laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Madli Vitismann

Madli Vitismann (sündinud 11. septembril 1950) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika erialal. Aastatel 1976–1978 töötas ta ajakirja Nõukogude Õigus keeletoimetajana ning 1982–1989 haridusministeeriumi eripedagoogika kabineti õpikutoimetaja ja -tõlkijana. Madli Vitismann on olnud pikka aega ajakirja Meremees peatoimetaja (1989–2000 ja 2018–2020) ning töötanud Rootsi laevandusajakirja Svensk Sjöfarts Tidning (praegu Sjöfartstidningen / Scandinavian Shipping Gazette (hiljem Shipgaz) osakonnatoimetajana (2001–2009). 2010. aasta jaanuarist on ta Merekeele nõukoja liige. Alates 2011. aastast on ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liige ja 2022. aastast liidu auliige. 2020 Kapten Uno Lauri Merekultuuri Sihtasutuse missioonipreemia töö eest merekultuuri hoidmisel 2022 Eesti Mereakadeemia teenetemärk eesti merekultuuri ja -keele pikaajalise ja silmapaistva talletamise, edendamise ning vankumatu kaitsmise eest 2022 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige Jakob Westholmi Gümnaasium 100. Tallinn, 1998. https://web.archive.org/web/20100518100123/http://www.ht.ut.ee/122463 (vaadatud 02.12.2015). Sissekanne Tartu e-kataloogis Svensk Sjöfarts Tidning "Scandinavian Shipping Gazette". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2009. Vaadatud 15. veebruaril 2010. Meremees veebis Merekeele nõukoda Suur Tõll on pikem kui laev Eesti Ajakirjanike Liidu koduleht Auliikmed Eesti Ajakirjanike Liidu koduleht. Vaadatud 26.19.2023.
Karl Sverkersson

Karl Sverkersson (1130 – 12. aprill 1167 Visingsöl) oli aastast 1158 Götamaa kuningas ja 1161–1167 Rootsi kuningas. Karl oli Sverker vanema ja Ulvhild Håkansdotteri poeg. Ta abiellus 1163 Kristinaga, kes oli Skåne maakonna suuraadliku Stig Hvitaledi ja Valdemar I õe Margareta tütar. Neil sündis kolm last: Sverker Karlsson noorem ja Kristina (nunn). Karl Sverkersson oli Sverker vanema poeg. Isa mõrvati 1155 või 1156. Pärast isa surma sai Karlist Götamaa kuningas. Pärast Örebro lahingut (1161), mille Karl võitis, tappis ta troonile pürginud Sveamaad valitsenud Taani printsi Magnus Henrikssoni. Sellega laienes Karli võim Sveamaa üle ning ta hakkas ennast nimetama Sveamaa ja Götamaa kuningaks. Paavsti säilinud kirjade järgi sai Rootsi Karli, jarl Ulfi ja piiskoppide soovil 1164 esimese peapiiskopi. Selleks sai Alvastra munk Stefan. Alvastra kloostri olid asutanud Karli vanemad. Ise soosis ta Vreta kloostrit ja Nydala kloostrit lahkete annetustega. Vene kroonikute kohaselt korraldas Karl 1164 ebaõnnestunud sõjakäigu Venemaale. Kevadel 1167 tappis Karli Visingsöl Erik Püha poeg Knut Eriksson, kes seejärel tõusis ise Rootsi troonile. Karl maeti Alvastra kloostrisse. Karl Sverkerssoni pitsat, millel on kujutatud kuningat troonil istuvana, on vanim teadaolev ja säilinud kuninglik pitsat (rootsi keeles: sigill). Karli valitsemise ajast pärineb ka Rootsi vanim säilinud tõend. Selle väljastas peapiiskop Stefan.
Albin Strutzkin

Albin Strutzkin (10. august 1878 Mäetaguse mõis, Virumaa – 28. november 1962) oli eesti laulja (tenor). Albin Strutzkini kultuuriloolisest tähendusest Piritale Pirita Selts
Mihhail Rodzjanko

Mihhail Vladimirovitš Rodzjanko (vene keeles Михаил Владимирович Родзянко; 21. veebruar (vkj. 9. veebruar) 1859 Jekaterinoslav – 24. jaanuar 1924 Belgrad Jugoslaavia) oli Venemaa poliitik – Venemaa Keisririigi III Riigiduuma ja Riigiduuma Ajutise Komisjoni esimees. Mihhail Rodzjanko teenis Venemaa Keisririigi sõjaväes ja pärast erruminekut astus poliitikasse. Poliitikas liitus Rozdjanko 17. Oktoobri Liidu poliitikutega. 1911. aastal valiti ta III Riigiduuma esimeheks, kellena tegutses kuni 1917. aasta veebruarirevolutsioonini. Esimese maailmasõja ajal tegutses Rodzjanko alates 1915. aastast Venemaa sõjatööstust ja riigikaitsetööstust juhtivas ning era- ja riiklikke struktuure ühendavas Sõjalises Majanduskomitees. Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni ja keiser Nikolai II troonist loobumist valiti Rodzjanko Riigiduuma Ajutise Komisjoni esimeheks, kellena ta tegutses 27. veebruarist kuni 2. märtsini 1917. Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni emigreerus Rodzjanko 1920. aastal Jugoslaaviasse ja suri Belgradis 24. jaanuaril 1924. Tema vend oli sõjaväelane Aleksandr Rodzjanko. Aadu Must Muutugu ja kadugu! Baltisakslased ja Esimene maailmasõda. Tartu 2016. Lk. 127
Halogeenimine

Halogeenimine on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse halogeeni aatom(id) aine molekuli koostisesse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite halogeenimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil. Olenevalt halogeenist eristatakse fluorimist, kloorimist, broomimist ja joodimist. Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles halogeeni aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse dehalogeenimiseks. Halogeenimiseks kasutatakse vaba kloori ja broomi, vesinik- ja fosfor halogeniide, sulfonüül- ja sulfinüülkloriidi, N-bromosuksiinimiidi, koobalt- ja antimonfluoriidi jm. Halogeenimine on vahestaadium paljude plastide, pesemisvahendite jm tootmisel. Alkaanide radikaalhalogeenimine Alkeenide ja alküünide elektrofiilne halogeenimine Isoalkeenide allüülne kloorimine Areenide elektrofiilne halogeenimine Alkoholide asendusreaktsioonid Radikaalreaktsioon Ahelreaktsioon (keemia) Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon Elektrofiilne liitumine Hüdrohalogeenimine Asendusreaktsioon Halogeniidid Broomiarv
Hugo Linde

Hugo Linde (19. august 1886 Uue-Vändra vald – 26. mai 1936) oli eesti metsateadlane. Ta lõpetas 1911. aastal kiitusega (I järgu õpetatud metsateadlane) Keiserliku Metsanduse Instituudi ja töötas Vene riigiteenistuses. 1921. aastal opteerus ta Eestisse, tegutses algul ettevõtjana metsamaterjalide ümbertöötamise alal, oli alates 1927. aastast Puurmanni metsaülem ja revident-metsaülem. Bernhard Linde. Õpetatud metsateadlane Hugo Linde †. Eesti Mets, 22. august 1936, nr. 8, lk. 291.
Amadeus

"Amadeus" on Peter Shafferi 1979. aastal kirjutatud näidend. Mozarti elust ja tema suhetest rivaal Antonio Salieriga rääkivat näidendit innustas autorit kirjutama Aleksander Puškini lühinäidend "Mozart ja Salieri". 1984. aastal tehti näidendi põhjal film.
Vainurästas

Vainurästas (Turdus iliacus) on rästaslaste sugukonda rästa perekonda kuuluv lind. Rahvasuus on vainurästast kandnud nimetusi viinrästas, täristilind, rägistaja. Vainurästas on levinud Euraasia põhjaosas alates Islandist ja Šotimaast kuni Kolõmani Kirde-Siberis. Ta on tundras tavaline lind. Eestis on ta üldlevinud tavaline haudelind. Üksikud isendid võivad Eestis talvitada. Vainurästa pesitsusaegset arvukust hinnatakse 150 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 0–25 isendile. Vainurästa üldpikkus on 19–23 cm. Ta on Eesti väikseim rästas. Sugupooled on sarnased. Muidu on vainurästas üsna laulurästa moodi, kuid sellest eristavad teda valge või ruuge kulmutriip, rusked tiivaalused ja roostepunased kehaküljed. Vanalinnu ülapool on ühtlaselt tumepruun, alapool on põhiliselt valge, laiade tumepruunide triipudega rinnal ja kõhu külgedel. Tiivad ja saba on tumepruunid. Nokk on tumepruun, alanoka tüvik on kollane, jalad pruunid. Lennul eristavad teda laulurästast roostepunased tiivaalused ja kõrge venitatud häälitsus tzii. Vainurästa laul koosneb kahest osast – kõlavast vilereast ja kriginast. Laul varieerub piirkonniti. Hommikul alustab ta laulmist ühe esimese laululinnuna lepalinnu järel. Tundras annab see valju, ehkki lühida lauluga lind endast juba kaugelt teada. Eestis asustab ta igasuguseid lehtmetsi, puisniite, salukuusikuid, parke ja kalmistuid. Vainurästas ehitab pesa igasuguste puude-põõsaste otsa. Pesakoha valimisel on ta kohanemisvõimeline: pesi on leitud ka puuriidas, taral ja redelil. Eestis on vainurästa pesi leitud ka heinaküünides. Mõnikord on pesa lihtsalt maapinnal. Pesa väliskiht koosneb kõrtest, kuivadest puulehtedest ja vähestest raagudest, keskkihis on kõvendatud muld ja sisekihis on peenematest kõrtest vooderdus. Kurnas on keskmiselt 4–5 muna, mida hauvad mõlemad vanemad. Poegi toidetakse peamiselt putukate, vihmausside, nälkjate ja marjadega. Vainurästas on segatoiduline. Putukate ja vihmausside kõrval toitub ta marjadest, süües talvel eriti pihlaka ja viirpuu marju. BirdLife International (2009). Turdus iliacus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2010. M. Mäger. "Linnud rahva keeles ja meeles". Eesti Raamat, Tallinn 1969. "Loomade elu", 6. kd., lk. 367–368 "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. L. Rootsmäe, H. Veroman. "Eesti laululinnud". Valgus, Tallinn 1974 Vainurästas andmebaasis eElurikkus Norras leiti jääst 4200 aasta vanune vainurästas, Atlas, 7. august 2017
Vokaalne düslaalia

Vokaalne düslaalia on düslaalia juhtum, mille korral on tegemist täishäälikute väära hääldamisega. Eesti keeles kahjustuvad sellisel juhul kõige enam häälikud õ, ä, ö ja ü. Esineb väga harva. Prognoos on hea. Reet Laanisto, Katrin Pentšuk, Ulvi Raidla. Õpime hääldama: Ä, Ö, Ü, Õ, Tallinn: TEA Kirjastus, 2004.
Julius Bernakoff

Julius Bernakoff (7. märts 1881 Palupera vald, Tartumaa – 16. mai 1937) oli Karula metsaülem. Ta oli 1905–1918 Taheva mõisa metsaülem, osales Esimeses maailmasõjas, seejärel Karula mõisa hoolekande-metsaülem ja kütteainete keskkomitee volinik Tartumaal. Pärast erametsade riigistamist määrati ta Kaagjärve metsaülemaks, milline metskond nimetati hiljem ümber Karula metskonnaks. Ta töötas 1905. aastast kuni surmani samas piirkonnas. A. Küng. Julius Bernakoff †. Eesti Mets, 21. juuni 1937, nr. 6, lk. 225.
Voldemar Luik

Voldemar Luik VR II/3 (1. mai (vkj)/ 13. mai 1897 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja) ja metsandustegelane. Ta osales Vabadussõjas 3. jalaväepolgu koosseisus. Ta lõpetas Tartu Ülikooli juures korraldatavad lühiajalised metsaülemate ettevalmistamise kursused, sai 1921 Purila abimetsaülemaks, 1922 Triigi abimetsaülemaks ja 1925 metsaülemaks. Oli juhtivalt tegev Kaitseliidu Harju maleva Kose malevkonnas ja Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige 1934–1938. 1920, 24. juuli – priikooli õigus kõrghariduse omandamiseni 1920, 14. september – Vabaduse Rist II/3, lisandusid 15 000 marka 1921, 27. juuli – tasuta maa normaaltalu mõõdus (hilisem Mikkuri talu (18,57 ha) Pajusi mõisast Põltsamaa kihelkonnast Viljandimaalt) Vabadussõja mälestusmärk haavatulindiga 1928 Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal Tema tütar oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kogudusetegelane Asta Kuurme ning tütremees kirikuõpetaja Herbert Kuurme; tema poeg oli looduskaitsja Heino Luik. Voldemar Luik †. Eesti Mets nr 8, 16. august 1938. Lk 307 Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 158–159 Eesti ohvitseride andmekogu Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Alaalia

Alaalia (ladina keeles Alalia idiopathica) on kõnepuue, mis avaldub kõne täielikus või osalises puudumises normaalse intellekti ja kuulmise juures. Alaaliaga inimest nimetatakse tummaks. RHK-10 järgi liigitatakse süsteemsete ehk polümorfsete kõnepuuete hulka. Alaalia põhjusteks peetakse ajukoore kõnekeskuste orgaanilist kahjustust kõne-eelses eas. Selle tõttu esineb kõne üldine alaareng ehk alakõne. Alaalia on alakõne raskeim vorm. Tumma kõnepuue avaldub eelkõige enese verbaalses väljendamises (ekspressiivne kõne). Sõltuvalt raskusastmest võib kõne kas üldse puududa või mõningal määral siiski olemas olla. Kõne mõistmisega probleeme ei esine. Alaalia alamliigid on sensoorne alaalia ja motoorne alaalia. afaasia ekspressiivne kõnehäire ehk väljenduspuue eripedagoogika impressiivne kõne logopeedia Triin Saar, Alaalia diagnoosiga laste töömälu iseärasused võrreldes eakohase kõnearenguga lastega, Tartu Ülikool 2006 Н.И. Кузьмина, В.И. Рождественская, Воспитание речи неговорящих детей-алаликов : пособие для учителей-логопедов, Москва: Просвещение, 1966
Jon jarl

Jon jarl. Tõenäoliselt on Rootsis eksisteerinud pea üheaegselt kolm sellenimelist jarli. Jon jarl (1). Ericus Olaise kroonika (1206) kohaselt lõid Jon jarli maha karjala või vene mereröövlid Mälari järve ääres asuva Asknäsi juures. Selle kroonika järgi olevat Jon jarl olnud Rootsi jarl idas, kelle ülesandeks oli kaitsta riiki venelaste ja ingerlaste eest. Mõned allikad (Tunberg) peavad usutavaks, et Jon jarl kuulus Sverkeri suguvõsasse ja et ta oli kuningas Sverker Karlsson noorema "soomejarl" 9 aastat. Ilmselt just temale on Linköpingi toomkirikus aastaarvuta hauakivi kirjaga "Johannes dux" ja "paganate hirm". Teda on varasemates allikates ja kirjanduses pidevalt ära vahetatud kuningas Johan Sverkerssoniga. Jon jarl (2) oli kuninga Magnus Henrikssoni jarli Ragvald jarli oletatav vend. See Jon jarl olevat surnud enne Ragvaldi ja on ilmselt seesamune, kes Saxo Grammaticuse andmetel olevat kohtus talupoegade poolt maha löödud (umbes 1150). Jon jarl (3) on ära mainitud Skáldatalis kuningas Sverker vanema pojana. Enamus andmeid tema kohta pärineb Saxo Grammaticuselt, kus teda mainitakse ilma igasuguse tiitlita. Jon olevat kirjutanud ühe pilalaulu taanlase Knut Magnussoni kohta, kes olevat olnud Sverkeri väimees. Vahest oli see just see Jon, kes kohtus maha löödi? On andmeid, et tema olevat olnud kuningas Koli isa. Hans Gillingstam. "Jon jarl". "Svenskt biografiskt lexikon". 20. köide. 1975
Ernst Habicht

Ernst Habicht (14. august 1873 Solli talu, Patküla – 29. detsember 1937 Solli talu, Patküla) oli eesti põllumees, aastail 1924–1934 Patküla vallavanem. Tema poeg oli Ernst Johannes Habicht (1907-1942) hukati Sevurallagi vangilaagris Venemaal. Eesti avalikud tegelased. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts. 1932. Lk 47 – cit. via Eesti Kirjandusmuuseum.
Sverkeri suguvõsa

Sverkeri suguvõsa oli üks neist kahest kuninglikust suguvõsast, kes valitsesid Rootsis 1130–1250 võideldes Eriku suguvõsaga aastail 1150–1220. Suguvõsa nimi pärineb esimese kuninga suguvõsast, Sverker vanemast. Sverkerite suguvõsa suri välja 1222. aastal, kui suri viimane Sverker – Johan Sverkersson. Kuningas Sverker vanema ajal lõppesid Rootsis paganlikud kombetalitused. Rajati mitu kloostrit: Alvastra Ida-Götamaal, Nydala Smålandis, samuti Varnhem ja Gudhem Lääne-Götamaal. Sverkeri ajal seati Rootsis sisse piiskopkonnad. Paavsti saadik, kardinal Nicolaus Albanus, tuli aastal 1153 Rootsi, et sisse õnnistada peapiiskop. Svealased ja götalased ei suutnud aga kokkuleppele jõuda selles, kas peapiiskopkond peaks asuma Linköpingis või Vanas Uppsalas. Seepärast jättis kardinal enne kodureisi 1103. aastal Taani kuningriigile kuulunud Lõuna-Skandinaavias Skåne maakonnas moodustatud Lundi peapiiskopkonna Lundi peapiiskopi juurde pallieti (peapiiskopkonna kaplani). Sverkeritest valitsejad: Sverker vanem, kuningas 1130. aastatest kuni ca 1156), kuninganna Ulvhild; Karl Sverkersson (1160–1167); Sverker Karlsson (1196–1208); Johan Sverkersson, 1216–1222. Folkungid, Folkunga suguvõsa Eriku suguvõsa, Erik Püha Örebro lahing (1161) Älgaråsi lahing (1205)
Mary Poppins (täpsustus)

Mary Poppins võib tähendada: Mary Poppins on P. L. Traversi väljamõeldud tegelane. "Mary Poppins" on sellest tegelasest kirjutatud raamat. "Mary Poppins" on raamatusari. "Mary Poppins" on muusikal. "Mary Poppins" on Kaarel Kilveti lavastus. "Mary Poppins" on USA film. "Hüvasti, Mary Poppins" on NSV Liidu film.
Birger Brosa

Birger Brosa (surnud 9. jaanuaril 1202 Visingsöl) oli Rootsi jarl aastatel 1174–1202. Brosa tähendab 'naeratav' ja seda lisanime kasutatakse Lääne-Skandinaavia allikates alates 13.-14. sajandist. 1180. aastatel tituleeriti teda kui dux Sweorum (Rootsi hertsog). Birger Brosa oli Bengt Snivili ja Birgitta Haraldsdotter Gille poeg. Üks tema vendadest oli Magnus Minnesköld, Birger Jarli isa. Ta oli oma aja võimukaim mees Östergötlandis, sest ta omas lisaks oma suguvõsa mõisale Bjälbos veel mitut mõisa Östergötlandis, Närkes ja Värmlandis. Tõenäoliselt omas ta mõisaid ka Södermanlandis. Birger Brosa oli Riseberga kloostri suur rahaline toetaja. Umbes 1197. aastal tegid sakslased (eesotsas Toreida Theodorich), rootslased (eesotsas jarl Birger Brosaga) ja ojamaalased rüüsteretke Virumaa rannikule. Taani allikad räägivad, et 1197 oli kuningas Knud teinud sõjakäigu Eestisse. Tema suur võim aitas Rootsis pikka aega rahu hoida. Pärast tema surma puhkes kohe verine võimuvõitlus. Birger kasutas oma vapil liiliat. Filip, Norra kuninga Sverre jarl, langes jaanuaris 1200 Knut, Rootsi jarl, langes 31. jaanuaril 1208 Lena lahingus Folke, Rootsi jarl, langes 17. juulil 1210 Gestilreni lahingus Magnus Ingegärd, Rootsi kuninganna, abiellus Sverker Karlsson nooremaga. Kristina Margareta Rootsi kirjaniku Jan Guillou triloogias Arn Magnussonist on Birger Brosa Arni isa Magnuse poolvend. Teda kehastab filmides "Arn – templirüütel" ja "Arn – Riik tee lõpus" Stellan Skarsgård. "Svenskt diplomatariums huvudkartotek över medeltidsbreven nr 245". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2007. Vaadatud 15. veebruaril 2010. Eesti kronoloogia, 2007: 21 HCL: I.13 Eesti kronoloogia, 2007
Juan Martín del Potro

Juan Martín del Potro (sündinud 23. septembril 1988) on Argentina tennisist. Elukutseliseks tennisistiks sai ta 2005. aastal. Delpo on paremakäeline mängija, kes on tuntud tugeva servi ja hea eeskäe poolest. 13. augustil 2018 jõudis ta ATP edetabelis karjääri parimale kohale – oli maailma kolmas meestennisist. Juan Martín del Potro parim saavutus on 2009. aasta Ameerika lahtiste meistrivõistluste võit. Kokku on ta (2020. aasta seisuga) võitnud 22 ATP turniiri. 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis Wimbledoni väljakutel võitis del Potro pronksmedali. 2014.–2015. aastal oli randmevigastuse tõttu paariaastasel vigastuspausil. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta hõbemedali, kaotades finaalis Andy Murrayle. 2017. aastal jõudis ta USA lahtistel meistrivõistlustel poolfinaali. 2018. aastal võitis ATP aastalõputurniiri ja jõudis USA lahtistel meistrivõistlustel finaali. Ka tema karjääri kõrgeim ATP edetabeli koht on pärit samast aastast. Kuid oktoobris toimunud Shanghai turniiril vigastas ta põlve ja 2019. aastal enam aasta varasemat mängutaset ei saavutanud, vaid pidi taas vigastuse ja sellest tingitud operatsioonide tõttu profitennisest kauaks eemale jääma. 2020. aasta detsembri seisuga on ta ATP edetabelis 154. kohal. Juan Martín del Potro (hüüdnimi Delpo) on 198 cm pikk.
Ado Ekiti

Ado Ekiti on linn Nigeerias Ekiti osariigis. 2004. aastal elas seal 446 749 inimest. Linnas asub Ado Ekiti Ülikool.
Ekiti osariik

Ekiti osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. Osariigi pealinn on Ado Ekiti. Osariigi pindala on 6353 km². https://nigerianstat.gov.ng/download/775
Anartria

Anartria on kõnepuue, mille korral kõnelihaste halvatuse tõttu puudub artikuleeritud kõne. See on düsartria raskeim vorm. Esineb lihaste innervatsioonihäireid eriti (pseudo-) bulbaarse halvatuse korral. Anartriast (saksa keeles) Unterstützte Kommunikation ...aus Marion Meyer (PDF-fail)
Braille klaviatuur

Braille klaviatuur on üks liik klaviatuure, kus klahvidele on paigutatud Braille kirja märgid. Selliseid klaviatuure kasutavad pimedad arvutikasutajad. Braille kiri Braille kirjutusmasin Braille kuvar Braille printer Modular Evolution USB Brailletastatur (saksa) Brailletastatur BrailleIn (saksa) Punktschrift-Tastatur T8braille (saksa)
Alpi ristik

Alpi ristik (Trifolium alpestre) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast. Alpi ristik andmebaasis eElurikkus
Pruun ristik

Pruun ristik (Trifolium spadiceum) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast. Pruun ristik andmebaasis eElurikkus
Lamav ristik

Lamav ristik (Trifolium campestre) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast. Lamav ristik andmebaasis eElurikkus
Väike ristik

Väike ristik (Trifolium dubium) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast. Väike ristik andmebaasis eElurikkus
Braille printer

Braille printer on arvuti eriseade, mis võimaldab Braille kirja väljastada paberile. Eripäraks on reljeefse graafika võimaldamine. Prindikiirus on sõltuvalt mudelist 40–90 märki sekundis või 150 või 300 lehte tunnis. Mudelid võimaldavad printida / ära tunda nii kuue- kui ka kaheksapunktilist Braille kirja. Braille kiri Braille kirjutusmasin Braille klaviatuur Braille kuvar Kaido Kikkas, 1998, Infotehnoloogiasõnastik eripedagoogidele. Blindenbrief Brailledrucker INCOBS Informationspool Computerhilfsmittel für Blinde und Sehbehinderte The Worlds Leading Manufacturer of Braille Embossers!
Karvane lipphernes

Karvane lipphernes (Oxytropis pilosa) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast lippherne perekonnast. Karvane lipphernes andmebaasis eElurikkus
Visingsö

Visingsö on saar Rootsis Vätterni järves. Visingsö on Vätterni suurim saar. Ta on 14 km pikk ja 3 km lai. Saare pindala on 25 km². Saar asub järve lõunaosas, 30 km Jönköpingist põhja pool ja 6 km Grännast lääne pool. Mõlemal asulal on saarega laevaühendus. Visingsö kuulub administratiivselt Jönköpingi valda. Visingsö on populaarne turismisihtkoht, kus on palju vaatamisväärsusi, näiteks Näsi linnus ja teisi varemeid. Tänu oma kesksele asendile ja kaitstud asukohale on Visngsö etendanud Rootsi ajaloos tähtsat osa. Visingö tekkimisest räägib rahvapärimus, et hiiglane Vist olevat vette visanud suure künka, et tema naine saaks järve läbides vahepeal jalga puhata. Vistal endal tarvitses teha vaid sammuke, et järv ületada. Praegu seisab Visingsöl hiiglase Vista kuju. 12. ja 13. sajandil oli Visingsö toona veel nõrga Rootsi kuningavõimu keskus. Näsi linnus rajati saare lõunapoolsele küljele. Visingsöl on surnud neli Rootsi kuningat: Karl Sverkersson, Erik Knutsson, Johan Sverkersson ja Magnus Aidalukk. 17. sajandil rajati Visingsö idakaldale Visingborgi loss, kus elas mõjukas Brahe pere. Tänapäeval on nii Näsi kui Visingborgi loss varemeis. 17. sajandil istutas Rootsi merevägi saarele tammed, et saada tulevaseks laevaehituseks strateegiliselt tähtsat puitu. Tänapäeval on tammeistandus koristamiseks küps, aga enam pole puitu laevaehituseks vaja. Selle tulemusena on Visingsö osalt põllumaa ja osalt kaetud tammikuga. scb.se Visingsö.net
Braille noodikiri

Braille noodikiri on Louis Braille poolt 1828. aastal pimedate jaoks loodud viis muusikat kirja panna. Nüüdseks on see noodikiri kasutusel kogu maailmas. Tema väljatöötatud noodikirjas on võimalik märkida nii noote, oktaveid, harmoonia- kui ka muid sümboleid. Braille kiri Braille kirjutusmasin Braille klaviatuur Braille kuvar Braille printer Braille-Musikschrift Handbuch der Braillenotenschrift Musik mit allen Sinnen
Teeme ära!

"Teeme ära!" oli 3. mail 2008 alguse saanud üle-eestiline koristusaktsioon, mille käigus koristasid ligikaudu 50 000 vabatahtlikku kogu Eesti territooriumilt ära ligi 10 000 tonni prügi. Eesti aktsiooni eeskujul on järgnevalt toimunud analoogsed ühiskondlikud koristusaktsioonid enam kui sajas maailma riigis ning aktsioonides on osalenud ligi 20 miljonit inimest. Sellest on kujunenud rahvusvaheline aktsioon "Let's Do It! World". 15. septembril 2018 toimus esimene World Cleanup Day 2018, mille eestvedajaks oli Teeme Ära SA. "Teeme ära!" eestvedaja oli Rainer Nõlvak. David Vseviov andis 12. augustil Arvamusfestivalil korraldajatele üle 2017. aasta Euroopa kodaniku auhinna. Initsiatiivgrupis, kes alustas 29. augustil 2007, olid Rainer Nõlvak Toomas Trapido Kadri Allikmäe Henri Laupmaa Peakorraldajate hulka kuulusid veel Ahti Heinla Eva Truuverk Tiina Urm – aktsiooni meediajuht Eneli Kristenbrun – meediajuht Anneli Ohvril – aktsiooni turundusjuht Jüri-Ott Salm Teeme ära! Maailmakoristus Aktsiooni teave. Let's do it world! koduleht Sihtasutus Teeme ära saab Euroopa Parlamendi 2017. aasta Euroopa Kodaniku auhinna, 21. juuni 2017 Teeme ära lähtekood - esimese kohtumise protokoll Teeme ära: Koristuspäeval osales 50 000 eestimaalast, ilm.ee Teeme Ära 2008 numbrites, ilm.ee Teeme Ära 2008 koduleht Nationwide Clean-Up Campaign in Estonia (Reuters news) Effluence of affluence: Collecting global garbage. Economist, Jan 7th 2012. Global cyber anti-garbage drive aims to muster millions. AFP, 12.01.2011.