laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ricardo Pereira (sündinud 1993)

Ricardo Domingos Barbosa Pereira (sündinud 6. oktoobril 1993 Lissabonis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib kaitsjana Premier League'i klubis Leicester City ja Portugali jalgpallikoondises. Ta alustas profikarjääri 2012. aastal Portugali kõrgliiga klubis Vitória de Guimarães. Debüüdi Portugali kõrgliigas tegi ta 1. aprillil 2012 mängus Paços de Ferreira vastu. 2013. aastal võitis ta klubiga Portugali karika ning Pereira lõi finaalmängus Lissaboni Benfica vastu Vitória de Guimarãesi võiduvärava. 2013. aasta juulis liitus ta teise Portugali kõrgliiga klubiga, Portoga. Esimesed kaks hooaega veetis ta vaheldumisi nii Porto põhimeeskonnas kui ka duubelmeeskonnas. 2015. aasta suvel läks ta kaheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Nice. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 12. septembril mängus Guingampi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 2. oktoobril 2016 mängus Lorienti vastu. Hooajal 2017–18 mängis ta taas Portos ning tuli sel hooajal klubiga Portugali meistriks. 2018. aasta mais liitus ta 25 miljoni euro eest Leicester Cityga. Debüüdi Premier League'is tegi ta 10. augustil mängus Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas oma 25. sünnipäeval 6. oktoobril mängus Evertoni vastu, kuigi mäng lõppes Evertoni 1:2 võiduga. 2019. aastal valiti ta Leicester City aasta mängijaks. Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Pereira 14. novembril 2015 sõprusmängus Venemaa vastu. Ta kuulus Portugali koosseisu 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Tema ainsaks mänguks jäi turniiril kaheksandikfinaali kohtumine Uruguay vastu. Vitória Guimarães Taça de Portugal: 2012–13 Porto Primeira Liga: 2017–18 "Guimarães claim famous cup win". PortuGOAL. 26.5.2013. Vaadatud 31.12.2018 "Ricardo e Tiago Rodrigues reforçam dragões". Record. 16.4.2013. Vaadatud 31.12.2018 "Ricardo Pereira (FC Porto) prêté deux ans à Nice". L'Équipe. 31.8.2015. Vaadatud 31.12.2018 "Ricardo Pereira to Leicester City deal agreed". Leicester Mercury. 17.5.2018. Vaadatud 31.12.2018 "Gylfi Sigurdsson wonder strike gives Everton win over 10-man Leicester". The Guardian. 6.10.2018. Vaadatud 31.12.2018
Willy Boly

Willy-Arnaud Zobo Boly (sündinud 3. veebruaril 1991 Melunis) on Prantsusmaal sündinud Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises. Profikarjääri alustas Boly 2011. aastal Prantsusmaa kõrgliigaklubis Auxerre. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 16. aprillil 2011 mängus Toulouse'iga. Klubikarjääri esimese värava lõi ta juba oma teises mängus Lensi vastu. Järgmisel hooajal kuulus ta klubi põhimeeskonda, kuid Auxerre lõpetas hooaja liigas viimase kohaga, mistõttu langeti esiliigasse. Kaks viimast hooaega mängis ta Auxerre'iga Prantsusmaa esiliigas. 2014. aasta septembris liitus Boly Portugali kõrgliigaklubiga Braga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Esimese hooaja veetis ta klubi duubelmeeskonnas Portugali esiliigas. 2016. aasta augustis liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubi, Portoga, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Ta veetis Portos ainult hooaja 2016–17, mil pääses väljakule vaid kaheksas mängus. 2017. aasta juulis suundus ta laenule Inglismaa klubisse Wolverhampton Wanderers, mis mängis siis veel esiliigas. Esimese mängu pidas ta klubi meeskonnas hooaja avamängus Middlesbrough' vastu. Esimese värava lõi ta 31. oktoobril mängus Norwich City vastu. Wolverhampton Wanderers lõpetas hooaja esiliiga võitjana, misjärel sõlmis Boly klubiga püsiva lepingu. Esimese värava lõi ta klubi särgis kaks nädalat hiljem mängus Manchester City vastu, kuigi telekordused näitasid, et pall oli enne väravasse lendamist puutunud vastu Boly kätt. 2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu Nottingham Forestiga. Boly kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse. 12. novembril 2020 tegi debüüdi Elevandiluuranniku jalgpallikoondises Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Madagaskari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 30. märtsil 2021 mängus Etioopia vastu. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Braga Taça de Portugal: 2015–16 Wolverhampton Wanderers EFL Championship: 2017–18 "Boly à Braga". L'Équipe. 1.9.2014. Vaadatud 31.12.2018 "Oficial: Willy Boly é reforço dos dragões". Record. 31.8.2016. Vaadatud 31.12.2018 "Willy Boly!". Wolverhampton Wanderers. 8.7.2017. Vaadatud 31.12.2018 "Benik Afobe and Willy Boly join Premier League new boys on permanent deals". Talksport. 1.6.2018. V Vaadatud 31.12.2018 "Käega löödud värav tõi uustulnukale Manchester City vastu viigi". sport.err.ee. Vaadatud 31.12.2018 "Reds sign defender Willy Boly". Nottingham Forest F.C. 1. september 2022. Vaadatud 1. septembril 2022.
Mereväelane

Mereväelane on sõjaväelane, kes teenib mereväes. Mereväelane võib olla teenistuses nii ujuvkoosseisus (laeval, kaatril), kui kaldaüksuses. Samuti võidakse mereväelasteks liigitada mereväe alluvuses tegutsevaid dessantväelasi (merejalaväelasi) ja õhuväelasi (merelennuväelasi). Tavaliselt kannavad mereväelased vastavat mereväe vormiriietust. Meremees Merevägi Sõjalaev Mereväebaas
Julius Wilhelm Lackner

Julius Wilhelm Lackner (1828 – 22. oktoober/3. november 1865 Tallinn) oli Tallinna trükkal. Aastal 1865 elas Tallinnas tüpograaf Julius Wilhelm Lackner, 37 aastat vana, vallaline, (Lindforsi pärijate) raamatu- ja kivitrükikoja ärijuht. Ida-Preisimaalt pärit ja Riiast tulnud, oli ta umbes nelja aasta eest sellesse ametisse astunud. Amet viis ta tihedasse kokkupuutesse kõikide linnarahva ringkondadega. ... Lackner juhtis isiklikult lehe (Revalsche Zeitungi) talitust, võttis enamasti ise vastu ka kuulutusi ja muid tellimusi. Seeläbi puutuski ta kokku inimestega igasugustest ringkondadest. Olles seltsielule ja seltskonnalõbudele andunud, inimlähedase, joviaalse loomuga ja omajagu andekas, sealjuures hea kamraad, oli ta peatselt saanud üldtuntud isikuks ning mitmesuguste seltside (turni- ja lauluseltsi, tuletõrje jne.) liikmete seas populaarseks. Seda suurem ning üldisem oli ehmatus, kui 1865. a. 22. oktoobri hommikul linnas hirmulugu levis, et Lackner on oma korterist, mis asus kesklinnas kõige rahvarohkema tänava (Pika tänava) ääres, leitud jõledal kombel tapetuna. (Trükkal J. W. Lackneri tapmine. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 40, lk. 11.) Langes oma korteris röövmõrva ohvriks. Juhtumikirjeldus avaldati 1874. aastal Das Neue Pitavali uue sarja üheksandas köites ja eesti keeles 1975. aastal Loomingu Raamatukogus. Trükkal J. W. Lackneri tapmine. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 40 Heinrich Leopold Wilde. Meie armsast Eestimaast. Heinrich Leopold Wilde. Mörtsukas Pauline ja temma abbilissed kagisamba külges, Tallinnas, sel 28. Webruaril 1866. Heinrich Leopold Wilde. Die Mörderin Pauline.
Ärka Eesti

Ärka Eesti oli erakondade demagoogia vastu võitlev ajaleht, mille ainus number ilmus 24. detsembril 1932. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Villem Tikk alias Karu-Peeter või kindral Beniito Revaliini. Muuhulgas kirjeldab ta ajalehes enda arreteerimist 24. novembril 1932.
Dana Hill

Dana Lynne Goetz (6. mai 1964 Encino, California – 15. juuli 1996 Burbank, California) oli USA filminäitleja.
Jeff Dunham

Jeffrey "Jeff" Dunham (sündinud 18. aprillil 1962 Dallases Texases) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja. Jeff Dunham andmekogus IMDb (inglise)
Underberg (LAV)

Underberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas. Underberg on asutatud 1917. aastal. Linn asub Draakonimägedes 1904 meetri kõrgusel merepinnast. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Underbergi elanikest mustanahalisi 79,73%, valgeid 17,59%, värvilisi 1,30%, India või Aasia päritolu inimesi 0,63% ja teisi 0,74%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,64% inimesi, inglise keelt 19,55%, sotho keelt 2,27%, koosa keelt 1,89% ja afrikaani keelt 1,78%. Underberg Southern Drakensberg Tourism https://census2011.adrianfrith.com/place/595011
Tamboekiesdraai

Tamboekiesdraai on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tamboekiesdraai elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, valgeid 0,23% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,23%. Suulu keelt pidas emakeeleks 97,96% inimesi ja ndebele keelt 0,90%. https://census2011.adrianfrith.com/place/578008
Trust Feed

Trust Feed on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trust Feedi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,67%, valgeid 1,75%, värvilisi 0,43% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,48% inimesi, inglise keelt 2,90% ja sotho keelt 2,44%. https://census2011.adrianfrith.com/place/562024
Hari kurk

Hari kurk on laiemas mõttes 11 km laiune väin, mis eraldab Hiiumaad ja Vormsit (veepeegli pindala 115 km²); kitsamas mõttes on Hari kurk Harilaiu ja Vormsi vaheline suhteliselt sügav (kuni 10 m) laevatatav veeala. Haldusjaotuse järgi jääb Hari kurk Hiiu maakonda Hiiumaa valda ja Lääne maakonda Vormsi valda. Väinas on mitu väikesaart: Eerikulaid, Harilaid, Hellamaa rahu, Hõralaid, Kadakalaid, Pujurderahu, Uuemaarahu, Uuemererahu, Vohilaid, Rambirahu ja Silmakrass. Hari kurk on nimetatud Harilaiu järgi. Kurk tähendab maa- või merekitsust. Hari kurk on rahvusvahelise tähtsusega linnuala ning kevadsuvise karvavahetuse aegse koondumisalana hallhüljestele ülioluline piirkond. Hari kurk kuulub Väinamere hoiuala hulka. Keskkonnaregistri järgi koosneb Hari kurk kolmest osast: Hari kurgu idaosa (keskpunkti geograafilised koordinaadid 58° 58′ 14″ N, 23° 6′ 45″ E, veepeegli pindala 42,5 km², keskkonnaregistri kood VEE3311030). Hari kurgu lääneosa (keskpunkti geograafilised koordinaadid 58° 57′ 3″ N, 23° 1′ 18″ E, veepeegli pindala 60,9 km², keskkonnaregistri kood VEE3311020). Hellamaa laht (keskpunkti geograafilised koordinaadid 58° 55′ 34″ N, 22° 59′ 1″ E, veepeegli pindala 11,6 km², keskkonnaregistri kood VEE3311010). Eesti kohanimeraamat, lk. 85 Hari kurk (idaosa) Keskkonnaregistri lehel Hari kurk (lääneosa) Keskkonnaregistri lehel Hellamaa laht Keskkonnaregistri lehel Kaart (Mapquest) Kaart (Maa-ameti kaardiserver)
Impendle

Impendle on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas, Impendle valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Impendle elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,30%, India või Aasia päritolu inimesi 5,65% ja teisi 3,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,87% inimesi, inglise keelt 3,48%, koosa keelt 3,04% ja sotho keelt 1,74%. https://census2011.adrianfrith.com/place/565021
Hluhluwe

Hluhluwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Big Five False Bay valla halduskeskus. Hluhluwe asub Hluhluwe jõe ääres, iSimangaliso märgalapargi ja Hluhluwe–Imfolozi pargi vahel. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hluhluwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,73%, valgeid 7,91%, värvilisi 1,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 2,85%. Suulu keelt pidas emakeeleks 86,08% inimesi, afrikaani keelt 5,01%, inglise keelt 3,52% ja ndebele keelt 1,32%. https://census2011.adrianfrith.com/place/584020
Umzumbe

Umzumbe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas Ray Nkonyeni vallas. Umzumbe asub India ookeani rannikul Mzumbe jõe suudmes. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umzumbe elanikest valgeid 48,63%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, India või Aasia päritolu inimesi 6,01%, värvilisi 4,92% ja teisi 0,27%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,23% inimesi, suulu keelt 32,43%, afrikaani keelt 21,96%, koosa keelt 2,03%, tsvana keelt 1,01% ja tsonga keelt 0,34%. https://census2011.adrianfrith.com/place/506002004
Ndwedwe

Ndwedwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas, Ndwedwe valla halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ndwedwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33%, valgeid 0,04%, värvilisi 0,02% ja teisi 0,11%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,18% inimesi, ndebele keelt 1,52%, tsvana keelt 1,20%, inglise keelt 1,16% ja viipekeelt 0,85%. https://census2011.adrianfrith.com/place/593044
226 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 229 eKr | 228 eKr | 227 eKr | 226 eKr | 225 eKr | 224 eKr | 223 eKr | ► | ►► 226. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXVIII (528). Kartaago ja Vana-Rooma määrasid Ebro lepinguga oma mõjualade piiriks Iberi (arvatavasti tänapäeva Ebro) jõe. ... ...
227 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 230 eKr | 229 eKr | 228 eKr | 227 eKr | 226 eKr | 225 eKr | 224 eKr | ► | ►► 227. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXVII (527). Sardiinia ja Korsika said Rooma provintsiks Sardiinia ja Korsika. ... ...
Pivaanspoort

Pivaanspoort on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivaanspoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,74% ja valgeid 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,32% inimesi, ndebele keelt 1,58% ja inglise keelt 1,32%. https://census2011.adrianfrith.com/place/578027
Soebatsfontein

Soebatsfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soebatsfonteini elanikest värvilisi 97,83%, valgeid 1,81% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,38% inimesi, tsvana keelt 1,81% ja inglise keelt 0,72%. https://census2011.adrianfrith.com/place/365004
Plooysburg

Plooysburg on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas.
Elmar Arak

Elmar Arak (28. jaanuar 1938 – 23. jaanuar 2018) oli eesti proviisor. Arak lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli proviisorina. 1980. aastal kaitses ta kandidaadikraadi farmatseutilise keemia ja farmakognoosia alal Leningradi Keemia ja Farmaatsia Instituudis (väitekiri "Химико-фармакогностическое изучение ромашки аптечной, выращиваемой в Эстонской ССР"). Pärast ülikooli lõpetamist rajas ja juhatas ta Apteekide Peavalitsuse Tartu Kontrollanalüüsi Laboratooriumi (1963–1979). 1980. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis eri ametikohtadel assistendist professorini (assistent 1979–1981, vanemõpetaja 1981–1986, dotsent 1986–1992, professor 1992–1997, dotsent 1997–2003, spetsialist 2003–2018). Elmar Arak juhendas kolm doktoritööd (Katrin Pudersell 2006, Heidi Annuk 2002, Ain Raal 1989) ja mitmeid magistritöid, avaldas ligi 30 rahvusvahelist teadusartiklit ja arvukalt teadustöid. Ta oli farmaatsia instituudi farmakognoosia ja farmaatsia organisatsiooni õppetooli hoidja, algatas ravimtaimede katsebaasi, Tartu Ülikooli apteegi ja ajakirja Eesti Rohuteadlane taastamise ning osales farmaatsiat puudutavate seotud eelnõude väljatöötamises ja otsustuskogude töös. Arak oli Eesti Farmaatsia Seltsi esimees (1986–1992) ja auliige. 2003 Tartu Ülikooli medal 2013 Tartu Ülikooli aumärk IN MEMORIAM. Emeriitdotsent Elmar Arak UT, 25. jaanuar 2018 Elmar Arak ETISes "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Bad Gandersheim

Bad Gandersheim on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 90,48 km². 31. detsembril 2019 elas seal 9623 inimest. Bad Gandersheimis on palju vahvärkmaju. Linnas on ka lennuväli. Bad Gandersheimi linn asub Leineberglandi, Weserberglandi ja Harzi vahel, Gande jõe orus, millesse linna territooriumil suubub lisajõgi Eterna. Põhjas asub Heberi kõrgustik. Territoorium on valdavalt künklik. Harz algab umbes 10 km linnast idas ja 5 km läänes on Leine kraav (Leinegraben). Linn pärineb aastast 852, kui naabruses Brunshausenis loodi Saksimaa hertsog Liudolfi ja tema naise Oda poolt Gandersheimi klooster. Esimene kloostrikirik (Stiftskirche) linnas alustati 856. aastal. 990. aastal sai klooster turu- ja maksuõigused. 10. sajandi jooksul oli Gandersheim üks olulisemaid Saksimaa linnu; esimene saksa luuletaja Hrotsvit elas ja töötas seal 973. aastani. 1159. aastal on esmamainitud Gandersheimi kui linna. Kui 1240. aastal avastati mineraalveeallikas, algatas paavst Gregorius IX Püha Vaimu haigla püstitamise. 1330. aasta paiku ehitasid Braunschweigi hertsogid linnuse kloostrikirikule ilmalikuks vastukaaluks. Tänapäeval on selles hoones magistraadi kohus ja noorte paranduskeskus. 19. sajandi lõpus sai linn tuntuks mineraalveeallikate ravivõime poolest ja 1932. aastal sai Gandersheim nende allikate tõttu ametliku õiguse kutsuda end kuurordiks, seega Bad Gandersheim. 1926. aasta suvel oli kolmepäevane "Roswitha mälestuspidustus 1000-aastases Gandersheimis". See oli esimest korda, kui keskaegset autorit kasutati linna sümboolse tegelasena. Sarnased pidustused toimusid 1930. ja 1933. aastal; need olid puhtalt natsiteemalised: "saksa kultuur" versus "juudi-kommunismi dekadents". Teise maailmasõja ajal, 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta aprillini, oli linnas Buchenwaldi koonduslaagri alamlaager, kus toodeti lennukiosi. 1952. aastal tähistas linn 1100 aasta möödumist kloostri asutamisest Liudolfi poolt. Turuplatsil etendati ajaloost pajatavat "Gandersheimi laulu". See oli mitteametlik eelmäng suvefestivalile Gandersheimer Domfestspiele, mida esitatakse 1959. aastast igal aastal kloostrikiriku ees platsil. Sellest ajast alates on see kujunenud Alam-Saksimaa suurimaks suveteatrifestivaliks. 2006. aastal käis selle nelja põhilavastust vaatamas umbes 55 000 inimest. Rotselaar, Belgia Skegness, Ühendkuningriik Hrotsvit (935–973), esimene saksa luuletaja Wilhelm Keitel (1882–1946), Natsi-Saksamaa välimarssal, hukati sõjakuritegude eest Bodewin Keitel (1888–1953), kindral, Wilhelm Keiteli vend Herbert Otto Gille (1897–1966), Waffen-SS kindral Wolfgang Liebe (1911–2005), lennukiinsener, aerodünaamika, tiivavõre leiutaja Helmuth Schneider (1946–), ajaloolane ja Pauly-Wissowa kaastoimetaja Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-gandersheim.de
Karin Saarsen

Karin Saarsen-Karlstedt (31. detsember 1926 Tartu – 25. jaanuar 2018 Stockholm) oli Rootsis elanud eesti kirjanik ja ajakirjanik. Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. Elas 1949. aasta sügisest kuni surmani Rootsis, kus töötas ajakirjanikuna, muuhulgas Reutersis, Eesti Päevalehes ja Raadio Vaba Euroopa eesti toimetuses. Ta kuulus Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskokku ja Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu. Teatri Grand Old Lady Lensi Römmeri juubel. Eesti Päevaleht, 16. detsember 1988 Lensi Römmer-Kuus in memoriam. Eesti Päevaleht, 3. detsember 1993 Sada aastat Lensi Römmer-Kuusi sünnist. Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2004 Lensi Römmeri sünniaastapäeva tähistati Teatri- ja Muusikamuuseumis. Eesti Päevaleht, 29. jaanuar 2004 "Sisalik kivil" (1961, luulekogu) "Vallutajad" (1967, novellikogu) "Poola suvi. Ühe eesti-poola suguvõsa elupeegeldusi" (1993, teose tiitlil vääralt 1991, tõsieluromaan) "Eesriie tõusis siiski: Lensi Römmer-Kuus ja Eesti pagulasteater Rootsis 1945-1987". Tallinn 2000 "Lõvi ja orhidee" (2002, mitmekeelne luulekogu eesti, rootsi, inglise, saksa ja prantsuse keeles) 2003 – Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli kolonel Villem Saarsen. Tallinna Prantsuse Lütseumi vilistlased Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Karin Saarsen 31. XII 1926 – 25. I 2018. Sirp, 3. veebruar 2018 Karin Saarsen 31. XII 1926 — 25. I 2018. Looming, märts 2018
Hardegsen

Hardegsen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 83,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7625 inimest. Linn asub umbes 15 km Northeimist edelas ja 15 km Göttingenist loodes. Hardegi loss on keskaegne linnus Hardegsenis. Linnus asutati 12. sajandil Welfide residentsina. 1320. aastal ehitati ümber kivist lossiks. 14. sajandi lõpus läks loss Otto von Braunschweig zu Göttingenile. Aastatel 1568 kuni 1823 oli seal kohalik magistraat. 18. sajandi lõpus vabastati kunagine vürstlik Hardegi loss oma endisest luksusest ja muudeti talumajaks. 1972. aastal vabastas ettevõte lossi ja selle juhtimine anti kohalikule omavalitsusele ja kohalikule kogukonnale. Sollingi raudtee ühendab Hardegsenit Northeimiga ja Solling-Vogleri looduspargi lõunaosaga. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hardegsen.de
Vaalwater

Vaalwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Modimolle vallas. 2006. aastal anti linnale uueks nimeks Mabatlane, kuid kuna ametlikku nimevahetusprotseduuri ei olnud jälgitud, anti 2007. aastal linnale endine nimi tagasi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vaalwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,44%, valgeid 11,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,45%. Pedi keelt pidas emakeeleks 64,31% inimesi, afrikaani keelt 11,34%, tsonga keelt 7,92%, tsvana keelt 6,71%, sotho keelt 2,68% ja inglise keelt 1,44%. Jobs in Vaalwater JobVine https://census2011.adrianfrith.com/place/980002
Solling (vallavaba ala)

Solling on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Selle pindala on 177,49 km².
Jeppes Reef

Jeppes Reef (afrikaani keeles Jeppesrif) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Jeppes Reef asub Svaasimaa piiri lähedal. Linnas on piiripunkt. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeppes Reefi elanikest mustanahalisi 99,71%, värvilisi 0,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja valgeid 0,02%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, suulu keelt 0,93% ja inglise keelt 0,91%. https://census2011.adrianfrith.com/place/876021
228 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 231 eKr | 230 eKr | 229 eKr | 228 eKr | 227 eKr | 226 eKr | 225 eKr | ► | ►► 228. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXVI (526). Kartaagolased asutasid Carthago Nova, tänapäeva Cartagena. ... ...
229 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 232 eKr | 231 eKr | 230 eKr | 229 eKr | 228 eKr | 227 eKr | 226 eKr | ► | ►► 229. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXV (525). Kartaagolased asutasid Carthago Nova, tänapäeva Cartagena. ... Hamilkar Barkas, Kartaago väejuht Demetrios II, Makedoonia kuningas
Carla Juri

Carla Juri (sündinud 2. jaanuaril 1985 Locarnos) on šveitsi näitleja. Ta on mänginud sellistes filmides nagu "180°", "Wetlands", "Finsterworld" ja "Blade Runner 2049". "FBE agentur : Carla Juri". felix-bloch-erben-agentur.de. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2017. Vaadatud 31. detsember 2018. Carla Juri andmekogus IMDb (inglise)