Kuldmikrofon

Kuldmikrofon on Eesti Ringhäälingute Liidu poolt väljaantav eetriajakirjaniku aastaauhind. Kuldmikrofoni on välja antud alates 1996. aastast. Auhind antakse raadio- ja teleajakirjanikele väljapaistvate saavutuste eest, kas elutöö või ühekordse saavutuse eest. Auhind antakse üle iga aasta detsembris, kui tähistatakse Eesti rahvusringhäälingu aastapäeva. 1996 Lembit Lauri tegevuse eest rahva mälu talletajana ringhäälingus 1997 Anne Erm muusikasaadete kultuuri edendamise eest 1998 Harri Tiido Analüütilise ajakirjanduse viljelemise eest. 1999 Vello Lään Kohaliku raadio mõtte teostamise eest ja 40 tööaasta möödumise puhul ringhäälingus. 2000 Enn Eesmaa Ringhäälingukultuuri edendamise eest televisioonis, eeskätt suursarjas “Sajandi valgus ja varjud” ning TV 3 uudistesaadete toimetaja-juhina. 2001 Fred Jüssi Panuse eest loodushäälte talletamisel ringhäälingu jaoks ning ökoloogilise mõtteviisi populariseerimise eest ringhäälingus. 2002 Valter Ojakäär Muusikakultuuri edendamise eest ringhäälingus. 2003 Helgi Erilaid Töö eest raadio muutmisel intiimseks meediumiks. 2004 Vahur Kersna Meisterlike ja mänguliste telereportaažide eest. 2005 Erki Berends Juturaadio formaadi edendamise eest. 2006 Riina Eentalu Inimlähedase uudiste-esituse eest, samuti 60. sünnipäeva ning 35 aasta raadiotööjuubeli puhul. 2007 Hubert Veldermann Elutöö eest. 2008 Mati Talvik Panuse eest ringhäälingukultuuri edendamisse, s.h sarja eest “Eesti aja lood”. 2009 Tiit Karuks Pikaajalise ja tulemusliku töö eest nii teles kui raadios. 2010 Erik Lillo Kauaaegse töö ja meeldejäävate reportaažide, suurte emotsioonide professionaalse vahendamise eest raadios ja televisioonis. 2011 Sirje Eesmaa Pikaaegse ja meeldejääva töö eest uudiste vahendamisel nii raadios kui televisioonis. 2012 Lembitu Kuuse Kauaaegse ja meeldejääva reporteritöö eest tänu millele on emotsionaalselt ja professionaalselt inimesteni jõudnud sajad spordisündmused. 2013 Tõnis Erilaid Legendaarsele raadiohäälele kauaaegse ja mitmekülgse töö eest. 2014 Toomas Lasmann Pikaaegse ja mitmekülgse karjääri eest televisioonis. 2015 Reet Linna Nii tõsiste kui ka meelelahutuslike teemade isikupärase vahendamise eest. 2016 David Vseviov Enam kui 20 aasta jooksul inimeste silmaringi avardamise, inimliku ja köitva jutusaate formaadi arendamise eest. 2017 Owe Petersell Veerand sajandi jooksul nii mikrofoni ees kui taga tehtud raadiotöö eest. 2018 Tõnis Kipper Veerand sajandi jooksul nii mikrofoni ees kui taga tehtud raadiotöö eest. 2019 Olav Osolin Kauaaegse ja mitmekülgse töö eest raadios ja televisioonis. 2020 Hendrik Relve pikaajaliste ja põhjalike reisisaadete eest nii raadios kui televisioonis. 2021 Ulla Länts pikaajalise ja märgilise töö eest ringhäälinguvallas. 2022 Allan Roosileht pikaajalise raadiokarjääri eest. 2023 Kaja Kärner pikaajalise silmapaistva töö ja ringhäälingu järjepidevuse kandmise eest. Auhind kujutab endast keraamilist mikrofoni, mis on igal aastal erineva kujuga. Auhinnale lisandub rahaline preemia. Kuju autor on keraamik Urmas Puhkan. Alates aastast 2009 on Kuldmikrofoni autor disainer Krista Lehari. Mikrofon on valmistatud 925 hõbedast, mis on üle kullatud. Väärismetallist toodete märgistamine Eesti Ringhäälingute Liidu koduleht Kuldmikrofon Kuldmikrofoniga on autasustatud Legendaarne spordireporter Erik Lillo pälvis Kuldmikrofoni