1999

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad     ◄◄ | ◄ | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | ► | ►► Sündinud · Surnud 1999. aasta (MCMXCIX) oli 20. sajandi 99. aasta. 1. jaanuar – euro võeti kasutusele elektroonilise valuutana. 3. jaanuar – Cape Canaveralilt startis Mars Polar Lander. 7. veebruar – suri Jordaania kuningas Hussein. Uueks kuningaks krooniti tema poeg Abdullah. 10. veebruar – Prantsusmaal algas kohtuprotsess kolme endise ministri üle, keda süüdistati kuritegelikus hoolimatuses seoses 1980. aastatel tehtud vereülekannetega, kus veri oli HI-viiruse suhtes kontrollimata. Vereülekannete teel sai AIDSi vähemalt 3600 inimest, kellest tuhat oli kohtupidamise ajaks surnud. 11. veebruar – Pluuto liikus oma orbiidil Päikesest kaugemale kui on Neptuun, saades taas Päikesesüsteemi kaugeimaks planeediks. 21. veebruar – Helsingis hukkus tulistamises neli inimest. 23. veebruar – laviin hävitas Austrias Galtüri küla, hukkus 31 inimest. 25. veebruar – USA-s mõisteti mõrvas süüdi kõmuline arst Jack Kevorkian, kes oli patsientidel aidanud enesetappe sooritada. 4. märts – Ameerika Ühendriikide merejalaväe piloot, kelle lennuk Alpides õppuste ajal suusatõstuki kaabli purustas, põhjustades 20 inimese surma, mõisteti õigeks. 12. märts – Ungari, Poola ja Tšehhi liitusid NATOga. 17. märts – Rahvusvaheline Olümpiakomitee heitis välja kuus liiget, keda süüdistati 2002. aasta taliolümpiamängude kandidaadilt Utah'lt raha, reiside ja kingituste vastuvõtmises. 23. märts – Uruguays hukkus atentaadis asepresident Luis María Argaña. 24. märts – NATO alustas õhurünnakuid Jugoslaavia vastu. 24. märts – Mont Blanci tunnelis hukkus põlengus 39 inimest. 27. märts – Kosovo sõda: Jugoslaavia väed tulistasid alla Ameerika Ühendriikide vargründelennuki F-117 Nighthawk. 1. aprill – Kanadas loodi riigi kolmas territoorium Nunavut. 9. aprill – Nigeris hukkus atentaadis president Ibrahim Baré Maïnassara. 20. aprill – USA-s Colorados Columbine'is toimus koolitulistamine, milles hukkus 12 õpilast ja üks õpetaja. 7. mai – Ameerika Ühendriigid pommitasid Belgradis ekslikult Hiina saatkonda. Hukkus kolm ja vigastada sai 20 inimest. 27. mai – Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Slobodan Miloševići ja veel neli kohtualust süüdi sõja- ja inimsusvastastes kuritegudes. 28. mai – kurjategijad tapsid Rootsis kaks politseinikku. 29. mai – Jeruusalemmas, Iisraelis toimus Eurovisiooni lauluvõistlus, mille võitis Rootsi. 9. juuni – Kosovo sõda: NATO ja Jugoslaavia Liitvabariik sõlmisid rahulepingu. 15. juuli – Hiina teatas, et on leiutanud oma neutronipommi, avalikustades USA tuumaspionaažisüüdistuse peale pretsedenditult oma tuumaarsenali. 19. juuli – lennuk John Fitzgerald Kennedy juuniori, tema naise ja tolle õega kukkus New Yorgist põhja pool merre. 22. juuli – töötu jaapanlane tappis piloodi ja kaaperdas All Nippon Airwaysi lennuki. 516 reisijaga lennuk maandus 49 minutit hiljem Tokyos ja mees ütles, et tahtis lihtsalt ehtsat lennukit juhtida. 23. juuli – Cape Canaveralilt startis Chandra kosmoseteleskoop. 26. juuli – New Yorgis lõppes Woodstocki rokkfestivali 30. aastapäeva tähistamine vägivallaga. Põletamise ja vandaalitsemise lõpetas 500 politseiniku sekkumine. 7. august – sajad islamistlikud sissid suundusid Tšetšeeniast Dagestani, võitlema Venemaa relvajõududega, alustades Dagestani sõda. 26. august – algas Teine Tšetšeenia sõda. 3. september – Kanadas Ontario provintsis põrkas kiirteel kokku 87 autot. Hukkus kaheksa inimest. 7. september – Ateenas toimus 5,9-magnituudine 143 hukkunu ja rohkem kui 2000 haavatuga maavärin. 14. september – Kiribati, Nauru ja Tonga liitusid ÜROga. 4. oktoober – teadaolevalt viimane veel elav Teise maailmasõja aegne koonduslaagriülem, 78-aastane Dinko Sakic mõisteti 20 aastaks vanglasse Horvaatia Jasenovaci koonduslaagri ülemana korda saadetud kuritegude eest. 5. oktoober – Londonis hukkus rongiõnnetuses 31 inimest. 12. oktoober – ÜRO hinnangul ületas maailma rahvaarv 6 miljardi piiri. 27. oktoober – relvastatud kurjategijad avasid Armeenia parlamendis tule. Hukkus kaheksa inimest, kelle hulgas olid peaminister Vazgen Sargsjan ja parlamendi esimees Karen Demirtšjan. 6. november – austraallased lükkasid referendumil tagasi ettepaneku asendada kuninganna ja kindralleitnant presidendiga ning muuta Austraalia vabariigiks. 7. november – Cape Canaveralilt startis Marssi uurima kosmosesond Mars Global Surveyor. 20. november – startis Hiina Rahvavabariigi esimene kosmoselaev Shenzhou. 1. detsember – teadlased teatasid, et inimese kromosoom on peaaegu täies ulatuses kaardistatud. 3. detsember – NASA kaotas ühenduse Mars Polar Landeriga. 11. detsember – paavst Johannes Paulus I õnnistas pärast kaks aastakümmet kestnud renoveerimistöid sisse Vatikani Sixtuse kabeli. 30. detsember – kurjategija pussitas eksbiitel George Harrisoni ja tema abikaasat abielupaari kodus, kuus päeva hiljem esitati sissetungijale süüdistus mõrvakatses. 31. detsember – Ameerika Ühendriigid andsid Panamale üle Panama kanali. 31. detsember – Boriss Jeltsin astus Venemaa presidendiametist tagasi. Presidendi kohusetäitjaks sai Vladimir Putin. 7. märts – toimusid Riigikogu valimised, mille võitis Keskerakond. 25. märts – ametisse asus Mart Laari teine valitsus. 30. mai – Tartus avati Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur. 2.–4. juuli – toimusid XXIII üldlaulupidu ja XVI üldtantsupidu. 11. august – Eestis oli võimalik vaadata sajandi viimast päikesevarjutust. 13. august – politsei viis arestikambrisse kainenema Jõgeva linnapea Kalev Lillo. 20. august – Kuressaare Linnateatri näitlejakohtadele ei laekunud mitte ühtegi nõuetekohast avaldust. 12. september – toimus Krooni valuutavahetuspunkti rööv. 12. oktoober – Tallinnas hukkus atentaadis ettevõtja ja endine Tallinna abilinnapea Mait Metsamaa.  Pikemalt artiklis Sündinud 1999 13. aprill – Mikael Raihhelgauz, Eesti esseist ja kirjanduskriitik  Pikemalt artiklis Surnud 1999 4. jaanuar – Jaak Tamm, Eesti poliitik 10. jaanuar – Ilmar Torn, eesti graafik 14. jaanuar – Jerzy Grotowski, poola teatrilavastaja 15. jaanuar – Urmas Mikk, eesti graafik 23. jaanuar – Vaike Rannet, eesti kirjanik 5. veebruar – Wassily Leontief, USA majandusteadlane 7. veebruar – Ḩusayn, Jordaania kuningas 8. veebruar – Iris Murdoch, inglise-iiri kirjanik 15. veebruar – Hugo Lepnurm, eesti organist ja helilooja 22. veebruar – Voldemar Vaga, eesti kunstiajaloolane 7. märts – Stanley Kubrick, ameerika filmilavastaja 7. märts – Elle Tikerpäe, eesti graafik ja karikaturist 12. märts – Yehudi Menuhin, ameerika viiuldaja ja dirigent 12. märts – Abi Zeider, Eesti trompetist 13. märts – Anton Raadik, eesti poksija 21. märts – Hardi Tiidus, eesti ajakirjanik ja tõlkija 30. märts – Aksel Küngas, eesti näitleja ja pedagoog 17. aprill – Vladimír Macura, tšehhi kirjanik ja kirjandusteadlane 20. aprill – Anna Klas, Eesti pianist ja pedagoog 20. aprill – Ivar Trikkel, eesti ajakirjanik ja pedagoog 25. aprill – Michael Morris, kolmas parun Killanin, iiri spordijuht 29. aprill – Toivo Aare, eesti ajakirjanik 8. mai – Heino Kask, eesti spordiajakirjanik 14. mai – Vambola Maavara, eesti bioloog 16. mai – Lembit Oll, eesti maletaja 19. mai – Helene Johani, eesti raamatukogu- ja raamatuteadlane 30. mai – Kalju Lepik, eesti kirjanik 27. juuni – Anatoli Paal, eesti tööstusjuht 1. juuli – Viktor Tšebrikov, Nõukogude riigitegelane 2. juuli – Madis Oviir, eesti vaimulik 2. juuli – Mario Puzo, ameerika kirjanik 17. juuli – Harry Õiglane, eesti füüsik 23. juuli – Hassan II, Maroko kuningas 3. august – Tarmo Pihlap, eesti laulja 5. august – Anu Narusk, eesti sotsioloog 8. august – Paavo Rintala, soome kirjanik 14. august – Harry Matskin, Eesti spordiajakirjanik 31. august – Erna Abel, eesti suusataja ja treener 2. september – Madis Oviir, eesti vaimulik 8. september – Birgit Cullberg, rootsi baleriin ja koreograaf 8. september – Henn Saari, eesti keeleteadlane 20. september – Raissa Gorbatšova, Mihhail Gorbatšovi abikaasa 21. september – Aulin Rimm, eesti skulptor 26. september – Uno Kaljulaid, eesti matemaatik 26. september – Helgi Ridamäe, eesti muusikaajaloolane 30. september – Dmitri Lihhatšov, vene kirjandusteadlane ja kultuuriloolane 3. oktoober – Aleksander Gavrilov, Eesti onkoloog 11. oktoober – Voldemar Pinn, eesti pedagoog ja psühholoog 12. oktoober – Wilt Chamberlain, ameerika korvpallur 12. oktoober – Mait Metsamaa, eesti ettevõtja 14. oktoober – Julius Nyerere, Tansaania riigitegelane 17. oktoober – Voldemar Peil, eesti teatrikunstnik 19. oktoober – Nathalie Sarraute, prantsuse kirjanik 21. oktoober – Raul Roomeldi, eesti matemaatik 26. oktoober – Johannes Käbin, EKP tegelane 28. oktoober – Rafael Alberti, hispaania kirjanik 3. november – Peeter Müürsepp seenior, eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane 6. november – Mihkel Aitsam, eesti pedagoog ja kodu-uurija 12. november – Iko Maran, eesti kirjanik 23. november – Arvi Siig, eesti luuletaja 5. detsember – Karin Mark, eesti antropoloog 10. detsember – Franjo Tudjman, Horvaatia riigitegelane 18. detsember – Robert Bresson, prantsuse filmilavastaja 19. detsember – Desmond Llewelyn, Briti (Walesi) näitleja 24. detsember – Erika Esop, eesti kirjanik füüsika – Gerardus 't Hooft, Martinus Veltman keemia – Ahmed Zewail meditsiin – Günter Blobel kirjandus – Günter Grass rahu – Piirideta Arstid majandus – Robert Mundell