2022. aasta Nordrhein-Westfaleni parlamendivalimised

2022. aasta Põhja-Reini-Vestfaali parlamendivalimised toimusid 15. mail 2022 Nordrhein-Westfaleni liidumaa 18. Maapäeva (Landtag) valimiseks, nädal peale Schleswig-Holsteini maapäeva valimisi. Valimiste eel oli võimul Hendrik Wüsti (CDU) juhitud must-kollane koalitsioon (CDU-FDP). Maapäeva minimaalne liikmete arv on 181, mis valiti segasüsteemiga: 128 otsevalimistega (esimesed hääled) kohalikes ringkondades ja ülejäänud 53 nimekirjadest (teised hääled) proportsionaalselt, vajadusel lisatakse tasandusmandaate. Valimiskünniseks oli 5% nimekirjahäältest. Sarnaselt teiste Maapäevade valimistega olid valimised ka testvalimiseks liidukantsler Olaf Scholzi (SPD) juhitud föderaalvalitsuse (SPD, rohelised, FDP) tegevusele. Valimisõiguslikke kodanikke NRWs oli 12 965 858, valimas käis 7 200 293 ehk 55,53%. Rohelised pea kolmekordistasid oma 2017. aasta tulemust, seevastu suureks kaotajaks oli FDP, kaotades rohkem kui 60% 2017. aasta häältest. FDP tulemuse põhjusteks sai lugeda, et populaarne endine parteijuht, nüüd föderaalvalitsuse rahandusminister Christian Lindner ei kandideerinud uuesti, FDP ministrid föderaalvalitsuses ei olnud sama populaarsed kui roheliste ministrid ja paljud tavapärased FDP valijad hääletasid CDU poolt, et takistada SPD võitu. Lisaks nähti tulemust ka vastusena Olaf Scholzi valitsuse reaktsioonile Venemaa sissetungile Ukrainasse - Scholz oli lubanud suurendada kaitsekulutusi ja Ukrainale antavat abi, kuid järgnevatel kuudel oli Ukrainale raskerelvastuse saatmise osas liiga kõhklev ja ka Venemaa gaasiimpordi boikoteerimisele vähem vastuvõtlikum, samas NRW on suur tööstuspiirkond ja traditsiooniliselt olnud SPD kants. Rohelised parandasid oma tulemust ka SPD arvelt, kuna nende Ukraina-poliitika oli populaarsem. Kuna CDU-FDP koalitsioon kaotas oma enamuse, oli vajalik uue koalitsiooni moodustamine. Kaalukellaks olid nüüd rohelised - nad võisid kas moodustada valitsuse CDUga, või SPD ja FDPga. Rohelised alustasidki kõnelusi CDU ja SPDga, samas FDP keeldus kõnelustes osalemast, pidades CDU-roheliste koalitsiooni enesestmõistetavaks tulemiks. 31. mail alustasid CDU ja rohelised koalitsioonikõnelusi. 25. juunil kiitis CDU pea ühehäälselt koalitsioonileppe poolt, rohelised hääletasid 85% poolt, samas näiteks partei noortetiib oli koalitsiooni vastu. Leppega sai CDU seitse ja rohelised neli ministrikohta. 28. juunil valis Maapäev Wüsti liidumaa peaministriks 106 poolthäälega 180st. "Landtagswahl in NRW". www.wahlergebnisse.nrw. Vaadatud 30. oktoobril 2023. Schuetze, Christopher F. (15. mai 2022). "In a Setback for Scholz, Conservatives Keep Western State in Germany". The New York Times (Ameerika inglise). ISSN 0362-4331. Vaadatud 30. oktoobril 2023. "Scholz's SPD gets another shellacking in key German state election". POLITICO (inglise). 15. mai 2022. Vaadatud 30. oktoobril 2023. ERR (16. mai 2022). "Saksamaa tähtsa liidumaa valimistel võidutsesid kristlikud demokraadid". ERR. Vaadatud 30. oktoobril 2023. "NRW: Grüne und CDU haben die Koalitionsverhandlungen aufgenommen". Westdeutsche Zeitung (saksa). 31. mai 2022. Vaadatud 30. oktoobril 2023. WDR (25. juuni 2022). "NRW-CDU stimmt für Koalition mit den Grünen". www1.wdr.de (saksa). Vaadatud 30. oktoobril 2023. tagesschau.de. "NRW-Grüne stimmen für Koalition mit der CDU". tagesschau.de (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2022. Vaadatud 30. oktoobril 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) tagesschau.de. "Aktuelle Nachrichten aus Deutschland". tagesschau.de (saksa). Vaadatud 30. oktoobril 2023. "Hendrik Wüst (CDU) als NRW-Ministerpräsident wiedergewählt". Der Spiegel (saksa). 28. juuni 2022. ISSN 2195-1349. Vaadatud 30. oktoobril 2023.