laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jean le Rond d'Alembert

Jean-Baptiste le Rond d'Alembert (16. november 1717 – 29. oktoober 1783) oli Prantsuse matemaatik, füüsik, filosoof, entsüklopedist ja muusikateoreetik. Kuni 1759. aastani oli ta koos Denis Diderot'ga prantsuse esimese entsüklopeedia "Encyclopédie" toimetaja. "Valik prantsuse esseid", koostanud ja tõlkinud Aleksander Aspel, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1938, lk 165–174 ("Komöödiateatrist Genfis", "Komöödia üle")  Jean le Rond d'Alembert – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jean le Rond d'Alembert Encyclopædia Britannicas (inglise keeles) Jean-Baptiste d’Alembert ja tema mehaanika. Eesti Füüsika Selts
Tione di Trento

Tione di Trento (saksa: Taun, Teyen või Tillen) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3528 inimest ja valla pindala on 33,3 km². Tione di Trento vallas on frazione (alljaotus) Saone. Tione di Trento külgneb järgmiste valdadega: Tre Ville, Porte di Rendena, Comano Terme, Bleggio Superiore, Sella Giudicarie, Borgo Lares, Breguzzo, Ledro ja Pieve di Bono-Prezzo. Aastani 1918 oli Tione osa Habsburgide monarhiast (Austria poolest pärast Austria-Ungari kompromissi), samanimelise ringkonna keskus, üks 21-st Bezirkshauptmannschaftist Tirooli provintsis. Postijaam avati aastal 1851. Linna koduleht
Ton (Trento)

Ton (saksa: Thun) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1228 inimest ja valla pindala on 26,4 km². Ton külgneb järgmiste valdadega: Predaia, Cortaccia sulla strada del vino, Denno, Roverè della Luna, Campodenno, Mezzocorona, Sporminore, Spormaggiore ja Mezzolombardo.
Torcegno

Torcegno (saksa: Türtchein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost idas. Torcegno külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Telve di Sopra, Fierozzo, Ronchi Valsugana, Roncegno Terme ja Borgo Valsugana.
Susan Sarandon

Susan Abigail Sarandon (sünninimega Tomalin, sündinud 4. oktoobril 1946) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja aktivist. Ta on võitnud naispeaosatäitja Oscari ja Briti Akadeemia parima naisnäitleja auhinna. 1999. aastal nimetati ta UNICEF-i hea tahte saadikuks ja 2006. aastal sai ta humanitaarabiorganisatsiooni Action Against Hungeri auhinna. Bernice, Janet (2007). "Susan Catches Wales". Ancestry Magazine. Vaadatud 27. märts 2011.
Trambileno

Trambileno (saksa: Trumbeleis) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost lõunas. Trambileno külgneb järgmiste valdadega: Rovereto, Terragnolo, Vallarsa, Posina ja Valli del Pasubio. Seda tuntakse Eremo di San Colombano kloostri asukohana, kirik kaljueendil. Bento Gonçalves, Brasiilia, aastast 2007
108 eKr

Aasta 108 eKr ehk ab urbe condita DCXLVI (646). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 111 eKr | 110 eKr | 109 eKr | 108 eKr | 107 eKr | 106 eKr | 105 eKr | ► | ►► Hiinlased rajasid kaubajaama, millest saab alguse hilisem Pyongyang. ... Marcus Livius Drusus vanem, Vana-Rooma poliitik
Variatsioonarvutus

Variatsioonarvutus on matemaatilise analüüsi haru, mis kasutab funktsionaalide variatsioone ((lõpmata) väikseid muutusi) funktsionaalide (kujutused funktsioonide hulgalt reaalarvude hulka) ekstreemumite (miinimumide ja maksimumide) leidmiseks. Funktsionaale väljendatakse sageli määratud integraalidena avaldistest, mis sisaldavad funktsioone ja nende tuletisi. Funktsioone, mis on funktsioonide ekstreemumid, saab leida Euleri-Lagrange'i võrrandi abil. Lihtne näide niisugusest ülesandest on leida lühim joon kahe punkti vahel. Kui kitsendusi ei ole, siis lahend on nende punktide vaheline sirglõik. Kui aga joon peab asetsema mingil pinnal, siis lahend ei ole nii ilmne ja lahendeid võib olla mitu. Neid lahendeid nimetatakse geodeetiliseks joonteks. Samalaadne ülesanne tuleneb Fermat' printsiibist: valgus liigub kahe punkti vahel mööda teed, millel on lühim optiline pikkus (optiline pikkus sõltub keskkonna materjalist). Mehaanikas on üks samalaadne printsiip vähima mõju printsiip. Paljud tähtsad ülesanded on seotud mitme muutuja funktsioonidega. Laplace'i võrrandi rajaväärtusülesannete lahendid rahuldavad Dirichlet' printsiipi. Plateau ülesande puhul tuleb leida minimaalpind, mille äär on antud ruumiline joon. Lahendi saab sageli leida, kastes traadi seebimullilahusesse. Selliseid katseid on suhteliselt lihtne teha, kuid nende tõlgendamine ei ole kaugeltki lihtne, sest lokaalseid minimaalpindu võib olla mitu ja neil võib olla mttetriviaalne topoloogia.
109 eKr

Aasta 109 eKr ehk ab urbe condita DCXLV (645). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 112 eKr | 111 eKr | 110 eKr | 109 eKr | 108 eKr | 107 eKr | 106 eKr | ► | ►► Roomlaste armee konsul Marcus Junius Silanuse juhtimisel sai teutoonide ja kimbrite vägedelt Rhône'i jõe lähedal lüüa. ... ...
Funktsionaali variatsioon

Funktsionaali variatsioon ehk funktsionaali esimene variatsioon on ühe muutuja funktsiooni diferentsiaali üldistus, funktsionaali muudu lineaarne peaosa mingis kindlas suunas. Seda mõistet kasutatakse ekstreemumülesannete teoorias ekstreemumi tarvilike ja piisavate tingimuste leidmiseks. Selles tähenduses kasutatakse seda terminit alates Joseph-Louis Lagrange'i 1762. aasta tööst "Essai d'une nouvelle méthode pour déterminer les maxima et les minima des formules intégrales indéfinies". Lagrange vaatles peamiselt klassikalise variatsioonarvutuse funktsionaale (mõju funktsionaale) kujuga J ( x ) = ∫ t 0 t 1 L ( t , x ( t ) , x ˙ ( t ) ) d t . ( ∗ ) {\displaystyle J(x)=\int \limits _{t_{0}}^{t_{1}}L(t,\;x(t),\;{\dot {x}}(t))\,dt.\qquad (*)} Vaatleme funktsionaali (*) muutust funktsiooniruumi ühest punktist teise (ühest funktsioonist teise). Selleks teeme asenduse x ( t ) ↦ x 1 ( t ) − x ( t ) {\displaystyle x(t)\mapsto x_{1}(t)-x(t)} ning asetame selle avaldisse (*). Eeldusel, et L {\displaystyle L} on pidevalt diferentseeruv funktsioon, kehtib võrdus, mis on analoogne funktsiooni diferentsiaali juhtumiga: J ( x 1 ) = J ( x ) + J 1 ( δ x ) + ε r ( x , x 1 ) , {\displaystyle J(x_{1})=J(x)+J_{1}(\delta x)+\varepsilon r(x,\;x_{1}),} kus jääkliige | r ( x , x 1 ) | → 0 {\displaystyle |r(x,\;x_{1})|\to 0}  on funktsioonide vaheline kaugus ja ε → 0 {\displaystyle \varepsilon \to 0} , ja δ x ( t ) = x 1 ( t ) − x ( t ) {\displaystyle \delta x(t)=x_{1}(t)-x(t)} . Seejuures nimetatakse lineaarset funktsionaali J 1 ( δ x ) {\displaystyle J_{1}(\delta x)} funktsionaali J ( x ) {\displaystyle J(x)} (esimeseks) variatsiooniks ning seda tähistatakse δ J {\displaystyle \delta J} .
Funktsiooni muut

Funktsiooni (reaalmuutuja funktsiooni) f ( x ) {\displaystyle f(x)} muut kohal x 0 {\displaystyle x_{0}} on uue muutuja (argumendi) Δ x 0 x = x − x 0 {\displaystyle \Delta _{x_{0}}x=x-x_{0}} funktsioon Δ x 0 f {\displaystyle \Delta _{x_{0}}f} , mis defineeritakse nii: Δ x 0 f ( Δ x 0 x ) = f ( x ) − f ( x 0 ) . {\displaystyle \Delta _{x_{0}}f(\Delta _{x_{0}}x)=f(x)-f(x_{0}).} Muutujat Δ x 0 x = x − x 0 {\displaystyle \Delta _{x_{0}}x=x-x_{0}} nimetatakse argumendi muuduks. Kui on selge, millisest x 0 {\displaystyle x_{0}} väärtusest (argumendi väärtusest) on jutt, kirjutatakse lühemalt: Δ f ( Δ x ) = Δ x 0 f ( Δ x 0 x ) . {\displaystyle \Delta f(\Delta x)=\Delta _{x_{0}}f(\Delta _{x_{0}}x).} Diferentsiaal Muut Г. И. Архипов, В. А. Садовничий, В. Н. Чубариков. Лекции по математическому анализу: Учебник для университетов и пред. вузов, 1999, lk 98.
Kulmbach

Kulmbach on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linnas elas 2009. aasta seisuga 26 842 inimest. Linnas asub ajalooline kindlus: Plassenburg. Tuntud on ka linnas toodetud Bratwursti variant (Kulmbacher Bratwurst). Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Büsingen am Hochrhein

Büsingen am Hochrhein on vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Konstanzi kreisis. Vald on eksklaav, mis on ümbritsetud Šveitsi territooriumiga. Büsingen am Hochrhein asub Reini ülemjooksul. Seda eraldab ülejäänud Saksamaast umbes 700 m laiune maariba. Vald piirneb Schaffhauseni kantoniga ja lõunas Reiniga, mille vastaskaldal asuvad Zürichi ja Thurgau kanton. Valla piir on 17,141 km pikk ja see on tähistatud 123 kiviga. Büsingenist sai Württembergi osa 1805. aasta Pressburgi rahuga. 1810. aastast kuulus see Badeni suurhertsogiriiki. 1918. aastal peeti Büsingenis referendum, millel 96% osalenutest hääletas Šveitsiga liitumise poolt. Kuna Šveitsil ei olnud Saksamaale pakkuda sobivat ala vahetuseks, jäi liitumine Šveitsiga ära. Hilisemad Šveitsiga liitumiskatsed on Šveits tagasi lükanud. Ametliku arvestuse järgi oli Büsingen am Hochrheinis 2015. aasta lõpus registreeritud 1358 inimest. Büsingen ei kuulu Euroopa Liidu tollialasse. Seetõttu ei kehti seal Euroopa Liidu majandusregulatsioonid, välja arvatud need, mis kehtivad Euroopa Liidu ja Šveitsi lepingutega kogu Šveitsis. Büsingenis on käibel Šveitsi frank, kuigi ka euro on ametlik maksevahend. 1980. aastate lõpuni ei saanud Büsingenis Saksa markades maksta. Siiski on levinuim maksevaluuta endiselt Šveitsi frank, kuna enamik elanikest töötab Šveitsis ja neile makstakse frankides. Büsingeni elanikud võivad valida kas Saksamaa või Šveitsi tervisekindlustuse vahel. Büsingen on suvel populaarne turismisihtkoht, mida külastavad nii Saksamaa kui Šveitsi turistid. Büsingeni elanike vähemalt 16-aastastel mootorsõidukitel on oma registreerimistunnus BÜS erinevalt teistest Konstanzi kreisi sõidukitest, mille registreerimistunnus on KN. Šveitsi tolliametnikud käsitlevad sõidukeid registreerimistunnusega BÜS nagu Šveitsi kodanike autosid. Büsingenil on nii Saksamaa kui Šveitsi sihtnumber. Kirjad lähevad kohale kui kirjutada aadressis 8238 Büsingen am Hochrhein Schweiz või: 78266 Büsingen am Hochrhein Deutschland. Kirjadele võib panna kas Saksa või Šveitsi postmargi. Tavaline kiri Büsingenist Šveitsi vajab kas 70 eurosendist Saksa või 85-rappist Šveitsi marki. Väljastpoolt Euroopa Liidu tolliala saadetud kaubad peavad mõnikord läbima kaks tollikontrolli: Saksamaale saabudes ja Büsingeni saabudes. Seda saab vältida, kui kasutada Šveitsi sihtnumbrit. Ka Büsingeni telefonidel on kaks suunakoodi: Saksamaa kood on +49 7734 ja Šveitsi kood +41 52. Kohalik jalgpalliklubi FC Büsingen osaleb Šveitsi jalgpalliliigas. Büsingenis on korraga kuni kümme Šveitsi politseinikku ja kolm Saksa politseinikku iga saja elaniku kohta. Kuna piirikontroll puudub, võib Schaffhauseni kantonipolitsei Büsigenis kurjategijaid vahistada ja tuua Šveitsi. Algkoolis käivad lapsed Büsingenis, keskkooli saab valida kas Saksa või Šveitsi oma. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Büsingeni valla koduleht
Aino Valmet

Aino Valmet (5. aprill 1928 Pärnu – 22. märts 1993 Tallinn) oli eesti filoloog ja Tartu Ülikooli õppejõud. Aino Valmet sündis teenistujate perekonnas. Ta õppis Pärnu Linna V algkoolis ning seejärel Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumis (praegu Pärnu Koidula Gümnaasium). Valmet alustas 1947. aastal tööd Pärnu I Mittetäielikus Keskkoolis ja asus Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt õppima. Pärast ülikooli lõpetamist 1953. aastal asus Valmet professor Johann Voldemar Veski juhendamisel õppima aspirantuuris. Samal aastal alustas ta tööd eesti keele kateedris. Esialgu täitis Valmet õppeülesande täitja kohustusi, 1955. aastal sai temast aga poole kohaga ning aasta hiljem täiskohaga õpetaja.1959. aastast alates oli ta Emakeele Seltsi liige. 1963. aastal sai Valmet vanemõpetajaks ja neli aastat hiljem dotsendi kohusetäitjaks. 1972.–1974. aastal oli ta Oulu Ülikoolis eesti keele lektor, õpetades eesti keelt alg- ja järgkursusel. Valmet käis 1974. aastal koos Helsingi Ülikooli foneetikalabori töötajatega lindistamas eesti asukaid Kabböle kalurikülas Lõuna-Soomes. 1983. aastal oli ta Novosibirski Riiklikus Ülikoolis külalislekor, õpetades eesti ja soome keelt. Valmet on juhendanud TRÜ ÜTÜ eesti keele ja soome-ugri ringi ning olnud ajaloo-keeleteaduskonna ametiühingubüroo esimees. Valmetilt on ilmunud üle 50 teadusartikli. Ta on koostanud ka õppematerjale ja metoodilisi juhendeid ning tegeles palju eesti vana kirjakeele ja Lääne-Eesti murrete uurimisega. Aino Valmet suri 1993. aastal Tallinnas. Ta maeti oma vanemate kõrvale Pärnu Metsakalmistule. "Valmet, Aino". Tartu Ülikooli raamatukogu. Vaadatud 03.01.2018. Uuspõld, Ellen (1993). Aino Valmetit mälestades. Oma Keel 7. Lk 443–444.
Tarmo (laev, 1907)

Tarmo on endine Soome jäämurdja, praegu muuseumlaev. Laev ehitati 1907 Suurbritannias Newcastle upon Tyne'is ja Soome viidi see jaanuaris 1908. Laev lõpetas töö jäälõhkujana 1970. Laev sai muuseumlaevaks 20. mail 1992 ja seda eksponeeritakse Kotka sadamas. Suur Tõll (laev) Suomen merimuseo - Höyryjäänmurtaja Tarmo. Vaadatud 25. juuli 2019
Anapa

Anapa on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Anapa rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul. Antiikajal asus Anapa kohal kreeklaste koloonia Sindika. 14. sajandist oli Genova koloonia, kes nimetasid seda Mapa. 1475. vallutasid linna türklased. Türklased rajasid 1781. aastal kindluse, mis 18. sajandi lõpus läks venelaste valdusse. Linnaõigused sai 1846. aastal. Q127117283 Anapa koduleht Anapa koduleht
Leslie Laasner

Leslie Laasner, esinejanimega Leslie Da Bass, (sündinud 21. juunil 1974) on eesti muusik ja helilooja[viide?]. Laasner lõpetas Märjamaa Keskkooli 9. klassi ja 1994. aastal Tartu kunstikooli. Seejärel astus ta Eesti Kunstiakadeemiasse[viide?]. Misnamed – alates 1989 Pedigree – alates 1992 Borax 1994–1999 Holmes 1999–2000 Leslie Da Bass 2000–... HU? 2007–... Leslie Laasner Eesti filmi andmebaasis http://publik.delfi.ee/news/inimesed/hoissa-pulmad-leslie-da-bass-pidas-stiilse-pulmapeo-ja-paljastas-22-aastat-kestnud-armastuse-retsepti?id=71770363
Lilli piiripunkt

Lilli piiripunkt on endine piiripunkt Eesti-Läti piiril Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas Eesti-Läti piiril. Piiripunktis lõpeb Karksi-Nuia – Lilli maantee (registrinumbriga 54), mis jätkub Lätis Ungurini–Ruijena (Ruhja) maanteena (Läti tugimaantee P17 Eesti piir – Ruhja – Valmiera). Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole Endine Lilli piiripunkt Endine Lilli piiripunkt, vaade Eesti poole Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole
Reaalmuutuja funktsioonide teooria

Reaalmuutuja funktsioonide teooria ehk funktsiooniteooria on reaalmuutuja funktsioonide üldine teooria. See tekkis seoses reaalarvu ja funktsiooni mõiste formaliseerimisega. Erinevalt klassikalisest matemaatilisest analüüsist, kus vaadeldi ainult konkreetsetes ülesannetes loomulikult tekkivaid funktsioone, hakati uurima funktsioone endid, nende käitumist ja nende omaduste vahekordi. Üks tulemusi, mis illustreerib reaalmuutuja funktsioonide teooria spetsiifikat, on see, et pideval reaalmuutuja funktsioonil ei pruugi olla tuletist mitte ühelgi kohal (selle avastasid Bernard Bolzano ja hiljem Karl Weierstraß; varem arvati, et kõik pidevad funktsioonid on diferentseeruvad). Reaalmuutuja funktsioonide teooria põhisuunad on: mõõduteooria, mis kasutab põhiliste instrumentidena hulga mõõdu ja mõõtuva funktsiooni mõistet, mille alusel tuuakse üldisemal moel kui klassikalises analüüsis sisse integreerimine ja diferentseerimine, tuuakse erilisel moel sisse koonduvuse mõiste ning uuritakse küllaltki laia katkevate funktsioonide klassi; deskriptiivne reaalmuutuja funktsioonide teooria, mis uurib funktsioonide klassifikatsioone deskriptiivse hulgateooria vahenditega (põhitulemus on Baire'i klassid); konstruktiivne funktsiooniteooria, mis uurib reaalmuutuja funktsioonide lähendamise ja interpoleerimise ülesandeid (seda arendasid Pafnuti Tšebõšov ja Sergei Bernštein).
Vantaa jõgi

Vantaa jõgi (soome keeles Vantaanjoki; rootsi keeles Vanda å) on jõgi Lõuna-Soome läänis. Jõe suudmes asub Helsingi. Jõe pikkus on 101 km ja jõe valgla suurus on 1685 km². Jões on arvukalt kärestikke.
Hafra

Hafra ehk Chephren oli Vana-Egiptuse vaarao 4. dünastiast. Ta valitses umbes 2558–2532 eKr. Ta oli Hufu poeg. Ta oli Giza 2. püramiidi (Chephreni püramiidi) ja Suure sfinksi (Chephreni sfinksi) ehitaja.
Looduskaitsealaseid töid

"Looduskaitsealaseid töid" on raamatusari, mida annab välja Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering. I 1963 II 1968 III 1973 IV 1978, ingliskeelne köide: Papers on Nature Conservation. V 1983 VI 1998 VII 2003 VIII 2008 IX 2013 X 2018
Valfloriana

Valfloriana (saksa: Welsch-Flörian) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 538 inimest ja valla pindala on 39,4 km². Valfloriana külgneb järgmiste valdadega: Capriana, Altrei, Castello-Molina di Fiemme, Sover, Lona-Lases, Telve ja Baselga di Pinè.
MACV-SOG

Military Assistance Command, Vietnam – Studies and Observations Group, üldtuntud kui MACV-SOG, oli salajane väeliikide vaheline Ameerika Ühendriikide erioperatsioonide üksus, mis tegeles varjatud tavatu sõjapidamisega Vietnami sõja ajal. 24. jaanuaril 1964 formeeritud üksus tegutses vahemikus 1964-1972 Lõuna-Vietnamis, Põhja-Vietnamis, Laoses ja Kambodžas, viies läbi 2675 operatsiooni. MACV-SOG osales näiteks operatsioonides Steel Tiger, Tiger Hound, Commando Hunt, Lam Son 719, samuti Kambodža kampaanias ning Teti ja Lihavõtte pealetungides. Üksuse ülesannete hulka kuulusid näiteks allatulistatud pilootide päästmine, sõjavangide vabastamine, maastikuluure ja psühholoogiline sõjapidamine. MACV-SOG'i peastaap asus Lõuna-Vietnami pealinnas Saigonis. 1. mail 1972 nimetati üksus ümber Strategic Technical Directorate Assistance Team 158-ks ja selle koosseisu vähendati, et viia üksus Vietnamiseerimise doktriini järgides Lõuna-Vietnami armeele koosseisus oleva Strategic Technical Directorate'i juhtimise all. Lauri Törni, MACV-SOG'i kuulnud Soome päritolu sõjaväelane Rottman 2011, lk 9. Steelman 1993, lk 10. Thompson 1987, lk 78-79, 82. Rottman, Gordon L. (2011). US MACV-SOG Reconnaissance Team in Vietnam. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781849085144 Thompson, Leroy (1987). De Oppresso Liber: The Illustrated History of the U.S. Army Special Forces. Boulder, Colo: Paladin Press. Jerry D. Steelman (1993). Special Warfare: The Professional Bulletin of the John F. Kennedy Special Warfare Center and School. PB 80–93–1. Vol. 6, No. 1.
Roseni palee

Roseni palee on hoone Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 28. Hoones tegutseb tänapäeval Rootsi Suursaatkond. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena nr 3041. Pikk tänav 28 hoone on üks linna hiilgavamaid aadlipaleesid, mis ehitati Tallinna vanalinna ajal, kui Tallinn oli Rootsi võimu all, 1670. aastatel. Hoone ehitaja ja esimene omanik Axel von Rosen, kes oli Ingerimaa kubermangu kuberner Bogislaus von Roseni poeg. Maatüki Pikk 28 sai Axel päranduseks oma isalt. Maatükil olid siis olnud lagunenud majad, mis lammutati ja 1670. aastate algul lõpul sai hoone valmis, kuid Axel von Rosen ei saanud oma kauni palee üle kaua rõõmu tunda, ta suri 1679. aastal ja maeti Tallinna Oleviste kirikusse. Maja pärandas ta nooremale pojale Bengt Gustav von Rosenile, kes omakorda pärandas selle oma tütrele. 18. sajandi lõpus müüdi krunt Venemaa keisririigi Balti laevastiku viitseadmiral Andrei Poljanskile ja maja kasutati Tallinnas asuva Läänemeres asuva Venemaa laevastiku admiraliteedihoonena. 3041 Elamu - administratiivhoone Pikk t.28, 1670.a., 19.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris Hans Lepp, Rootsi mälestised Eestis Roseni palee kultuurimälestiste riiklikus registris
Vallarsa

Vallarsa (tsimbri: Brandtal) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost lõunas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1409 inimest ja valla pindala on 78,3 km². Vallarsa vallas on mitu frazioni (alljaotust), raekoda asub Raossis. Vallarsa külgneb järgmiste valdadega: Rovereto, Trambileno, Ala, Valli del Pasubio ja Recoaro Terme. Linna koduleht
Varena (Trento)

Varena (saksa: Warren) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes. Varena külgneb järgmiste valdadega: Deutschnofen, Aldein, Tesero, Daiano ja Cavalese. Linna koduleht
Vermiglio

Vermiglio (saksa: Ulzbach, Warmei või Wermel, ladiini: Verméi) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1884 inimest ja valla pindala on 103,7 km². Vermiglio vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pizzano, Fraviano, Cortina, Borgonuovo, Stavel, Velon ja Passo del Tonale. Vermiglio külgneb järgmiste valdadega: Peio, Ponte di Legno, Ossana, Pellizzano, Giustino, Spiazzo, Strembo ja Carisolo.
Vignola-Falesina

Vignola-Falesina (saksa: Walzburg-Falisen) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 128 inimest. Valla pindala on 12,0 km². Vignola-Falesina külgneb järgmiste valdadega: Frassilongo, Pergine Valsugana ja Levico Terme.
Vigo di Fassa

Vigo di Fassa (ladiini: Vich de Fascia, saksa: Wiegen im Fasstal või Vig im Fasstal) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1085 inimest ja valla pindala on 26,7 km². Vigo di Fassa külgneb järgmiste valdadega: Pozza di Fassa, Welschnofen, Moena ja Soraga. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 921 elanikku 1073-st (85,8%) oma emakeeleks ladiini keele.
Villa Lagarina

Villa Lagarina (saksa: Lagertaldorf) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost edelas. Villa Lagarina külgneb järgmiste valdadega: Cavedine, Cimone, Arco, Drena, Pomarolo, Ronzo-Chienis, Isera, Rovereto ja Nogaredo. Vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Cei järv ja Castellano loss. Bento Gonçalves, Brasiilia, aastast 2007 Stockstadt am Rhein, Saksamaa Ametlik veebileht
Ema au

Ema au (vene keeles орден «Материнская слава») oli Nõukogude Liidu orden, millega autasustati lasterikkaid emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud 7–9 last. Orden Ema au kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 18. augusti 1944 seadlusega. Ordenil Ema au oli kolm järku: I järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud üheksa last; II järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud kaheksa last; III järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud seitse last. Eesti NSV-s otsustati selle ordeniga autasustamine Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega. Kangelasema Emamedal
Volano

Volano (saksa: Nussdorf) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2851 inimest ja valla pindala on 10,8 km². Volano külgneb järgmiste valdadega: Calliano, Pomarolo, Nomi ja Rovereto.
Düsseldorfi gau

Düsseldorfi piirkond (saksa keeles Gau Düsseldorf) oli 1933. kuni 1945. aastani Natsi-Saksamaa haldusüksus Düsseldorfi ringkonnas, osa Preisimaa Reini provintsist. Aastatel 1930–1933 oli see NSDAP struktuuriüksus. Piirkonna juht (Gauleiter) oli Friedrich Karl Florian. "Übersicht der NSDAP-Gaue, der Gauleiter und der Stellvertretenden Gauleiter zwischen 1933 und 1945". zukunft-braucht-erinnerung.de (saksa). Zukunft braucht Erinnerung. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2017. Vaadatud 7. jaanuaril 2018. "Gau Düsseldorf". verwaltungsgeschichte.de (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2017. Vaadatud 7. jaanuaril 2018.