Jahihooaeg

Jahihooaeg (hunting season) on kindlaks määratud aeg, millal võib küttida teatud ulukeid. Igal aastal määratakse kindel arv ulukeid, mida võib küttida. Ameerika Ühendriikides määrab iga osariik kindla arvu ulukeid, kui palju võib jahtida, määratakse ka kindlad alad. Igal Ameerika osariigil on seaduslikult jahtimiseks kindlaks määratud kuupäevad. Parim aeg küttimiseks on talv. Talv on ka parim aeg algaja jahimees viia esimesele jahile. Jahihooajal kasutatavad jahipidamisviisid on hiilimisjaht, varitsusjaht, peibutusjaht, ajujaht, otsijaht ja urujaht. Jahikalendris on kirjas, millist ulukit tohib millal küttida. Jahihooaeg saab Eestis alguse 1. märtsil ja lõppeb veebruari viimasel päeval. Jahiuluk ehk jahiloom, kellele tohib jahti pidada jahiajal, jahiseaduse järgi. Jahiulukite liha, sarvi, nahka, sulgi ja muid kehaosi tarvitatakse söögiks või muuks otstarbeks. Jahiulukid liigitatakse suurulukiteks ja väikeulukiteks. Jahihooajaga käib kokku ka jahiturism. Igal aastal meelitab hooaeg kohale jahimehi välismaalt, kelle peamiseks kütitavateks atraktsioonideks on hunt, ilves, kobras, põder, metssiga ja punahirv. Kõigile turistidel kehtib jahiseadus, lisaks peab turist olema täisealine, et omada jahirelvaluba. Teisest riikidest Eestisse tulevad jahimehed peavad näitama ette kehtiva välisriigi jahitunnistuse, sellega saab tutvuda jahieeskirjas. Vajalike tunnistuste taotlemisel on abiks Eesti Jahimeeste Selts. Jahimaa on jahiulukite vabaks elamiseks sobiv ja jahipidamiseks kasutatav ala. Jahimaa on jagatud jahipiirkondadeks, mis on suurulukijahi pidamiseks moodustatud ala, mille jahimaa pindala ühes ringpiiris on vähemalt 5000 hektarit. Erandina võib see väikesaarel olla ka väiksem, kui saar ise ei ole liidetud mõne teise jahipiirkonnaga. Eestis on kokku 331 jahipiirkonda. Väikseim jahipiirkond on Kihnu 1750 hektarit ja suurim Ida-Harju 118 930 hektarit. Rohkem infot jahipiirkondade kohta leiab Keskkonnaportaalist. Eestis seaduslikult ulukite küttimiseks on vaja relvaluba, jahitunnistust, jahirelva (Jahipidamisvahendeid), kehtivat suuruluki laskmisluba, jahikoera kasutamisel jahikoerapassi. hunt (Canis lupus) karu (Ursus arctos) ilves (Lynx lynx) metssiga (Sus scrofa) punahirv (Cervus elaphus) põder (Alces alces) metskits (Capreolus capreolus) rebane (Vulpes vulpes) kährikkoer (Nyctereutes procyonoides) mink (Mustela vison) tuhkur (Mustela putorius) metsnugis (Martes martes) kivinugis (Martes foina) mäger (Meles meles) kobras (Castor fiber) ondatra (Ondatra zibethicus) halljänes (Lepus europaeus) valgejänes (Lepus timidus) kormoran (Phalacrocorax carbo) hallhaigur (Ardea cinerea) rabahani (Anser fabalis) hallhani (Anser anser) suur-laukhani (Anser albifrons) kanada lagle (Branta canadensis) valgepõsk-lagle (Branta leucopsis) viupart (Anas penelope) rääkspart (Anas strepera) piilpart (Anas crecca) sinikael-part (Anas platyrhynchos) soopart (Anas acuta) rägapart (Anas querquedula) luitsnokk-part (Anas clypeata) punapea-vart (Aythya ferina) tuttvart (Aythya fuligula) hahk (Somateria mollissima) aul (Clangula hyemalis) mustvaeras (Melanitta nigra) sõtkas (Bucephala clangula) laanepüü (Bonasa bonasia) faasan (Phasianus colchicus) nurmkana (Perdix perdix) lauk (Fulica atra) tikutaja (Gallinago gallinago) metskurvits (Scolopax rusticola) naerukajakas (Larus ridibundus) kalakajakas (Larus canus) hõbekajakas (Larus argentatus) merikajakas (Larus marinus) kodutuvi (Columba livia f. domestica) kaelustuvi (Columba palumbus) hallrästas (Turdus pilaris) künnivares (Corvus frugilegus) hallvares (Corvus corone) ronk (Corvus corax) https://en.wikipedia.org/wiki/Hunting_season https://www.riigiteataja.ee/akt/JahiS https://www.ejs.ee/wp-content/uploads/2019/05/jahimeeste-selts-voldik-A4-ENG-0211-fin.pdf https://www.riigiteataja.ee/akt/129052013051 https://keskkonnaportaal.ee/#HTTP7v9IJEePb1Cry0NWC12vmKiAZ9bN94 https://www.ejs.ee/jahitunnistus/ https://www.riigiteataja.ee/akt/570239