laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oliver Koit

Oliver Koit (sündinud 8. aprillil 1986 Raplas) on eesti geoökoloog ja muusik. Ta on lõpetanud Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi (2011), millele järgnesid bakalaureuse- (2011–2014), magistriõpingud (lõpetas cum laude) (2014–2016) Tallinna Ülikoolis geoökoloogia erialal. Kaitses 2022. aastal doktorikraadi Tallinna Ülikoolis ökoloogia erialal. Doktoritöö teemaks oli "Surface Water and Groundwater Interaction in Shallow Karst Aquifers of Lower Estonia" ("Pinna- ja põhjavee vastastikmõju Madal-Eesti maapinnalähedastes karstunud põhjaveekihtides"). Töötab teadurina Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi ökoloogia keskuses. Tema teadustöö põhivaldkonnaks on hüdrogeoloogia. Käesoleval ajal on teadustöö põhifookus suunatud pinna- ja põhjavee vastasmõjudele ning karstunud veekihtide hüdrodünaamika ja hüdrokeemia uurimisele. Ta on mänginud trumme ansamblites Les Diamants (2003–2006), Shelton San (2006; 2011–...), Rawones (2005, 2006), Muscimol (2002–2003), Vennaskond (2005), TNVVNÜM (2007–2010) ja ka mitmes lühiajalises muusikaprojektis. Praegu mängib ansamblis Shelton San. 2018 – Tallinna Ülikooli ülekoolilise üliõpilaste 2017. aasta teadustööde konkursil terve ja jätkusuutliku eluviisi valdkonnas teaduspublikatsioonide kategoorias 1. koht 2017 – Tallinna Ülikooli üliõpilaste 2015/2016. õppeaasta teadustööde konkursil terve ja jätkusuutliku eluviisi valdkonnas magistritööde kategoorias 1. koht 2017 – Tallinna Ülikooli Üliõpilaskonna II järgu teenetemärk 2016 – Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi II preemia bio- ja keskkonnateaduste magistritööde valdkonnas Ühe minuti loeng: Miks Tuhala Nõiakaev üle voolab? Teadlane teab: kui palju on Eestis maa-aluseid jõgesid? Oliver Koit Eesti Teadusinfosüsteemis Oliver Koit Researchgate'is
Hannele Turu

Hannele Turu (sündinud 24. juulil 1986) on maalikunstnik, laulja ja modell. Ta oli laulja bändis Les Diamants. Les Diamants andis ligi poolsada kontserti ja neilt ilmus ka plaat Fortune Fools, mille esitlus toimus Tallinnas Rock Cafes. Ta on laulnud ka indie bändis Bad Apples ja üles astunud elektroonilise soolokavaga Baby Universal, millega osales ka projektis Olematute Bändide Festival. Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi humanitaarklassi kunstiharu ja Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna maali eriala. Ta on modellina töötanud Eestis, Prantsusmaal, Inglismaal, Itaalias, Saksamaal, Hispaanias, Türgis, Hongkongis, Hiinas, USA-s jm. Hannele pildid on ilmunud ajakirjades Vogue, Glamour, Vanity Fair jt. Ta on poseerinud tippfotograafidele, sh Michelangelo Di Battista. Ta osales Hanno Soansi kureeritud näitusel "Onupojapoliitika". Tema maalid olid Kumus näitusel "Muutuv maalikunst", kuraator E. Komissarov. "Fortune Fools". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2016. Vaadatud 29. mail 2010. "Garaažirokkarid Les Diamants tõi lavale draakonisaba". Indigolapsed ehk SUPERSCHICKROCKCHICKS], Eesti Ekspress 2005 "E.M.A model management - Hannele Turu". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2010. Vaadatud 18. detsembril 2010. "Hannele shot by Micelangelo di Battista". Hannele shot by Michelangelo Di Battista Maria Ulfsak. Indigolapsed ehk SUPERSCHICKROCKCHICKS, Eesti Ekspress Pilte Pilte Hullumaja kammerorkester, Eesti Ekspress, 18. jaanuar 2006 Rock & roll with Hannele
Sven Oeselg

Sven Oeselg on rokkmuusik, helilooja, ansambli Les Diamants ja Kwing-Kungks basskitarrist. Mänginud bassi Taavi Tulevi poolt kokku kutsutud projektis Paranormaalsed Tüübid. Ta on ansambli Tõele Näkku Vaadates Võib Näha Ükskõik Mida (TNVVNÜM) alusepanija koos kitarrist Ekke Västrikuga. On elanud millenniumivahetuse paiku ja ka hiljem aastatel 2009- 2018 Hollandis.
Arhiiv

Arhiiv on arhivaalide kogumise, säilitamise ja kasutamise võimaldamisega tegelev arhiiviasutus. Arhiiv on ka rahvusarhiivi struktuuriüksus filmiarhiivi ja digitaalarhiivi mõistes. Asutuse või isiku arhiiv on asutuse või isiku tegevuse käigus loodud või saadud arhivaalide terviklik kogum. Arhivaalide korrastamist, kirjeldamist ja nende üleandmine arhiivi nimetatakse arhiveerimiseks ehk arhiivimiseks. Avalikud arhiivid on vastavalt arhiiviseadusele Rahvusarhiiv ja kohalike omavalitsuste (Tallinna Linnaarhiiv ja Narva Linnaarhiiv) arhiivid. Aastail 1999–2011 kuulusid rahvusarhiivi koosseisu ajalooarhiiv, riigiarhiiv ja maa-arhiivid (hiljem regionaalsed osakonnad), mis alates 2016. aastast on rahvusarhiivi osakonnad keskustega Tartus, Tallinnas, Rakveres ja Valgas. Rahvusarhiivi filmiarhiivis säilitatakse ringvaateid, kroonikapalu, dokumentaal-, muusika-, mängu-, anima-, reklaam- ja amatöörfilme. Avalik arhiiv on arhiiviasutus Rahvusarhiivi ja kohaliku omavalitsuse arhiivi tähenduses. Avalik arhiiv tagab arhivaalide juurdepääsu. Rahvusarhiivi peahoone Noora asub Tartus. Peahoone avati 2017. aasta algul. Internet Archive Eesti arhiivide loend arhiivide loend Saatus on arhiveeritud kapid "filmiarhiiv". "Noora". Digiteeritud eesti ajalehed Arhiivi Infosüsteem (AIS) eRT, Arhiivieeskiri, riigiteataja.ee Arhiivid Rahvusarhiiv Tallinna linnaarhiiv Valga uurimissaal Rakvere uurimissaal
Harku valla lipp

Harku valla lipp oli Eesti haldusüksuse Harku valla lipp. Lipp on kinnitatud Harku Vallavolikogu poolt 25. mail 2006. Kangas on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks väljaks, ülemine on valge ja alumine sinine. Valge laiu keskel on Harku valla vapp. Lipu soovitatav sinine toon Pantone värvitabeli järgi on PMS 300 C. Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Kanga laidudel on kasutatud valla vapilt pärinevat sinist ja valget värvi. Valge on vapi hõbedase asendus värv. Sinine sümboliseerib valla mereäärset asukohta ja taevaavarust, kui ka valla elanike tulevikupüüdlusi. Valge märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust. Vapil olev valge (hõbedane) rist on kristliku maailma üks peamisi sümboleid ning see tähistab piirkonna (valla) kultuuri alustõdesid ja ajaloolist järjepidavust. Neljaks jaotatud vapikilbi esimesel väljal olev (põhja)täht viitab valla asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal. Valla lipp heisatakse: Alaliselt Harku vallamaja ees. Ajutiselt valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. Valla lipu heiskamise otsustab vallavalitsus ning lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigi-, maakonna-, teise omavalitsuse- või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna teistest lippudest vasakul. Igaühel on õigus kasutada valla lippu, järgides käesoleva määruse sätteid ja head tava. Valla lippu võib valmistada üksnes vallavalitsuse loal. Harku Vallavalitsuse tellimusel esitas Riigikantselei Heraldikanõukogu 8. veebruariks 2005 Harku vallale viis erinevat vapi ja lipu kavandit. Kuni 24. veebruarini samal aastal, said vallaelanikud nende hulgast valida oma lemmikud. Kahe enim hääli saanud kavandi hulgast valib vallavolikogu Harku vallale vapi ja lipu. Kavandite koostamisel pidas Harku vallavanem Sulev Roos olulisteks märksõnadeks valla põhjapoolset asendit, mere lähedust ja pankrannikut. Harku valla vapp Harju maakond Harku valla sümboolika valla kodulehel Harku valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Arhivaal

Arhivaal on dokument, millele avalik arhiiv on hindamise tulemusena andnud arhiiviväärtuse. Arhivaal on osa rahvuslikust kultuuripärandist ning seda säilitatakse püsivalt. Arhivaal võib olla näiteks kiri, arveraamat, aruanne, foto, joonis või kaardirull. Arhivaalid on kõrgemal astmel koondatud ühe ja sama tunnusega arhivaalide gruppi ehk sarja. Juriidilist või füüsilist isikut, kelle tegevuse käigus luuakse ja saadakse arhivaale, nimetatakse arhiivimoodustajaks. Arhivaalid jagunevad avalikeks arhivaalideks ja eraarhivaalideks. Avalikud arhivaalid on riigi- või kohaliku omavalitsuse organi või asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid või eraõigusliku juriidilise ja füüsilise isiku arhivaalid, mis on loodud või saadud seaduses või selle alusel sätestatud avalike ülesannete täitmise käigus. Avalikud arhivaalid on osa rahvuslikust kultuuripärandist. Eraarhivaalid on eraõigusliku juriidilise isiku ja füüsilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid. Arhivaalide hindamise ja korrastamisega tegeleb avalik arhiiv. Avaliku arhiivi pädevuses on hinnata, kas asutuses või organisatsioonid tekkivad dokumendid võib pärast nende aktiivset kasutusiga hävitada või nad antakse üle avalikku arhiivi, kus nad saavad arhivaali staatuse. Hindamise kriteeriumiteks on: Kasutatavus avaliku võimu teostamisel või isikute õiguste ja kohustuste tagamisel Teabe- ja tõestusväärtus Arhivaalide ajalooline ja kultuuriline väärtus Arhivaalide välistunnused, seisukord, korrastamine Teiste arhivaalidega olemasolevad seosed Dokumendi säilitustähtaeg Arhiiviseadus
Iisaku valla lipp

Iisaku valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Iisaku valla lipp. Lipp on kinnitatud 20. detsembril 1994. Iisaku valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, rohelisel kanga keskel horisontaalne alt kaheksa sakkmega valge laid. Ülemisel väljal kõrvuti kaks ja all üks kollane istuv orav. Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm. Vallalipp heisati alaliselt vallamaja peasissekäigu juurde lipumasti koos Eesti riigilipuga. Kui vallalipp heisati koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asus vallalipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Lippu kasutati valla pidulikel üritustel või üritustel, millisel osaleb valla ametlik esindus. Vallalipu tellimine toimus üksnes vallavalitsuse poolt. Iisaku valla vapp Ida-Viru maakond Iisaku valla sümboolika valla kodulehel Iisaku valla sümboolika
Marss (täpsustus)

Marss on päikesesüsteemi neljas planeet. Marss (astroloogia) täpsustab Marsi astroloogilist tähendust. Marss on käimise rütmis ja tempos muusikapala. "Marss" on number Sergei Prokofjevi ooperist "Armastus kolme apelsini vastu". Marss on võretatud platvorm purjelaeva masti alumise osa lõpus. "Marss", 1968. aasta Nõukogude film "Marss", 1997. aasta Ameerika Ühendriikide film Mars (täpsustus) Marš ehk padur
Samara jõgi (Venemaa)

Samara (vene Самара) on jõgi Venemaal. Saab alguse Uurali mäestiku lõunanõlvadelt, Orenburgi linnast loodes. Pikkus 594 km. Suuremad lisajõed on Bolšoi Uran, Malõj Uran, Tok, Buzuluk, Borovka ja Suur Kinel. Suubub vasakult Volga jõkke. Suudmes asub Samara linn. Pikkus 594 km.
Saku (Jaapan)

Saku (jaapani keeles 佐久; haldusüksusena 佐久市 Saku-shi) on linn Jaapanis Nagano prefektuuris. Elanike arv on 101 000 (2005). Pärast kiirrongiliini rajamist on linna elanike arv kasvanud inimeste arvel, kes Tōkyōs tööl käivad. Kiirrong jõuab Sakust Tōkyōsse ühe tunniga. Saku on sisemaalinn, mis asub Jaapani linnadest kõige kaugemal mistahes mererannast. 1. mail 2007 sõlmiti Saku ja Eesti Saku valla vahel sõprusleping. 2021. aastal andis Eesti president Kersti Kaljulaid Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärgi Saku linnapeale Seiji Yanagidale Eesti ja Jaapani ning kahe Saku linna suhete arendamise eest. 毎月人口異動調査／長野県, vaadatud 31.03.2021. Eesti ja Jaapan 24. mai 2007, Tallinna lauluväljak (vaadatud 31.01.2018) "Galerii. President Kaljulaid külastas välisvisiidil Jaapanis Saku linna" ERR, 6. august 2021 Teenetemärkide kavalerid: Seiji Yanagida Saku koduleht
Saku

Saku on alevik Harju maakonnas, Saku valla keskus. Sakut on nimetatud Eesti õllepealinnaks, 2005. aastast kannab Saku õllekultuuri pealinna tiitlit. Alevikus asub Saku raudteepeatus. Alevik jaguneb põhja- ja lõunaosaks, mida lahutab Tallinna–Saku tee (Tallinna maantee). Tallinna maantee lõunapoolset äärt peetakse omakorda Saku keskusalaks. 2000. aasta rahvaloenduse seisuga oli Saku 4601 elanikuga Eesti suurim alevik ning 2011. aasta rahvaloenduse seisuga 4549 elanikuga Eesti suuruselt kolmas alevik Haabneeme ja Laagri järel. Keskusala asumid: Mõis ja mõisapark Teaduslinnak Aiandi Kooli Kannikese Silla Lõunaosa asumid: Laadaplats Kingu Küütsu Hiiemäe (Kivisalu) Kivinuka Loo-Haavasalu Aiandusühistud Tiigi-Põllu Uusmäe Põhjaosa asumid: Ülase Mustika Tammemäe Männi Metsise Asula Tehnikumi Tuulemurru Pargi-Nurme Pensu Juuliku Pähklimäe Tuntud eestlastest on alevikus sündinud Jaak Urmet, Evelin Ilves[viide?], Aare Järvan[viide?], Anne Reemann[viide?]. Saku mõis Saku mõisa park Saku Õlletehas Saku vallaraamatukogu Saku JK Saku Toomase kogudus Saku paekivipaljand Saku Huvikeskus Saku Muusikakool Saku näidissovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 31.12.2023. Rahvastik elukoha (asula), soo ja vanuserühma järgi (2000, 2011, 2021)
Constanța

Constanța on linn Rumeenias, Constanța maakonna keskus. Asub Musta mere rannikul. Constanța on elanike arvult viies linn Rumeenias. Antiikajal asus samas kohas kreeklaste koloonia Tomis. Seal veetis viimased aastad asumisel Ovidius. Esimese maailmasõja ajal vallutasid linna bulgaarlased. Pärast brittide ja prantslaste sekkumist sai Rumeenia linna taas oma valdusse. Linnas asuvad Constanța Ovidiuse Ülikool ja mereülikool. Constanța kasiino Biggest Cities In Romania WorldAtlas Constanța koduleht
Rośi jõgi

Roś ehk Ross (valgevene Рось, vene keeles Россь või Рось) on Nemunase vasakpoolne lisajõgi Valgevenes Hrodna oblastis. Jõe pikkus on 99 km, valgala pindala 1250 km². Jõe ääres asub Vaŭkavyski linn. Teised suuremad asulad selle jõe ääres on Porazava, Krasnasielski ja Rośi alevid. Rośi jõgi voolab läbi Hrodno oblasti Svisłači rajooni, Vaŭkavyski rajooni ja Masty rajooni.  Rośi jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fenomen

Fenomeniks (vanakreeka keeles phainomenon 'ilmuv, ilmnev, paistev, nähtuv'; lihtsamalt 'nähtus, nähtumus') nimetatakse filosoofias üksust, mis esineb või ilmneb teatud valdkonnas mingil kindlal viisil (näiteks mõistusefenomenid, psüühilised fenomenid, keelefenomenid jne). Immanuel Kant nimetas fenomeniks seda, mis erinevalt noumenonist ja sellele vastanduvalt on meie tunnetuse abil empiiriliselt kogetav. Seega on fenomenina määratletav iga asi, mis on meelelise tunnetuse õiguspäraseks esemeks. Et fenomeni mõiste on seotud paistmise või näimisega, siis osutab filosoofilise käsitluse puhul selle mõiste aluseksvõtmine teatud määral subjektivismile või perspektivismile: kui kogemusele on antud ainult see, mis sellele nii või teisiti paistab, siis selle paiste taha edasi tungimine (olemuste, transtsendentsi, ideede vms juurde) pole ainult fenomenide endi alusel võimalik ning seega tuleb kõik, mis on fenomenide suhtes väline, tuletada teiseste vahenditega. Fenomenoloogilise filosoofia raames tähendab fenomen enamasti seda, mis kogemusele või mõistmisele alati juba enne iga üksikut kogemust seda kogemust võimaldavana latentselt antud on. Fenomenide uurimise aluseks on fenomenoloogiline meetod, mida järgides püütakse vabastada mõistmine algupärasele fenomenile. Nähtumus Nähtus
Sambija

Sambija (vene Самбия, poola Sambia, leedu Semba, saksa Samland) on ajalooline piirkond endisel Ida-Preisimaal Pregolja jõe ja Kura lahe vahel. Sambija on osaks Väike-Leedust (selle laiemas tähenduses). Aastatel 1243–1577 asus Sambijas Riia peapiiskopkonna Samlandi piiskopkond. Ala oli 13.–16. sajandil Saksa ordu, siis Preisimaa hertsogiriigi, hiljem kuningriigi koosseisus. Aastatel 1871–1943 oli Sambija Saksa Riigi ja 1943–1945 Suursaksa Riigi osa. 1945. aastast kuulub ta Kaliningradi oblasti koosseisus Venemaa Föderatsioonile. Sambijas asus ka Ida-Preisimaa olulisim linn Königsberg (alates 1946 Kaliningrad). Sambija poolsaar
Ibaraki prefektuur

Ibaraki prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani kaldal. Valdav osa prefektuurist on järverikas madalik, kuid põhjaosa on mägine. Suuremad jõed on Naka jõgi ja Kinu jõgi. Suurim järv on Kasumigaura järv. Ibaraki prefektuuri tunnuslind on põldlõoke (Alauda arvensis), tunnuspuu on ploomipuu (Prunus mume) ja tunnuslill roos (Rosa). Ibaraki prefektuur on jaotatud 44 omavalitsusüksuseks, millest 32 on linnad (市 shi). Bandō Chikusei Hitachi Hitachinaka Hitachiomiya Hitachiota Hokota Inashiki Ishioka Itako Joso Kamisu Kasama Kashima Kasumigaura Kitaibaraki Koga Mito Moriya Naka Namegata Omitama Ryugasaki Sakuragawa Shimotsuma Takahagi Toride Tsuchiura Tsukuba Tsukubamirai Ushiku Yuki 茨城県の人口と世帯（推計）月報／茨城県 Ibaraki prefektuuri koduleht (jaapani, inglise, portugali, hiina ja korea keeles)
Abel (Taani kuningas)

Abel (1218 – 29. juuni 1252) oli Schleswigi hertsog aastail 1232–1250 ja Taani kuningas aastail 1250–1252. Ta oli kuningas Valdemar II ja Portugali kuninga Sancho I orbtütre, Flandria krahvi Ferdinandi õe Berengaria poeg. Neil oli kolm poega (hilisemad Taani kuningad Erik IV, Abel ja Christoffer I) ning tütar Sofie või Sophie (1217–1247), kes abiellus 1230. aastal Brandenburgi markkrahvi Johann I-ga. Abel abiellus 1237. aastal Schauenburgi ja Holsteini krahvi Adolf IV-a tütre Matildaga. Isa, Valdemar II surma (1241) ja venna Erik IV trooniletõusu järel andis viimane talle valitseda Schleswigi hertsogkonna. Kuningaks sai Abel 1. novembril 1250, pärast tema venna, kuningas Erik IV tapmist, mille osaluses teda ennast kahtlustati ("nime poolest Aabel, kuid tegude poolest Kain" – taani keeles: "Abel af navn, Kain af gavn"). 1251. aastal loobus Abel Taani kuningate varasemast nõudlusest Läänemaale, mis kuulus Saare-Lääne piiskopkonda. Abel kehtestas täiendava maksu, et maksta lunaraha Kölni peapiiskopi juures vangis oleva poja Valdemari eest ning langes ülestõusnute vastu võideldes lahingus Friisimaal. Taani kuningana järgnes talle troonil noorem vend Christoffer, Abeli järglased (Valdemar III, Valdemar IV jt.) aga said päriliku õiguse valitseda Schleswigi hertsogkonda, Estridseni dünastia Schleswigi haruna.
Liiduringkond

Liiduringkond on administratiivne või haldusüksus. Mitmetes föderatiivsetes riikides allub liiduringkond üksnes keskvalitsusele. Need on olemas näiteks: Ameerika Ühendriikides on föderaalringkonnaks Columbia ringkond. Argentinas on föderaalringkonnaks Buenos Airese autonoomne linn Brasiilias on Liiduringkonnaks Goiáse osariigist spetsiaalselt uue pealinna Brasília loomiseks eraldatud territoorium. Austraalias on föderaalringkonnaks pealinna Canberra rajamise jaoks Uus-Lõuna-Walesi osariigist eraldatud territoorium. Venezuela pealinna ringkond (Distrito Capital; aastail 1881–1999 Venezuela föderaalringkond Distrito Federal de Venezuela) moodustab umbes poole Caracase linnast. Nigeeria föderaalne pealinnaala (tuntud kui FCT või FCT-Abuja) moodustati 1976. aastal, võttes selleks maad Nasarawa, Nigeri ja Kogi osariikidelt. Ringkonna territooriumile jääb pealinn Abuja ning allub ringkond otse keskvalitsusele. Föderaalringkond
Satu Mare

Satu Mare on linn Rumeenias, Satu Mare maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas. 10. sajandil vallutasid ungarlased praeguse linna kohal asunud Zotmari linnuse. Linn hävis 1703. aastal tulekahjus. 1919. aastal vallutasid linna Rumeenia väed ja järgmisel aastal läks linn Rumeenia koosseisu. Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 115 142. 2011. aastal oli elanike arv 94 948, neist 58,9% rumeenlased, 37,6% ungarlased, 1,3% mustlased ja 1,1% sakslased. 1910. aastal oli linna 45 000 elanikust 95% ungarlased või ungarikeelsed juudid. 2021 Romanian census Satu Mare koduleht
Oradea

Oradea on linn Rumeenias, Bihori maakonna keskus. Asub Crișul Repede jõe ääres. 10. sajandil asus linna kohal Varadinumi kindlus. Pärast Esimest maailmasõda läks linn Rumeenia koosseisu. Elanike arv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 206 614. Neist 70,3% on rumeenlased, 27,6% ungarlased ja 1,2% mustlased. 1910. aastal oli linna 64 000 elanikust 91% ungarlased või ungarikeelsed juudid. Oradea ametlik koduleht (rumeenia, inglise ja prantsuse keeles) Oradea rumeeniakeelne portaal Oradea ungarikeelne portaal Oradea turismiportaal Veebikaamera (raekoja tornist) Oradea Virtual Voyager (ro / en / fr / hu / de / it / es) (IE kasutajatele)
Iași

Iași (eesti hääldus [j'aši], rumeenia hääldus [jaʃʲ]) on linn Rumeenias, Iași maakonna keskus. Asub Pruti jõe ääres, umbes 500 km Bukarestist põhjas. Iași on elanike arvult neljas linn Rumeenias. Linna on esmamainitud 1408. aastal. Linn oli aastatel 1564–1859 Moldova vürstiriigi, 1859–1862 Ühendatud vürstiriikide ja 1916–1918 Rumeenia Kuningriigi pealinn. 1860. aastal asutati Iașis esimene ülikool Rumeenias – Alexandru Ioan Cuza Ülikool. 2021 Romanian census IAŞI, Romania – Adaptive Traffic Management System UTI Grup  Iași – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.iasicity.ro/ http://www.primaria-iasi.ro/
Timișoara

Timișoara (ungari Temesvár, serbia Темишвар) on linn Rumeenias, Timiși maakonna keskus. Asub Rumeenia lääneosas Tamiši jõe ääres, ajaloolises Banaadi piirkonnas. Timișoara on elanike arvult kolmas linn Rumeenias. Linna on esmamainitud 1019. aastal. 1884. aastal sai Timișoarast esimene linn Euroopas, kus seati sisse elektriline tänavavalgustus. 1989. aasta detsembris algas linnas rahvaülestõus Nicolae Ceaușescu režiimi vastu, mis viis paari nädalaga režiimi kokkuvarisemiseni. Elanike arv on 316 000 (2002), neist 85,5% rumeenlased, 7,7% ungarlased ja 2,3% sakslased. 1910. aastal olid 72 555 elanikust 43,6% sakslased, 39,4% ungarlased, 10,4% rumeenlased ja 4,8% serblased. Linnas on käigus 11 trammiliini, 9 trolliliini ja 15 autobussiliini. Seal asub Rumeenia suuruselt teine lennujaam, Traian Vuia rahvusvaheline lennujaam. Timișoara is an elegant home of performing arts Lonely Planet Timișoara koduleht Timișoara kaart Turismisait (inglise keeles) http://timisoara.com/ Timișoara vanadel postkaartidel
Mito

Mito (jaapani 水戸, haldusüksusena 水戸市 Mito-shi) on linn Jaapanis, Ibaraki prefektuuri keskus. Tänapäeva Mito linn moodustati 1889. aastal. Teise maailmasõja lõpus põles üle 3/4 linnast maha, kuid ehitati kiiresti üles. Linnas on ülikool. Suuremaks vaatamisväärsuseks on Edo perioodil loodud Kairakueni park. Elanike arv on 264 400 (2008). https://www.gsi.go.jp/KOKUJYOHO/MENCHO/backnumber/GSI-menseki20210101.pdf 茨城県の人口と世帯（推計）月報／茨城県 Mito koduleht
Yokohama Landmark Tower

Yokohama Landmark Tower (jaapani 横浜ランドマークタワー) on kõrghoone Jaapanis. See on kõrguselt Jaapani kolmas hoone, Jaapani ehitiste seas kõrguselt viies. Hoone asub Yokohama linnas Minato Mirai 21 kvartalis. Selle kõrgus on 296,3 meetrit. Pilvelõhkuja valmis 1993. aastal ja oli sestpeale Jaapani kõrgeim hoone kuni 2012. (teistel andmetel 2014.) aastani, mil Osaka prefektuuris Keihanshini linnas valmis 300 meetri kõrgune Abeno Harukas. Hoones on ühed maailma kiireimad liftid, mis liiguvad kiirusega 12,5 m/s. Hoones asuvad äripinnad ja hotell (49.–70. korrus). Ruumide kogupind on 392 000 m². ctbuh.org vaadatud 23.10.11 Yokohama Landmark Toweri koduleht