laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põlva–Saverna tee

Põlva–Saverna tee (registrinumbriga 89) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Puuri külas Puuri liiklussõlmes, Põlva linna läänepiiril. Tee pikkus on 20,4 km. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 221. kilomeetril Saverna külas. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Puuri küla, Mammaste küla, Aarna küla, Ihamaru küla, Krootuse küla, Piigaste küla, Palutaja küla, Tiido küla, Saverna küla.
Hüperruum

"Hüperruum" on sõna, mida kasutatakse mitmes tähenduses. Varem on matemaatikas nimetatud hüperruumiks n-mõõtmelist eukleidilist ruumi, kui n>3. Hüperruumiks nimetatakse mõnikord Minkowski ruumi, mis on erirelatiivsusteooria aegruumi matemaatiline mudel. Teadusulmes nimetatakse sageli hüperruumiks tavalisest ruumist väljaspool olevat ruumipiirkonda, mida läbides on võimalik ülikiirelt katta väga pikki vahemaid. "Hüperruum" ("Hyperspace") on Michio Kaku raamat (1994), milles räägitakse ühendvälja kirjeldusest 10- või 11-mõõtmelise ruumi abil. Hüpertasand Hüperpind Hüpersfäär Hüperkera Hüperkuup
Rootsi Eksportnõukogu

Rootsi Eksportnõukogu (rootsi keeles Exportrådet; inglise keeles Swedish Trade Council) oli Rootsi organisatsioon, mille eesmärk oli edendada Rootsi ettevõtete tegevust rahvusvahelisel turul. Rootsi Eksportnõukogu loodi 1972. aastal. See kuulus ühiselt Rootsi riigile ja ettevõtlussektorile ning oli Rootsi olulisim välismajandusorganisatsioon. Organisatsiooni peakorter oli Stockholmis, esindused rohkem kui 50 riigis. Eksportnõukogu tegutses koostöös Rootsi saatkondade ja konsulaatide ning kohalike kaubanduskodadega. Eestis tegutses Rootsi Eksportnõukogu alates 1991. aastast. Rootsi Eksportnõukogu Eestis andis koos Rootsi saatkonna ja Swedbankiga alates 2009. aastast välja Rootsi äriauhindu. 1. jaanuaril 2013 ühendati Rootsi Eksportnõukogu agentuuriga Invest Sweden ja moodustati Rootsi ekspordi ja investeeringute nõukogu (Business Sweden). Business Sweden Exportrådet Tutvustus Rootsi saatkonna lehel
Laura Lepistö

Laura Anneli Lepistö (sündinud 25. aprillil 1988) on soome iluuisutaja, Euroopa meister (2009). Laura Lepistö on kahekordne Soome meister (2008 ja 2010) ning 2009. aasta Euroopa meister. 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta naisüksiksõidus hõbemedali. 2012. aastal teatas kaks hooaega vigastuste tõttu vahele jätnud Lepistö, et loobub tippspordist.
Ibrāhīm ‘Abbūd

Ibrāhīm ‘Abbūd (araabia keeles إبراهيم عبود‎; 26. oktoober 1900 – 8. september 1983 Hartum) oli Sudaani sõjaväelane ja riigitegelane. Pärast Sudaani iseseisvuse väljakuulutamist 1. jaanuaril 1956 sai ta sõjavägede ülemjuhatajaks. Novembris 1958 toimus tema juhtimisel sõjaväeline riigipööre. Ta oli 1964. aastani 12-liikmelise hunta eesotsas ning 1964 Sudaani president. 15. novembril 1964 astus ta meeleavalduste survel tagasi.
Tasapinnaline ruum

Tasapinnaline ruum ehk kahemõõtmeline ruum on ruum tasandil või ruum, milles koordinaatide määramiseks on vaja kahte koordinaati. Tavaliselt kasutatakse koordinaatide nimedena tähti X ja Y, vastavate telgede nimedena X-telg ja Y-telg. Ring Ristkülik Ruut
Põlva–Karisilla tee

Põlva–Karisilla tee (registrinumbriga 90) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Rosma külas Võru–Põlva tee 24. kilomeetril. Tee pikkus on 34,2 km. Tee lõpeb Tartu–Räpina–Värska tee 82. kilomeetril Karisilla külas. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Rosma küla, Lutsu küla, Partsi küla, Soohara küla, Sarvemäe küla, Haavapää küla, Vinso küla, Verioramõisa küla, Kikka küla, Niitsiku küla, Järvepää küla, Igrise küla, Selise küla, Karisilla küla.
Iluuisutajate loend

Siin on loetletud iluuisutajaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Molly Aaron - Yann Abback - Jeremy Abbott - Florent Amodio - Miki Ando - Shizuka Arakawa - Mao Asada Oksana Bajul - Michal Březina - Andrée Brunet - Pierre Brunet - Jeffrey Buttle Alain Calmat - Guillaume Cizeron - Sasha Cohen - Samuel Contesti - Toller Cranston Meryl Davis - Oksana Domnina - Meagan Duhamel Oleg Epštein Aleksandr Fadejev - Javier Fernández - Lina Fjodorova - Rachael Flatt - Gilbert Fuchs Elene Gedevanišvili - Alain Giletti - Ilja Glebov - Jelena Glebova - Gillis Grafström - Grethe Grünberg - Anastassija Gubanova Yuzuru Hanyū - Sarah Hecken - Sonja Henie - Margus Hernits - Helery Hälvin Svetlana Issakova Aleksei Jagudin - David Jenkins - Jin Yang - Brian Joubert - Anna Jurkiewicz - Laura Britt Järvsoo Geido Kapp - Juko Kavaguti - Eva-Lotta Kiibus - Kim Yu-Na - Kiira Korpi - Carolina Kostner - Aleksei Kozlov - Serhi Kulbatš - Juri Kurakin Stéphane Lambiel - Nataly Langerbaur - Alena Leonova - Laura Lepistö - Anna Levandi - Arlet Levandi - Gerli Liinamäe - Stefan Lindemann - Evan Lysacek Tatsuki Machida - Ksenia Makarova - Caitlin Mallory - Jenna McCorkell - Sarah Meier - Kimmie Meissner - Maksim Miroškin - Scott Moir - Jutta Müller Mirai Nagasu - László Nagy - Ondrej Nepela Verner Oamer - Renata Oganesjan - Kurt Oppelt Pang Qing - Gabriella Papadakis - Ly Piir - Jevgeni Pljuštšenko - Yannick Ponsero - Alban Préaubert - Anett Pötzsch Eric Radford - Susanna Rahkamo - Lea Rand - Kristjan Rand - Taavi Rand - Diana Rennik - Ivana Reitmayerova - Joannie Rochette - Irina Rodnina - Viktor Romanenkov - Oksana Romanenkova Ulrich Salchow - Olena Savtšenko - Sissy Schwarz - Barbara Ann Scott - Aleksandr Selevko - Mihhail Selevko - Maria Sergejeva - Henry Graham Sharp - Shen Xue - Irina Slutskaja - Aleksandr Smirnov - Robin Szolkowy Maksim Šabalin - Anne Šaraškin - Aleksandr Škirin - Kristina Škuleta-Gromova - Irina Štork Natalja Zabijako - Zhang Dan - Zhang Hao - Miriam Ziegler - Zhao Hongbo Tong Jian - Aleksei Trohlev - Jelizaveta Tuktamõševa - Cecilia Törn Tiiu Valgemäe - Deniss Vasiļjevs - Olga Vassiljeva - Tomáš Verner - Tessa Virtue Johnny Weir - Charlie White - Katarina Witt Yu Xiaoyu
Seeder

Seeder (Cedrus) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond. Seedrite looduslik levila ulatub Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast kuni Himaalajani. Nad kasvavad valdavalt mägedes, Vahemere ääres 1000–2200 meetri kõrgusel ja Himaalajas 1500–3200 meetri kõrgusel merepinnast. Seedrid on kõrged (30–40, harvem kuni 60 m), aeglasekasvulised ja pikaealised (kuni 3000 aastat) puud. Nad on koonilise või laiuva võraga, oksad on horisontaalsed. Puukoor on paks ja kas püstiste või ristkülikukujuliste koorepragudega. Võrsed on kahesugused: pikad, mis moodustavad oksad, ja lühikesed, mis kannavad okkaid. Okkad on igihaljad ja nõeljad, 8–60 mm pikkused, kinnituvad kimpudena. Okkakimbud paiknevad võrsel spiraalselt ja ühel võrsel on 15–45 okast. Okaste värv varieerub heledast mururohelisest üle tumerohelise kuni kahvatu sinakasroheliseni, olenevalt valge vahakihi paksusest, mis kaitseb okkaid kuivamise eest. Isaskäbid on saledad, munajad, 3–8 cm pikad, kasvavad hilissuvel ja levitavad õietolmu sügisel. Emaskäbid on püstised, 6–12 cm pikad ja 3–8 cm laiad, silinderjad või tünnikujulised, noorelt rohelised, küpsenuna hallikaspruunid, lagunevad pärast küpsemist nagu nulukäbidki. Seemnete valmimise tsükkel kestab ühe aasta: tolmlemine toimub sügisel ja järgmisel sügisel saavad seemned valmis. Seemned on 1–1,5 cm pikad ja 2–3 cm pikkuse tiivaga. Nagu nulgudel, on ka seedritel seemne sees paar-kolm õõnsust, mis sisaldavad ebameeldiva maitsega vaiku. Arvatavasti on see kaitseks oravate vastu, et need seemneid ära ei sööks. Seedrite puit on tugeva vaigulõhnaga; pehme, kuid vastupidav ja hästi töödeldav. Seda kasutatakse ehituses ning mööbli ja muusikainstrumentide valmistamiseks. Seedri puit ja seedriõli on tuntud looduslike koipeletusvahenditena. Sellepärast kasutatakse seedripuitu kummutite ja kappide valmistamisel, kus hoitakse villaseid esemeid. Seedri niisugust kasutamist mainitakse juba "Iliases", kus 24. peatükis läheb Priamos seedrist katusega või seedriga vooderdatud laoruumi, kus ta oma aardeid hoiab. Seedripuidust valmistatakse ka kingaliiste, sest need imavad niiskust ja halba lõhna. Seedrid on levinud ilupuud. Neid kasutatakse laialdaselt mõõduka kliimaga paikades, kus talvised temperatuurid ei lange alla –25 °C. Türgi seeder (Cedrus libani var stenocoma) on natuke vastupidavam ja kannatab välja –30 °C või isegi pisut alla selle. Kuid karmidel talvedel, kus temperatuurid taluvuspiirist allapoole langevad, võivad istutatud isendid kõik korraga hukkuda. Perekonda kuulub eri seisukohtade järgi kas kaks või neli liiki. himaalaja seeder (Cedrus deodara) liibanoni seeder (Cedrus libani) atlase seeder (Cedrus atlantica või Cedrus libani var. atlantica) küprose seeder (Cedrus brevifolia või Cedrus libani var. brevifolia)
Ebalehis (perekond)

Ebalehis (Pseudolarix) on männiliste sugukonda kuuluv heitlehiste puude perekond. Perekonna ainuke liik on ebalehis (Pseudolarix amabilis), mis kasvab pärismaisena Hiina idaosas.
Kolmemõõtmeline ruum

Kolmemõõtmeline ruum ehk kolmedimensionaalne ruum on matemaatikas mis tahes topoloogiline ruum, mille mõõde on 3. Sageli peetakse kolmemõõtmelise ruumi all silmas ruumi, mida vaadeldakse stereomeetrias, või kolmemõõtmelist eukleidilist ruumi. Kolmemõõtmelise ruumi all võidakse mõista ka füüsikalist ruumi eeldusel, et ta on modelleeritav kolmemõõtmelise matemaatilise ruumiga. Kahemõõtmeline ruum Neljamõõtmeline ruum
‘Abd al-Kūrī

‘Abd al-Kūrī (araabia keeles ‏عبد الكوري‎) on saar India ookeani loodeosas Sokotra saarestikus, saarestiku suuruselt teine ning läänepoolseim saar. Geograafilised koordinaadid on 12°11′ N, 52°14′ E. Ta kuulub Jeemeni Ḩaḑramawti kubernerkonda. Saar asub 95 km ida pool Aafrika Sarve kirdetipust Caseyri neemest ning 350 km Araabia poolsaarest lõuna pool Adeni lahe idasuudme juures. Saarestiku peasaar Sokotra jääb 105 km kaugusele. Saar on ida-lääne suunas piklik. Pikkus on 36 km, laius kuni 5,8 km, pindala 133 km². Elanike arv on 2004. aasta andmeil umbes 300.
Tsuuga

Tsuuga (Tsuga) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond. Tsuuga perekonda kuuluvad liigid kasvavad Põhja-Ameerikas ja Ida-Aasias. Perekonnas on 8–10 liiki, millest Ameerikas kasvab 4 ja Aasias 4–6. Puud kasvavad 10–60 meetri kõrguseks, rekord on 79 meetrit. Võra on koonusjas, mõnel Aasia liigil ebakorrapärane. Koor on hall või pruun, soomuseline ja tavaliselt sügavate pragudega. Oksad moodustavad lameda okkakanga, on tüve lähedal rõhtsad, aga kaugemal kõverduvad allapoole ja alumised oksad ulatuvad tihti maani. Noored oksad on väga painduvad. Pungad kasvavad puule talvel, nad on kerajad või pöördellipsoidsed ja mitte vaigused. Okkad on lamedad ja tömbi otsaga, veidi nurgelised, 5–35 mm pikad ja 1–3 mm laiad. Okkad kinnituvad oksale ükshaaval ja paiknevad oksal spiraalselt. Okkad on alusel paindunud, nii et okkad kulgevad oksaga paralleelselt ja kõikide okaste lame pind on ühteviisi kas oksaga paralleelne või sellega risti. Okkad on oksa poolt kitsamad. Otsast on okkad kas sälguga, ümarad või teravad. Okka alumisel küljel on kaks õhulõheriba, mille vahel on kõrgem riba. Mertensi tsuugal ei ole okka alakülje õhulõhed märgatavad. Okka pealmisel küljel õhulõhesid ei ole, välja arvatud Mertensi tsuugal. Okkal on üks vaigukanal, mis asub ainsa juhtkimbu all. Isaskäbid kasvavad üksikutena külgpungadest. Nad on 3–5, harva kuni 10 mm pikad, kerajad või pöördellipsoidsed, kollakasvalget kuni kahvatulillat värvi ja lühikese varre otsas. Tolmuterad ise on ümmargused ja kotjad. Emaskäbid kasvavad aastavanustele võrsetele. Nad on väikesed, ümmargused või silindrilised, 1,5–4 cm pikad, välja arvatud Mertensi tsuuga, mille käbid on pikemad, 3,5–8 cm. Käbid kasvavad ükshaaval kas võrse tipus või harvem selle küljel, rippuvad ja kas varreta või tillukese (kuni 4 mm pika) varre otsas. Käbid valmivad 5–8 kuud ja seemned pudenevad vahetult selle järel või siis järgmise aasta-kahe jooksul. Käbisoomused on õhukesed, nahkjad ja vastupidavad, aga kuju poolest erinevad. Kandelehed on väikesed. Seemned on väikesed, 2–4 mm pikad ja 8–12 mm pika tiivaga. Seemnes on ka väike vaiguga täidetud mull, mis teeb seemne maitse ebameeldivaks. Seemik tõuseb mullast välja ja on 4–6 idulehega. Tsuuga puitu kasutatakse muu hulgas paberi tootmiseks. Puid kasvatatakse ka ilupuudena. Puukoort kasutatakse naha parkimiseks. kanada tsuuga (Tsuga canadensis) karoliina tsuuga (Tsuga caroliniana) sitšhuani tsuuga (Tsuga chinensis) eriokkaline tsuuga (Tsuga diversifolia) himaalaja tsuuga (Tsuga dumosa) Forresti tsuuga (Tsuga forrestii) läänetsuuga (Tsuga heterophylla) Mertensi tsuuga (Tsuga mertensiana) Sieboldi tsuuga (Tsuga sieboldii)
Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa tee

Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa tee (registrinumbriga 91) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Narva linnas Tallinna–Narva tee 212. kilomeetril, Tallinna maantee, Paul Kerese tänava ja Puškini tänava ringristmikul. Tee pikkus on 26,3 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 194. kilomeetril Hundinurga ja Udria küla piiril. Narva linna tänavatena kannab nimesid Puškini tänav, Hariduse tänav, Vestervalli tänav, Sepa tänav ja Jõesuu tänav. Narva-Jõesuu linna tänavatena kannab nimesid J. Poska tänav, Vabaduse tänav ja L. Koidula tänav. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Narva linn, Tõrvajõe küla, Kudruküla, Narva-Jõesuu linn, Meriküla, Udria küla. 2020. aastal rekonstrueeritakse Narva ja Narva-Jõesuu teelõiku (maantee km 6,9–11,6). Ehitustööde maksumus on 2 miljonit eurot. "INTERAKTIIVNE TEEKAART | Vaata täpselt järele, kus ja kui kaua sellel suvel teid ehitatakse" Delfi, 19. juuni 2020
Keteleeria

Keteleeria (Keteleeria) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond. Keteleeriad kasvavad Hiina lõunaosas, Taiwanil, Hainanil, Laose põhjaosas ja Vietnamis. Puud kasvavad kuni 35 meetri kõrguseks. Okkad on lamedad ja nõeljad, 1,5–7 cm pikkused 2–4 mm laiused. Käbid on püstised ja 6–22 cm pikkused. Davidi keteleeria (Keteleeria davidiana) Keteleeria evelyniana Fortune'i keteleeria (Keteleeria fortunei)
Aasta õpetaja

Aasta õpetaja on aunimetus, mis antakse õpetajale, kasvatajale, haridusasutuse juhile või mõnele teisele haridustöötajale, kelle töö ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud noorte kujunemisele mitmekülgselt arenenud isiksusteks ning on positiivselt mõjutanud haridusasutuse, piirkonna või riigi elu. Aasta õpetaja valitakse konkursiga. Kandidaate võivad esitada nii õpilased, lapsevanemad, pedagoogid, pedagoogide ühendused ja kollektiivid, kohalikud omavalitsused ja omavalitsuste liidud, haridusasutuste juhtkonnad kui ka üksikisikud ja organisatsioonid. Aasta õpetaja aunimetust antakse üleriigiliselt, maakondlikult, võidakse anda ka omavalitsustes ja igas haridusasutuses. Aunimetuse võib samal aastal pälvida mitu inimest.[viide?] Üleriigilise aunimetused antakse üle aasta õpetaja galal "Eestimaa õpib ja tänab". 2014. aastal andis haridus- ja teadusministeerium aasta õpetaja aunimetused välja kategooriates "aasta lasteaiaõpetaja", "aasta klassijuhataja", "aasta klassiõpetaja", "aasta põhikooliõpetaja", "aasta gümnaasiumiõpetaja", "aasta kutseõppeasutuse õpetaja", "aasta õppeasutuse juht". Lisaks anti aasta õpetaja galal välja aunimetused "aasta üldhariduse sõber", "aasta kutsehariduse sõber", "aasta tegu hariduses", "aasta õppur" ja "aasta juhendaja". Aasta lasteaiaõpetaja Aasta klassiõpetaja Aasta klassijuhataja Aasta põhikooli aineõpetaja Aasta gümnaasiumiõpetaja Aasta kutseõppeasutuse õpetaja Aasta õppejõud Aasta tugispetsialist Aasta õppeasutuse juht Haridusasutuse aasta tegu Aasta hariduse sõber Elutööpreemia Eesti NSV teeneline õpetaja https://www.hm.ee/et/gala (vaadatud 15.02.2019) 2014. Aasta Õpetaja Gala tunnustatud Haridus- ja Teadusministeerium (vaadatud 22. jaanuaril 2015) Aasta õpetaja 2007 laureaadid Aasta õpetaja 2008 laureaadid 2009. aasta õpetajate valimise juhend
‘Abd Allāh ibn al-Ḩusayn

‘Abd Allāh ibn al-Ḩusayn on kahe valitseja nimi: ‘Abd Allāh I, Transjordaania emiir, Transjordaania kuningas ja Jordaania kuningas ‘Abd Allāh II, Jordaania kuningas
Karl Terrav

Karl Terrav (sündinud Karl Teraw; 24. detsember 1885 Nõo, Tartumaa – 21. aprill 1926 Läänemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Karl Terrav oli pärit paljulapselisest perest. Lahkus noorena isatalust, põhihariduse omandas Tartus. Jätkas õpinguid Venemaal sõjakoolis. Esimeses maailmasõjas osales ohvitserina paljudes lahingutes. Eesti Vabadussõjas osales algusest kuni lõpuni, võttes osa väga paljudest lahingutest. Teenis Laiarööpmelisel soomusrongil nr 3. 29. veebruaril 1920 ülendati alamleitnant Terraw leitnandiks vanusega 20. veebruar 1919. Eesti Vabadussõjas osutatud teenete eest anti talle tasuta maa normaaltalu suuruses. Pärast Vabadussõda läks tegevast sõjaväest reservi. Asus teenistusse algul Vaivara metsaülema ametikohal, kust ta varsti Haapsalu metskonna metsaülemaks määrati. Haapsalus osales seltskondlikus tegevuses. Kaasaegsete mälestustes kirjeldatakse teda heatahtliku ja vastutuleliku kodanikuna. Kaitseliidu taasasutamisest peale ehk 1924. aastast oli Kaitseliidu Lääne maleva pealiku abi ja II Haapsalu malevkonna (Risti malevkond) pealik. Kaasaegsete mälestustes kirjeldatakse teda kui aatelist, hea organiseerimisvõimega ja kaasakiskuvat pealikku. Kogu temale alluv kaitseliitlaskond tundis teda kui head sõpra. Läks vabasurma täiselujõus, vaevalt keskikka jõudnud mehena. Maetud Tartumaale. Personaalraamat X. Vana-Nõo, Pangodi, Uderna ...; EAA.1259.1.336; 1910-1939 - viide nimele, sünnidaatumile, surmadaatumile Eesti Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu: Terrav, Karl[alaline kõdulink]
‘Abd Allāh ibn Yāsīn

‘Abd Allāh ibn Yāsīn (araabia keeles عبد الله ياسين; suri 1059) oli teoloog, almoraviidide sekti rajaja. Ibn Yāsīn pärines Sanhājah' hõimust. Ta oli malikiitide koolkonna õigusõpetlane ning 1046 kutsus hõimujuht Ibrāhīm ibn Yaḩyā Ibn Yāsīni tema õpetust Sahara lääneosa berberite seas levitama. Sanhājah' hõim oli tollal veel pealiskaudselt islamiseeritud ning harrastasid veel paljusid paganlikke praktikaid. Nõnda jutlustas Ibn Yāsīn Sahara lääneosa Sanhājah' hõimule puritaanlikku ortodoksset sunniitlikku islamit. Hõimude mässu tõttu pidi ta varjuma lõuna poole, kus ta Senegalis asutas ribāţ'i. Liidus Lamthūnah' hõimu juhi Yaḩyā ibn ‘Umariga suruti mäss maha. Ibn Yāsīn moodustas nüüd kolmest hõimust almoraviidide võitlusliidu. Liikumise vaimulikuks juhiks sai tema ning sõjaliseks juhiks Yaḩyā ibn ‘Umar. Aastal 1054 vallutati Sijilmāsah, mida valitses Maghrāwah' hõim. Ibn Yāsīn kehtestas puritaanlikku korra, muu hulgas keelati vein ja muusika, mitteislami maksud kaotati ja üks viiendik sõjasaagist nähti ette usuõpetlastele. Islami sellise range tõlgenduse vastu puhkes Sijilmāsah's juba 1055 mäss. Yaḩyā ibn ‘Umar langes 1056 uue mässu tagajärjel Saharas. Ibn Yāsīn nimetas uueks sõjaliseks juhiks Abū Bakr ibn ‘Umari. See purustas Sijilmāsah', kuid mässu tõstnud kõrbehõimu tal almoraviidide liiti tagasi tuua ei õnnestunud. Ibn Yāsīn langes 1059 katsel alistada ketserlikku hõimu Atlandi ookeani ääres. Tema haud on Casablanca lähedal.
Jeffrey Buttle

Jeffrey Buttle (sündinud 1. septembril 1982) on endine Kanada iluuisutaja. Buttle võistles meeste üksiksõidus kuni 10. septembrini 2008, mil ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest. Aastatel 2005–2007 oli ta Kanada meister iluuisutamises. Ta tuli maailmameistriks 2008. aastal Göteborgis toimunud maailmameistrivõistlustel ning võitis pronksmedali 2006. aasta Torino olümpiamängudel.
Johnny Weir

Johnny Weir (kodanikunimega John Garvin Weir; sündinud 2. juulil 1984 Coatesville'is Pennsylvanias) on USA iluuisutaja. Weir on tulnud kolm korda USA meistriks meesüksiksõidus (2004, 2005 ja 2006) ja võitnud 2008. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2001. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks. 2010. aasta veebruari seisuga oli ta meeste iluuisutamises maailmas kaheksandal kohal. Ta esindas Ameerika Ühendriike 2010. aasta Vancouveri taliolümpiamängudel. Tema isa on John ja ema Patti Weir. Tal on vend Brian, kes on temast neli aastat noorem. Ta kasvas üles Quarryville'is, kuid kui ta hakkas 12-aastaselt uisutamisega tegelema, kolis perekond Newarki Delaware'is, et ta saaks olla treeningupaiga ja treeneri läheduses. 2007. aasta suvel kolis ta Lyndhursti New Jerseys ja hakkas Wayne'i lähedal treenima. Weiril oli oluline roll Newarki keskkoolis; ta õppis ka poole kohaga Delaware'i ülikoolis keeleteadust, kuni sealt välja langes, et uisutamisele keskenduda. Ta on russofiil, kes imetleb Venemaa uisustiili ja kultuuri. Ta õppis ise vene keelt rääkima ja lugema. Samuti räägib ta veidi prantsuse keelt.
‘Abd al-Mālik ibn Marwān

‘Abd al-Mālik ibn Marwān (araabia keeles عبد الملك بن مروان ‎; 646 Meka – oktoober 705 al-Sinnabra) oli viies kaliif Umaijaade kalifaadis, üks tähtsamaid Umaijaadide kaliife. Ta valitses 685–705. Pärast oma isa Marwān I surma kindlustas ‘Abd al-Mālik kõigepealt Umaijaade kalifaadi võimu Süürias, Palestiinas ja Egiptuses. Tema valitsemise esimestel aastatel oli mitu laastavat katkuepideemiat (685–686 und 688–690) ja näljahädasid, samuti Bütsantsi rünnakuid Süüriast. Mekat, Mediinat ja Iraaki valitses 690. aastateni ‘Abd Allāh ibn az-Zubayr. Kui kodusõja haripunktil muutus võimatuks isegi palverännak Mekasse, hakkas ‘Abd al-Mālik 691 rajama Jeruusalemma kaljumošeed. Aastal 689 puhkesid jälle lahingud ‘Abd Allāh ibn az-Zubayri pooldajatega. Aastal 691 õnnestus Umaijaade kalifaadil pärast võitu Mu‘şab ibn az-Zubayri üle vallutada Iraak. Sõjakäiguga Al-Ḩijāzi (Al-Ḩajjāj ibn Yūsufi juhtimisel), Meka vallutamisega ning ‘Abd Allāh ibn az-Zubayri surma 692) oli Kalifaadi ühtsus taastatud ning Umaijaade juhtpositsioon kindlustatud. ‘Abd al-Māliki ajal hakkas kehtestuma kaliifi võimutäius. Nii määrati provintside asevalitsejateks eelkõige kaliifi perekonnaliikmeid, keda Damaskuse keskvõim ühtlasi tugevamini kontrollis. Keskhalduse tugevnemisele aitas kaasa ka postisüsteemi rajamine. Peale selle võeti kantseleikeelena kasutusele araabia keel ning seni käibinus Pärsia ja Bütsantsi mündid asendati dinaaridega. Kaliifi võimu kindlustumine võimaldas taasalustada islami ekspansiooni. Nii õnnestus pärast 700. aastat lõpuks murda berberite vastupanu ja alistada Magrib. ‘Abd al-Māliki haldusreformid lõid ka eeldused edaspidiseks ekspansiooniks, mis kulmineerus ‘Abd al-Māliki poja Al-Walīd I valitsemisajal.
Harilik hiirehernes

Harilik hiirehernes (Vicia cracca) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Harilik hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Aed-hiirehernes

Aed-hiirehernes (Vicia sepium) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Aed-hiireherne ladvas on näha õied, allosas on näha valmiv viljakaun Aed-hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Väikeseõieline hiirehernes

Väikeseõieline hiirehernes (Vicia lathyroides) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Viimastel aastatel[millal?] on avastatud arvukalt uusi selle liigi esinemiskohti Eestis. Ulvar Käärt: "Kaardistades taimeriigi muutumist" Sirp, 29. juuli 2016 Väikeseõiene hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Kohtla-Järve – Kukruse – Tammiku tee

Kohtla-Järve – Kukruse – Tammiku tee (varem Kohtla-Järve – Kukruse tee, registrinumber 93) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Narva tee 154. kilomeetril. Tee pikkus on 20,6 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga tee 5. kilomeetril. Kohtla-Järvel Järve linnaosas kannab tee tänavanimesid Uus-Tehase tänav ja Järveküla tee, Kukruse linnaosas nime Jõhvi maantee ning Tammiku alevikus ja Ahtme linnaosas nime Tammiku tänav. Kagupoolne osa teest (Kukruselt Tammikule) arvati maantee koosseisu 2010. aastal. Varasema Kohtla-Järve – Kukruse tee pikkus oli 10,7 km, see lõppes Tallinna–Narva tee 159. kilomeetril. Ontika küla, Kohtla-Järve linn (Järve linnaosa), Järve küla, Peeri küla, Kohtla-Järve linn (Kukruse linnaosa), Täkumetsa küla, Kabelimetsa küla, Sompa küla, Pauliku küla, Tammiku alevik, Puru küla, Kohtla-Järve linn (Ahtme linnaosa). Riigimaanteede nimekiri ja riigimaanteede liigid
Ahtalehine hiirehernes

Ahtalehine hiirehernes (Vicia angustifolia) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Ahtalehine hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Mets-hiirehernes

Mets-hiirehernes (Vicia sylvatica) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast. Mets-hiirehernes andmebaasis eElurikkus
Muuga sadama tee

Muuga sadama tee (registrinumbriga 94) on tugimaantee Maardu linnas. See saab alguse Tallinna–Narva maantee 15. kilomeetril. Tee pikkus on 3,4 km. Tee lõpeb Muuga sadamas.