laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tom Hanks

Thomas Jeffrey Hanks (sündinud 9. juulil 1956 Concordis Californias) on kaks Oscarit pälvinud USA filminäitleja, Emmy auhinna saanud filmilavastaja ja -produtsent. Hanks alustas karjääri teatrinäitlejana USA Ohio osariigi Lakewoodi linna teatri Lakewood Civic Auditoriumi etendustes. Ta tegi filmidebüüdi kõrvalrolliga õudusfilmis "He Knows You're Alone" (1980). Tema tuntumad osatäitmised on filmides "Plärts" (1984), "Olla suur" (1988), "Philadelphia" (1993), "Forrest Gump" (1994), "Apollo 13" (1995), "Reamees Ryani päästmine" (1998), "Roheline miil" (1999), "Kaldale uhutud" (2000), "Da Vinci kood" (2006), "Kapten Phillips" (2013) ja "Hr. Banksi päästmine" (2013). Lisaks on ta andnud hääle muu hulgas rollidele filmis "Polaarekspress" (2004) ja neljas "Leluloo" filmis. Hanks on olnud nomineeritud paljudele auhindadele. Rollide eest filmis "Philadelphia" ja "Forrest Gump" pälvis ta mõlemal korral parima meesnäitleja Oscari ja Kuldgloobuse. 2002. aastal sai noorimana Ameerika Filmiinstituudi elutööauhinna. 2014. aastal tunnustati teda Kenndy Keskuse elutööauhinnaga (Kennedy Center Honors Lifetime Achievement Award) ja 2016. aastal Presidendi Vabadusmedaliga (Presidential Medal of Freedom). 2020. aastal pälvis ta Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna. Parima meespeaosatäitja Oscar 1994. aastal rolli eest filmis "Philadelphia" 1995. aastal rolli eest filmis "Forrest Gump" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 1988. aastal rollide eest filmides "Olla suur" ja "Punchline" Hanks oli aastatel 1978–1987 abielus näitleja Samantha Lewesiga, neil on kaks last. 1988. aastal abiellus Hanks näitleja Rita Wilsoniga. "Vaata, kes said Obamalt presidendi vabaduse medali". Postimees. 23. november 2016. Vaadatud 4.12.2016 Tom Hanks andmekogus IMDb (inglise) Tom Hanks andmekogus Filmiveeb Tom Hanksi (osaline) perekonna ajalugu Tom Hanks DVDology
Saladuslik saar

"Saladuslik saar" on Jules Verne'i romaan, mis jutustab Ameerika kodusõja ajal piiramisrõngast õhupalliga põgenenud viiest mehest ja nende elust asustamata saarel. Õhupalliga põgenedes satutakse Vaikse ookeani lõunaossa asustamata saarele, mis saab nimeks Lincolni saar. Seal tuleb neil ellu jääda võitluses loodusjõudude ja piraatidega. Raamatu esmatõlke andis välja Eesti Kirjanduse Selts, hiljem on romaan on ilmunud eesti keeles sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" ning kordustrükkides. Cyrus Smith – insener ja seltskonna juht Gideon Spilett – reporter Nab – Smithi endine ori Pencroff – kunagine meremees Harbert – andekas nooruk, Pencroffi kasupoeg Hiljem päästetakse kõrvalsaarelt endine mereröövel Ayrton, kes on ka Jules Verne'i varasema romaani "Kapten Granti lapsed" tegelane. Kogu raamatu jooksul tegutseb tundmatu abistajana kapten Nemo, kes on enam tuntud Jules Verne'i raamatu "20 000 ljööd vee all" tegelasena. Jüri Talvet, "Romaaniülikool: Jules Verne "Saladuslik saar"" – Eesti Päevaleht, 2. november 2007. Jules Verne'i "Saladuslik saar" (2007)
Kontsentrilised objektid

Üksteise sees olevatel kontsentrilistel objektidel on sama keskpunkt või telg. Kontsentrilised objektid on näiteks ringid, torud, silindrid, kettad ja sfäärid. Kontsentrilistel objektidel on erinev raadius. Kontsentriliste ringide interraktiivne demo
Fahrenheiti skaala

Fahrenheiti skaala on temperatuuriskaala, mille võttis 1714. aastal kasutusele Saksa füüsik Daniel Gabriel Fahrenheit. Fahrenheiti skaala püsipunktideks on vee keemispunkt temperatuuril +212 °F ja jää sulamispunkt temperatuuril +32 °F. Fahrenheiti kraad võrdub 1⁄180 nende temperatuuride vahest normaalrõhul. Fahrenheiti kraadi tähis on °F. Fahrenheit valis oma skaala nullpunktiks (0 °F) lume ja ammooniumkloriidi (salmiaagi) segu sulamistemperatuuri, millele Celsiuse skaalal vastab –17,77… °C. Kraadide arvuks püsipunktide vahemikus valis Fahrenheit 180 selle mõttega, et inimese kehatemperatuur jääb siis 100 °F lähedale. Fahrenheiti skaala on rahvusvahelise temperatuuriskaalaga seotud järgmiselt: Celsiuse kraadid Fahrenheiti kaudu: °C = (°F − 32) / 1,8; näiteks temperatuurile 100 °F vastab (100 – 32) / 1,8 ≈ 37,8 °C Fahrenheiti kraadid Celsiuse kaudu: °F = °C × 1,8 + 32; näiteks temperatuurile 25 °C vastab 25 × 1,8 + 32 = 77 °F Absoluutne nulltemperatuur on Fahrenheiti skaalal –459,67 °F. Fahrenheiti termomeeter oli esimene praktilisse kasutusse võetud temperatuurimõõteriist. Fahrenheiti termomeetrid on seniajani kasutusel Ameerika Ühendriikides ja veel mõnes riigis. Kõikjal mujal maailmas on tänapäeval üldlevinud Celsiuse skaala. Celsiuse skaala Kelvini skaala
Licinius

Licinius (Imperator Caesar Valerius Licinianus Licinius Augustus); sünninimi teadmata; (265 – kevad 325) oli Vana-Rooma keiser 11. november 308 kuni 19. september 324, astus tagasi. Hiljem tapeti. Tema kaasvalitsejad olid Galerius, Maximinus Daia ja Constantinus Suur. Lisanimed: Germanicus maximus (310), Sarmaticus maximus (310).
Toivo Ninnas

Toivo Ninnas (sündinud 29. veebruaril 1940 Käpla külas Ridala vallas) on Eesti kaugsõidukapten, merendustegelane ja poliitik. Varem kuulus ta Reformierakonda, kuid astus hiljem Keskerakonda. Toivo Ninnas õppis aastatel 1947–1954 Parila 7-klassilises koolis ja seejärel Haapsalu I Keskkoolis, mille lõpetas 1958. aastal. 1961. aastal lõpetas ta Tallinna Merekooli. Kiitusega lõpetanuna oli tal õigus töökohta valida ja ta asus tööle Sahhalini Merelaevandusse. Aastatel 1962–1966 õppis ta kaugõppes Vladivostokis Kaug-Ida Admiral Nevelskoi nimelises Kõrgemas Inseneride Merekoolis veetranspordi juhtimise erialal. 1972. aastal naasis Toivo Ninnas Eestisse ja alustas tööd Eesti Merelaevanduses. Aastail 1987–1997 oli ta Eesti Merelaevanduse peadirektor. Ta oli NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige 1989–1991. Aastatel 1997–2014 oli ta ASi Tallink Grupp nõukogu esimees, alates 2015. aastast on ta ASi Tallink Grupp nõukogu liige. Aastatel 2000–2001 Tallinna linnavolikogu liige, 2001–2004 Tallinna abilinnapea, 2004–2005 Tallinna linnavolikogu liige. Lembit Uustulnd on kirjutanud Toivo Ninnasest raamatu "Kapten Toivo Ninnase üheksa lainet". 1990 – NSV Liidu meretranspordi autöötaja 2008 – Tallinna teenetemärk 2012 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 2017 – Pärnu vapimärk (Pärnu linna ettevõtluse ja taastusravikeskuse Viiking pikaajalise arendamise eest) Õigupoolest on tema perekonnanimi Niinas, kuid Venemaal Kaug-Idas elades muutus see Ninnaseks. Lembit Uustulnd. Kapten Toivo Ninnase üheksa lainet. Tallinn, 2012 Biograafia ESBL-is
Kirik (pühakoda)

Kirik on kristlik pühakoda – hoone, kus toimuvad jumalateenistused. Kristlike pühakodade arhitektuur kasvas välja kristlaste regulaarsetest kokkusaamistest eramajades ja sünagoogides. Spetsiaalseid kirikuhooneid hakati ehitama siis, kui kogudus ei mahtunud enam senistesse ruumidesse ära või endised ruumid ei vastanud enam jumalateenistuse vajadustele. Kirikute ehitamine muutus teostatavamaks ning kirikud tavalisemaks pärast seda, kui Rooma keiser Constantinus Suur tegi 313 Milano ediktiga lõpu kristlaste tagakiusamisele. Esimesed kristlased olid – nagu Jeesuski – Palestiina juudid (judaismi tunnistajad), kes käisid Jeruusalemma templis ning sünagoogides. Templiteenistus oli rituaal, kuhu kuulus ohverdamine, sealhulgas loomade ohverdamine lepitusohvrina Jahvele. Uues Testamendis mainitakse korduvalt Jeesuse viibimist Templis. Kirikute loend Kõrgeimate kirikute loend Eesti kirikute ehitus- ja konserveerimisajaloo ning materjaliuuringute andmebaas (digiarhiiv) Accoudoir Altar Altariesine Altarikuju Altarimaal Altarisein Baptisteerium Basiilika Kabel Kantsel Katedraal Kihelkonnakirik Kirikla Kirikuaed Kirikukell Kirikumees Kirikupink Kirikuteener Kirikutorn Kloostrikirik Koor Kooritool Kooritoolistik Käärkamber Külglööv Lööv Maakirik Narteks Pastoraat Pihitool Pikihoone Pingistik Pühamu Surnuvärav Toomkirik Võidukaar Võlv Ümarkirik Eesti kirikute ehitus- ja konserveerimisajaloo ning materjaliuuringute andmebaas (digiarhiiv)
Stojan Danev

Stojan Petrov Danev (Стоян Петров Данев; 28. jaanuar 1858 – 30. juuli 1949) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 4. jaanuarist 1902 kuni 1903 ja lühikest aega 1913. aastal.
Eudoxos

Eudoxos Knidosest (410 või 408 eKr – 355 või 347 eKr) oli Vana-Kreeka astronoom ja matemaatik. Ükski tema töödest ei ole säilinud ja teda tuntakse teiste õpetlaste tööde kaudu (näiteks Aratose poeem astronoomiast). Eudoxos oli Platoni sõber ja õpilane. Andis Vana-Kreeka jaoks elegantse ja usaldusväärse põhjenduse, kuidas võrrelda suurusi isegi siis, kui neil pole ühisosa (Vana-Kreekas kerkis probleem, kuidas võrrelda üldjuhul täisnurkse kolmnurga kaateteid ja hüpotenuuse. Tulemuseks võis olla näiteks ruutjuur 2-st – see aga ei olnud kreeklaste jaoks arv. Vt. Pythagorase teoreem). Järgides Platoni üleskutset koostas Eudoxos planeetide liikumise matemaatilise mudeli. Eudoxose idee järgi oli planeedid kinnitatud kontsentriliste sfääride külge. Need sfäärid liikusid erinevalt ja mõnikord olid nende pöörlemisteljed üksteise suhtes kallutatud. Kolme või nelja sfääri kasutades suutis Eudoxos kirjeldada Merkuuri, Jupiteri ja Saturni liikumist. Seda mudelit arendasid edasi Kallippos Kyzikosest, kes sfääride lisamisega suutis selgitada ka Kuu, Päikese, Veenuse ja Marssi liikumist ning Aristoteles kes kasutas oma mudelis ühtekokku 55. kristallsfääri. Praktilisteks arvutusteks oli seda süsteemi raske kasutada, hoopis mugavam oli rehkendada Klaudios Ptolemaiose deferentide ja epitsüklite süsteemi järgi. Paolo Del Santo, Giorgio Strano "Machina Mundi", Edizioni Polistampa, 2000 ISBN 88-8304-761-3
Ivan Gešov

Ivan Evstratiev Gešov ( Иван Евстратиев Гешов; 20. veebruar 1849 – 11. märts 1924) oli Bulgaaria poliitik. Ta oli peaminister 29. märtsist 1911 kuni 30. maini 1913.
Petǎr Gudev

Petar Todorov Gudev (Петър Тодоров Гудев; 13. juuli 1863 – 8. mai 1932 ) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 16. märtsist 1907 kuni 28. jaanuarini 1908.
Dimitǎr Stančov

Dimitǎr Janev Stančov (Димитър Янев Станчов; 21. mai 1863 – 23. märts 1940) oli Bulgaaria poliitik, peaministri kohusetäitja 12. märtsist 16. märtsini 1907.
Võru Katariina kirik

Võru Katariina kirik on Võru linnakirik. Võru asub Rõuge kihelkonna ja Põlva kihelkonna piiril, mida kasutab EELK Võru Katariina kogudus. See on varaklassitsistlik barokisugemetega kirik. Kiriku aadress on Jüri 9. Katariina II kinkis vastasutatud kreisilinna Võru luteriusu kiriku ehitamiseks 28 000 hõberubla. Kirik ehitati 1788–1793 arhitektuurilise dominandina turuväljaku äärde. Arhitekt oli arvatavasti Christoph Haberland Riiast. Kirik on ühelööviline. Tal on raskepärane läänetorn. See on liigendatud barokselt, ta kitseneb astmeliselt. Torni otsas on kõrge püramiidikujuline telkkiiver. Läänefassaadil, mis avaneb linna keskväljakule, raamistavad peasissepääsu paarispilastrid ja kolmnurkfrontoon. Külgfassaadidel on petikpindades suured kaaraknad. Kirik õnnistati sisse 24. juulil 1793 ja sai Aleksandria Katariina nime. 1879. aastal tehti kapitaalremont. Torn sai uue kiivri. Torni paigaldati nelja numbrilauaga kell. Hävinud on paljud algsed kujunduselemendid, näiteks vaasid läänefassaadil ja torni ülaosa nurkades, skulptuurid portaali kõrval kaarniššides ja barokne rinnatis külgfassaadide rustikaliseeni kohal. Altaripilt kujutab Kristust ristil. See on kunstimälestisena kaitse all. 1910. aastal valmis orelimeistrite vendade Kriisade orel 2 manuaali ja 30 registriga. 1997. tunnistati kirik kultuurimälestiseks. Kiriku kõrvale endise turuväljaku kohale rajati pärast Teist maailmasõda skväär. Praegu on seal Seminari väljak. Võru Katariina Kogudus Võru Katariina kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Veebikaamera Kultuurimälestiseks tunnistamine Võru ajalugu Video – Võru Katariina kiriku torn tehakse annetajate abil korda. Lõunaeestlane.ee, 5. juuli 2017 Video – Ehitajad hindasid Võru kiriku tornikiivri seisu. Lõunaeestlane.ee, 16. august 2017
Dimitǎr Petkov

Dimitar Petkov (Димитър Петков; 1856 – 11. märts 1907) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 5. novembrist 1906 kuni surmani.
Račo Petrov

Račo Petrov Stojanov (Рачо Петров Стоянов; 3. märts 1861 – 22. jaanuar 1942) oli Bulgaaria poliitik, sõjaväelane, peaminister lühikest aega 1901. aastal ning 1903. aastast kuni 5. novembrini 1906. Esimeses maailmasõjas juhatas Bulgaaria neljandat armeed.
Petko Karavelov

Petko Karavelov (Петко Стойчев Каравелов; 24. märts 1843 – 24. jaanuar 1903) oli Bulgaaria poliitik, neljakordne peaminister (1880–1881, 1884–1886, 1886 ja 1901–1902).
Puutli Püha Nikolai kirik

Puutli Püha Nikolai kirik, ka Puutli Niguliste kirik (võro keeles Puutli kerik) on õigeusu kirik Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Võru vallas Puutli külas. Kiriku ehitamist alustati 1926. aastal ja see valmis 1935. aastal, ehitajad olid Petserimaalt pärit üksteist peret. Puutli kirik on puukirik. Algselt kaeti ta laastukatusega. Seest oli kirik rikkalikult kaunistatud ornamentide ja ikoonidega. Aktiivselt tegutses kirik Teise maailmasõja algusaastateni, kuid ka hiljem on preester käinud jumalateenistusi läbi viimas. Kersti Siim. "Ettepanekud Puutli Püha Nikolai õigeusu kiriku restaureerimistöödeks". Eesti Kunstiakadeemia 2014/2015. õ-a. arhitektuuri konserveerimise ja restaureerimise täiendkoolituskursuse lõputöö. Tartu 2015. Lisa 2 Puutli kirik EAÕK kodulehel Valdur Raudvassar. "Mahajäetud kirik Puutlipalus". Eesti Kirik, 23. märts 2011 Reelika Kõva. "Puutli kirik meenutab möödunud aegu". Wõrumaa Teataja nr 4, 10. jaanuar 2015. Lk 6 Kersti Siim. "Ettepanekud Puutli Püha Nikolai õigeusu kiriku restaureerimistöödeks". Eesti Kunstiakadeemia 2014/2015. õ-a. arhitektuuri konserveerimise ja restaureerimise täiendkoolituskursuse lõputöö. Tartu 2015 Birgit Pettai. "Puutli kirik päästeti lagunemisest". Vastseliina Valla Teated nr 4, juuni 2016. Lk 1 Puutli kirik EAÕK kodulehel Puutli Püha Nikolai õigeusu kiriku konserveerimine MTÜ Vanaajamaja kodulehel
Vasil Drumev

"Kliment" suunab siia. Eesnime kohta vaata artiklit Kliment (eesnimi). Tǎrnovo metropoliit Kliment (sündinud Vasil Nikolov Drumev; Васил Николов Друмев; u 1841 – 10. juuli 1901) oli Bulgaaria kirjanik ja poliitik, peaminister 1879–1880 ja 1886.
Apollonios Pergest

Apollonios Pergest (umbes 265 eKr Väike-Aasias Pamfüülias Perges – umbes 190 eKr) oli Vana-Kreeka matemaatik ja astronoom. Apollonios õppis Aleksandria Museionis Eukleidese juures ja töötas peamiselt Pergamonis. Apolloniose suurim panus matemaatikasse on koonuselõigete teooria. See ilmus tema peateoses "Konika" ("Lõiked") ning andis ellipsi, parabooli ja hüperbooli mõiste. "Konika" koosneb 8 köitest, millest esimesed 4 on säilinud kreeka keeles, 3 järgmist üksnes araabiakeelse tõlke kaudu ning viimasest on teada kõigest rekonstruktsioon . "Konika" võttis kokku antiiksed teadmised koonuselõigetest . Apollonios uuris, missugused on minimaalse ja maksimaalse pikkusega sirglõigud, mida võib tõmmata antud punktist antud kõverale. Tänapäeval nimetatakse neid kaht joont normaaliks ja puutujaks. Ta andis ka meetodi kõvera kõverusraadiuse määramiseks selle mis tahes punktis. Apollonios ei olnud rahul Eudoxose kontsentriliste sfääride mudeliga planeetide liikumise kirjeldamiseks. Selle asemel võttis ta kasutusele epitsükliteooria : deferentide ja epitsüklite süsteemi, mille järgi planeet liigub mööda väikest ringjoont (epitsüklit), selle keskpunkt omakorda liigub aga mööda suurt ringjoont (deferenti). Deferendi keskpunktis asub Maa. Apolloniose teoreem näitab, et need kaks maailma kirjeldamise meetodit on võrdväärsed, kui neile anda õiged parameetrid. Sellele süsteemile andis lõpliku kuju Klaudios Ptolemaios. Antiigileksikon, 1. kd, lk 51 Paolo Del Santo, Giorgio Strano "Machina Mundi", Edizioni Polistampa, 2000 ISBN 88-8304-761-3
Puutli

Puutli (Puutli külä) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla geograafilised koordinaadid on 57°48' N ja 27°16' E. Kõrgus merepinnast on 140 m. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Seisuga 1. jaanuar 2004 oli külas 18 elanikku. 1970. aasta rahvaloenduse andmetel oli küla elanike arv 40 ja 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 17 (või 15). 1935. aastal rajati Puutli õigeusu kirik.  Pikemalt artiklis Puutli punkrilahing Puutli küla lähedal metsas, punkris varjasid end 1953. aastani kaheksa metsavenda (viis meest ja kolm naist). Seal korraldasid julgeolekumehed 29. märtsil kell 9 neile haarangu, mis kestis kokku peaaegu kolm tundi. Metsas oli võimas tulevahetus. Lahingus hukkusid metsavennad Richard Vähi, Karl Kaur, August Kuus, August Kurra, Leida Grünthal, Endel Leimann, Lehte - Kai Ojamäe ja Ilse Vähi. Haavata saanud metsavennad lasid end granaatidega õhku, et vältida vaenlase kätte langemist. Julgeoleku kaotused olid aga palju suuremad. Nad kaotasid 20 meest surnutena ja haavatutena. R. Vähi ja A. Kuus olid osalenud 7. märtsil 1951 ka Saika punkrilahingus, pääsedes sealt aga minema. Pärast lahingut punker põletati julgeoleku poolt. Langenud metsavennad viidi äratundmiseks julgeolekusse ja maeti hiljem Ristimäe metsa sooserva. Selles punkris langenud metsavendadele on avatud ausammas, ning igal aastal korraldab mälestusürituse Kaitseliit. Tabina järv on olnud rändjärv. Tema endine asukoht olnud Puutli metsas kahe kõrge mäe vahel. Sealt asunud ta kolme kilomeetri kaugusele Tabinale. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Todor Ivančov

Todor Ivančov (Тодор Иванчов; 1858–1906) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 13. oktoobrist 1899 kuni 5. jaanuarini 1901.
Dimitǎr Grekov

Dimitǎr Panajotov Grekov (Димитър Панайотов Греков; 14. september 1847 – 7. mai 1901) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 30. jaanuarist kuni 13. oktoobrini 1899.
Konstantin Stoilov

Konstantin Stoilov (Константин Стоилов; (J) 23. september 1853 – (J) 23. märts 1901) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 1887. aastal ja aastatel 1894–1899.
Stefan Stambolov

Stefan Nikolov Stambolov (Стефан Николов Стамболов; 31. jaanuar 1854 – 6. juuli 1895) oli Bulgaaria revolutsionäär, peaminister 1887–1894 ja riigipea 1886–1887.
Dragan Cankov

Dragan Kiriakov Cankov (Драган Кириаков Цанков; 25. oktoober 1828 – 11. märts 1911) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 1880. aastal ja aastatel 1883–1884.
Leonid Sobolev

Leonid Nikolajevitš Sobolev (Леонид Николаевич Соболев; 9. juuni 1844 – 13. oktoober 1913) oli Venemaa sõjaväelane, Bulgaaria peaminister 1882 – 19. september 1883.
Johan Casimir Ehrnrooth

Johan Casimir Ehrnrooth (26. november 1833 Nastola – 5. veebruar 1913 Helsingi) oli Soome (soomerootsi) päritolu Venemaa sõjaväelane. 1881. aastal oli ta lühikest aega Bulgaaria peaminister. Vene sõjaväes jõudis ta kindralleitnandi auastmeni ja sai tsaari usaldusmeheks. Ta osales imaam Šamili vastases sõjas Tšetšeenias, Poolas mässu mahasurumisel ja Bulgaarias osmanitevastases võitluses. Pärast Bulgaaria iseseisvumist oli ta Bulgaaria sõjaminister.
Bulgaaria kirjandus

Bulgaaria kirjandus on bulgaaria keeles kirjutatud kirjandus. Bulgaaria kirjandustraditsioon on üks vanemaid slaavi rahvaste seas, selle juured ulatuvad 9. sajandisse, kui eksisteeris Esimene Bulgaaria riik. Järgmistel sajanditel tõlgiti palju raamatuid kreeka keelest, kuid loodi ka originaalteoseid. Kirjutamiseks kasutati glagoolitsat ja kohandatud kirillitsat. Bulgaaria õpetlaste teosed mõjutasid ülejäänud slaavi maailma. Pärast Esimese Bulgaaria riigi lõppu 1018 toimus kirjanduelus tagasilangus. Teise Bulgaaria riigi loomisega saabus uus õitseaeg. Keskaegse bulgaaria kirjanduse teemad olid vaimulikud, teoste enamiku moodustasid hümnid, traktaadid, apokrüüfid ja hagiograafiad, tihti heroilise ja õpetliku stiiliga. Teise Bulgaaria riigi lõpp ja langemine Osmanite võimu alla 1396. aastal oli tõsine hoop kirjandusele ja kultuurile üldiselt. Kirjanduslik tegevus koondus kloostritesse, mis püsisid bulgaaria kultuurielu keskustena. Kõik vähesed loodavad teosed olid endiselt religioonikesksed. Kuni 17. sajandini olulisi muutusi ei toimunud. Hristo Botev Vasil Drumev Angel Karaliitšev Georgi Markov Ljubomir Peevski Elin Pelin Emilijan Stanev Pavel Vežinov
Todor Burmov

Todor Stojanov Burmov (Тодор Стоянов Бурмов; umbes 2. jaanuar 1834 – 25. oktoober 1906) oli Bulgaaria esimene peaminister 1879.
Apollonios

Apollonios on mitme tuntud isiku nimi. Apollonios Atikast oli kujur (1. sajand eKr) Apollonios Kronos oli filosoof (4. sajand eKr) Apollonios Pergest oli matemaatik ja astronoom (3. ja 2. sajand eKr) Apollonios Rhodoselt oli eepik (3. sajand eKr) Apollonios Tralleisest oli kujur (hellenismiaeg) Apollonios Tyanast oli matemaatik ja filosoof (1. sajand pKr) Apollonios ehk Molon oli retoorik (2. ja 1. sajand eKr) Apollonius oli Ida-Rooma konsul 460. aastal
Jan Hus

Jan Hus (umbes 1370 – 6. juuli 1415 Konstanz) oli tšehhi usureformaator ja filosoof. Tema pooldajaid nimetatakse hussiitideks. 15. sajandil tõi Jan Hus välja oma põhimõtted: Kritiseeris kirikuametite müüki. Indulgentside (patulunastuskiri) müük pole kooskõlas ristiusu õpetusega. Sakramentide (kiriklikud rituaalid, 7 tükki) saamiseks ei pea inimene maksma. Nõudis kirikuvarade sekulariseerimist (ilmalikustamist). Tema meelest oli usulise tõe ainukeseks kriteeriumiks piibel. Jan Hus võttis tšehhi keeles kasutusele š ja ž tähe. 1415 otsustas Konstanzi kirikukogu, et Jan Hus on ketser ning ta põletati tuleriidal.  Pikemalt artiklis Hussiitide sõjad, Hussiidid, Esimene Praha defenestratsioon, 1419 1420. aastatel algasid Tšehhis tšehhi vaimuliku Jan Husi algatatud roomakatoliku kiriku reformiliikumise pooldajate ning roomakatoliku kirikut pooldava Saksa-Rooma riigi vahel sõjategevus, mille haripunkt oli Tšehhis 1419–1437. Ülestõus algas 1419. aastal Prahas pärast Böömimaal kuninga Václav IV surma. Böömimaa valitsejaks valiti Leedu suurvürstiriigist Jagelloonide dünastiast Vytautas, kes valitses kuni surmani 1430. aastal. Ülestõus haaras Praha järel ka Tšehhi lõuna- ja kirdealad. Hussiitide peamise sõjajõu moodustasid taboriidid Jan Žižka ja Prokop Suure juhtimisel, nad lõid tagasi mitu hussiitidevastast ristisõda, kuni said 1437. aastal lüüa ja 1452 alistus Tábori linn. Reformatsioon
Călin Popescu-Tăriceanu

Călin Constantin Anton Popescu-Tăriceanu (sündinud 14. jaanuaril 1952) on Rumeenia poliitik. 28. detsembrist 2004 kuni 22. detsembrini 2008 oli ta Rumeenia peaminister. Ta oli Rahvuslik-Liberaalse Partei esimees 19. juunist 2015 kuni 19. oktoobrini 2020.
Eugen Bejinariu

Eugen Bejinariu (sündinud 28. jaanuaril 1959 Suceavas Rumeenias) on Rumeenia poliitik, kes oli peaministri kohusetäitja 21.–28. detsembrini 2004.
Adrian Năstase

Adrian Năstase (sündinud 22. juunil 1950 Bukarestis) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 12. detsembrist 2000 kuni 21. detsembrini 2004. Jaanuaris 2012 mõistis kohus Adrian Năstase korruptsiooni eest kaheks aastaks vangi. Rumeenia ülemkohus leidis, et Năstase kogus 2004. aasta valimiskampaania ajal sotsiaaldemokraatide presidendikandidaadina ebaseaduslikult 1,6 miljonit eurot. Pärast kohtuotsuse jõustumist üritas ta enesetappu. 2013. aastal ta vabanes vanglast. Jaanuaris 2014 mõistis Rumeenia ülemkohus ta uutes kohtuasjades süüdi altkäemaksu võtmises ja väljapressimises ning määras karistuseks vastavalt 4 ja 3 aastat vangistust. Rumeenia endine peaminister läheb vangi Rumeenia ekspeaminister mõisteti korruptsiooni eest teist korda vangi, ERR uudised, 7. jaanuar 2014
Mugur Isărescu

Mugur Constantin Isărescu (sündinud 1. augustil 1949 Drăgășanis Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 16. detsembrist 1999 kuni 12. detsembrini 2000.