laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Emil Sperlingk

Emil Sperlingk (ka Sperrlingk; 13. aprill 1886 Tartu – 11. oktoober 1936 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem. Ta alustas tööd vanglate alal Tartu vangla kantseleiametnikuna, hiljem vanglaülema abina. Oli Riias keskvangla ülema abi, hiljem Viljandi ja Võru vangla ülem. 1915. aastal määrati ta Tartu vangla ülemaks, oli selles ametis kuni Saksa okupatsioonini. Pärast okupatsiooni oli taas Tartu vangla ülem ja vangimajade inspektori kohusetäitja. 1923. aastal määrati ta Keskvangla ülemaks. Pärast 11. novembril 1934 toimunud Artur Sirgu põgenemist saadeti ta erru, ametlikult "tervislikkudel põhjustel". "Leinateateid. Keskvangla ülem E. Sperlingk †". Postimees nr 276, 12. oktoober 1936. lk 4
Jõvan Kõrla

Jõvan Kõrla (mari Йыван Кырла; kodanikunimi Kirill Ivanov, Кирилл Иванович Иванов; 17. märts 1909 Kupsola küla, Vjatka kubermang (tänapäeval Marimaa) – 3. juuli 1943 Krasnoturjinsk, Sverdlovski oblast) oli mari näitleja ja luuletaja. Jõvan Kõrla oli pärit vaesest talupoja perekonnast. Kooli lõpetamise järel suunati ta 1926. aastal õppima Kaasani Ülikooli töölisfakulteedi mari osakonda. 1929. aastal jätkas ta õpinguid Moskva Kinematograafiatehnikumis. 1931. aastal mängis Jõvan Kõrla esimeses Nõukogude täispikas helimängufilmis "Lähetus ellu" Mustafa rolli. Kõrla marikeelsed väljendid ja laulud filmis tõstsid maride eneseteadvust ja ta sai rahva hulgas väga populaarseks. Jõvan Kõrla avaldas kolm luulekogu. Tema esikkogu "Ме ударне улына" ("Me oleme lööktöölised") ilmus 1931. aastal. 1932. aastal avaldas ta järgmise luulekogu "Революцийын йукшо дене муралтем мый йывыртен" ("Revolutsiooni häälega laulan ma õnnest"). Jõvan Kõrla kolmas luulekogu "Шочмо кече" ("Sünnipäev") ilmus 1935. aastal. 1937. aasta algul kolis Jõvan Kõrla Joškar-Olasse ja asus tööle Mari Riiklikus Draamateatris. 23. aprillil 1937 arreteeriti Jõvan Kõrla süüdistatuna kontrrevolutsioonilisse gruppi kuulumises. Viis kuud hiljem mõisteti talle 10 aastat vabaduskaotust ja ta saadeti vangilaagrisse. Arreteerimise formaalseks ettekäändeks oli 18. aprillil 1937 Joškar-Ola restoranis "Onar" aset leidnud vahejuhtum. Üliõpilane Nikolai Gorohhov tuli maride laudkonna juurde ja keelas neil omavahel mari keeles rääkida. Jõvan Kõrla lõi seepeale Gorohhovile pudeliga pähe ja hüüdis: "Kodanikud, meil, maridel, keelatakse oma keeles rääkida. Ühineme kõigi vastu, kes ei oska mari keeles rääkida. Kõik venelased välja." 1956. aastal rehabiliteeriti ta postuumselt. 2009. avati Joškar-Olas Jõvan Kõrla ausammas. Йыван Кырля marisong.ru "Lähetus ellu" 6. detsembril kell 11.15 RTR-Planeta MTÜ Fenno-Ugria Asutus "Й. Кырля. Путевка в жизнь" Государственный архив Республики Марий Эл Йыван Кырля. Так вот он какой, Мустафа! peoples.ru Йыван Кырла kino-teatr.ru Йыван Кырла – Биография pomnipro.ru Йыван Кырла (Кирилл Иванович Иванов) marimedia.ru Joškar-Olas avati Jõvan Kõrla ausammas MTÜ Fenno-Ugria Asutus
Halliku metsandik

Halliku metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Halliku metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva, Mustvee, Peipsiääre ja Tartu valla riigimetsi. RMK. Halliku metsandik (vaadatud 10.06.2017) Halliku metsandik RMK andmebaasis
Laiuse metsandik

Laiuse metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Laiuse metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva, Mustvee, Põltsamaa ja Tartu valla riigimetsi. RMK. Laiuse metsandik (vaadatud 10.06.2017) Laiuse metsandik RMK andmebaasis
Pikknurme metsandik

Pikknurme metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Pikknurme metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põltsamaa riigimetsi. RMK. Pikknurme metsandik (vaadatud 10.06.2017) Pikknurme metsandik RMK andmebaasis
Põltsamaa metsandik

Põltsamaa metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Põltsamaa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Põltsamaa valla riigimetsi. RMK. Põltsamaa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Põltsamaa metsandik RMK andmebaasis
Torma metsandik

Torma metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Torma metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Mustvee valla riigimetsi. RMK. Torma metsandik (vaadatud 10.06.2017) Torma metsandik RMK andmebaasis
Vaimastvere metsandik

Vaimastvere metsandik on metsandik Jõgevamaa metskonnas. Vaimastvere metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Jõgeva ja Põltsamaa valla riigimetsi. RMK. Vaimastvere metsandik (vaadatud 10.06.2017) Vaimastvere metsandik RMK andmebaasis
Audru metsandik

Audru metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Audru metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa, Lääneranna, Tori, Kihnu valla ja Pärnu linna riigimetsi. RMK. Audru metsandik (vaadatud 10.06.2017) Audru metsandik RMK andmebaasis
Kilingi metsandik

Kilingi metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Kilingi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tori valla, Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi. Kilingi metskond RMK. Kilingi metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kilingi metsandik RMK andmebaasis
Taali metsandik

Taali metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Taali metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa, Tori valla ja Pärnu linna riigimetsi. RMK. Taali metsandik (vaadatud 10.06.2017) Taali metsandik RMK andmebaasis
Varbla metsandik

Varbla metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Varbla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa valla, Pärnu linna ja Lääneranna valla riigimetsi. RMK. Varbla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Varbla metsandik RMK andmebaasis
Vändra metsandik

Vändra metsandik on metsandik Vändra metskonnas. Vändra metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Pärnumaa ja Tori valla riigimetsi. RMK. Vändra metsandik (vaadatud 10.06.2017) Vändra metsandik RMK andmebaasis
Kanaküla metsandik

Kanaküla metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Kanaküla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala, Saarde ja Mulgi valla riigimetsi. RMK. Kanaküla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kanaküla metsandik RMK andmebaasis
Laiksaare metsandik

Laiksaare metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Laiksaare metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Häädemeeste ja Saarde valla riigimetsi. RMK. Laiksaare metsandik[alaline kõdulink] (vaadatud 10.06.2017) Laiksaare metsandik RMK andmebaasis
Orajõe metsandik

Orajõe metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Orajõe metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Häädemeeste ja Tali valla riigimetsi. RMK. Orajõe metsandik (vaadatud 10.06.2017) Orajõe metsandik RMK andmebaasis
Riisselja metsandik

Riisselja metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Riisselja metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi. RMK. Riisselja metsandik (vaadatud 10.06.2017) Riisselja metsandik RMK andmebaasis
Surju metsandik

Surju metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Surju metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna, Häädemeeste ja Saarde riigimetsi. RMK. Surju metsandik (vaadatud 10.06.2017) Surju metsandik RMK andmebaasis
Aimla metsandik

Aimla metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Aimla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi. RMK. Aimla metsandik (vaadatud 10.06.2017) Aimla metsandik RMK andmebaasis
Karksi metsandik

Karksi metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Karksi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viljandi ja Mulgi valla riigimetsi. RMK. Karksi metsandik (vaadatud 10.06.2017) Karksi metsandik RMK andmebaasis
Kõpu metsandik

Kõpu metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Kõpu metsandik hõlmab osaliselt Mulgi ja Põhja-Sakala valla riigimetsi. RMK. Kõpu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kõpu metsandik RMK andmebaasis
Vastsemõisa metsandik

Vastemõisa metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Vastemõisa metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi. RMK. Vastemõisa metsandik (vaadatud 10.06.2017) Vastemõisa metsandik RMK andmebaasis
Õisu metsandik

Õisu metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Õisu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viiratsi, Pärsti, Paistu ja Mulgi valla riigimetsi. RMK. Õisu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Õisu metsandik RMK andmebaasis
Alatskivi metsandik

Alatskivi metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Alatskivi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Tartu ja Peipsiääre valla riigimetsi. RMK. Alatskivi metsandik (vaadatud 10.06.2017) Alatskivi metsandik RMK andmebaasis
Savala

Savala on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ääres. Savalas on rahvamaja ja raamatukogu. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Enne Maidla valla liitumist Lüganuse vallaga 2013. aastal oli Savala Maidla valla halduskeskus. Maidla rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elva metsandik

Elva metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Elva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Tartu, Nõo ja Kambja valla riigimetsi. RMK. Elva metsandik (vaadatud 10.06.2017) Elva metsandik RMK andmebaasis
Kastre metsandik

Kastre metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Kastre metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Peipsiääre, Tartu, Luunja, Kastre ja Räpina valla riigimetsi. RMK. Kastre metsandik (vaadatud 10.06.2017) Kastre metsandik RMK andmebaasis
Laeva metsandik

Laeva metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Laeva metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Tartu ja Luunja valla ning Tartu linna riigimetsi. RMK. Laeva metsandik (vaadatud 10.06.2017) Laeva metsandik RMK andmebaasis
Tartu metsandik

Tartu metsandik on metsandik Tartumaa metskonnas. Tartu metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Elva, Luunja, Kastre, Kambja ja Nõo valla riigimetsi. RMK. Tartu metsandik (vaadatud 10.06.2017) Tartu metsandik RMK andmebaasis
Sardiinia ralli

Sardiinia ralli (Rally di Sardegna) on Itaalias Sardiinia saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Sardiinia ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles) Leht Facebookis
Korsika ralli

Korsika ralli (Tour de Corse) on Korsika saarel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Korsika ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Rasmus

Rasmus on mehenimi. Rasmus on Soome ansambli The Rasmus endine nimi. Rasmus on rootsi muusik. Rasmus on koht Kanadas Alberta provintsis. Rasmus on tegelane Soome telesarjas "Varjatud elud". Rasmus Persson on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Hulkur Rasmus Erasmus
Suurbritannia ralli

Suurbritannia ralli ehk Walesi ralli (inglise keeles Wales Rally GB) on Suurbritannias Walesis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Suurbritannia ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Kataloonia ralli

Kataloonia ralli (Rally de Catalunya) on Hispaanias Kataloonias toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Kataloonia ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Itaalia ralli

Itaalia ralli nime on kandnud järgmised rallid: Sanremo-Sestriere ralli aastail 1970 ja 1971 Sanremo ralli aastail 1988–2003 Sardiinia ralli alates aastast 2004
Mehhiko ralli

Mehhiko ralli on Mehhikos toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Mehhiko ralli sai alguse 1979. aastal Rally America nime all. WRC kalendrisse lisandus etapp 2004. aastal. Leóni publikukatse on oma 910 meetriga WRC ajaloo lühim kiiruskatse. Mehhiko ralli on WRC etappidest kõrgeim, jõudes kuni 2737 meetrini merepinnast. Madalama õhurõhu tõttu kaotavad autod kuni 20% võimsusest. 2007. aasta Mehhiko ralli oli WRC ajaloo üks lühemaid rallisid – selle kogupikkus koos ülesõitudega oli pisut vähem kui 850 kilomeetrit. Sellest aga enam kui 366 kilomeetrit moodustasid kiiruskatsed, mis tähendab, et lausa 43 protsenti kogupikkusest oli ajavõtuga. jrk.nr, aasta – piloot/kaassõitja – automark 1993 Giuseppe Spataro / Jean Noel Valdelièvre – Mitsubishi Eclipse 1994 Agustín Zamora / Gabriel Marín – Mitsubishi Eclipse 1997 Roger Hull / Sean Gallagher – Mitsubishi Eclipse 1998 Carlos Izquierdo / Angélica Fuentes – Nissan Tsuru 1999 Gabriel Marín / Javier Marín – Mitsubishi Lancer Evolution 2000 Douglas Gore / Mark Nelson – Mitsubishi Lancer Evolution – Under FIA observation 2001 Ramón Ferreyros / Raúl Velit – Toyota Celica GT-Four ST205 – 15º Corona Rally América 2002 Harri Rovanperä / Risto Pietiläinen – Peugeot 206 WRC Peugeot Total – 16º Corona Rally México 2003 Marcos Ligato / Rubén García – Mitsubishi Lancer Evolution VII – 17º Corona Rally México 2004 Markko Märtin / Michael Park – Ford Focus RS WRC 03 – 1. Corona Rally México 2005 Petter Solberg /  Phil Mills – Subaru Impreza WRC 2005 2006 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën Xsara WRC – 3. Corona Rally México 2007 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 4. Corona Rally México 2008 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 5. Corona Rally México 2009 Manfred Stohl / Ilka Minor – Mitsubishi Lancer Evo – Rally de las Naciones 2010 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën C4 WRC – 7. Rally Guanajuato Bicentenario 2011 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën DS3 WRC −8. Rally Guanajuato Mexico 2012 Sébastien Loeb / Daniel Elena – Citroën DS3 WRC – 9. Rally Guanajuato Mexico 2013 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 10. Rally Guanajuato Mexico 2014 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 11. Rally Guanajuato Mexico 2015 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Volkswagen Polo R WRC – 12. Rally Guanajuato Mexico 2016 Jari-Matti Latvala / Miikka Anttila – Volkswagen Polo R WRC – 13. Rally Guanajuato Mexico 2017 Kris Meeke / Paul Nagle – Citroën C3 WRC – 14. Rally Guanajuato Mexico 2018 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Ford Fiesta WRC – 15. Rally Guanajuato Mexico 2019 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Citroën C3 WRC – 16. Rally Guanajuato Mexico 2020 Sébastien Ogier / Julien Ingrassia – Toyota Yaris WRC – 17. Rally Guanajuato Mexico  Mehhiko ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Monte Carlo ralli Koduleht (inglise keeles)
Argentina ralli

Argentina ralli on Argentinas toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Argentina ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Portugali ralli

Portugali ralli on Portugalis kruusa- ja asfaldikattega teedel toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Esimene ralli toimus 1967. aastal ja alates aastast 1973 korraldati võistlusi 29 aastat MM-etappidena. 2000. aastal tunnustati Portugali rallit aasta parima etapi tiitliga. Aastatel 2002–2006 ja 2008 ei kuulunud ralli maailmameistrivõistluste arvestusse. Ralli kaks edukaimat sõitjat on seni soomlane Markku Alén, kes võitis võistluse viis korda aastatel 1975, 1977, 1978, 1981 ja 1987 ning prantslane Sébastien Ogier, kes samuti võitis viis korda aastatel 2010, 2011, 2013, 2014 ja 2017.  Portugali ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Poola ralli

Poola ralli on Poolas toimuv autoralli. Ralli toimub alates 1921. aastast, millega see on Monte Carlo ralli järel vanuselt teine maailmas. Autoralli maailmameistrivõistluste kavas oli see kõige esimesel aastal (1973) ning samuti 2009 ja 2014–2017. Kõige rohkem on Poola rallit võitnud Sobiesław Zasada (4 korda).  Poola ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Austraalia ralli

Austraalia ralli on Austraalias toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp.  Austraalia ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Saksamaa ralli

Saksamaa ralli on Saksamaal toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Ralli toimub alates 1982. aastast igal aastal. Autoralli MM kalendris on see olnud alates 2002. aastast, v.a 2009. aastal, kui rallit ei korraldatud. 2017., 2018. ja 2019. aastal võitis ralli Ott Tänak.  Saksamaa ralli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (inglise keeles)
Jay Asher

Jay Asher (sündinud 30. septembril 1975 Arcadias Californias) on Ameerika Ühendriikide noorsookirjanik, kelle tuntuim teos on koolikiusamisest ja suitsiidist kõnelev noorteromaan "Kolmteist põhjust" ("13 Reasons Why"). "Kolmteist põhjust" ilmus inglise keeles 2007. aastal, eestikeelse tõlke Liisa Raudsepalt avaldas 2010. aastal kirjastus Tänapäev. 31. märtsil 2017 esilinastus Netflixis raamatu põhjal tehtud telesari. Asherilt on ilmunud ka romaanid "The Future of Us" (2011, koos Carolyn Mackleriga) ja "What Light" (2016). 2016. aastal külastas Asher kirjandusfestivali Prima Vista raames Tartut. Romaani "Kolmteist põhjust" ametlik koduleht Triin Toomesaar "Ameerika noortekirjanik Jay Asher: „Kiusamisest ja enesetapust tuleb rääkida!”" Õpetajate Leht, 15. aprill 2016
Balašov

Balašov on linn Venemaal Saratovi oblastis, Balašovi rajooni keskus. Asub Hopjori jõe ääres. Balašov on rajatud 18. sajandi alguses ja sai nime vürst Ivan Balašovi järgi. Linnaõigused sai 1780. aastal. Peamised tööstusharud on tekstiili- ja toiduainetööstus. Elanikke oli linnas 2005. aastal 96 700, 2007. aastal 93 400 ja 2009. aastal 91 600. Balašov (aadlisuguvõsa) Balašovi koduleht
Isak Saba

Isak Mikal Saba (15. november 1875 Unjárga vald, Norra – 1. juuni 1921 Vardø) oli saami õpetaja ja poliitik. 11. oktoobril 1906 sai temast esimene Stortingisse valitud saam. Ta esindas Finnmarki Norra Töölisparteis 1907–1912. Isak Saba on luuletuse, hilisema saami hümni "Sámi soga lávlla" sõnade autor.
Johann Koch

Johann Koch (surnud 1602) oli Tartu rae liige aastail 1592–1600. Tema vanemad olid Helmstedti rae liige Johann Koch ja Emerentia Westerhoff. Abiellus Anna Kudlingiga (surnud 1620), kes oli Lähtru mõisniku Engelbrecht Kudlingi ja Anna Taube tütar. Maetud 3/13. mail 1602 Tartus. Tema poeg oli Tallinna kodanik ja Suurgildi vanem Johann Koch (surnud 1653) ja pojapoeg Tallinna Pühavaimu koguduse õpetaja Peter Koch (8/18. juuni 1620 – 1669) Georg Adelheim, Revaler Ahnentafeln, Zweite Lieferung, Reval 1932. S. 170.
Alexander von Glehn

Alexander von Glehn (10/22. august 1804 Tallinn – 1839) oli Mäeküla mõisnik. Tema isa oli Tallinna kaupmees Peter von Glehn. Ta õppis 1825–1829 Tartu Ülikoolis majandusteadust, korporatsioon Estonia liige. Põllumees, 1833 omandas Mäeküla mõisa.
Heinrich Bark

Heinrich Bark (16/28. jaanuar 1807 Eistvere – 16/28. jaanuar 1871) oli Liivimaa põllumees. Ta oli Hermann von zur Mühleni ja Charlotta Wilhelmina Roop poeg. Ta oli Venemaa pankuri ja rahaministeri Peter Bark (Петр Львович Барк) vanaisa. Õppis 1827–1831 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige. Valitses Vastseliina ja Eistvere mõisa, 1838–1839 oli Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi inspektor, 1839–1860 valitses ja hiljem kuulus tema perele Kaave mõis. 1907. "Das landwirtschaftliche Institut in Alt-Kusthof 1834–1839." Baltische Monatsschrift 64:238.
Johann Eduard Thorenfeld

Johann Eduard Thorenfeld (19/31. august 1810 Tallinn – 18/29. veebruar 1840) oli Tallinna arst. Tema isa oli aednik Severin Thorenfeld. Ta õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1832–1839 (lõpetas II klassi arstina), korporatsioon Estonia liige, seejärel arst Tallinnas.
Ludwig Frankhaenel

Ludwig Karl Friedrich Frankhaenel (10/22. jaanuar 1845 Uue-Antsla – 27. juuli/8. august 1892) oli Eestimaa vaimulik. Ta oli Saksi kodaniku Christian Frankhaeneli poeg. Õppis 1865–1870 (grad. stud.) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige. Sai 1871 Võru praostkonna vikaariks ja 1872 Väike-Maarja koguduse õpetajaks. Abiellus Anna Hollmanniga.
Aasta Rosin

Aasta Rosin on Eesti Lastekirjanduse Keskuse välja antav auhind eelnenud aasta 1. detsembrist kuni jooksva aasta 30. novembrini Eesti Lastekirjanduse Keskusse saabunud erilisele ja silmapaistvale eesti lasteraamatule. Auhinda antakse välja alates 2004. aastast. Auhinna määramisel hinnatakse kas kirjaniku- või kunstnikutööd või raamatut tervikuna. Auhinnaks on üks kilo rosinaid ja rahaline preemia, mis makstakse ühele autorile või läheb jagamisele mitme autori vahel. Preemia summa eraldatakse Eesti Lastekirjanduse Keskuse eelarvest. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest. 2004 – Henno Käo, "Väike rüütel Rikardo" (Tänapäev, 2004). 2005 – kogumik "Ruttu tuttu! Eesti isade unejutte", autorid Karl-Martin Sinijärv, Veiko Belials, Andrus Kivirähk, Juhani Püttsepp, Contra, Jürgen Rooste, Jaanus Vaiksoo, Kivisildnik, Peeter Sauter, Jaan Tätte ja Peep Pedmanson; pildid: Jüri Mildeberg. (Ajakirjade Kirjastus, 2005). 2006 – Maarja Kangro (tekst) ja Kirke Kangro (pildid), "Puuviljadraakon" (2006). 2007 – Aili Kalavus, Mare Müürsepp ja Mare Hunt, "Kui Arno isaga koolimajja jõudis ..." (Ilo, 2007). 2008 – Regina Lukk-Toompere (illustratsioonid), Muinasjutukogumik "Elas kord ..." (Avita, 2008). 2009 – Piret Raud, "Härra Linnu lugu" (Tammerraamat, 2009) ja "Mister Bird's Story" (Tammerraamat, 2009). 2010 – Aino Pervik (tekst) ja Jüri Mildeberg (pildid), "Ühes väikses veidras linnas" (Tänapäev, 2009). 2011 – Aidi Vallik (tekst) ja Piret Mildeberg (pildid), "Mannikese lugu" (Lugu-Loo, 2010). 2012 – Tiia Mets, "VahvaToomas. Vana Toomase legend" (Päike ja Pilv, 2012). 2013 – Anti Saar (tekst) ja Alvar Jaakson (pildid), "Kuidas meil asjad käivad" (Tänapäev, 2013). 2014 – Maris Pruuli (tekst) ja Regina Lukk-Toompere (illustratsioonid), "Maiasmoka atlas" (Regio, 2014). 2015 – Kertu Sillaste, "Ei ole nii!" (Päike ja Pilv, 2015). 2016 – Triinu Laan, "Vana katkine kass" (Päike ja Pilv, 2016). 2017 – Mare Müürsepp, Heli Lukner ja Angelika Schneider, "Füübits" (Tammerraamat, 2017). 2018 – Anti Saar, illustreerija Urmas Viik, "Mina, Milda ja meister Michel" (Eesti Kunstimuuseum, KUMU, 2018). 2019 – Ilmar Tomusk, Priit Pärn. „Kõrvalised isikud“ (Tammerraamat, 2019). 2020 – Juhani Püttsepp, illustreerija Gundega Muzikante. "On kuu kui kuldne laev" (Tammerraamat, 2020). 2021 – Indrek Koff, illustreerija Elina Sildre. "Kuhu lapsed said?" (Härra Tee ja proua Kohvi, 2021). 2022 – Kadri Kiho, illustreerija Stella Salumaa "Endel ja Kati" (Päike ja Pilv, 2022) "Aasta Rosina auhind. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2020. Vaadatud 29. detsembril 2019. Aasta Rosina auhind - Eesti Lastekirjanduse Keskus. Vaadatud 06.01.2022.
Ajajõe tagant

"Ajajõe tagant" on kirjastuse Ilmamaa 2004. aastast välja antav raamatusari. Sarja on kujundanud Mari Ainso. Sarja "Ajajõe tagant" raamatud. ilmamaa.ee Sari "Ajajõe tagant" Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee Sarja raamatuid raamatukoi.ee andmebaasis
Detektiiv Lotte

"Detektiiv Lotte" on Eesti lastemuusikal. Muusikali helilooja on Priit Pajusaar, libretistid Janno Põldma ja Heiki Ernits, laulusõnade autor Leelo Tungal, lavastas Ain Mäeots. Muusikal põhineb Lotte lugudel. Muusikal esietendus 28. novembril 2008 Vanemuise suures majas. Seda mängiti aastatel 2008–2015 ja 2019–2021 kokku 155 etendust. Lastemuusikal "Detektiiv Lotte" Vanemuise teatri kodulehel. Vaadatud 12.06.2017. Täna toimus lastemuusikali „Detektiiv Lotte“ 150. etendus Vanemuise teatri kodulehel. Vaadatud 06.11.2023. Lastemuusikal "Detektiiv Lotte" Vanemuise teatri kodulehel