laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põllumajanduspank

NSV Liidu Põllumajanduspanga Eesti Vabariiklik Kontor oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 26. oktoobri 1940. aasta määrusega nr 34 loodud pank, mille ülesandeks oli riiklike põllumajandusettevõtete ja -organisatsioonide finantseerimine ning põllumajanduslike krediidiühingute pika- ja lühiajalaine krediteerimine. Kontoril oli õigus vastavalt vajadusele avada osakondi (Tartu, Pärnu, Rakvere, Viljandi, alates 1944. aastast ka Haapsalu, Kuressaare, Paide, Valga ja Võru). Põllumajanduspanga struktuur muutus 1950. aastal, mil moodustati 24 rajooniosakonda, sh Harju osakond, kelle ülesandeks oli Harjumaa klientide teenindamine. Põllumajanduspank, sh tema vabariiklikud kontorid ja rajoonide osakonnad, likvideeriti NSV Liidu Ministrite Nõukogu 7. aprilli 1959. aasta määrusega nr 369. Vabariikliku kontori ülesanded läksid üle NSV Liidu Riigipanga kontorile ja NSV Liidu Ehituspanga Eesti Vabariiklikule Kontorile. NSV Liidu Riigipanga Eesti Vabariiklik kontor "Rahvusarhiivi kiri "Dokumentide hindamine" Eesti Pangale 30.10.2017 nr 5-1/17/47" (pdf). 30.10.2017. Vaadatud 01.11.2017.
Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid

SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid 2013 Kultuuriministeerium ja Haapsalu linnavalitsus. Sihtasutuse koosseisus on järgmised üksused: Iloni Imedemaa Haapsalu piiskopilinnus Raudtee- ja Sidemuuseum Haapsalu raekoda Ants Laikmaa muuseum atraktsioon: huvisõidurong Peetrike atraktsioon: aurupaat Kallis Mari 2019. aastal külastas sihtasutuse hallatavaid muuseume üle 80 000 inimese. http://www.salm.ee/info/ (vaadatud 01.11.2017) "Haapsalu side- ja raudteemuuseum plaanib raudtee valmimise ajaks laienemist" ERR, 26. detsember 2020 Sihtasutuse koduleht
Tööpartei (Holland)

Hollandi Tööpartei (hollandi Partij van de Arbeid, lühend: PvdA) on sotsiaaldemokraatliku suunitlusega Hollandi partei. Loodi 1946. aastal, kui liitusid sotsialistlik Hollandi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (SDAP), väike sotsiaalliberaalne Vabameelsete Demokraatlik Liiga (VDB) ja väikene sotsiaalprotestantlik Kristlik Demokraatlik Liit (CDU). Tööpartei loojad tahtsid lõpetada ühiskonna jaotumist piilariteks (hollandi Verzuiling) rahvapartei moodustamise kaudu (HSDTP esindas sotsialistliku piilarit, VDL esindas üldist piilarit, KDL protestantliku piilarit). 1946. aasta programm kombineeris sotsialistlike ideaale liberaalsete, religioonsete ja humanistlike ideedega. 1948. aastal lahkus osa liberaale HTP-st, kuna neid ei rahuldanud partei sotsialistlik diskursus. Seega eesmärk piilareid kaotada HTP-l ei õnnestunud. Lahkulöönud liberaalid moodustasid koos konservatiivse Hollandi Vabaduseparteiga (PvdV) paremtsentristliku konservatiiv-liberaalse Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest (VVD). Parteil on 6 kohta Euroopa Parlamendis, mis on suurim esindus Hollandi parteidest. Hollandi parlamendi teises kojas on HTP-l 9 kohta 150-st, esimeses kojas 6 kohta 75 kohast. 2007–2010 kuulus Tööpartei KDÜ ja Kristliku Liiduga KDÜ juhitavasse valitsusse. Partei kuulub Sotsialistlikku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. HTP lehekülg (hollandi keeles)
Salme (laev)

Salme on Eesti Tallinna Tehnikaülikooli uurimislaev. Laev ehitati 1974 Taanis Esbjergis ettevõtetes Carl B. Hoffman Maskinfabrik ja Jernog Metalstoberi AS kalapüügilaevana. Renoveeriti uurimislaevaks 2009. a. Uurimislaevaga on Läänemerel võimalik läbi viia erineva eesmärgiga ekspeditsioone, sh teostada okeanograafilisi uuringuid, paigaldada või hooldada autonoomseid mõõteseadmeid, koguda proove merekeskkonnast nende edasiseks analüüsiks laboris ning korraldada geoloogilisi uuringuid. Laeval on märglabor, bioloogia/keemia labor ja mess-seminariruum, majutuskohad 12 teadlasele, konditsioneer, saun jms. Laboratoorium on varustatud tõmbekapi, pöördosmoosil põhineva destillaatori, sügavkülmikute jm. GSM levialas on olemas internetiühendus. Autonoomsus on 7 päeva Tehnilisest varustusest on laeval kraana maksimaalse tõstejõuga 3t, kaabeltrossvints, vintsid, A-raam Laeva on proovivõtukarussell, CTD-sondid, optilised mõõteriistad, seadmed veeproovide töötlemiseks ja analüüsiks, poijaamade paigaldamise vahendid, hoovusemõõtjad jmt. https://laevakinnistusraamat.rik.ee/Detail?RegistriosaId=610 (vaadatud 02.11.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Silmiksuru

Silmiksuru (Smerinthus ocellatus (Linnaeus, 1758)) on surulaste hulka kuuluv liik liblikalisi. Eestis mai keskpaigast kuni augustini tavaline. Liblikas meenutab puhkeasendis puukoore tükki, kuid häirimisel paljastab tagatiibadel olevad silmlaigud, mis peaksid häirijat hirmutama. Silmiksuru talvitub nukuna pinnases. Silmiksuru röövikud toituvad kitsalehiste pajude, kase (Betula), hariliku toominga (Prunus padus) ja aed-õunapuu (Malus domestica) lehtedest. 2017. aasta sügisel esitati silmiksuru üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Emane silmiksuru (selgmiselt) (coll.MHNT) Emane silmiksuru (kõhtmiselt) (coll.MHNT) Silmiksuru, veebiversioon (vaadatud 2. novembril 2017) ajakiri Loodusesõber, Tekst ja foto: Allan Selin, Silmiksuru – kesköine kaunitar, vebiversioon (vaadatud 2. novembril 2017) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Smerinthus ocellatus seisuga 02.11.2017. Silmiksuru andmebaasis eElurikkus Silmiksuru – kesköine kaunitar. Sissekanne CoL-is
Vigri (laev)

Vigri on Eesti heitmekogurlaev. Laev ehitati 1980 Venemaal Svetlõis ettevõttes Svetlõi laevaremonditehas. https://laevakinnistusraamat.rik.ee/Detail?RegistriosaId=494 (vaadatud 01.11.2017) Laevast e-laevakinnistusraamatus
Rae Valla Raamatukogu

Rae Valla Raamatukogu on Jüri alevikus Rae vallas Harjumaal asuv rahvaraamatukogu. Rae Valla Raamatukogu on üks kolmest Rae Vallavalitsuse hallatavast raamatukogust. 2006. aasta septembrist asub raamatukogu hoonekompleksis aadressil Laste tänav 3, kus tegutseb veel neli asutust: Jüri Gümnaasium (alates 1.09.2024 Jüri Kool), Rae Valla Spordikeskus, Rae Huvialakool ja Jüri Noortekeskus. 1. septembril 2009 avati haruraamatukogu – Peetri raamatukogu, mis asub Peetri Lasteaed-Põhikooli hoonekompleksis aadressil Pargi tee 6, Peetri alevik. Raamatukogu teeninduspiirkonnas oli 2019. aasta 1. detsembri seisuga 20 032 inimest. Registreeritud lugejate arv 2019. aastal oli 4919, neist kuni 16-aastaseid oli 2522. Külastuste arv ulatus 70 207-ni, kojulaenutuste arv oli 73 293. Kogu suurus on 58 172 ühikut, 2019. aastal suurenes kogu 909 ühiku võrra. Raamatukogu fond on sisestatud elektroonilisse andmebaasi URRAM. Rae Valla Raamatukogus on külastajatele kaheksa arvutitöökohta – esimesel korrusel 2 avalikuks kasutamiseks ja teisel korrusel 6 lastele mõeldud arvutit. Lisaks 5 arvutitöökohta Peetris – 2 avalikuks kasutamiseks ja 3 lastele mõeldud arvutit. Töötajaid on Rae Valla Raamatukogus 8, Peetris 4, Vaidas 2 ja Lagedil 3. Jüri raamatukogu on ümber nimetatud Rae Valla Raamatukoguks alates 2023. aastast. "Rae valla raamatukogud". raeraamatukogu.ee. Vaadatud 19. novembril 2023. Raamatukogust Rae valla raamatukogude koondlehel
Harku raamatukogu

Harku raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Harku alevikus Harku keskuse hoones (Instituudi tee 5). Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud. Raamatukogu avati 10. mail 2003. Raamatukogus on umbes 16 000 teavikut. Harku Valla Raamatukogud. Raamatukogust Harku Valla Raamatukogude kodulehel
Klooga raamatukogu

Klooga raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Klooga alevikus. Raamatukogu asub ühes majas Klooga Kooliga aadressil Aedlinna tee 5. Alates 1. jaanuarist 2019 on Klooga raamatukogu üks Lääne-Harju valla raamatukogu haruraamatukogusid. Klooga raamatukogu asutas 1925. aastal Klooga Rahvahariduse Selts. (Raamatukogu asutamist on mainitud 19. aprillil 1929 ajalehes Kaja, kus antakse teada, et Klooga Haridusselts on enda hooleks võtnud avaliku raamatukogu asutamise.) 1929. aastast töötas raamatukogu selle asutaja Peeter Luurmehe kodus Kase talus. 1929. aastast kuni 1930. aastate alguseni asus raamatukogu Nuusu talus Johannes Luurmehe kodus. 1930. aastate alguses kolis raamatukogu koolimajja (Tuulna külas) ja 1940. aastate lõpus külanõukogu majja (Tuulna külas). 1954 viidi raamatukogu üle kultuurimajja. 1982. aastal raamatukogu suleti. 26. novembril 1997 otsustati Keila vallavolikogus raamatukogu (taas)avamine. Raamatukogu avati 22. septembril 1999. Raamatukogu asutamist on mainitud 19. aprillil 1929 ajalehes Kaja, kus antakse teada, et Klooga Haridusselts on enda hooleks võtnud avaliku raamatukogu asutamise. 1929–1940 Palgalist töötajat ei olnud, lugejaid teenindasid Klooga Rahvahariduse Seltsi liikmed (Peeter Luurmees, Agathe Meriniit) 1946–1947 Vello Õunpuu 1947–1951 Aino Baum 1951–1954 Velda Anter, Erika Milt 1954–1969 Asta Prikk (Krause) 1969–1975 Malle Kaares 1975–1976 Hurme Kõu 1976–1982 Liilia Martõkainen (Veeroos) 199x–1999 Svetlana Norman 1999–2007 Lembi Link 2007–2018 Reet Altma 2018–2019 Varje Mägi 2019– ... koostaja Mall Aunver (1993). Keila valla raamatukogud. Keila. Lk 74. "Kloogale asutatakse raamatukogu". Kaja. 19. aprill 1929. Vaadatud 17.02.2019.
Tertsiaalrent

Tertsiaalrent (saksa keeles Tertsial) oli rendisuhte vorm, kus rentnik võis kokkulepitud rendisummast kolmandiku (tertsiaal) endale jätta. Liivimaal anti hulk XVII sajandi lõpus reduktsiooni tulemusel riigile langenud mõisaid tertsiaalrendile.
Ehaste

Ehaste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Ehaste perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Elbrecht, Kirp ja Äro. Paul-Heinrich Ehaste palvel kanti Ehaste perekonnanimedede kaitseregistrisse nr. 17 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
Ehik

Ehik on eesti perekonnanimi. Richard-Rudolf Ehiku palvel kanti Ehik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 294 all.
Einre

Einre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Einre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einer, Hansen ja Stramm. Oskar-Gerhard-Heinrich Einre palvel kanti Einre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 292 all.
Elgas

Elgas on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Elgas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Brijulk, David, Eier, Einbaum, Ekmann, Jegorov, Jevsenevitsh, Moldon, Taavet ja Tavid. Juhan Elgase palvel kanti Elgas perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 298 all.
Elvet

Elvet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Elvet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Elvelt, Eskuson, Eskusson, Eslon ja Essenson. Gustav Elveti palvel kanti Elvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 386 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. aprillist 1939).
Renni

Renni (ka Ranie, Rennie ja Renning) oli Tartust pärit rae- ja mõisnikuperekond. Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1614. aastast, mil Tartus mainitakse oldermann Hans Rennit (ka Ranie) (suri pärast 1641), kellest sai hiljem Tartu raehärra. 1618. aastal ostis ta Räni (tollal Seamõisa) ja 1626. aastal kinnitati tema valdusõigust Nüpli mõisale. Tõlk Jakob Renni (suri enne 1682) oli 1651. aastal Räni mõisa omanik. Suguvõsa kustus meesliinis ilmselt XVII sajandi lõpul. Hans Renni nimest tuleneb Räni mõisa saksa- (Renningshof) ja eestikeelne nimi. Hans Renni (suri pärast 1641), Tartu raehärra, mõisaomanik Jakob Renni (suri enne 1682), tõlk, mõisaomanik Nüpli mõis Räni mõis Lemm, Robert Arthur von. Dorpater Ratslinie 1319−1889 und das Dorpater Stadtamt 1878-1918. Marburg/Lahn, 1960, lk 117. Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 41 [1]. Stryk 1877, lk 113 [2]. Stryk 1877, lk 113 [3]. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985, lk 495.
Spalchhaber

Spalchhaber (ka Spalhaber) oli Rostockist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa kohta on teateid XVI sajandi keskpaigast, mil mainitakse Rostocki bürgerit ja kaupmeest Daniel Spalckhaverit (suri pärast 1559). Tema järeltulijad olid Rügenil vaimulikud. Liivimaale saabus suguvõsa XVII sajandil. Räni pandivaldaja Johann Daniel Spalchhaber (suri 1748) tõsteti 1744. aastal Püha Rooma keisririigi aadlikuks. 1750. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Johann Daniel von Spalchhaber (suri 1748), maakohtu assessor, mõisaomanik Charistian Harald von Spalchhaber (suri pärast 1800), kolleegiuminõunik, mõisaomanik Carl Otto von Spalchhaber (suri 1814), õuekohtu assessor, mõisaomanik Adelheim, Georg. Revaler Ahnentafeln. Tallinn: F. Wassermann, 1935, lk 19-20. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980), lk 440. Adelheim, Georg. Revaler Ahnentafeln. Tallinn: F. Wassermann, 1935. Lk 19-20. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 439-440.
Riigi Tööstusõpilaste Kool

Riigi Tööstusõpilaste Kool oli Tallinnas tegutsenud kutseõppeasutus. Riigi Tööstusõpilaste Kool avati 1924. aastal, kool tegutses Riigi Tööstuskooli juures. Kooli võeti vastu 6-klassilise algkooli kohustuse täitnud õpilasi. Õppetöö vältas 3 aastat ning toimus õhtuti kolmel või neljal päeval nädalas. Päevasel ajal omandasid kooli õpilased praktilisi kutseoskusi õppelepingu alusel mõnes tööstuslikus käitises või vastava ala meistri töökojas. Kooli lõpetamisel sooritati õppinud töölise kutseeksam. Riigi Tööstusõpilaste Kool pakkus võimalust õppida õhtuses vahetuses neile, kes ei saanud õppida täisajaliselt Riigi Tööstuskoolis. Mõlemad õppeasutused tegutsesid Tallinnas, Tehnika tänav 18 hoonetes. Aastatel 1924–1940 oli mõlema õppeasutuse direktor Theodor Ussisoo. Aastatel 1941–1942 Tallinna I Poeglaste Ametikooli osaajaline haru, 1942–1944 Tallinna 1. Tööstusõpilastekool. 1944. aastal kool suleti. Theodor Ussisoo (koostaja). Riigi Tööstuskooli tegevuse aruanne 1937–1938. Tallinn, 1938. Lk. 64–71
Eesti rahvusliblikas

Eesti rahvusliblikas on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi ettevõtmisel valitav liblikaliik, täiendamaks Eesti sümboolikat. Valimine toimus 2017. aasta lõpukuudel. Valimisteks esitati järgmised liigid (sulgudes saadud häälte arv ja protsent, hääletanuid oli kokku ligi viis tuhat): sini-paelöölane (861, 17,31%), rohukedrik (112, 2,25%), leinaliblikas (420, 8,44%), raba-võiliblikas (191, 3,84%), mustlaik-apollo (99, 1,99%), pääsusaba (2664, 53,56%), lapsuliblikas (282, 5,67%), harilik päevakoer (162, 3,26%) ja silmiksuru (183, 3,68%). Rahvusliblikaid on valitud paljudes maades. Näiteks Soome rahvusliblikas on kevadsinitiib (Celastrina argiolus), Malaisia rahvusliblikas on Trogonoptera brookiana, Sri Lanka rahvusliblikas Troides darsius, Singapuri rahvusliblikas Pachliopta aristolochiae, jne. Aasta liblikas Raimu Hanson 2017. Vaata ja vali: eesti rahvusliblikas selgub e-hääletusel. Postimees 18. okt. Rahvusliblika valimise teave.
Nõel

Nõel on metallist (enamasti terasest) õmblemis- või kinnitamisvahend. Eristatakse õmblus- ja kinnitusnõelu. Haaknõel Nööpnõel Ehtenõel Kübaranõel Lipsunõel Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 688.
Niin (materjal)

Niin (ka niinekiud) on taime niinest saadud tarbematerjal[viide?]. Niinekiududest tehakse näiteks köisi ja matte. Kõige rohkem kasutatakse lina-, kanepi-, pärna- ja raffiapalmi kiude. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 622.
Vormel

Vormel on mitmetähenduslik sõna: vormel on sama mis valem vormel on mõiste folkloristikas vormel on võidusõiduauto liike vormel 1 vormel 2 vormel 3
Vormel (folkloristika)

Vormel on folkloristikas lause, värss või lause-, värsirühm, mis kordub eri teostes samas funktsioonis. Eristatakse näiteks algus-, lõpp- ja kõnetlusvormeleid. Muinasjuttudes kasutatud lõppvormel on näiteks fraas: "ja kui nad surnud ei ole, elavad nad veel praegugi". Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 493. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 01.11.2017)
Merimets

Merimets (ka Merimetsa parkmets, Stroomi mets) on parkmets Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis. Parkmets jääb Pelguranna tänavast vasakule poole, paremal pool on Stroomi rand.
Kuberneri aed

Kuberneri aed (ka Lossiaed) on aed Tallinnas Toompeal Riigikogu hoone lõunaküljel. Aia pindala on 0,4 ha. Aed rajati 1820. aastatel. Aastatel 1935–1936 muudeti aed iluaiaks, mida piirab sepistara. Projekti tegi Alar Kotli. Aias kasvab roose ja 26 taksonit puittaimi. Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 243
Margareeta aed

Margareeta aed on haljasala Tallinna vanalinnas Väikese Rannavärava, Pika tänava ja Rannamäe tee vahel. Aia pindala on 1,8 ha. Minevikus asus aia kohal Suure Rannavärava bastion. 1996. aastal püstitati aeda Estonia katastroofis hukkunute mälestuseks mälestusmärk "Katkenud liin". Margareeta aed 1991. aastal: Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 328
Vadul lui Vodă

Vadul lui Vodă on linn Moldovas Dnestri parem- ehk läänekaldal 23 km Chișinăust ida pool. Vadul lui Vodă on tuntud kuurortlinn, kus asub mitmeid sanatooriume ja asutuste suvilaid. Nõukogude perioodil rajati jõe äärde liivarand.
Kasepark

Kopli kasepark (ka Kasedik) asub Põhja-Tallinna linnaosas Kopli poolsaarel Kopli, Sepa, Maleva ja Kilbi tänava vahel. Pargi pindala on 7,9 ha. Kujundamisel looduslikust metsast. Haljasala põline rahvapärane nimi on Kasedik, märgitud juba 19. sajandist Tallinna kaartidel ja skeemidel. Pargis on muu hulgas mitmeid väikeseid kivikülve ja rändrahne. Tallinna entsüklopeedia. I köide A-M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 187
Lauri Markkanen

Lauri Elias Markkanen (sündinud 22. mail 1997 Vantaas) on soome korvpallur, kes mängib 2017. aastast NBA klubis Chicago Bulls. Lauri Markkanen mängis kõigepealt Soome noorteliigades ning 2015. aastal valiti ta I-divisjoni B parimaks mängijaks. 2016. aastal kutsuti ta osalema talendikate rahvusvaheliste noormängijate tähtede mängule Nike Hoop Summitile. Aastatel 2016–2017 mängis Markkanen USA üliõpilasliigas Arizona ülikooli meeskonnas, kus tema hea esitus pälvis laialdast tähelepanu. NBA noormängijate värbamisel valiti ta seitsmendana Minnesota Timberwolvesi, kust vahetati kohe edasi Chicago Bullsi. 2017. aasta oktoobris püstitas ta NBA rekordi, kui tabas esimese kolme mänguga kümme kolmepunktiviset. Debüüthooajal keskmiselt 15,2 punkti ja 7,5 lauapalli kogunud Markkaneni näitajad kerkisid järgmisel, 2018/19. hooajal 18,7 punkti ja 9 lauapallini mängus. 2015. aasta kuni 18-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen resultatiivseim mängija. 2016. aasta kuni 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel oli Markkanen taas resultatiivseim mängija ning ta valiti ka turniiri tähtede viisikusse. Lauri Markkanen on mänginud ka Soome koondises, muuhulgas ka 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Debüüdi täiskasvanute koondises tegi ta 14. augustil 2015 mängus Belgia vastu. 2012−2014 BC Jyväskylä 2014−2016 HBA-Märsky 2016−2017 Arizona Wildcats 2017−... Chicago Bulls Soome debütant Lauri Markkanen jõudis NBA rekordini http://www.basket.fi/uutiset/kaikki_uutiset/?x122462=33421240 Lauri Markkanen – NBA.com Lauri Markkanen – Basketball-Reference.com
Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu

Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu, ka Koordinatsiooninõukogu, lühend KSO, ka KS, (vene keeles Координационный совет российской оппозиции) oli mitteriiklik Venemaa parlamendivälise opositsiooni tegevuse koordineerimise poliitiline organ. Valimised Koordinatsiooninõukogusse toimusid 20.–22. oktoobril 2012. Esimene koosseis valiti üheaastaseks perioodiks. Eelduste kohaselt pidid 2013. aasta oktoobris toimuma uued valimised, kuid selleks ajaks oli Koordinatsiooninõukogu tegevus praktiliselt soikunud . Koordinatsiooninõukogu organiseeriti pärast paljusid Venemaa kodanike massilisi protestiaktsioone, mis algasid pärast ebaõiglasi valimisi Riigiduuma VI koosseisu (4. detsembril 2011) ja jätkusid 2012. aastal Venemaa presidendivalimiste valimiskampaania ajal (päädisid 4. märtsil Vladimir Putini valimisega kolmandaks ametiajaks presidendiks). Koordinatsiooninõukogu loomise kavatsusest teatati avalikult 12. juunil 2012 "Miljonite marsi" teisel aktsioonil. Keskvalimiskomisjoni (esimees Leonid Volkov) korraldatud valimistel osales üle 81 000 valija. Valimisdebatid peeti telekanalil Dožd, hääletamine toimus 20.–22. oktoobril 2012 internetikeskkonnas. Valimistel sai Aleksei Navalnõi üle 43 tuhande hääle. Üle 30 tuhande hääle said Dmitri Bõkov (38,5 tuhat), Garri Kasparov (33,8 tuhat), Ksenija Sobtšak (32,5 tuhat), Ilja Jašin, Mihhail Gelfand, Jevgenija Tširikova ja Mihhail Šats. Vasakjõudude esindaja Aleksei Gaskarov sai ligi 23 tuhat, liberaaljõudude esindaja Sergei Davidis 27,2 tuhat ja natsionalistide esindaja Daniil Konstantinov 21,4 tuhat häält. KS-sse valitutest vanimaks osutus üldnimekirjas kandideerinud 72-aastane Andrei Piontkovski, kes sai 17,6 tuhat häält. Koordinatsiooninõukokku valiti 45 liiget, neist 30 inimest üldnimekirjas, 5 vasakjõudude, 5 liberaalsete jõudude ja 5 natsionalistide nimekirjas. Üldnimekirjast pääsesid Koordinatsiooninõukokku 30 inimest, neist nimekirjas esimesed 20 olid: Jevgenija Tširikova Mihhail Šats Dmitri Gudkov Tatjana Lazareva Sergei Parhomenko Filipp Dzadjko Gennadi Gudkov Ljubov Sobol Boriss Nemtsov Olga Romanova Oleg Kašin Andrei Illarionov Sergei Udaltsov Координационный совет оппозиции прекратил свое существование. lenta.ru Удальцов: оппозиция рассчитывает привлечь 100 000 человек на выборы в координационный совет. vedomosti.ru Центральный выборный комитет обнародовал итоги выборов в Координационный совет оппозиции (СПИСОК). novayagazeta.ru Первое заседание Координационного Совета оппозиции. youtube.com, 28. oktoober 2012 Koordinatsiooninõukogu kodulehe arhiiviandmed. archive.org
Smerinthus atlanticus

Smerinthus atlanticus on liblikaliik silmiksuru perekonnast. Smerinthus atlanticus 'e süstemaatika pole selge. Jules Léon Austaut kirjeldas neid 1890 aastal liigina. 1894. aastal vaatles Lionel Walter Rothschild neid silmiksuru sünonüümina. Eitschberger (2002) tõstis nad taas liigi järku. Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Smerinthus atlanticus seisuga 02.11.2017. Smerinthus atlanticus Austaut, 1890