laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gedrimai

Gedrimai (žemaidi Gedrėmā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Apšė jõe ääres. Gedrimaisse jääb Ylakiai kalmistu. Külla jääb looduskaitsealune Gedrimai allikas. See jääb Vindašiai talu maadele, ja nii kutsuvadki kohalikud seda Vindašiai allikaks. Allika vesi voolab välja liivasest läätsest, mis asub järvelise tekkega aleuriidikihis. Asulat on esmamainitud 1708. aastal. Küla põhjaosas asub endine hiiemägi. Muinsuskaitse all on osa Gedrimai vanast kalmistust. Suurem osa kalmistust on liivakarjääri rajamisel hävinud. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Gedrimų šaltinis Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 120-121 lk. Gedrimų kaimo senųjų kapinių dalis, vad. Maro kapeliais  Gedrimai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bön

Bön (tiibeti keeles bon, བོན་) on usund Tiibetis. Böni kirjeldatakse sageli kui Tiibeti algupärast, budismieelset usku, mis pole päris täpne. Kuna böni kohta enne 7. sajandit kirjalikud allikad puuduvad, siis on nii varajase böni kui ka võimalike Tiibeti algupäraste usundite kohta väga vähe teada. Böni järgijaid nimetatakse bönpodeks (tiibeti bon po), nõnda nimetati ka böni preestreid, kes tegutsesid muistses Tiibetis matusetalituste, ohvririituste ja kuninglike tseremooniate korraldajatena. Legendide järgi oli böni rajaja Šenrab Miwo (tiibeti gshen rab mi bo), kelle sünnikohaks peetakse müütilist maad Ölmo Lungringi (mis asus Kailāsa mäe piirkonnas) ning sünniajaks umbes 1600 e.m.a. Šenrabi eluloos on sarnaseid elemente Buddha elulooga ning teda kirjeldatakse kui olendite heaks tegutsevat virgunut. Böni tekstide järgi sai bön alguse Šang-šungist, Kailāsa jalamil asuvast kuningriigist. Hiline bön kujunes süstematiseeritud usundina välja pärast 11. sajandit koos budistlike koolkondadega üksteiselt vastastikku elemente laenates. Hiline bön sarnaneb paljus budismiga: ka böni traditsioonis on ülimaks eesmärgiks virgumine (tiibeti byang chub), samuti on sarnased paljud muud põhimõisted. Samas säilitab bön oma eripärad: böni kosmoloogia, legendid ja panteon erinevad budismi omadest. Esimene böni klooster Menri (tiibeti sman ri) valmis 1405. aastal. Esimesed böni termad leiti 11. sajandil. Need tekstid olid hiljem aluseks böni kaanonile, mis sai oma lõpliku kuju 15. sajandil. Uuemal ajal, alates 19. sajandi teisest poolest, on bön ja Tiibeti budism omavahel tunduvalt lähenenud ja tänapäeval peetakse böni mõnikord isegi Tiibeti budismi viiendaks koolkonnaks ningma, kagjü, sakja ja geluki kõrval. Varajase böni isoleeritud haruks peetakse 9.–10. sajandil Tiibetist välja rännanud tänapäeva Hiina Yunnani provintsi loodeosas Lijiangis elava nahi (hiina keeles naxi) rahvakillu traditsioonilist dongpa religiooni. Budism ja bön on Tiibetis teineteist tugevasti mõjutanud. Bönist võttis Tiibeti budism šamanismi elemente, budism omakorda kujundas böni filosoofia ümber, nii et erinevused on nüüdseks peamiselt terminoloogilised ja ikonograafilised. Ometi on bön – hoolimata budismi privilegeeritud seisundist riigiusundina viimastel sajanditel – säilinud ning 1977. aastal tunnustas Tiibeti eksiilvalitsus seda ametlikult vaimse koolkonnana. Kuni 7. sajandini oli bön levinud eelkõige Kangrinboqê mäge ümbritsevas Zhang Zhungis Tiibeti lääneosas. Zhang Zhungi kuningate dünastia lõppes 8. sajandil, kui maa vallutas Kesk-Tiibeti kuningas Trisong Detsen ning Zhang Zhungi kuningas Ligmincha (Ligmirya) suri. Kui 9. sajandil juurdus budism, tõrjuti bön tagasihoidlikule kohale (näiteks jäid böni preestrid kõrvale kuningate matusetseremooniatelt). Kuningas Langdarma (valitses 836–842) aga vaenas kuningas Trisong Detseni ajast saadik üha mõjukamaks muutunud budismi ning edendas böni. Hiljem taandus bön tiibeti kultuuriruumi ida- ja läänepiirkondadesse. Ida mõtteloo leksikon: Bön.[1]
Alkuin

Alkuin (umbes 735 – 19. mai 804) oli anglosaksi õpetlane, Karl Suure nõuandja haridusasjus. Ta oli oluline tegelane Karolingide renessansis, hilisem Toursi kloostri abt, kes rajas kloostrikoole ja skriptooriume. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/alkuin1
Energiaturu Inspektsioon

Energiaturu Inspektsioon oli aastatel 1998–2007 Eesti Majandusministeeriumi ja Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas tegutsenud valitsusasutus, mille põhitegevusalaks oli kütuse- ja energiaturu riikliku järelevalve teostamine ning riikliku sunni kohaldamine. Energiaturu Inspektsiooni põhiülesanded olid: ) konkurentsi tekkimisele kaasaaitamine kütuse- ja energiaettevõtjatele võrdsete tingimuste loomisega osalemiseks energiaturul; ) kütuse- ja energiaettevõtjatele turulubade väljastamine, järelevalve loa tingimuste järgimise üle ja loa kehtetuks tunnistamine; ) turgu valitsevate kütuse- ja energiaettevõtjate majandustulemuste kontrollimine; ) turgu valitseva ettevõtja poolt müüdava kütuse, energia ning teenuste hindade ja tariifide kontrollimine ja kooskõlastamine; ) liitumistasude ja liitumislepingute tingimuste kontrollimine; ) müüdava kütuse ja energia kvaliteedi kontrollimine; ) koostöö tegemine tarbijakaitseühingutega ja neile tarbijakaitseseadusega antud õiguste realiseerimise võimaldamine energeetika vallas; ) võrguettevõtja edastamis- ja jaotamisteenuste tariifide kalkulatsioonide kooskõlastamine; ) elektrisüsteemi juhtimiskeskuse poolt võetava teenustasu kooskõlastamine; ) kütuse- ja energiaettevõtjate ning tarbijate kaebuste lahendamine. Konkurentsiamet Energiaturu Inspektsiooni põhimäärus, RTL 2002, 23, 326
Viliotės Užpelkis

Viliotės Užpelkis (žemaidi Vėliuotės Ožpelkis) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Gabižiuse jõe ääres. Külas on Užpelkė kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Skuodo rajono savivaldybė Küla portaalis vietoves.Lt
Augzeliai

Augzeliai (žemaidi Augzelē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Gabižiuse jõe ääres. Aastal 1967 rajati külla raamatukogu, mille asendas hiljem raamatute laenutuspunkt. Külas asus allikas, mille vett vanarahvas selle väidetava ravitoime pärast simapesuks ammutas. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 113 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Gricaičiai

Gricaičiai (žemaidi Grėcātē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Gabižiuse jõe ääres. Aastal 1967 rajati külla raamatukogu, mille asendas hiljem raamatute laenutuspunkt. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
Mustvee Muusika- ja Kunstikool

Mustvee Muusika- ja Kunstikool on huvikool Jõgeva maakonnas Mustvee linnas. Kool alustas tegevust 1. septembril 1995. Muusikaosakonnas sai siis õppida klaverit ja viiulit ning kunstiosakond töötas algul huviringina. Muusikaosakonnal on kolm õppekohta: Mustvees, Avinurmes ja Voorel. Alates 2020. aasta sügisest saab muusikaosakonnas õppida vaskpuhkpillidest trompetit, metsasarve, eufooniumi, trombooni ja tuubat. Peale selle saab õppida klaverit, kitarri, laulu, plokkflööti ja saksofoni. Alates 2018. aasta juulist on kooli direktor Lauri Väinmaa.
Tallinna Pank

AS Tallinna Pank oli aastatel 1992–1998 tegutsenud Eesti krediidiasutus. AS Tallinna Pank sai Eesti Pangalt tegevuslitsentsi 8. jaanuaril 1992. Tallinna Pank asutati 28. veebruaril 1990 osaühinguna, 20. juunil 1991 otsustasid osanikud reorganiseerida osaühingu Tallinna Pank aktsiaseltsiks. 17. novembril 1992, kui Tartu Kommertspank läks moratooriumi alla ja seejärel sundlikvideerimisele, omandas Tallinna Pank Tartu Kommertspangale kuulunud Pärnu mnt 10 / Suur Karja 23 / Müürivahe 22 / Väike-Karja 10/12 hoone omanikfirma Eliase aktsiad koos pangaruumidega. Tallinna Pank alustas tegevust Tallinna-keskselt, eelkõige linna ettevõtete teenindajana. Suure osa panga klientidest moodustasid väliskaubanduses osalevad eraettevõtted. Üleriigilise kontorivõrgu kujundamine sai alguse 1993. aastal Tartu Kommertspanga paremate filiaalide ostuga. 1997. aasta oktoobris omandas Tallinna Pank 80-protsendilise osaluse Läti suuruselt üheksanda panga Saules Banka aktsiakapitalis. 1997. aastal avati kaheksakorruseline Tallinna Panga peahoone Roosikrantsi tänav 2, Kaarli puiestee ja Roosikrantsi nurgal. Panga uue hoone ehitust rahastas Tallinna Pank 40 miljoni krooniga ning Hollandi Arengu Finantskorporatsioon (FMO) 96 miljoni krooniga ja Saksa investeerimispank DEG. Hoonega kaasneva maa ostis PT Investeeringute AS 1,2 miljoni krooni eest. Tallinna Pank tegutses iseseisvalt kuni 14. juulini 1998 ja liitus seejärel Eesti Ühispangaga. Ühinemislepingu kohaselt lõpetas Tallinna Pank tegevuse ning kõik selle õigused ja kohustused läksid üle Ühispangale. Liitunud panga nimeks jäi Eesti Ühispank. Tallinna Panga peahoone avatakse mais, www.postimees.ee, 28. veebruar 1997 Tallinna Pank avab uue peahoone mais, Sõnumileht : SL, nr. 50, 4 märts 1997 Tallinna Pank kaob turult , epl.delfi.ee, 25.05.1998 EESTI ÜHISPANGA JA TALLINNA PANGA ÜHINEMISARUANNE, Tallinn, 22. aprill 1998 Tallinna Pank teeb valiku, www.aripaev.ee, 26. märts 1998 Tallinna Panga juhatus läks lõhki, arileht.delfi.ee, 3. aprill 1998
Ylakaičiai

Ylakaičiai (žemaidi Īlakātē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külla jääb Paluobė linnamägi. Kohaliku legendi kohaselt olevat selle rajanud Kuramaad rüüstanud viikingite salk. Sealkandi jäid nad haigeks ja hakkasid surema. Nähes, et kulda on kaasavedamiseks liiga palju, matsid ellujäänud kulla koos oma surnutega maha ja kuhjasid selle kohale kääpa. Legend ajendas hauarüüstajaid aastail 2002 ja 2006 linnamäel kaevama, selle käigus eemaldati linnamäest kolmandik. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
Northrop Grumman

Northrop Grumman Corporation on Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline lennundus- ja kaitsetehnoloogia ettevõte. Firmas töötab umbes 90 000 inimest ning selle aastane tulu on üle 30 miljardi dollari. Northrop Grumman on üks maailma suurimaid relva- ja sõjatehnoloogia tootjaid. Firma oli 2022. aastal Fortune 500 edetabelis 101. kohal. Northrop Grumman moodustati 1994. aastal Northrop Corporationi ja Grumman Aerospace Corporationi ühinemisel. Hiljem on firma korduvalt laienenud, ostes mitmeid firmasid, sealhulgas näiteks Westinghouse Electronic Systemsi, Xetron Corporationi, Litton Industriesi ja Orbital ATK. Tänapäeval on firma jaotatud neljaks peamiseks ärivaldkonnaks: aeronautikasüsteemid, missiooni süsteemid, kosmosesüsteemid ja kaitsesüsteemid. Firma töötab paljusid erinevaid mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid, radareid, kosmoselaevu ja muud. Northrop Grumman juhib strateegilise pommitaja B-21 Raideri arendust, mis tulevikus asendab sama firma toodetud B-2 Spiriti. Firma muude projektide hulgas on James Webbi kosmoseteleskoop ja NASA Space Launch Systemi tahkekütuskiirendite tootmine. "The SIPRI Top 100 Arms-producing and Military Services Companies, 2017". Stockholm International Peace Research Institute. Vaadatud 27. detsember 2022. "Northrop Grumman". Fortune Magazine. Vaadatud 27. detsember 2022. "Northrop Wins Battle to Purchase Grumman : Industry: L.A.-based firm outbids Martin Marietta with $2.17-billion offer. Deal will not stem loss of jobs". Los Angeles Times. Vaadatud 27. detsember 2022. "What is Webb?". Northrop Grumman. Vaadatud 27. detsember 2022.
Truumanni kivid

Truumanni kivid ehk Kalevipoja kivid ehk Võnnu Saare Suurkivid on kaks lähestikku paiknevat rabakivist hiidrahnu ja kolm väiksemat rahnu Lääne maakonnas Saare külas. Hiidrahnudest suurim on lõunapoolne rahn (II). Selle pikkus on 11,4 m, laius 7,3 m, kõrgus 5,1 m, ümbermõõt 30,0 m ja maapealse osa maht 185 m³. Põhjapoolse (I) rahnu pikkus on 11,0 m, laius, 7,3 m, kõrgus 3,3, m, ümbermõõt 28,9 m ja maapealse osa maht 86 m³. Kividevaheline kaugus on 3,5 m. Rahnud on sirgete külgedega, mis osalt püstloodsed või eenduvad; laed on kaldtasandid langusega põhja või kirdesse. Mõlema lae serval on vallitaoline kõrgend. Kivid on varem moodustanud ühe tervikliku hiidrahnu. G. Helmersen oletab rahnude lagunemist välgulöögi tagajärjel, tuues tõestuseks rahnude hea kokkusobitavuse ja mustja klaasistunud pinna. Seletusviis on kaheldav, kuna rahnud paiknevad teineteise suhtes nihutatult ja klaasjaks pinnaks on ekslikult peetud veest sadestunud mustjat kilet. Kahtlematult on rahnud pärit ühest monoliidist, mis on lagunenud tõenäoliselt mandrijääst väljasulamisel. Enn Pirruse rekonstruktsiooni järgi (asetades väiksema rahnu serviti suurema põhjapoolsema osale) olnuks rahn Eesti kõrgeim – 11,5 m. Rekonstruktsiooni muudab usaldusväärseks rahne läbiv peeneteralise roosaka apliidi soon. Muistendi järgi olevat Kalevipoeg visanud kivi Vedraka Pataka mäelt Haapsalu lossi torni peale. Poolel teel langenud see maha ja otsast tulnud tükk ära. Hiidrahnud on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning asuvad Silma looduskaitseala territooriumil. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Truumanni kivid". EELIS Infoleht. Vaadatud 27.12.2022. "Kalevipoja (Truumani) kivid". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Truumanni kivid ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Truumanni kivid keskkonnaportaalis
Narva-Jõesuu Laste Muusika- ja Kunstikool

Narva-Jõesuu Laste Muusika- ja Kunstikool on huvikool Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3. Kool alustas tegevust 1988. aasta detsembris. Õppida saab klaverit, akordionit, kitarri, plokk-flööti, flööti, viiulit. 1996. aastal avati ka soololaulu klass. 1996. aastal viidi kool ahjuküttega puumajast Kudruküla tänaval üle kolmekorruselisse hoonesse Metsa tänaval Narva-Jõesuu Kultuurikeskuse ruumidesse. 2011. aasta jaanuaris koliti kool hoonesse aadressil Kesk tänav 3.
SMACS J0723.3–7327

SMACS J0723.3–7327, tihti ka lihtsalt SMACS 0723, on galaktikaparv Maast umbes 4 miljardi valgusaasta kaugusel Lendkala tähtkujus. Galaktikaparv on vaadeldav lõunataevas ning seda on sageli pildistanud kosmoseteleskoobid. SMACS 0723 oli sihtmärgiks James Webbi kosmoseteleskoobile, kui see pildistas oma esimese süvavaate, jäädvustades astronoomilisi objekte, mis olid kuni 13,1 miljardit aastat vanad. Teistest kosmoseteleskoopidest on seda pildistanud Hubble'i, Plancki ja Chandra kosmoseteleskoobid. "Webb's First Deep Field: Galaxy Cluster SMACS 0723". Constellation Guide. Vaadatud 27. detsember 2022.
Lloyd Kelly

Lloyd Casius Kelly (sündinud 6. oktoobril 1998 Bristolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United. Ta mängib põhiliselt keskkaitsjana, kuid võib mängida ka vasakkaitsja positsioonil. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Bristol City, millega liitus 2011. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 8. augustil 2017 EFL Cup'i mängus Plymouth Argyle'i vastu. Inglismaa esiliigas debüteeris ta Bristol City meeskonnas 23. detsembril 2017 mängus Queens Park Rangersi vastu ja lõi esimese värava kolm päeva hiljem mängus Readingi vastu. Hooajal 2018/19 kindlus ta koha Bristol City põhikoosseisus. 2019. aasta mais siirdus ta umbes 19 miljoni naelsterlingi eest AFC Bournemouthi. Bournemouthi põhikoosseisu kuulub Kelly alates hooajast 2020/21. 2022. aastal kindlustas ta Bournemouthiga pääsu tagasi Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2021/22 valiti Kelly lisaks Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2024. aasta juunis sõlmis ta lepingu Newcastle Unitediga. Aastatel 2017–2021 mängis Kelly Inglismaa noortekoondistes. Kelly on Jamaica päritolu. "KELLY DEPARTS FOR THE PREMIER LEAGUE". Bristol City F.C. 18. mai 2019. Vaadatud 18. mail 2019. "Latest. Newcastle United confirm Lloyd Kelly to join Magpies". Newcastle United F.C. 13. juuni 2024. "Which 9 Jamaicans are Captain's of their Clubs in England?" – cit. via www.youtube.com. Profiil Newcastle Unitedi kodulehel
Rooslepa Laevarahn

Rooslepa Laevarahn on rabakivist hiidrahn Lääne maakonnas Rooslepa külas metsas. Kivi pikkus on 11,0 m, laius 7,0 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 28,9 m ning maapealse osa maht 170 m³. Rahn on laevakujukline, alt ahenev, pikliku korrapäratu kuju ja püstiste, 3-4 m kõrguste seintega. See on tugevasti sammaldunud. Rahn paikneb niiskes tihedas kuuse-lepa-kase segametsas. Rahnus esineb subhorisontaalseid, pisut kallakuid lõhesid; põhjaotsa eenduval osal on üks rahnu läbiv lõhe. Rahn on alates 2021. aastast üksikobjektina looduskaitse all. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Rooslepa Laevarahn". EELIS Infoleht. Vaadatud 27.12.2022. "Laevarahn". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Rooslepa Laevarahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Laevarahn keskkonnaportaalis
Tõugu Saunakivi

Tõugu Saunakivi on gneissgraniidist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Tõugu külas. Rahnu pikkus on 10,1 m, laius 5,6 m, kõrgus 3,4 m ja ümbermõõt 26,4 m. Rahn on piklik ja püstseinaline. Selle lagi on sammaldunud, oksarisu ning metsakõduga kaetud. Veidi ümardunud hari meenutab katust – siit Saunakivi nimetuski. Rahn lasub peaaegu tervikuna maapinnal, edelaküljel on nurkjas sisselõige. Lääneotsas on näha pegmatiit-kvartsisoon. Rahn pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Eesti hiidrahnude loend "Tõugu saunakivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. Tõugu Saunakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Lehtmetsa rändrahn

Lehtmetsa rändrahn on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Naissaarel Tagakülas. Rahnu pikkus on 10,3 m, laius 7,4 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 30,8 m.Teises allikas on samade joonmõõtmete juures esitatud ümbermõõduks 30,3 m. Tegemist on omapärase, kahe avalõhe poolt kolmeks eraldi plokiks jaotatud püstseintega rahnuga. Põhjapoolsesse lõhesse langenud kiviplokk moodustab omapärase "silla". Avalõhedesse saab osaliselt siseneda. On ka rohkesti kinnislõhesid, enamasti vertikaalsuunaliselt kulgevaid. Rahnu kirdenurgalt on eraldunud tükk - selle kohal moodustub madal aste. Lõhede tõttu on rahnu pealispind tugevasti sammaldunud. Rahn on alates 2006. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning asub Naissaare looduspargi territooriumil. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Naissaare Lehtmetsa e. Kluviga stonar". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. "Lehtmetsa rändrahn". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Lehtmetsa rändrahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Lehtmetsa rändrahn keskkonnaportaalis
Jasmine Camacho-Quinn

Jasmine Camacho-Quinn (sündinud 21. augustil 1996 Charlestonis) on Puerto Rico tõkkejooksja, olümpiavõitja. Ta tuli 2021. aastal toimunud Tokyo olümpiamängudel 100 meetri tõkkejooksus olümpiavõitjaks. Sellega sai temast Monica Puigi järel teine Puerto Rico sportlane, kes võinud olümpiamängudel kuldmedali. Poolfinaalis jooksis ta rahvusrekordi 12,26 sekundit, millega jagab kõigi aegade edetabelis 5. kohta. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Tobi Amusani ja Britany Andersoni järel ajaga 12,23 pronksmedali. Finaali ajal puhunud lubatust tugevama taganttuule tõttu ei arvestata tulemust rekordina. Camacho-Quinnile kuuluvad ka Puerto Rico rekordid 100 meetri, 150 meetri ja 300 meetri jooksus ning siserekordid 200 meetri ja 300 meetri jooksus ning 60 meetri tõkkejooksus. Väljas Sees Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit Jasmine Camacho-Quinni isa James Quinn on endine tõkkejooksja ja ema María Milagros Camacho endine sprinter ja kaugushüppaja. Camacho-Quinni vend on Ameerika jalgpallur Robert Quinn. "Jasmine Camacho-Quinn". www.eurosport.com. Vaadatud 26. detsembril 2022. Jasmine Camacho-Quinn Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Sidani rahn

Sidani rahn ehk Sidani kivi on migmatiidist hiidrahn Jõgeva maakonnas Raadna külas metsamassiivis. Rahnu pikkus on 11,0 m, laius 9,0 m, kõrgus 2,5 m, ümbermõõt 29,9 m ning maht 49 m³. Rahn on lapiku pätsi kujuline, alusel laienev ja küllaltki korrapäratu kontuuriga pinnasesse laskuv. Lagi kumer, kuid lõhedest tingitud astmeliste murdepindadega. Kaetud suures osas samblaga. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Sidani kivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. Sidani rahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Pollikivi

Pollikivi ehk Sookalduse rahn on rabakivist hiidrahn Tartu maakonnas, Sookalduse külas soostunud metsamassiivis. Kivi pikkus on 10,3 m, laius 5,4 m, kõrgus 4,3 m ja ümbermõõt 29,0 m. Rahn on püstiste külgedega ja pealt tasase, kuid 30 kraadi loodesse madalduva laega. Rahn on pindmiselt murenev ja kooruv, laiguti sammaldunud. Rahn kallutatud tahuka kujuline, kinnislõhedega, neist mõned kujundavad laepinna ja neid järgib ka rohtunud vöönd rahnu lääneküljel. Rahnu peetakse üheks Kalevipoja lingukiviks. Rahnu nimi viitab endisele Polli talule, mille maadel see asus. C. Grewingk märgib, et kivil olevat kasvanud nelja jalase ümbermõõduga kask, 19. sajandi keskel aga koguni suur kuusk, mille välk purustas ja koos kivitükkidega eemale paiskas. Tõepoolest lamab kivi lähikonnas mitu sama koostisega kivitükki läbimõõduga kuni 1,5 m. Rahn on alates 1938. aastast üksikobjektina looduskaitse all. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Pollikivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. "Pollikivi". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Pollikivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Polli kivi keskkonnaportaalis
Genea

Genea on liudikulaadsete perekond. Genea pseudoverrucosa Genea andmebaasis eElurikkus.
7 (Tallinna trammiliin)

7. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Lennujaam. Liini kasutatakse ainult 3 ja 4 asendamiseks remondi ajal. Trammiliiklus Tallinnas Tallinna ühistranspordiliinid
Feldbach (Steiermark)

Feldbach on linn (Stadtgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas, Sloveenia ja Ungari piiri ääres. See asub Raabi jõe orus. Neoliitikumi perioodist pärinevad leiud tõestavad asula varast olemasolu paigas, kus nüüd asub Feldbach. Nime Feldbach on esmamainitud 1188. aastal kujul "Velwinbach". Kihelkond on olemas 1232. aastast. 1469. aastal laastasid mässumeelsed väed Feldbachi. See on ilmselt põhjus, miks ehitati keskaegne kindlus Feldbachi tabor. 15. sajandil oli Feldbach paljude rivaalitsevate aristokraatlike perekondade vaheliste konfliktide koht, mis põhjustas linnas hävingut ja rüüstet. Lõpuks, pärast seda, kui haidukid (kes saatsid ründavaid osmanitürklasi) hävitasid kogu linna, välja arvatud taborimägi, ehitati kinnine mitme väravaga kindlustus. Pärast Ungari lääneraudtee avamist 1873. aastal hakkas Feldbach majanduslikult jõudsalt arenema. Samal ajal sai tuntuks lähedalasuv kuurort Bad Gleichenberg. Esimese maailmasõja ajal asus Feldbachis sõjavangilaager. Püha Leonhardi kihelkonnakirik – esimene kirik ühendati taboriehitisega, mis on alles praegugi. Uue renessanss-stiilis kiriku, mille projekteeris Hans Pascher, ehitus algas 1898. aastal. Algne kirikutorn hävis 1945. aastal, see asendati hiljem mitmevärvilise eraldiseisva torniga. Steinener Metzen – linna maamärk püstitati hinnanguliselt 15. sajandil. Seda pokaalitaolist kogusemõõtu kasutati põllukultuuride puidust mahutite standardmõõduna ja see on Austrias ainus seda tüüpi mõõt. Mariani sammas – algselt ehitatud 1717. aastal, hiljem Teise maailmasõja ajal hävinud ja uuesti üles ehitatud 1949. aastal. Asub peaväljakul. Tabori muuseum – tabor ehitati keskajal kindlustuseks ja nüüd asub seal muuseum, mis käsitleb piirkonna elu kiviajast kuni lähiminevikuni. Näituste hulgas on esimene Austria kalandusmuuseum, esimene Austria rätsepamuuseum ning dokumente I ja II maailmasõjast. Villa Hold – uusgooti stiilis villa Püha Leonhardi kihelkonnakiriku kõrval; hoones tegutsevad muusikakool, linnakoor, perekonnaseisuamet ja kodakondsusbüroo. Villa Julian Burkert – gooti stiilis villa, mis asub kesklinnas muusikakooli ja kiriku lähistel, ehitati 19. sajandil. Paljud kabelid. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.