laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1605

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1601 | 1602 | 1603 | 1604 | 1605 | 1606 | 1607 | 1608 | 1609 | ► | ►► 1605. aasta (MDCV) oli 17. sajandi 5. aasta. 8. aprill – Rootsi kuningas Karl IX asutas Oulu linna. 16. mai – Paavstiks valiti Camillo Borghese, kellest sai Paulus V. Paavstiks krooniti ta sama aasta 29. mail. 27. september – Rootsi-Poola sõda: Tänapäeva Läti aladel toimunud Salaspilsi ehk Kirchholmi lahing lõppes Poola-Leedu vägede võiduga Rootsi üle. 5. november – Inglismaal paljastati Guy Fawkesi vandenõu parlamendihoone õhkulaskmiseks. ... 3. märts – Clemens VIII, paavst 23. aprill – Boriss Godunov, vene tsaar 27. aprill – Leo XI, paavst 3. juuni – Jan Zamoyski, Poola-Leedu riigimees ja väejuht 27. oktoober – Akbar, Mogulite riigi valitseja 8. november – Robert Catesby, inglise vandenõulane
Ontika paekallas

Ontika paekallas (ka Ontika pank, Ontika pankrannik, Saka-Ontika-Toila pank) on Põhja-Eesti pankranniku võimsaim osa – umbes 20 km pikkune katkematu paekivijärsak mererannikul Sakalt Toilani. Ontika kohal saavutab pank suurima kõrguse – 56 m. Panga kivimid on tekkinud Kambriumi ja Ordoviitsiumi ajastul (570–470 miljonit aastat tagasi). Panga alumise osa moodustavad savid, liivakivid ja argilliidid, nende peal lasuvad suhteliselt õhukese kihina dolomiidid ja lubjakivid, mis vastupidavamatena moodustavad etteulatuva karniisi. Ontika paekaldal asuvad nii Põhja-Eesti pankranniku kui ka Baltimaade kolm kõrgeimat juga: Valaste (30,5 m), Saka ja Karjaoru. Nad ei ole looduslikud, vaid asuvad kuivenduskraavide suudmetes, mis on enamasti rajatud 19. sajandi keskpaiku ja süvendatud 1960. aastatel. "Ida-Viru klindilõik". Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol. Keskkonna Investeeringute Keskus (KIK). 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.03.2018. Vaadatud 9.06.2018.
A. H. Tammsaare muuseum (Vargamäe)

A. H. Tammsaare muuseum on Tammsaare sünnikodus (Tammsaare-Põhja talus) tegutsev muuseum Tammsaare väljamäel Järva vallas. Talu nimest tuleneb Anton Hanseni kirjanikunimi. Muuseumi lähedal on matkarajad, mis viivad romaani "Tõde ja õigus" tegevuspaikadesse ning tutvustavad Lõuna-Kõrvemaa loodust. Vargamäe 360° aeropanoraam/aerofoto SA A. H. Tammsaare Muuseum Vargamäel Sihtasutuse A. H. Tammsaare Muuseum Vargamäel asutamine. Vabariigi Valitsuse 19. novembri 2002. a korraldus nr 750-k Vargamäe A. H. Tammsaare muuseum YouTube "Tammsaare-Põhja talust Vargamäe muuseumiks". Muuseum "Tõe ja õiguse" maailm
Ants Laikmaa majamuuseum

Ants Laikmaa majamuuseum on Ants Laikmaa elu ja loomingut käsitlev muuseum Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas. Muuseum asub kunstniku enese projekteeritud omapärases rahvusromantilises stiilis hoonetes, kus ta veetis oma viimased elupäevad. Krundi ostis Laikmaa aastal 1917. Hoonete ehitus jätkus ka pärast surma. Kunstnik on maetud kodumaja parki. Majamuuseumi esimesel korrusel on Laikmaa elukäiku tutvustav väljapanek. Ülemisel korrusel on ateljee ning töö- ja magamistuba koos isiklike esemete ja etnograafilise vanavaraga. Ants Laikmaa kodupark Muuseumi koduleht
Peipsivenelaste külad

Peipsivenelaste külad moodustavad omapärase arhitektuuri ja eluoluga piirkonna Peipsi järve ääres. Katkematu tänavkülade rida ulatub Mustveest Omeduni ja Ninalt Varnjani. Kolkjal on kala-sibula restoran. Peipsivenelased tänavküla Pilt
Akerselva

Akerselva ehk Akerselven on jõgi Norras Oslos. Saab alguse Markast ja voolab läbi Nordre Akeri linnaosa, Sagene linnaosa, Grünerløkka linnaosa, Sentrumi ja Grønlandi. Suubub Bjørvikas Oslo fjordi. Pikkus 8,2 km.
A. H. Tammsaare muuseum

A. H. Tammsaare muuseumiks võidakse nimetada kolme muuseumi: A. H. Tammsaare muuseum Tallinnas Kadriorus, majamuuseum A. H. Tammsaare muuseum Järva vallas Vetepere külas A. H. Tammsaare muuseum Venemaal Sotšis Eesti Aiakese külas
Sten-Timmu Sokk

Sten Sokk (hüüdnime tõttu kasutatud ka nimekuju Sten-Timmu Sokk; sündinud 14. veebruaril 1989 Tallinnas) on eesti elukutseline korvpallur, kes mängib 2022. aastast klubis Tallinna Kalev/Audentes. Sokk lõpetas 2008. aastal Tallinna Mustamäe gümnaasiumi, 2020. aastast on ta õppinud Tallinna Ülikoolis psühholoogiat. Korvpallitreeninguid alustas isa Tiit Soku juhendamisel. Sokk on Eesti meistriliigaklubidest mänginud Audenteses, Triobet/Dalkias (Dalkia/Nybit), Tartu Ülikool/Rockis, Rakvere Tarvas ja BC Kalev/Cramos. Sokk on mänginud ka välisliigades: Gruusias Tbilisi Olimpi (2012–2013; Gruusia karika võitjaid ja Gruusia meistrivõistluste hõbe 2013), Rumeenias Craiova Universitatea (2013–2014), Venemaal Moskva Dinamo (2015; Venemaa esiliiga pronks) ja Kreekas Thessaloniki Iraklise (2018–2019; Kreeka esiliiga võitja) meeskonnas. Jaanuaris 2022 siirdus mängima Kreeka esiliiga klubisse Messolonghi. Sten Sokk on mänginud Eesti koondises kokku 113 mängu. Ta esimene koondisemäng oli 29. juulil 2011 sõprusmängus Ukraina koondise vastu. Viimati mängis ta koondises 8. septembril 2022 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril mängus Kreeka koondise vastu. Aastatel 2019 ja 2020 ta Eesti koondises ei mänginud. Ta on mänginud Euroopa meistrivõistlustel kahel korral, 2015. ja 2022. aastal. 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel tõi Sokk keskmiselt 6 punkti, 2,6 lauapalli ja 4,2 resultatiivset söötu mängus ning Eesti saavutas 20. koha. Eesti-Läti Korvpalliliiga meister (2021) 4-kordne Eesti meister (2010, 2016–2018) 6-kordne Eesti karika võitja (2009–2011, 2015–2016, 2020) Gruusia karika võitja (2013) 3-kordne Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2006–2008) Ta on korvpallitreeneri ja endise korvpalluri Tiit Soku poeg ning korvpallur Tanel Soku vend. "Sten Sokk". Vaadatud 10.09.2023. Biograafia ESBL-is "Sten Sokk siirdub mängima Kreeka esiliiga meeskonda". basket.ee. 12. jaanuar 2022. "Statistika - koondised". Vaadatud 10.09.2023. "Sten Sokk". Vaadatud 10.09.2023. Sten Sokk – Eesti Korvpalliliidu profiil Sten-Timmu Sokk – nagu isa suust kukkunud Õhtuleht, 21. mai 2007.
Vahši jõgi

Vahš (tadžiki keeles Вахш, pärsia keeles وخش) on jõgi Kesk-Aasias Tadžikistanis. Moodustub Kõzõlsu ja Muksu jõe ühinemisel ning voolab Surhobi (tadžiki keeles Сурхоб) nime kandes läände; ühinedes vasakult Obihingouga, saab nime Vahš ning käändub edelasse. Ülemjooksul voolab sügavas kuristikus läände ja edelasse, misjärel laskub laia orgu, kus voolab edela ja lõuna suunas. Pandži jõega ühinedes moodustab Amudarja. Jõele on ehitatud hüdroenergia tootmiseks 5 paisu, neist kõrgeim on 300 m kõrgune Nureki pais, mis on ühtlasi maailma kõrgeim.
Sandefjordi lennujaam

Sandefjordi lennujaam ehk Sandefjordi Torpi lennujaam on rahvusvaheline lennujaam Norras Vestfoldis Sandefjordi vallas. Sandefjordi lennujaam asub Sandefjordi ja Stokke vahel ja see on nii kohaliku piirkonna lennujaam kui ka Ida-Norra odavlennujaam. 2008. aasta seisuga reisis läbi Sandefjordi lennujaama 1 572 942 reisijat, umbes kaks kolmandikku neist rahvusvahelistel marsruutidel. Odavlennuettevõtted Ryanair ja Wizzair suunavad sellesse jaama oma Oslo lennud ja nimetavad lennujaama Oslo-Torpiks, kuigi Sandefjordi lennujaam on Oslost poole kaugemal kui Gardermoen ning Sandefjordil puudub kiire rongiühendus linnaga. Lennujaam asub Oslost 113 km lõuna poole ja Gardermoeni lennujaamast 163 km lõunas. Mossi lennujaam jääb 51 km ida poole. Läheduses oleva Torpi raudteejaama kaudu on lennujaamal ühendus Grenlandi, Vestfoldi ja Osloga, samuti Gardermoeni lennujaamaga. Süstikbussiühendus lennujaama ja raudteejaama vahel on rongipileti hinna sees. Mitu korda päevas sõidab Oslo vahet bussiliin Torp Expressen. See bussiliin sõidab vastavalt Ryanairi ja Wizzairi lendudele. Sandefjordi lennujaam ehitati pärast Teist maailmasõda NATO lennujaamana. Mõne aja pärast hakkas lennujaam teenindama ka tsiviillende, mida korraldas näiteks Norsk Air, mille hiljem võttis üle Widerøe. Pärast Gardemoeni lennujaama valmimist otsustasid Norra võimud, et Ida-Norra vajab ainult üht lennujaama. Seejärel hakkasid Stokke ja Sandefjord lennujaama juhtima eralennuväljana. Lennujaama omanikuks jäi Norra õhuvägi. 1997 alustas Ryanair lende Sandefjordi Londonist Stanstedi lennujaamast. Sellest ajast peale on Sandefjordi lennujaam olnud Ida-Norra peamine odavlennujaam. 2006. aasta suvel müüs Norra õhuvägi lennujaama seda seni juhtinud ettevõttele. Kohe otsustati lennujaama terminali uuendamiseks investeerida 24 miljonit Norra krooni. Reisijate registreerimine on seni olnud pudelikael ja pärast laienemist võimaldab lennujaam teenindada 2,5 miljonit reisijat aastas. Samuti kavatsetakse laiendada ruleerimisteed. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sandefjord Airport, Torp seisuga 13.10.2009.
Cathal Ó Searcaigh

Cathal Ó Searcaigh (sündinud 12. juulil 1956 Gort an Choirces Donegali krahvkonnas) on iiri proosakirjanik, luuletaja ja näitekirjanik, kes kirjutab iiri keeles. Tal on ilmunud mitu luulekogu, näiteks "Homecoming/An Bealach 'na Bhaile" (1993), "Na Buachaillí Bána" (1995), Ag Tnúth leis an tSolas (2001). Ta on kirjutanud näidendid "Mairimid leis na Mistéirí", "Tá an Tóin ag Titim as an tSaol" ja "Oíche Dhrochghealaí". Tema esimene proosateos "Seal i Neipeal", mis tugineb ta enda Nepalis kogetule, ilmus 2004. aastal. Ta on Aosdána liige. Tema loomingut on tõlgitud kümnesse keelde. Andres Ehin on süüdistanud teda oma luuletuse plagieerimises. Cathal Ó Searcaigh irishwriters-online lehel Andres Ehin: Iiri luuletaja plagieerib Andres Ehinit, Sirp 17. aprill 2009 Ehin süüdistab iirlast oma luuletuse varguses
Arheoloogia

Arheoloogia ehk muinasteadus on ajalooteaduse haru, mis käsitleb aineliste ajalooallikate ehk muististe põhjal ühiskonna minevikku. Muistised on rajatiste, eriti hoonete jäänused, esemelised leiud ja muu väljakaevamistel saadud materjal, välja arvatud kirjalikud allikad, mis kuuluvad filoloogia, epigraafika ja numismaatika valdkonda. Muistiseid õpitakse tundma arheoloogilistel väljakaevamistel. Selleks eemaldatakse muistiselt pinnasekiht ja uuritakse üksikasjalikult läbi kultuurkiht. Muististe laadi ja leviku järgi selgitatakse asjaomase ajajärgu majanduse ja kultuuri iseloomulikud jooned. Eriti tähtis on arheoloogia esiajaloo uurimises. Arheoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse arheoloogiks. Sõna "arheoloogia" tähistas algselt, näiteks Thukydidesel, minevikuõpetust. Eestis on arheoloogiapärandi kaitse reguleeritud Muinsuskaitseseadusega. 2022. aasta seisuga oli kaitse alla võetud 6716 arheoloogiamälestist. Arheoloogia alged ulatuvad renessansiaega, kui uuriti Vana-Roomast ja Itaaliast pärit muistiseid. Arheoloogia kui teadus tekkis alles 19. sajandil; tollal jaotati muinasaeg kivi-, pronksi- ja rauaajaks. Tänapäeva arheoloogia alguseks loetakse Trooja linna väljakaevamisi Heinrich Schliemann ja Frank Calverti juhtimisel 1871. aastast alates. Amforad 13. saj tugimüür, Nieuwezijds Kolk Amsterdamis Kultuurikihid Augsburgis Inkade kultuurist Kromanjoonlase levik ligikaudu 30 tuhat aastat tagasi Lihvimissooned Prantsusmaal Lihvimissooned Hajdebys Gotlandil Jiskairumoko, Puno, Peruu Mungo – kuivanud järv Austraalias Teodoliidi kasutamine Pompeis Itaalias Sutton Hoo leiukoha laeva koopia Antikythera mehhanism Arheoloogia mõisteid Arheoloogilised kultuurid Arheoloogilised Välitööd Eestis (ajakiri) Eesti Arheoloogide Liit Klassikaline arheoloogia Marksistlik arheoloogia Osteoloogia Paleoliitikum Paleoantropoloogia Postprotsessuaalne arheoloogia Protsessuaalne arheoloogia Antiigileksikon, 1. kd., lk. 57 Muinsuskaitseseadus, Riigi Teataja 10.06.2022, Heiki Valk, Eesti arheoloogiapärand: kaitstud või kaitseta?, sirp.ee Arheoloogia lugu Tartu Ülikoolis 1920-2010 ISBN 9789985406489 arheoloogia ajakiri AVE ehk Arheoloogilised Välitööd Eestis ISSN 406-3972 arheoloogia ajakiri Estonian Journal of Archaeology ISSN 1736-7484 ja ISSN 1406-2933 Eesti Arheoloogia Ajakirja arhiiv arheoloogia ajakiri Tutulus. Eesti Arheoloogia Aastakiri ISSN 2228-3331 Arheoloogia terminibaas Sõnaveebis Arheoloogiliste uuringute teostaja: Arheoloogiakeskus MTÜ Arheoloogiliste uuringute teostaja: Arheox OÜ Arheoloogiliste uuringute teostaja: MTÜ Arheoloogia ja ehitusajaloo grupp AEG Arheoloogiliste uuringute teostaja: SA Osiliana Muinsuskaitseameti koduleht Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi doktoriõpe Tartu Ülikooli arheoloogia osakond What Is Archaeology?, Owen Jarus, 28. March 2014, Live Science
Püreneed

Püreneed on mäestik Euroopas (täiendina on pärisnimi ainsuses: Pürenee mäestik). Kulgeb Hispaania ja Prantsusmaa piiril ida–läänesihilisena alates Biskaia lahest kuni Vahemereni. Kõrgus kuni 3404 meetrit (Maladeta massiivis). Püreneedes Pürenee rahvuspargi territooriumil asub Cirque de Gavarnie tsirkusorg.
Iirikeelne kirjandus

Iirikeelne kirjandus on iiri keeles kirjutatud ilukirjandus. Iirlastel on üks vanematest rahvakeelsetest kirjandustest Euroopas (kreeka- ja ladinakeelse järel). Enne kristluse saabumist viiendal sajandil kasutati raidkirjade jaoks lihtsat kirjasüsteemi ogamit. Ladina keele jõudmisel Iirimaale mugandati ladina tähestik iiri keelele ning tekkis väikesearvuline kirjaoskajate inimeste klass, kelle seas oli nii vaimulikke kui ilmikuid. Varaseimad kirjandusteosed olid lüürilised luuletused ja iidsete proosajutustuste versioonid. 6. sajandi luule illustreeris religioosset usku või kirjeldas ümbritsevat loodust. Iiri saagad kirjutati proosas. Tolle aja teosed on keeleliselt arhailised ning sellisena heidavad valgust eelkristlikule Iirimaale. Cathal Ó Searcaigh Muiris Ó Súilleabháin Peig Sayers Peadar Ua Laoghaire Tadhg Mac Dhonnagáin Iiri kirjandus
Iiri kirjandus

Iiri kirjandus on iirlaste poolt iiri keeles või inglise keeles loodud ilukirjandus. John Banville Brendan Behan Herbie Brennan James Joyce Sally Rooney George William Russell Cathal Ó Searcaigh Henry De Vere Stacpoole Iirikeelne kirjandus
Vinje vald

Vinje vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Åmot. Omavalitsusüksus loodi 1. jaanuaril 1838. 1860. aastal eraldati Vinjest Raulandi valla maa-ala. 1964. aastal liideti Rauland taas Vinjega. Vinje vallas asub Totaki järv. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Siljani vald

Siljani vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Siljan. Slemdali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838, hiljem nimetati see Siljani vallaks. Valla vapp kinnitati 1989. aastal. Vapi rohelisel taustal on kolm saelehte, mis sümboliseerivad valla puidutööstust. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
1524

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1520 | 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | 1525 | 1526 | 1527 | 1528 | ► | ►► 1524. aasta (MDXXIV) oli 16. sajandi 24. aasta. ... 24. september (vkj 14. september) – rüüstati Tallinna kirikud: dominiiklaste kloostri-kirik, Pühavaimu kirik ja Oleviste kirik. Sügisel saabus Tartusse rändköösner Melchior Hofmann, kes saavutas oma jutlustega lihtrahva seas suure poolehoiu. Toimus suur Pärnu tulekahju. ... ... 24. detsember – Vasco da Gama, Portugali meresõitja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 56 Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Nome vald

Nome vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Ulefoss. Nome vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui liideti Holla vald ja Lunde vald. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Ulefoss

Ulefoss on tiheasustusega paikkond (tettsted) Telemargi maakonnas, Nome valla halduskeskus. Selle elanike arv on 2291 (2019). Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020.
Umeå Ülikool

Umeå Ülikool (Umeå universitet) on riiklik ülikool Rootsis Umeås. 1965. aastal asutatud Umeå Ülikool on Põhja-Rootsi vanim ja suurim ülikool. Ülikoolis õpib umbes 34 000 üliõpilast. Uppsala Ülikool Lundi Ülikool Chalmersi Tehnikaülikool Umeå universitet i siffror. Vaadatud 6.12.2013. Koduleht
Porsgrunni vald

Porsgrunni vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Porsgrunn. Porsgrunni vald loodi 1. jaanuaril 1838. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Fyresdali vald

Fyresdali vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Molandi küla. Molandi vald moodustati 1. jaanuaril 1838. 1879. aastal nimetati see Fyresdali vallaks. Norra poliitik ja fašistlik juht Vidkun Quisling (1887–1945) sündis Fyresdali vallas. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Abelsborg

Abelsborg (põhjasaami Áppošborri) on asula Norras Troms og Finnmargi maakonnas Unjárga vallas Karlebotni põhjakaldal maantee E75 ääres. Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 60 m. KNAB Maplandia kaart Geonames
Tinni vald

Tinni vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Rjukani linn. Tini kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Hovini maa-ala eraldati Tinnist aastal 1860, kuid liideti tagasi 1. jaanuaril 1964. Valla vapp kinnitati 18. novembril 1994. Vapil kujutatakse viit sinist veetilka hõbedal taustal. See valiti esindamaks valla viit jõge ja Rjukani hüdroenergeetikat. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Áttánjohka

Áttánjohka ehk Adamselva ehk Adamselv on jõgi Norras Finnmargi maakonnas Lebesby vallas. Jõgi saab alguse Gáisene mägedest ja suubub Laksefjordeni sisemise sopi Storfjordeni harusse Adamsfjordenisse. Jõe pikkus on 44 km. Suudme lähedal on juga Adamsfossen. Áttánjohka ja Friarfjordelva vett kasutatakse Landersfjordeni-äärses Adamselvi elektrijaamas, mille maksimaalne võimsus on 50 MW. Store Norske Leksikon Geonames
Reini Kiltkivimäestik

Reini Kiltkivimäestik (saksa Rheinisches Schiefergebirge) on mäestik Euroopas. Kulgeb mitme paralleelse ahelikuna edela-kirde suunas Reini mõlemal kaldal, mis moodustab mäestikku läbides kuristiku. Kõrgus kuni 880 meetrit.
Adamsfjorden

Adamsfjorden ehk Adamsfjord ehk Áttánvuotna on fjord Norras Troms og Finnmargi maakonnas Lebesby vallas, Laksefjordeni sisemise sopi Storfjordeni idapoolne haru, mis lõikub 2,5 km võrra kagusse. Fjordi suurim sügavus on 41 m (fjordi keskel). Loodekaldal lõikub kirdesse väike fjordiharu Geazzevuotna. Fjordi suubub Indre Adamsfjordklubben (põhjas) ja Adamsfjordholmeni (lõunas) vahel Áttánjohka. Fjordi sopis on Adamsfjordi küla. Piki fjordi idakallast kulgeb maantee riksvei 98. Foto
Adamsfjord

Adamsfjord ehk Adamsfjorden ehk Áttánsvuotna on küla Norras Troms og Finnmargi maakonna Lebesby vallas Adamsfjordeni sopis. Geonames KNAB
Áttánvuotna

Áttánvuotna on põhjasaamikeelne kohanimi, mis võib tähendada: Adamsfjorden, fjord Finnmargis Adamsfjord, küla Adamsfjordeni sopis
Sajaanid

Sajaanid (vene Саяны) on mäestik Aasias Siberi lõunaosas. Ida-Sajaan kulgeb Baikali ja Krasnojarski vahel loode-kagu suunas, Lääne-Sajaan hargneb Ida-Sajaani keskosast edela suunas kuni Altaini. Suurim kõrgus 3491 meetrit (Munku-Sardõk). Abakani jõgi Perekond Lõkova Sajaanid Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
Adamsfossen

Adamsfossen ehk Adamsfjordfossen ehk Adamsfjoss ehk Áttángorži on juga Norras Finnmargi maakonnas Lebesby vallas Áttánjohka jõel suudme lähedal. Vesi langeb 37 m kõrguselt. Juga kuulub riigile. KNAB Store Norske Leksikon (allikas) Foto Foto
Advik

Advik (põhjasaami Addegiedde) on laht Norras Unjárga vallas Varangerfjordeni lõunarannikul. Maantee E6 juurest on välja kaevatud umbes 4500 aasta vanune "linn" 22 majajäänusega. Store norske leksikon
Agder

Agder (vanapõhja Agðir) on Norra ajalooline piirkond (landsdel), mis paikneb Rogalandi maakonnast idas ja Vestfold og Telemargi maakonnast läänes. Umbkaudu ajaloolise piirkonna alal asub tänapäeval Agderi maakond (aastani 2019 Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakond). Maakonnas on 25 valda. Selle pindala on 16 434 km² ja 2020. aasta seisuga elas seal 307 231 inimest. See jaotatakse järgmisteks piirkondadeks (ringkondadeks): Lister, Lindesnesregionen, Kristiansandregionen, Setesdal ja Østre Agder. Linnu on 10: Flekkefjord, Farsund, Lyngdal, Mandal, Kristiansand, Lillesand, Grimstad, Arendal, Tvedestrand ja Risør. Algselt nimetati Agderiks rannariba Sira jõest läänes kuni Gjernestangenini Risøri ja Kragerø vahel idas. Ka tänapäeval läheb neist kohtadest vastavalt Rogalandi ja Telemargi maakonna piir. Agder oli viikingiaja alguses enne Harald Kaunisjuust väikekuningriik. Agderlasi hüüti egder (egðir). Agder oli hiljem (Gulatingsloveni all) maakond (Egdafylki). Halduslikult sai Egdafylkist Agdesideni lään, üks Norra pealääne 17. sajandil. See koosnes väikeläänidest: Listeri lään, Mandali lään ehk Midtsysseli lään, Nedenesi lään ja Råbyggelageti lään. Kuni 15. sajandini Skieni ja Stavangeri vahel linnu ei olnud, nii et Agder oli puht maaringkond. Kõige varajasem teadaolev linnaline asula Agderis oli Arendal, mis arvatavasti oli umbes aastast 1500 Tønsbergile alluv alev. Kuni umbes 1902. aastani arvati Agder Vestlandeti piirkonda. Arendalis ilmuski ajaleht Vestlandske Tidende. Varem oli tavaks jaotada Agder rannikualaks Agdesideniks ja sisemaaosaks Råbyggelagetiks. Viimane hõlmas Aust-Agderi maakonna sisemaa ning Åserali hilisemas Vest-Agderi maakonnas. Agderi maakondi nimetatakse praegu sageli Sørlandetiks. See nimi võeti kasutusele 1902 ning algul tähistas see ainult rannariba. Ta oli mõeldud tähistama oluliselt suuremat piirkonda kui praegune Agder. See pidi olema suur piirkond, mille keskuseks pidi olema Kristiansand. Nimi on umbes 1500 aastat vana. Nime tähendus on ebaselge. See võib olla tuletis sõnast ǫgd (ögd; 'terav olema') ning tähendada 'merest välja ulatuv maa'. Teise versiooni järgi on nimi seotud vanapõhja sõnaga agi ('merelainetus') ning tähendab 'rahutu merega maa'. Agderi ja Telemargi piiskopkond, varasema nimega Agderi piiskopkond Agderi lagmanniringkond, Agderi lagmannikohus (ringkond hõlmab Adgeri ja Vestfold og Telemargi maakonda) Agderposten, Arendali ajaleht Agder Flekkefjords Tidende, Flekkefjordi ajaleht Agderparken Arendalis Alv Kristiansen (toim). Agder, Oslo: Gyldendal 1977, ISBN 82-05-09405-5, ISBN 82-05-09406-3, ISBN 82-05-06463-6 Berit Andreassen, Agder-bibliografien, 1983-, 3 köidet Kjell-Olav Masdalen jt. Agders historie Kjell-Olav Masdalen. 1920-1945: mellomkrigstid og okkupasjon, 1991, ISBN 82-90575-10-6 Bjørn Slettan. 1840-1920: ansikt mot sjøen, grunnfeste i jorda, 1998, ISBN 82-90575-21-1 Ingeborg Fløystad. 1641-1723: bønder, byvekst og borgarar, 2007, ISBN 978-82-90575-34-7 Store norske leksikon
Santa Maria (Assoorid)

Santa Maria on saar Assooride saartestikus. Pindala 102 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 587 meetrit. Kuulub Portugalile.