Hiiu raudteepeatus

Hiiu raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 9 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Nõmme ja Kivimäe raudteepeatuse vahele. Raudteepeatuses kesklinna sõidusuunalt väljuvad reisijad satuvad Raudtee tänavale, Keila sõidusuunalt väljuvad reisijad satuvad Pärnu maanteele. Ümberistumisvõimalus on Pärnu maanteel (bussipeatus Hiiu jaam) bussidele number 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 27 (Harkujärve – Laagri alevik) ja 33 (Männiku–Kopli). Liini 33 bussid peatuvad ka Raudtee ja Hiiu tänaval jaamahoone juures. Kaheteelise raudtee ääres on kaks 146 meetri pikkust perrooni. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Kloogaranda sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta. Hiiu raudteepeatus avati liikluseks 1926. aastal. Algul kasutati nime Nõmme-Väike, mis segaduste vältimiseks (samanimeline rongipeatus asus kitsarööpmelisel raudteel) nimetati peagi ümber Hiiuks. Kuni 2007. aastani oli Hiiu jaam ühenduses Hiiu – Harku karjääri raudteega, mille küljest kulges kuni 1990. aastani raudteeharu ka Kopli kaubajaama. Tallinna–Pääsküla rongiliin elektrifitseeriti 1924, koos sellega rajati täiendavad peatuskohad. Hiiu peatus avati aastal 1926. Esialgne "jaamahoone" oli vana kaubavagun. 1929. aastal valmis põlevkivituhktellistest ja kelpkatusega jaamahoone (tänapäevane aadress Raudtee tänav 57a), kuhu 1932. aastal kolis ka postiagentuur. Piletimüük lõpetati jaamas 1998. aasta kevadel. 1997. aastal tunnistati hoone arhitektuurimälestiseks. Tänapäeval on Hiiu jaamahoone omavalitsuse, Tallinna linna omandis ja oli renditud toidukauplusele. Toidupood töötas kunagises ooteruumis kuni uue aastatuhande alguseni, nüüd on seal leidnud rakendust arvutiremondi töökoda. Hiiu raudteepeatuse juures Hiiu tänaval asub raudteeülesõidukoht. Peatusest põhja poole jäävad mitmesugused ajaloolised raudteeinfrastruktuuri rajatised, sealhulgas Peeter Suure merekindluse vedurite ringdepoo, raudteejaamade Nõmme-Kindluse ja Nõmme-Väike hooned. Tallinna–Pääsküla rongiliin "Tallinna ja Harjumaa elektriraudtee: Kivimäe". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2009. Vaadatud 12. juulil 2009. "Sõiduplaanid". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2017. Vaadatud 12. juulil 2009. AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Lõhmus, Leho. Elektriraudtee alustas kolme mootorvaguniga. / Horisont, 2004/6 Eesti raudteejaamad: vanu fotosid Aivo Aia ja Mehis Helme kogust. Tänapäev, 2003. Lk. 19 Leho Lõhmus. Nõmme läbi aegade. Nõmme Linnaosa Valitsus. 2001. Lk. 127 Marko Püüa. Nõmme jaamahooned seisavad ripakil.[alaline kõdulink] / Postimees, 11. november 1998 Laiarööpmelise raudtee Hiiu jaamahoone, 1929. a. Kultuurimälestiste riiklik register. Lapsed ja noored täidavad uue eluga linna jaamahooned. EPL. 10. august 2007 GALERII. Lapsed, vanamehed ja arvutid. Mida põnevat peidavad endas Nõmme raudteejaamad; Pealinn, 05. mai 2024  Hiiu raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) HIIU; Eesti Raudteeajaloo Selts