 1974–1978 õppis ta Helsingis Sibeliuse Akadeemias laulmist. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2016. Vaadatud 17. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2016. Vaadatud 17. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tärklis

Tärklis (ladina keeles Amylum) on orgaaniline aine, makromolekul, ka polüsahhariid. Tärklis on tooraine mitmele tööstusharule (paberitööstus, toiduainetetööstus, alkoholitööstus, ravimitööstus jt). Tärklis on söödav toiduaine (ka toidulisaaine) ja loomakasvatustes kasutatav söödamaterjal. Tärklist loetakse taastuvaks tooraineks. Ainsuslik mõiste "tärklis" ei tähenda mingit kindlat keemilist ühendit, vaid tähistab üldmõistet. Seega oleks korrektne nimetus "tärklised", viimane pole aga pika ainsusetraditsiooni tõttu kasutusel. Tärklis on taimede glükoosivaru. Ta koosneb kahest glükoosi polümeerist: amüloosist ja amülopektiinist (enamasti on nende suhe 20:80 või 30:70). Looduslikult leidub teda väga paljudes taimedes. Taimedes jaotub tärklis ebaühtlaselt. Taimed tarbivad tärklist erinevatel arenguetappidel ja seetõttu varieerub tema sisaldus taimes nii liigiti kui ka indiviiditi suuresti nii juurtes, lehtedes, vartes, risoomides, mugulates, õites, viljades ja seemnetes. Looduslik tärklis talub halvasti nii termilist kui ka mehaanilist töötlust. Tärklise põhiomaduseks on hüdrolüüs (reageerib veega), mille kiirendamiseks kasutatakse katalüsaatorina väävelhapet. Tärklis hüdrolüüsub ka inimorganismis ensüümide (fermentide) toimel. Tärklis on puhtal kujul vees lahustumatu, lõhnatu ja maitsetu valge pulber. Tööstusliku töötluse tulemusel muutuvad tärklise lahustuvus, veesiduvus, plastilisus, venivus, geelistusvõime jpt omadused.  Pikemalt artiklis modifitseeritud tärklis Toiduainetööstused ja toitlustusettevõtted kasutavad toidulisaainetena keemiliselt (alused, happed, soolad), ensümaatiliselt või füüsikaliselt töödeldud tärkliseid. Töödeldud (modifitseeritud) tärklisevorme on palju ja neid tähistatakse toiduainete pakenditel paljudes riikides koodidega E1400–E1450. Amflora amülaas banaanitärklis bioloogiline kartulitärklis kartulipulp kartulitärklis kissell maguskartuli tärklis maisitärklis maniokitärklis riisitärklis sorgotärklis tärgeldamine tärklisesiirup tärklisetera "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 30. novembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Tohver, V. (1977). Üldine biokeemia. Tallinn, Valgus. Lk 62 Urmas Kokassaar, Tärklis – taime turvaline tagavara, Eesti Loodus 4/2003, veebiversioon (vaadatud 30.11.2013)
Yvonne Magwas

Yvonne Magwas (sündinud 28. novembril 1979 Rodewischis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liige. Yvonne Magwas kasvas Vogtlandis Falkensteini ja Auerbachi linnas. Aastal 1998 lõpetas ta kohaliku Goethe Gümnaasiumi. 1999. aastast õppis sotsioloogiat, psühholoogiat ja ärikorraldust Chemnitzi Tehnikaülikoolis. Tol ajal asutas ta äriühingu, mille põhiliseks tegevusalaks oli kvalifitseeritud internatuuri kohandamine, inimtöö uuringute läbiviimine ning organisatsiooni arendus. Yvonne Magwas lõpetas ülikooli 2006. aastal sotsioloogina. Aastatel 2005–2013 töötas ta Robert Hochbaumi kabinetiülemana. 1998. aastal liitus Yvonne Magwas noorte ühendusega (Young Union) ja kolme aasta pärast (aastal 2001) liitus Saksamaa Kristlike Demokraatidega. Aastatel 2006–2009 oli Magwas Vogtlandi Noorte Ühenduse piirkonna esimees ning ühtlasi Saksimaa Noorte Ühenduse juhatuse liige (2003–2008). Alates 2008. aastast on ta Vogtlandi piirkonna Kristlike Demokraatide eesistuja. 2003. aasta Vogtlandi kohalikel valimistel valiti Yvonne Magwast Auerbachi nõukogu liikmeks (tegev kuni 2009) ning Vogtlandi kohaliku nõukogu liikmeks (tegev kuni 2005). Üldvalimistel, mis toimusid 2013. aastal (tol ajal oli Yvonne Magwas Kristlik-Demokraatliku Partei Saksimaa liidumaa nimekirjas kaheteistkümnendal kohal), valiti ta Saksa Liidupäeva liikmeks. Praegu on Yvonne Magwas Keskkonnakomitee, looduskaitse ning ehitus- ja tuumaenergiaturvalisuse komisjoni liige. Ühtlasi on Yvonne Magwas eeltoodud organisatsioonides raporteerijaks laenutuspoliitika ning majutuse ja linna arenduse alal. Saksa Liidupäevas on Yvonne Magwas Saksa–Taiwani sõprusühenduse liige. Saksamaa Liitvabariik lähetas ta Raadio- ja Saate–assotsiatsiooni volikokku, kus ta on ka Finants- ja Majanduskomitee liikmeks. Yvonne Magwase elulugu Liidupäeva kodulehel
Zerendi järv

Zerendi (kasahhi keeles Зеренді, vene keeles Зеренда) on tektoonilise tekkega järv Kasahstanis Akmola oblastis. Ta asub lähimast linnast ja oblasti halduskeskusest Kökšetaust umbes 50 km ning pealinnast Astanast üle 300 km kaugusel. Järve asub 370 m kõrgusel merepinnast. Järve pikkus on 6,1 km ja laius 3,8 km. Zerendi rannajoon on väheliigendatud, leidub ilusaid liivarandu. Kallastel kasvab ükskuid puid, peamiselt männid. Järve põhi on üsna tasane ja liivane ning kohati kaetud veerise ja kividega. Järv on mageveeline ja läbipaistev, suvel tõuseb veetemperatuur kuni 24 kraadini Celsiuse järgi. Kaladest esineb särge, kiiska ja ahvenat, samuti leidub lõhelaste sugukonda kuuluvat peledit ja peegelkarpkala. Zerendit peetakse piirkonna üheks ilusaimaks järveks ja tegu on hinnatud puhkekohaga. Қазақ энциклопедиясы, 4. kd, 3. osa. Zerenda. e-history.kz (inglise keeles).
Felicity Jones

Felicity Rose Hadley Jones (sündinud 17. oktoobril 1983 Bournville'is Birminghamis) on inglise filminäitleja, kes alustas näitlejakarjääri juba 12-aastaselt. Jones on lõpetanud Oxfordi Ülikooli Wadhami Kolledži inglise keele erialal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2016. Vaadatud 17. mail 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Felicity Jones – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Felicity Jones andmekogus IMDb (inglise)
Solomon Pasi

Solomon Pasi (bulgaaria keeles Соломон Исак Паси; sündinud 22. detsembril 1956 Plovdivis) on Bulgaaria poliitik, matemaatik ja rännumees. Ta oli aastatel 2001–2005 Bulgaaria välisminister Simeon II valitsuses. Ta sündis aastal 1956 Plovdivis. Ta on lõpetanud Sofia ülikooli, tal on doktorikraad matemaatilise loogika ja informaatika alal. Ta on päritolult sefaradi juut. Tema isa oli Bulgaaria filosoof Isak Pasi. Usutunnistuselt on ta judaist.
ETERA

E-teadusraamatugu ETERA on Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu digitaalraamatukogu, mis koondab nii raamatukogu digiteeritud teaduskollektsioone kui ka digitaalsel kujul ülikoolis tehtud lõputöid. Sellest leiab nii vanu kui ka uusi raamatuid, ajakirju, ajalehti, fotosid, postkaarte, maakaarte, õppematerjale ning Tallinna Ülikoolis kaitstud bakalaureuse-, magistri- ja doktoritöid. ETERA ja Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu digiteerimiskeskus avati 25. septembril 2015. ETERA peamine siht on sisaldada kõiki Eestis ja Eesti teadlaste produtseeritud teadustekste, aga ka teadustöö jaoks vajalikku allikmaterjali, tuginedes sealjuures eeskätt oma kultuuriloolistele kogudele. ETERA on pidevalt täienev keskkond. Selles sisalduvad raamatud on enamuses tekstituvastatud ja täistekst-otsitavad. 2019. aasta veebruari alguse seisuga on ETERA vahendusel lugejatele kättesaadavad 49 609 objekti, millest 5761 on üliõpilastööd, 255 doktoritööd, 9263 raamatud, 18 620 ajalehenumbrid, 5120 ajakirjanumbrid, 1912 jätkväljaanded ning 8781 fotod. ETERAt külastati 2018. aasta jooksul 67 099 korral, individuaalseid lehepäringuid oli 411 012. Digiteerimiskeskuses on kasutusel neli digiteerimisseadet: täisautomaatne digiteerimisseade, poolautomaatne V-kujuline digiteerimisseade, A4-fotoskanner ja A3-lauaskanner. ETERA TLÜ Akadeemiline Raamatukogu avas digiteerimiskeskuse ja e-teadusraamatukogu, kultuur.err.ee 25.09.2015
Francesco Filippini

Francesco Filippini (18. september 1853 – 6. märts 1895) oli Itaalia maalikunstnik, kes oli pärit Lombardiast.
Disahhariidid

Disahhariid on süsivesik, mis koosneb kahest monosahhariidist. Tuntuim disahhariid on sahharoos ehk suhkur, mis koosneb glükoosist ja fruktoosist. Teised tavalisemad disahhariidid on laktoos ja maltoos. Nagu ka monosahhariidid, on disahhariidid vees lahustuvad. Monosahhariidide liitumine disahhariidideks toimub kondensatsioonireaktsiooni kaudu (ühe liitumisreaktsiooni tulemuseks on disahhariidimolekul ja veemolekul). Disahhariidide lagundamine monosahhariidideks toimub hüdrolüüsis ensüümi disahharidaasi abil.
Parasvöötme metsad

Parasvöötme metsad (inglise keeles temperate forests) on metsad parasvöötmes põhja- ja lõunapoolkeral, kus aasta läbi on valitsevaks parasvöötme õhumass. Parasvöötmes on neli aastaaega ning eristatakse merelist, mandrilist ja parasvöötme mussoonkliimat. Parasvöötme metsad jaotuvad leht-, okas- ja segametsadeks. Okasmetsas on peamisteks puuliikideks kuusk, nulg, mänd ja lehis. Segametsas kasvavad kuusk, kask, haab, pärn, sarapuu ja tamm. Lehtmetsas on domineerivateks liikideks tamm, vaher, jalakas, saar ja pärn. Parasvöötmes kasvavad taimeliigid on kohastunud aasta läbi suurte kliimamuutustega, temperatuuri kõikumisega ja rohkete sademetega. Okasmets kasvab kõike paremini leetmuldadel, lehtmets vajab viljakat pruunmulda. Okasmetsa põhilised asukad on pruunkaru, põder, ilves, orav ja musträhn. Sega- ja lehtmetsades elavad metskits, hirv, halljänes, skunk, metsnugis, roherähn ja vöötorav. Parasvöötme metsad kannatavad tugevalt liigse inimmõju käes. Metsi võetakse maha metsa-, tselluloosi- ja paberitööstuse, põllumajanduse ning maavarade kaevandamise tõttu. Metsade kasvu mõjutavad ka erinevad keskkonnaprobleemid: õhusaaste, veekogude reostus, tööstusjäätmed. [1] [2]
Dragan Nikolić

Dragan Nikolić (serbia Драгослав "Драган" Николић; 20. august 1943 Belgrad – 11. märts 2016 Belgrad) oli serbia näitleja. Ta mängis elu jooksul rohkem kui sajas filmis. Pea- või kõrvalosa mängis ta rohkem kui 30 filmis. 1969. aastast mängis ta Belgradi Draamateatris (BDP; Beogradsko dramsko pozorište) ja teatris Atelje 212. Tema üks tuntumaid rolle oli partisan Prle telesarjas "Otpisani". 2011–2013 oli ta saatejuht saate "Kes tahab saada miljonäriks?" Serbia versioonis. http://www.glasistre.hr/vijesti/kultura/preminuo-glumac-dragan-nikolic-522399
Jaapani Keisririik

Jaapani Keisririik (jaapani keeles 大日本帝國 Dai Nippon Teikoku 'Suur Jaapani Keisririik') oli Jaapani rahvusriik, mis eksisteeris alates 1868. aasta Meiji restauratsioonist kuni tänapäevase Jaapani põhiseaduse jõustumiseni 1947. aastal.
Kilingi-Nõmme II algkooli põleng

Kilingi-Nõmme II algkooli põleng toimus 1937. aasta 20. aprillil Kilingi-Nõmme II algkoolis. Filmi näitamisel süttis projektoris film, sellest edasi film lahtistes filmikarpides. Tulemöll kestis mõne minuti. Kohapeal sai surma üks ja hiljem suri haiglas kuusteist last. Vigastada sai üle 50 lapse. Viimane, 18. laps suri Tallinnas kolm aastat hiljem, 20. aprillil 1940. 100 ruutmeetri suuruses klassiruumis viibis üle 130 lapse: 1. algkoolist, 2. algkoolist ja Lavi algkoolist. Lapsed olid kogutud koolimaja teisel korrusel olevasse klassiruumi, kust ei olnud muud väljapääsu kui üksainus, sissepoole avanev uks. Mingeid tulekustutusvahendeid ruumis ei olnud. 25. aprill oli Kilingi-Nõmme alevis leinapäev – maeti tuleõnnetuse ohvreid, keda oli 13. Teine ühismatusepäev oli 1. mail, nädalaga oli Pärnu haiglas surnud veel 3 last. 8. juunil 1941 avati Saarde kalmistul mälestusmärk 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilastele (skulptor Paul Horma). Suurim kooli tragöödia Eestis: Põlemalahvatanud filmilint tappis Kilingi-Nõmmel 18 last Õhtuleht, 21.04.2007. Olev Paukson. Alevikust linnaks: Kilingi-Nõmme 70. Arendus- ja innovatsioonikeskus Livonia, Pärnumaa 2008. Lk 45 Kurbmäng Kilingi-Nõmmel. Postimees, 22. aprill 1937 Olev Paukson. Alevikust linnaks: Kilingi-Nõmme 70. Arendus- ja innovatsioonikeskus Livonia, Pärnumaa 2008. Lk 46 Foto: Mälestusmärgi avamine 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilastele Rahvusarhiivi fotode andmebaas Suurim kooli tragöödia Eestis: Põlemalahvatanud filmilint tappis Kilingi-Nõmmel 18 last Õhtuleht, 21. aprill 2007.