Weserbergland

Weseri kõrgustik (saksa: Weserbergland) on künklik ala Saksamaal Alam-Saksimaal Hessenis ja Nordrhein-Westfalenis, Hann. Mündeni ja Porta Westfalica vahel Weseri jõe ääres. Olulised linnad selles piirkonnas on Bad Karlshafen, Holzminden, Höxter, Bodenwerder, Hameln, Rinteln ja Vlotho. Vendade Grimmide juttude tegevuskohad on seatud Weseri kõrgustikule, ja seal on palju renessansshooneid, millel on omapärane piirkondlik stiil, Weseri renessanss-stiil. Piirkond kattub laias laastus Looduskaitse Föderaalameti poolt defineeritud Alam-Saksi küngastiku looduspiirkonnaga. Lisaks kogu Weseri orule Hann. Mündeni ja Porta Westfalica vahel loetakse Weseri kõrgustiku osaks mitut geoloogiliselt seotud, kuid selgelt eraldi kõrgustiku ahelikku, mäeharja ja üksikküngast. Kõige kitsamas tähenduses kuuluvad järgmised (põhjast lõunasse): Suurim katkematu metsaala Weseri kõrgustikul asub Sollingil Solling-Vogleri looduspargis. Selle metsad ulatuvad lõunas kuni Reinardswaldini (Weseri vasakkaldal) ja Bramwaldini (paremkaldal), katkedes vaid saaresarnase Uslari vesikonnaga ja kitsa Weseri oruga. Isegi Fulda ja Werra jõe kaugemal kaldal – ja seega Weseri kõrgustiku taga – jätkub tihe mets kaugemale lõunasse ilma olulise katkestuseta Kaufungeni metsani. Lisaks nimetatud tuumikharjadele loetakse teised mäestikud ja mäeharjad ka mõnikord Weseri kõrgustiku osaks. Need on peamiselt järgmised (maksimaalne kõrgus meetrites üle merepinna: Viimaseid suuri muudatusi maastikus tehti jääaja jooksul Skandinaavia jääkilbi liustike edenedes, mis põhjustas enamuse Saksamaa tänase põhjamadaliku tõusu. Weseri kõrgustik arendas kord oma arhitektuuristiili. Aastatel 1520–1640 ehitati suur hulk hooneid niinimetatud Weseri renessansi stiilis. Rahvusvaheliselt tuntud tegelaskujud piirkonnast on legendaarne Hamelni rotipüüdja, parun Münchhausen, kelle tegeliku elu inspiratsioon tuli Bodenwerderist, ja doktor Eisenbarth, kes suri Hann. Mündenis. Lisaks on paljud vendade Grimmide muinasjutud seatud piirkonnale, näiteks Lumivalgeke, mis arvatavasti toimus Alfeldis, Rapuntsel, kes laskis oma pikad juuksed printsile alla Trendelburgi lossi tornist, või Uinuv kaunitar, kelle loss põhines nüüd varemetes Sababurgil Hofgeismari lähedal. Weseri kõrgustiku maaliline maastik on inspireerinud mitmeid maastikumaalijaid ja teisi kunstnikke: Jacob Pins (1917–2005), Robert Batty, Christian Andreas Besemann, Carl Ferdinand Fabritius, Robert Geißler, Wolfgang Heinrich, Karl Arthur Held, Alfred Hesse, Rudolf Jahns, Herbert Mager, Anton Wilhelm Strack (1758–1829), Pascha Johann Friedrich Weitsch ja August Wenderoth. Kõige olulisemad turismisihtkohad piirkonnas, lisaks ülalmainitud ajaloolistele linnadele, on Weseri kõrgustiku-Schaumburg-Hamelni looduspark, Solling-Vogleri looduspark, umbes 500 km pikk rattatee piki Weseri jõge. Botaaniliselt on haruldased kääbuspöögipuud (Süntelbuchen). Kasvava tähtsusega on mootorrattaturism. Weseri kõrgustik, nagu Harzki, on populaarne mootorratturite sihtkoht Põhja-Saksamaal. Eriti Köterberg kui kõrgeim koht Põhjamere pinnast on populaarne mootorratturite kohtumispaik koos suurepärase panoraamvaatega kuni 80 km. Muud olulised vaatamisväärsused on Schillati koobas, Tonenburg Höxter-Albaxenis, Neuhausi metsiku looduse park, Weserstein Hann. Mündenis ja mitu muuseumi, nagu põllumajandustehnika muuseum Börrys, vasaraveski Dasselis, Saksa hugenottide muuseum Bad Karlshafenis ja mootorrattamuuseum Wickensenis. Piirkonna elanike käekäik sõltub suuresti turismist. Suured alad on kasutusel ka põllumajanduses ja metsanduses ning nende majandusharude tooteid töötlevates ettevõtetes, nagu saeveskid. Fürstenbergi portselanitehas töötab aastast 1747.