laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ulan Qab

Ulan Qab (mongoli Ulaɣančab, hiina 乌兰察布 Wulanchabu) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Piirneb põhjas Mongooliaga. Haldusüksuse keskus on Jiningi linnarajoon. Ulan Qab jaguneb 11 maakonna tasemel haldusüksuseks: 5 maakonnaks, 4 hošuuniks, 1 linnarajooniks ja 1 maakonnaõigustega linnaks: Fengzhen Huade maakond Jiningi linnarajoon Liangchengi maakond Qahar Youyi Houqi hošuun Qahar Youyi Qianqi hošuun Qahar Youyi Zhongqi hošuun Shangdu maakond Siziwangi hošuun Zhuozi maakond Xinghe maakond 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 96,45% hiinlased, 2,6% mongolid ja 0,5% mandžud. Tabulation on 2020 China Population Census by County Ulan Qabi koduleht (hiina keeles)
Sarvikliidrik

Sarvikliidrik (Coenagrion pulchellum) on liidriklaste sugukonda liidriku perekonda kuuluv kiil. Eestis, nagu suuremas osas Euroopast kuni Iirimaani, on sarvikliidrik tavaline. Sarvikliidriku keha on üsna sale ja kehapikkus jääb tavaliselt vahemikku 40–50 mm. Eestiivad ja tagatiivad on ühelaiused ning aluselt järsult kitsenevad. Sarvikliidrikuga on üsna sarnane sadulliidrik (Coenagrion puella). Ka välimus on neil sarnane. Sarvikliidrikul on tooraksi teisel segmendil must U-kujuline märk, niinimetatud veiniklaasimärk, koos musta joonega, mis ühendab seda segmendi kitsa musta ääreribaga. See eristabki teda sadulliidrikust: viimasel on samuti U-kujuline märk, aga pole ääreribaga ühendavat joont. Tagakeha on sinine mustade triipudega, aga mõnel emasel on mustad triibud nii laiad, et sinist peaaegu polegi näha. Nende kahe liigi eluviis on samuti sarnane. Üldiselt elavad nad taimedel. Noori isendeid leidub tihti luhtadel ja niitmata rohumaadel. Kiilid lendavad maist juunini hommikutundidel. Paaritumine võib toimuda lennul, kuid ka õitel või teistel taimeosadel. Emane muneb veealustele taimeosadele, olles sealjuures ise veepinnast kõrgemal. Vastsed kasvavad veetaimedel ja talvituvad ühe korra. Esimest korda kirjeldas sarvikliidrikku teaduslikult Pierre Léonard Vander Linden 1825.  Sarvikliidrik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Sarvikliidrik andmebaasis eElurikkus Kiililised Pilte sarvikliidrikust
Ordos

Ordos (mongoli Ordus, hiina 鄂尔多斯 È'ěrduōsī) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Asub Ordose lavamaal. Haldusüksuse keskus on Dongshengi linnarajoon. Ordos jaguneb 8 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 hošuuniks ja 1 linnarajooniks: Dalani hošuun Dongshengi linnarajoon Ejin Horo hošuun Hanggini hošuun Jungari hošuun Otogi hošuun Otog Qianqi hošuun Uxini hošuun 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 88,2% hiinlased, 11,4% mongolid ja 0,2% mandžud. Ordose koduleht (hiina, mongoli ja inglise keeles)
Baotou

Baotou (mongoli Buɣutu, hiina 包头 Bāotóu) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Linna läbib Huang He. Baotou jaguneb 10 maakonna tasemel haldusüksuseks: 2 hošuuniks, 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks: Baiyuni linnarajoon Darhan Muminggan Lianheqi hošuun Donghe linnarajoon Guyangi maakond Jiuyuani linnarajoon Kunduluni linnarajoon Qingshani linnarajoon Tumd Youqi hošuun 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 94,2% hiinlased, 3% mongolid, 1,6% hueid ja 1% mandžud. Sixth National Population Census of the People's Republic of China Baotou koduleht (hiina, mongoli ja inglise keeles)
Vesta

Vesta oli Vana-Rooma jumalanna, kes uskumuse kohaselt kaitses kodu, kodukollet ja perekonda. Vesta templis põles tuli, mis sümboliseeris jumalanna kohalolekut. Tuld valvasid Vesta neitsid ehk vestaalid. Iga aasta 1. märtsil tuld uuendati. Tuli põles templites kuni aastani 391, mil keiser Theodosius I keelas avaliku paganluse kummardamise. Vesta neitsid olid pärit Rooma kõrgseltskonnast ja pidid preestrinnana teenima umbes 30 aastat. Vesta neitside ülesanded: Templis põleva tule valvamine Ohvrijahu valmistamine küpsetest viljapeadest, soolast ja Egeria allikast pärit veest Vesta pidustusi ehk Vestaliaid peeti 7.–15. juuni. Pidustuste ajal oli avatud templi püha ruum, et naised saaksid tuua jumalale ohvriande. Hestia "Vestaal". opetaja.edu.ee. Vaadatud 1. augustil 2023.
Baynnur

Baynnur (mongoli Bayannaɣur, hiina 巴彦淖尔 Bāyànnào’ěr) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Haldusüksuse keskus on Linhe linnarajoon. Baynnur jaguneb 7 maakonna tasemel haldusüksuseks: 4 hošuuniks, 2 maakonnaks ja 1 linnarajooniks: Dengkou maakond Hanggin Houqi hošuun Linhe linnarajoon Urad Houqi hošuun Urad Qianqi hošuun Urad Zhongqi hošuun Wuyuani maakond 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 93,9% hiinlased, 4,5% mongolid ja 1,2% hueid. Baynnuri koduleht
Chifeng

Chifeng (mongoli Ulaɣanqada, hiina 赤峰 Chìfēng) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Chifeng jaguneb 12 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 hošuuniks, 2 maakonnaks ja 3 linnarajooniks: Aohani hošuun Ar Horqini hošuun Bairin Zuoqi hošuun Bairin Youqi hošuun Harqini hošuun Hexigteni hošuun Hongshani linnarajoon Linxi maakond Ningchengi maakond Ongniudi hošuun Songshani linnarajoon Yuanbaoshani linnarajoon 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 77,6% hiinlased, 18,7% mongolid ja 2,9% mandžud. Chifengi koduleht
Tongliao

Tongliao (mongoli Töngliyao, hiina 通辽 Tōngliáo) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Tongliao jaguneb 8 maakonna tasemel haldusüksuseks: 5 hošuuniks, 1 maakonnaks, 1 maakonna õigustega linnaks ja 1 linnarajooniks: Horqini linnarajoon Horqin Zuoyi Houqi hošuun Horqin Zuoyi Zhongqi hošuun Hulingol Hure hošuun Jarudi hošuun Kailu maakond Naimani hošuun 2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 51,1% hiinlased, 45,4% mongolid ja 2,9% mandžud. Tongliao koduleht
Rootsi kirjandus

Rootsi kirjandus on rootsi keeles kirjutatud kirjandus. Rootsi kirjanike loend Per Wieselgren, Vaimseid voolusid tänapäeva rootsi kirjanduses. Looming nr 2/1936
Vesta neitsid

Vesta neitsid (sacerdos Vestalis) olid Vana-Rooma preestrinnad, kes teenisid kodu, kodukollet ja perekonda kaitsvat jumalannat Vestat. Nad olid Vana-Rooma ainukesed naissoost preestrid.
Ili

Ili on jõgi Aasias. Ili ühinemisel Šarõniga moodustub Ile jõgi.
Alicia Silverstone

Alicia Silverstone (sündinud 4. oktoobril 1976) on USA filminäitleja. Ta kuulub loomade õiguste eest võitlevasse organisatsiooni PETA, mis on valinud ta kõige loomasõbralikumate inimeste hulka. Silverstone abiellus 11. juunil 2005 rokkmuusik Christopher Jareckiga. Paar oli käinud enne seda kaheksa aastat. Jarecki kinkis Silverstone'iga kihlused talle oma vanaema kihlasõrmuse. Silverston on olnud Emmyle nomineeritud 2001. aastal animafilmiga "Braceface", kuid ei võitnud auhinda. 1998. aastal sai Silverstone'ist esimene näitleja, kes on olnud nomineeritud aasta kõige halvema naisnäitleja auhinnale Kuldne Vaarikas ühel aastal kahe filmiga: "Batman & Robin" ("Batman ja Robin") ning "Excess Baggage" ("Üleliigne pagas"). Neist esimesega ta pälviski Kuldse Vaarika. Melanie Griffith on teine naisnäitleja, kes on ühel aastal (1996) kandideerinud kahe filmiga Kuldsele Vaarikale, aga tema kandideeris ühe filmiga peaosas ja teisega kõrvalosas ning viimase ta ka võitis. 1996–2002 valis ajakiri FHM Silverstone'i igal aastal maailma 100 kõige seksikama naise hulka. Kõrgeim koht oli 11. (1997). 2009 valis FHM Silverstone'i kõigi aegade 100 seksikaima naise hulka 17. kohale. Alicia Silverstone andmekogus IMDb (inglise)
Vahur-Paul Põldma

Vahur-Paul Põldma (esinejanimega Puu Estonia; sündinud 16. mail 1972) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog. 20. veebruaril 2002 asutas ta teatri Uus Vana Teater. http://www.efis.ee/et/inimesed/id/26279 (vaadatud 24.02.2018) Maria Ulfsak, "Vahur-Paul Põldma – nõudlik üksiklane, Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2003 "Haruldane sündmus Pühalepa kirikus", Hiiumaa.ee, juuli 2004 Maria Uuetoa, "Hunt Kriimsilma seitse ametit", Virumaa Teataja, 13. märts 2008 Triin Tael, "Vahur-Paul Põldma – tõlkis raamatu, lavastas etenduse, ise mängib ja üksi", Õhtuleht, 5. aprill 2008
Uus Vana Teater

Uus Vana Teater on 20. veebruaril 2002 asutatud kunstiteater. Selle asutaja ja juht on Vahur-Paul Põldma. Alessandro Baricco monoloog "Novecento" 2002 Vahur-Paul Põldma koguperesari "Kloun Kohupiimu kevadjutud" ja "Kloun Kohupiimu suvejutud" 2004 Gianni Aversano kontsert-etendus "Napolincanto" 2004 Khaled ben Maarufi "Pööningu lood" 2007 Vahur-Paul Põldma suvelavastus "Piiri-pääri... Prääks-Prääks... Põrutame..." 2008 Marik Põldma monodraama "adamson-eric ad astra" 2009 Teatri koduleht "Uus Vana Teater alustab hooaega “Novecentoga”" Eesti Päevaleht, 14. august 2003 "Uus Vana Teater ülistab tahtmist kunsti teha", Postimees, 10. veebruar 2004 "Uus Vana Teater alustab Õhtukooliga" Klassikaraadio kultuuriuudised, 10. november 2008
Kizilsu

Kizilsu Kirgiisi autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb Kõrgõzstani ja Tadžikistaniga. 2000. aastal oli elanikest 64% uiguurid, 28,3% kirgiisid, 6,4% hiinlased ja 1% tadžikid. Kizilsu jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kolmeks maakonnaks: Akqi maakond Akt maakondo Artux Ulugqati maakond Sixth National Population Census of the People's Republic of China
Akqi maakond

Akqi maakond on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Xinjiangis Kizilsu kirgiisi autonoomse ringkonna kirdeosas. Piirneb põhjas Kõrgõzstaniga. Umbes 90% elanikest on kirgiisid. Maakond jaguneb halduslikult Akqi linnaks ja 5 vallaks.
Alo Lõhmus

Alo Lõhmus (sündinud 6. augustil 1973) on eesti ajakirjanik. 1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli ajaloo-osakonnas bakalaureusetöö "Vaikiva oleku tulek Eesti ajakirjandusse". Töötanud Tartu telestuudios, ajalehtedes Postimees ja Maaleht, esimeses ja viimases ka peatoimetajana, praegu on ajakirja Imeline Teadus toimetaja. Sajand kriisi Eesti majanduses – Postimees, 19. veebruar 2000 2007 – Eesti Ajalehtede Liidu aasta ajakirjanik 2015 – Virumaa kirjandusauhind ("Priius kallis anne") Vaikiva oleku tulek Eesti ajakirjandusse. Lõhmus, Alo Aasta ajakirjanikuks kuulutati Alo Lõhmus Postimehest 7. märts 2008, Postimees http://www.virumaateataja.ee/3099071/kirjandusauhinna-voitis-priius
Javier Velásquez

Ángel Javier Velásquez Quesquén (sündinud 12. märtsil 1960) on Peruu poliitik. 12. juulist 2009 kuni 14. septembrini 2010 oli ta Peruu peaminister. Javier Velásquez on hariduselt jurist. Ta kuulub vasaktsentristlikku parteisse Alianza Popular Revolucionaria Americana. Javier Velásquez on kuulunud Peruu Kongressi alates 1995. aastast; alates juulist 2008 on ta Kongressi president. Peaministriks sai ta pärast seda, kui eelmine peaminister Yehude Simon indiaanlaste maaõigusi puudutavate rahutuste tõttu tagasi astus. Septembris 2010 astus ta peaministri kohalt tagasi, et kandideerida aprillis 2011 toimuvatel presidendivalimistel.
Iloni Imedemaa

Iloni Imedemaa on kunstnik Ilon Wiklandile pühendatud teemakeskus Haapsalus, Kooli tänav 5. Varem asus see Haapsalus Läänemaa Muuseumis. Keskus avati 1. juulil 2009. Imedemaal saavad külastajad tutvuda Ilon Wiklandi loodud raamatuillustratsioonidega ning ka ise pilte teha või Astrid Lindgreni raamatute tegelastega kohtuda[viide?]. Keskuses on muu hulgas Karlssoni mängutuba ja Bullerby köök, teatrilava ja piknikuplats[viide?]. Teemakeskuse kolmekorruselises majas on galerii, kino- ja näitusesaal ning mängutuba. Seal toimuvad üritused ja teemapäevad. Iga päev saab teemakeskuses meisterdada, mängida, lugeda raamatuid, joonistada ja tunda end õdusalt, veetes perega aega raamatutest tuttavate tegelaste maailmas. Maist augustini on avatud Iloni Imedemaa mänguhoov, kus saab kiikuda, end proovile panna täpsusviskamises, mängida liivakastis, meisterdada käsitöökuuris ja proovida kätt puutöös Mattiase majas. Teemakeskuses näidatakse Matsalu loodusfilmide festivali raames loodusfilme. Katre Palo (13. september 2017). "Uudistaja 13.09.2017". Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2017. Iloni Imedemaa Ene Pajula. Ilon Wikland on õnnelik, et saab ilusa lapsepõlve eest midagi tagasi anda Õpetajate Leht, 14. august 2009
Jerzy Buzek

Jerzy Karol Buzek (sündinud 3. juulil 1940 Smilovices) on Poola poliitik. Ta oli 14. juulist 2009 kuni 17. jaanuarini 2012 Euroopa Parlamendi president. Ta sündis aastal 1940 Smilovices (praeguse haldusjaotuse järgi Morava-Sileesia maakonnas Tšehhis). Jerzy Buzek lõpetas Sileesia tehnikaülikooli keemiainsenerina. Seejärel töötas ta Poola Teaduste Akadeemias ning õppejõuna ülikoolides. Poliitilist tegevust alustas ta 1980. aastatel Solidarnośći liikmena. Aastal 1997 valiti Jerzy Buzek seimi liikmeks ning seejärel oli ta aastatel 1997–2001 Poola peaminister. Pärast kaotust 2001. aasta parlamendivalimistel taandus ta poliitikast. 2004. aastal valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Ta kogus rekordilise häältesaagi (173 389 häält, mis moodustas üle 22% valimisringkonna häältest). 2009. aasta valimistel püstitas ta 393 117 häälega (42% häältest) uue rekordi ning valiti ka Euroopa Parlamendi järgmisse koosseisu. 14. juulil 2009 valiti Buzek 555 poolthäälega Euroopa Parlamendi presidendiks. Ta on esimene idablokist pärit europarlamendi president. Valimiskampaaniat ega sisulisi valimisi ei toimunud, sest konservatiivid ja sotsiaaldemokraadid, kellel kahe peale on Euroopa Parlamendis absoluutne enamus, leppisid omavahel kokku, et viieaastase perioodi esimesel poolel juhib Euroopa Parlamenti Buzek ja teisel sotsiaaldemokraat Martin Schulz. 2014 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Jerzy Buzeki valitsus Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Karukell

Karukell (Pulsatilla Mill.) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond. Perekonda kuulub umbes 33 liiki, mis kasvavad Põhja-Ameerikas ja Euraasias. Karukellad on sügava juurestiku ja püstise varrega mitmeaastased taimed, mille kõrgus on 5–40 cm. Mitte üksnes vars ja lehed, vaid ka õielehed on karvased. Lehed on rootsuga ja koondunud kodarikku. Karukellad õitsevad aprillis ja mais. Õies on palju tolmukaid ja emakaid. Õite eredalt lillakaks värvunud osad ei ole kroonlehed, vaid kattelehed. Paljud karukellad on hinnatud ilutaimed oma peenelt väljajoonistunud lehtede, ükshaaval paiknevate suurte kellukakujuliste õite ja sulgjate seemnepeade poolest. Harilik karukell on Inglismaa Cambridgeshire'i ja Hertfordshire'i krahvkonna tunnuslill. Pulsatilla hirsutissima on USA Lõuna-Dakota osariigi tunnuslill. Palu-karukell on Kanada Manitoba provintsi tunnuslill. Kevad-karukell on Norras asuva Opplandi maakonna tunnuslill. Karukellad on väga mürgised. Nad sisaldavad kardiogeenseid mürke ja oksütoksiine, mis aeglustavad inimese südame tööd. Karukellade ülemäärane söömine võib tekitada kõhulahtisust, oksendamist, krampe, madalat vererõhku ja koomat. Eriti keelatud on karukella söömine raseduse ja lapse rinnapiimaga toitmise perioodil, see võib põhjustada aborti ja enneaegset sünnitust. Kuid karukellaekstrakte on kasutatud sigimisprobleemide, näiteks menstruatsioonieelse sündroomi ja munandimanusepõletiku raviks. Seda on tarvitud ka rahustina ja köha vastu, samuti valuvaigistina. Ta stimuleerib maksa tööd. Aas-karukell sisaldab ka baktereid ja seeni tapvaid aineid. Eestis esineb kaks looduskaitse all olevat liiki: Pulsatilla patens – palu-karukell Pulsatilla pratensis – aas-karukell Teisi liike: Pulsatilla alba – valge karukell Pulsatilla albana – pärsia karukell Pulsatilla alpina – alpi karukell Pulsatilla ambigua – kahtlane karukell Pulsatilla bungeana – Bunge karukell Pulsatilla cernua – korea karukell Pulsatilla chinensis – hiina karukell Pulsatilla georgica – gruusia karukell Pulsatilla grandis Pulsatilla halleri – Halleri karukell Pulsatilla koreana Pulsatílla kostyczewii Pulsatilla montana – mägi-karukell Pulsatilla nigricans Pulsatilla occidentalis – lääne-karukell Pulsatilla rubra – punane karukell Pulsatilla subslavica Pulsatilla vernalis – kevad-karukell Pulsatilla vulgaris – harilik karukell Pulsatilla vulgaris sp. grandis – suur karukell Pulsatilla × wolfgangiana – värd-karukell
Ängelhein

Ängelhein (Thalictrum) on taimeperekond tulikaliste sugukonnas. Ängelheina perekonda kuulub 120–200 liiki. ahtalehine ängelhein (Thalictrum lucidum) – harva liht-ängelhein (Thalictrum simplex) – hajusalt kollane ängelhein (Thalictrum flavum) – sage kurekell-ängelhein (Thalictrum aquilegifolium) – hajusalt väike ängelhein (Thalictrum minus) – haruldane Thalictrum alpinum Thalictrum aquilegifolium – kurekell-ängelhein Thalictrum calabricum Thalictrum chelidonii Thalictrum clavatum Thalictrum cooleyi Thalictrum delavayi Thalictrum diffusiflorum Thalictrum dioicum Thalictrum dipterocarpum Thalictrum fendleri Thalictrum flavum – kollane ängelhein Thalictrum foeniculaceum Thalictrum foetidum Thalictrum foliolosum Thalictrum glaucum Thalictrum ichangense Thalictrum javanicum Thalictrum kiusianum Thalictrum lucidum – ahtalehine ängelhein Thalictrum macrostylum Thalictrum minus – väike ängelhein Thalictrum morrisonii Thalictrum occidentale Thalictrum orientale Thalictrum reniforme Thalictrum petaloideum Thalictrum polygamum Thalictrum revolutum Thalictrum rochebrunianum Thalictrum simplex – liht-ängelhein Thalictrum sparsiflorum Thalictrum thalictroides Thalictrum tuberosum
Alphonso Lingis

Alphonso Lingis (sündinud 23. novembril 1933 Illinoisis) on leedu juurtega USA filosoof ja kirjanik. "Filosoof Alphonso Lingis Tallinnas", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2009
Tiiu Parmas

Tiiu Parmas (sünninimi Tiiu Kivi; 18. detsember 1943 Tallinn – 23. august 2011) oli eesti tennisist. Tema abikaasa Jaak Parmas on tennisist ja treener, tütar Mari-Liis Parmas on samuti tegelenud tennisega. NSV Liidu meister (1968) Kaheksandikfinalist Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel (1969) Pronksmedal EM naiste üksikmängus (1969) Hõbemedal EM naiste paarismängus (1969) Üliõpilaste maailmameister nii üksik- kui ka paarismängus (1970) Euroopa meister naiste paarismängus (1970) Eesti parim naissportlane (1970) Kokku 10 medalit NSV Liidu meistrivõistlustelt ja 41 medalit Eesti NSV meistrivõistlustelt (neist 19 kuldmedalit). Tenniseliidu auliige "Elavate hulgas lahkus Eesti tenniselegend Tiiu Parmas" Delfi, 25. august 2011 (vaadatud 25. augustil 2011) Biograafia ESBL-is "Elavate hulgast lahkus Eesti tenniselegend Tiiu Parmas" Delfi, 25. august 2011
Hatanga jõgi

Hatanga jõgi (vene keeles Хатанга) ehk Kojku on jõgi Venemaa põhjaosas Krasnojarski krais. Tekib Heta ja Kotui jõe liitumisel, suubub Hatanga lahte. Pikkus 227 km, valgala pindala 364 000 km². "Hatanga" tähendab evengi keeles "suur vesi", "palju vett". Hatanga jõgi voolab läbi Põhja-Siberi madaliku. Tal on lai org (alamjooksul kuni 5 km), jõesängis on palju saari ja seetõttu moodustab ta palju harusid. Hatanga jõgikonnas on umbes 112 000 järve üldpindalaga 11 600 km². Peamised lisajõed: parempoolsed – Nižnjaja, Bludnaja, Popigai jõgi (suubub jõkke suudmealas); vasakpoolsed – Novaja, Malaja Balahnja. Jõgi toitub peamiselt lumesulamisveest. Suurvesi on mai lõpust kuni augustini. Jõgi on kaetud jääga septembri lõpust või oktoobri algusest kuni juuni alguseni. Veetase kõigub aasta jooksul kuni 8,5 meetrit, madalvee ajal ilmuvad alamjooksul looded. Keskmine äravool on 3320 m³/s, suurim 18 300 m³/s. Jõest püütakse rääbist, omulit, muksunit, nelmat, taimeni, arktika paaliat. Jõgi on laevatatav (Hatanga asulas on Hatanga sadam).
Buor-Haja

Buor-Haja (vene Буор-Хая) on laht Laptevite mere lõunaosas, Leena jõe deltast kagus. Lahe pikkus 120 km, laius suudmeosas 110 km, sügavus kuni 18 m. Buor-Haja lääneosas asub Tiksi laht, selle rannikul Tiksi sadam. Lahe keskosas asub Muostahi saar. Lahte suubub Omoloi jõgi. Üheksa kuud aastas on Buor-Haja laht kaetud jääga. Lahe rannikul asub mahajäetud polaarjaam. Jäänud Buor-Haja polaarjaam
Bayingolin

Bayingolini Mongoli autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne piirkond) Hiinas Xinjiangis. 2000. aastal oli elanike arv 1 057 000, neist 57,5% hiinlased, 32,7% uiguurid, 4,9% hueid ja 4,1% mongolid. Bayingolini pindala on 462 700 km² ja ta on sellega suurim autonoomne ringkond Hiinas. Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks, seitsmeks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks: Korla Bagraxi maakond Bügüri maakond Hejing maakond Hoxudi maakond Lopnuri maakond Qarkiliki maakond Qarqani maakond Yanqi Huei autonoomne maakond Ringkonna koduleht
Bortala Mongoli autonoomne ringkond

Bortala Mongoli autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Xinjiangis. 2000. aastal oli elanike arv 424 000, neist 67,2% hiinlased, 12,5% uiguurid, 9,1% kasahhid, 5,6% mongolid ja 4,5% hueid. Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheks maakonnaks: Bortala Arixangi maakond Jingi maakond
Korla

Korla on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, Bayingolini Mongoli autonoomse ringkonna halduskeskus. Asub Konqi jõe ääres. Linna lähedal asub Bosteni järv. Linnas on nafta- ja gaasitööstusettevõtted. Linna lähedal kasvatatakse ekspordiks Bretschneideri pirnipuu pirne. 2000. aastal olid 69,8% elanikest hiinlased, 26,4% uiguurid, 2% hueid ja 1% mongolid. Hani dünastia ajal oli Korla tuntud kui Weili kuningriigi keskus. Korlas suri 30. mail 1877 Kašgaaria valitseja Yaqub Beg, mille järel Kašgaaria läks Hiina võimu alla.
Maria Annus

Maria Annus (kuni 2016. aastani Maria Soomets; sündinud 21. veebruaril 1979) on eesti näitleja. Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli ja aastal 2002 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu näitlejana. Aastatel 2002–2007 oli ta Ugala teatri näitleja. Alates 2008. aasta maist on ta Vanemuise näitleja. Ta on laulnud tütarlastekooris Ellerhein. 2003 – Kristallkingakese auhind 2022 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia naispeaosa kategoorias rollide eest lavastustes "1984" ning "Terror" Tema abikaasa on näitleja Robert Annus. Neil on tütar Noora, kes sündis 5. juunil 2010. "Robert Annuse ja Maria Soometsa laps sündis päikesetõusul". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2016. Vaadatud 26. septembril 2016. Jaanus Kulli, "Maria Soomets: «Minus on nahaalsust läbi lüüa.»", Õhtuleht, 7. aprill 2003 "Maria Soomets: «Minu unistuste roll on emaroll!»", Naisteleht, 31. august 2007 Margit Adorf, "Ilma teatrita näitleja Maria Soomets", Stiil, märts 2008 Raimu Hanson, "Näitleja Maria Soomets liitus Vanemuisega", Tartu Postimees, 30. mai 2008 "Maria Soomets ootab kingituseks tulpe", Sakala, 19. veebruar 2009 "Maria Soomets: kollektiivne alateadvus on muutunud", Elu24.ee, 24. juuli 2009
Mojõnkumi kõrb

Mujõnkum (kasahhi Мойынқұм) on mitme kõrbe nimi Aasias Kasahstanis. Mojõnkumi kõrb (Lõuna-Kasahstan), kõrb Kõzõlorda, Lõuna-Kasahstani ja Žambõli oblasti alal, piirneb edelas ja lõunas Tian Shaniga ning põhjas ja kirdes Tšüj jõega Mojõnkumi kõrb (Almatõ oblast), kõrb Almatõ oblastis, asub Balkaši järvest lõunas Ile jõe keskjooksu vasakul kaldal Mojõnkumi kõrb (Ulõtau oblast), kõrb Ulõtau oblastis, jääb Sarõsu jõe alamjooksu vasakkaldale
Shihezi

Shihezi on maakonna (allringkonna) õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Asub Manasi jõe ääres. Linn rajati keiser Qing Qianlongi (1736–1795) ajal. Tähtsamad tööstusharud on nafta-, tekstiili- ja toiduainetetööstus. Linnal on raudteeühendus Usu ja Ürümqiga.