laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peter Hunt

Peter Hunt (sündinud 30. juulil 1952 Rootsis – 22. juuli 2024) oli eesti ettevõtja, AS Wendre nõukogu esimees. Ta lõpetas Norrköpingi Tehnikakooli diplomeeritud ehitusinsenerina ja õppis majandust Linköpingi Ülikoolis. Ta oli alates 2002. aastast Wendre ainuomanik. 2009 – aasta ärijuht 2010 – aasta ettevõtja 2010 – Pärnu vapimärk (pikaajalise AS Wendre arengu ja investeeringute eest Pärnus) 2014 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 2014 – Pärnumaa vapimärk (ettevõtluse edendaja) Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Aasta ettevõtjaks valiti Peter Hunt". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2011. Vaadatud 3. juunil 2011. Lahkus Wendre omanik Peter Hunt Äripäev, 23. juuli 2024. Vaadatud 23. juulil 2024 Kaisa Gabral: Peter Hunt – kindlalt maa peal Äripäev, 19. september 2015. Vaadatud 23. juulil 2024 Wendre Aasta ettevõtja on Peter Hunt Wendre AS-ist Peter Hunt: Wendre on 15 aastat järjest kasumis olnud Äripäev, 5. november 2010 Peter Hunt esindab Eestit maailma ettevõtjate konkursil neljas.ee, 2. juuni 2011
William Cecil

William Cecil, esimene parun Burghley KG, PC (tuntud ka kui Lord Burghley; 13. september 1520 – 4. august 1598) oli Inglise poliitik, Elizabeth I peamine nõuandja suurema osa tema valitsusaja jooksul. Cecil sündis Lincolnshires Northamptonshires asuva Burghley mõisa omaniku pojana. Mõis on praegu külastajatele avatud. Seal toimuvad populaarsed hobuste võiduajamised. Cecil õppis Cambridge'i Ülikoolis ja 1547 sai ta ametikoha Henry VIII õukonnas. Ta oli algul Edward Seymouri, esimese Somerseti hertsogi, endise kuninganna Jane Seymouri venna teenistuses. Kui Somerseti hertsog, kes oli mõjuvõimas tegelane oma õepoja Edward VI valitsemise ajal, langes ebasoosingusse ja hukati, siis Cecil kaotas oma positsiooni, kuid varsti see taastus ning 1550 tehti ta rüütliks. Mary I ajal võttis ta diplomaatiliselt vastu katoliku usu. Ta valmistas tulevast kuningannat Elizabeth I ette troonile asumiseks. Kui Elizabeth sai 1558 kuningannaks, määras ta Cecili riigisekretäriks. Burghley jäi Elizabeth I administratsioonis domineerivale kohale kuni oma surmani ning aitas väga palju kaasa kuninganna edule. Cecili noorem poeg Robert Cecil oli isa poliitiline mantlipärija. Ta tagas võimu tõrgeteta ülemineku Inglismaa kuningas James I administratsioonile. 1571 sai William Cecilist esimene parun Burghley. Tema suguvõsa püsib meesliinis aadlikena tänapäevani ja on kaks korda aukõrgendust saanud: 1605 tõsteti tema vanem poeg Thomas Cecil Exeteri krahviks ja 1801 tema järeltulija Henry Cecil Exeteri markiiks.
Children of Bodom

Children of Bodom on Soome metal-ansambel. Bänd asutati 1993. aastal ning sai nime 1960. aastal Bodomi järve ääres toimunud kolmikmõrva järgi. Praegused bändi liikmed: Alexi Laiho – soolokitarr, vokaal Roope Latvala – rütmikitarr Jaska Raatikainen – trummid Janne Warman – klahvipillid Henkka Blacksmith (Henkka Seppälä) – basskitarr Albumid "Something Wild" (1997) "Hatebreeder" (1999) "Follow The Reaper" (2000) "Hate Crew Deathroll" (2003) "Are You Dead Yet?" (2005) "Blooddrunk" (2008) "Relentless Reckless Forever" (2011) "Halo of Blood" (2013) "I Worship Chaos" (2015) "Hexed" (2019) Children of Bodomi koduleht
Muusikaprojekt

Muusikaprojekt on muusika valdkonna projekt. Muusikaprojekti tulemuseks võib olla näiteks heliteos, kontsert, muusikateatrietendus, muusikafestival, muusikapublikatsioon. Muusikaprojekt võib saada toetust riigilt, kohalikult omavalitsuselt, sihtasutustelt (Eestis näiteks Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitalilt ja Eesti Kultuurkapitali maakondlikelt ekspertgruppidelt, Eesti Rahvuskultuuri Fondilt, Hasartmängumaksu Nõukogult) ning eraõiguslikelt sponsoritelt ja toetajatelt. Muusikaproduktsioon Projekt
Mõrd

Mõrd on kase-, paju- või sarapuuvitstest punutud kalapüünis. Mõrd valmistatakse sirgetest jämedatest vitstest, mis ühendatakse peenematest vitstest ringpunutisega. See on pika koonilise tagaosaga ja võib olla tihe nagu korv. Mõrra suuosas on all sirge ja ülal loogakujuline varb ehk suulook. Suulooga külge kinnitatakse lehterjas vitstest pujus ehk neel, mille lõpus on kitsas läbipääsuava. 20. sajandil oli Eestis kasutusel mõrd, mis koosnes suuloogast, mõnest võrust, raami moodustavatest hõredalt paigutatud pikivitstest ja raamile tõmmatud võrgulinast; ka pujus tehti võrgulinast. Meremõrral on kaks või rohkem pujust ning võrgulinast mõrratiivad ehk vesiaed, mis suunab kalad mõrrasuu juurde. Mõrrad jagunevad suuruse ja kasutusviisi järgi jõe-, ääre- ja avaveemõrdadeks. Mõrd kinnitatakse veekogu põhja pikkade teivastega, enamasti kalatõkke silmadesse või kalade liikumisteedele. Mõrra osad on järgmised: Juhtaed – põhjast pinnani ulatuv võrksein, mis pannakse risti kala liikumisteega. Tiivad – kala mõrrasuu poole suunavad nurga alla paigutatud vahendid. Kariaed – teravate tagasikeeratud nurkadega, ei lase juba sisenenud, kuid ettevaatlikuks muutunud kalal väljapääsu leida ja suunab ta edasi mõrrakaela poole. Kael – lehtrikujuline mõrrakere esiosa, kus mõrra kõrgus hakkab kahanema. Pujus – ahenev lehtrikujuline mõrrakere osa, mis raskendab kalal mõrrast väljuda. Pära – lehtrikujuliste pujustega varustatud mõrrakere osa, mis suunab kala edasi kalakoti poole ja muudab sealt väljumise raskeks. Vitsad – rõngad või raamid, mis hoiavad mõrrakeret lahti. Kalakott – viimasele pujusele järgnev osa, kuhu koguneb peamine saak. Kalakoti lõpp tõmmatakse sulgevtropiga kokku ja avatakse saagi nõudmisel. Mõrrasopp – kalakoti viimase vitsa tagune kahanev osa. Vastavalt kalapüügieeskirjadele defineeritakse mõrd kui lõkspüünis, mis koosneb juhtaiast, vajaduse korral tiivast või tiibadest, mis moodustavad kariaia, ja ühe või mitme pujusega varustatud kuni kahest pealt kinnisest mõrrakerest. Praegu on rohkem levinud mõrratüübid kastmõrd ehk seisevnoot, ääremõrd, rivimõrd, juhtaiata mõrd, jõemõrd ja mõrrajada. Liigist sõltuvalt ka tindi-, vähi- ja silmumõrrad ning angerja valguspüünismõrd. rüsa noot sääs Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 120. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 169. Kalapüügieeskiri. Vabariigi Valitsuse 16.06.2016 määrus nr 65, § 7 lg 2 p 1. Mõrd, Eesti Rahva Muuseum Lõkspüünised
Kalavõrk

Kalavõrk on eriline hõre kangas, millest valmistatakse kalapüüniseid. Vanasti kooti võrku käsitsi linasest või puuvillasest niidist ui abil, tänapäeval toodetakse vabrikus sünteetilistest kiududest. Kalavõrgu sordid erinevad kasutatud niidi jämeduse ja võrgusilma suuruse poolest. Kalavõrk kas piirab kalad ümber või siis (nakkevõrk) peab kala võrgusilma kinni jääma. Abar Käänivõrk Võrguhark Võrgukuur võrgulina Tõnu Kann, Võrgusilmi hakatakse elektroonselt mõõtma (alates 1. septembrist rakendus Euroopa Komisjoni määrus, mille järgi Läänemerel nagu mujal Euroopa Liidu vetes hakatakse püügivahendite silmasuurust mõõtma elektroonselt just selleks valmistatud aparaadiga). Pärnu Postimees, 4. september 2009
Bosporus

Bosporus (vanakreeka Βόσπορος Bosporos, sõnadest βοῦς 'härg' ja πόρος 'koolmekoht, väin'; türgi İstanbul Boğazı) on väin, mis eraldab Euroopat Aasiast ja ühendab Marmara merd Musta merega. Kitsaimas kohas on väina laius umbes 700 meetrit, laiemas kohas 3420 m. Mõlemas otsas on väinal selged suudmed (põhjas 3330 m lai, lõunaotsas 2826 m), nende vahel on väina pikkus umbes 31 km. Väina läbiva laevatee sügavus on madalaimas kohas 13 meetrit, suurim sügavus 110 m. 29. oktoobril 2013 avati İstanbulis maailma sügavaim merepõhjale rajatud raudteetunnel Marmaray (suurim sügavus 60,46 m, veealuse lõigu pikkus 1387 m). Tunnelit kogupikkusega 13,6 km ehitati üheksa aastat. Pikima merealuse osaga tunnel maailmas (37,9 km; suurim sügavus 75 m) on Eurotunnel, kuid see pole sukeldatud, vaid uuristatud merepõhja all olevatesse kivimitesse. Bosporuse pinnakihtides on tugev riimvee hoovus Musta mere poolt, soolsusega 18–20 promilli. Väina põhjas on tugev soolase vee hoovus Musta mere poole. Väina kitsuse, faarvaatri järskude käänakute ja tugeva hoovuse tõttu on väina läbimine keeruline ja ohtlik. Olukorda raskendab veelgi tihe ristuv parvlaevaliiklus üle väina. Meretee läbi Bosporuse Venemaale ja Ukrainasse teeb väina strateegiliselt oluliseks. 16.–18. sajandini hoidis Osmanite riik Bosporuse abil enda kontrolli all Musta merd. 1833. aastal oli Osmanite riik sunnitud andma lubaduse sulgeda Bosporus ja Dardanellid Venemaa nõudmise korral muude riikide laevadele. Bosporuse kontrolli all hoidmise nimel peeti Vene-Türgi sõda (1877–1878). Esimese maailmasõja järel anti väinale esmalt rahvusvahelise territooriumi staatus, 1923. aastal aga anti väin Türgile, kuid avatuna kõigile võõramaistele laevadele. Türgi militariseeris väina sellegipoolest uuesti. 1936. aastast kehtiva Montreux' konventsiooni järgi on väin rahvusvaheliseks laevanduseks avatud, kuid Türgil on õigus seal piirata Musta mere riikide hulka mittekuuluvate maade aluste liikumist. Dardanellid
Silmulised

Silmulised (Petromyzontiformes) on maokujulised keelikloomad, keda traditsiooniliselt on käsitletud sõõrsuude (Cyclostomata) klassis. Nüüdisajal vaadeldakse neid sageli klassis Cephalaspidomorphi, kuid ka sinna kuulumine pole teadlaste seas üksmeelset kinnitust leidnud. Silmuliste seltsi kuulub üks sugukond silmlased (Petromyzontidae) ja kolm alamsugukonda: Geotriinae, Mordaciinae ja Petromyzontinae. Seltsis on kokku 40 liiki.
Voldemar Telling

Voldemar Johannes Telling (12. august 1903 Tuhalaane vald Viljandimaa – 27. veebruar 1969 Tallinn) oli pedagoogiharidusega Eesti NSV poliitik ja looduskaitsja. Tema juhtimisel rajati Eesti NSVs looduskaitsealade võrk, võeti kaitse alla erinevaid üksikobjekte, hakati tähistama looduskaitsepäeva mai teisel pühapäeval ja võeti kasutusele tammelehe sümbol. Ta oli ka ühingu Teadus asutaja. Lõpetas 1922 Tartu õpetajate seminari ja töötas pärast seda Petseri ühisgümnaasiumis. 1922–1924 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Arreteeriti 1924. aasta sügisel, kui tuli ilmsiks tema kuulumine Hans Heidemanni juhitud põrandaalusesse võrgustikku, mis pidi Lõuna-Eestis ette valmistama riigipööret, ja mõisteti 1925. aasta juulis nn 78 protsessil eluaegsele sunnitööle, kust vabanes 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Oli 1938–1940 Abja algkoolis õpetaja ja samal ajal ka tõlkija. Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta tööle EKP Keskkomitee häälekandja ajalehe Kommunist toimetusse. Alates 25. august 1940 (teist korda alates 25. märts 1946) oli Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär kuni 1953. 1953–1957 Eesti NSV haridusministri asetäitja. Seoses 1957 aastal looduskaitse seaduse väljakuulutamisega kutsuti ellu Ministrite Nõukogu juures asuv Looduskaitse Valitsus eesotsas Voldemar Tellinguga, kus ta oli 1962 aastani. 1958–1963 Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.. Eesti keskkonnakaitseorganisatsiooni areng EESTI TA LKK Liikmed läbi aegade Jaan Eilart (1969). Voldemar Telling: 12.VIII 1903 – 27.II 1969. Eesti Loodus, 1969, 5 Herbert-Armin Lebbin (1978) Revolutsiooni lipukandjad (3. osa). Eesti Raamat 1978
Keelpillide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Sellel leheküljel on loetletud keelpille. Keelpillide loend: Poogenkeelpillid Näppekeelpillid Ajaeng - Anzad - Arpeggione Banhu - Baryton - Bazantar Cizhonghu - Crwth Dahu - Đàn gáo - Division viol - Diyingehu Elektritšello - Elektriviiul - Erhu - Erxian - Esraj Fiidel Gadulka - Gaohu - Gehu - Ghaychak - Goje - Gudok - Gusle Haegeum - Hardangeri viiul - Huluhu - Huqin Igil Jinghu Kemenche - Kit viiul - Kokyu - Kolmekeelne vioola - Kontrabass - Kitarr Laruan - Leiqin - Lirone - Lyra viol Maguhu - Masenqo - Moodswinger - Morin huur Nyckelharpa Octobass Poogen psalteerium - Psalmodikon Rebab - Rebekk Sarangi - Sarinda - Saw sam sai - Sihu - Stroh viiul Tro - Trompet marine või tromba marina - Tšello Vertikaalne vioola - Vielle - Viiul - Viiuli oktett - Viola bastarda - Viola d'amore - Viola da gamba - Viola pomposa - Violoon - Violotta - Vioola Yaylı tanbur - Yazheng - Yehu Zhonghu - Zhuihu Akustiline basskitarr - Apalatši dultsimer - Arhilauto - Autoharp Bağlama - Bajo sexto - Balalaika - Banduura - Bandurria - Bandžo - Barbat - Baritonkitarr - Basskitarr (elektriline) - Begena - Bordonua - Bugarija - Buzuki - Buzuq Cavaquinho - Çeng - Charango - Cigar box guitar - Chitarra battente - Chitarrone - Cittern - Crwth - Cuatro - Cümbüş Đàn bầu - Đàn nguyệt - Đàn tranh - Đàn tỳ bà - Daruan - Diddley bow - Dombra - Domra- Doshpuluur - Dutar - Duxianqin Elektriharf - Elektrikitarr - Ektara Gayageum - Geomungo - Gottuvadhyam - Gravikord - Guitarrón - Gusli - Guqin - Guzheng Harf - Harf guitar Iiri bouzouki Kacapi - Kannel - Kanuun - Kinnor - Kitarr - Kitarron - Klassikaline kitarr - Klavessiin - Kobza - Konghou - Kontigi - Kora - Koto - Krar - Kromaatiline kannel - Kutiyapi Langeleik - Laud - Lauto - Liuqin - Lüüra Mando-banjo - Mandocello - Mandola - Mandoliin - Mohan veena - Moodswinger - Moonlander - Monohord - Musical bow Nyatiti Octave mandola Pandura - Pipa - Portugali kitarr - Psalteerium Quin Requinto - Resonaator kitarr - Rubab - Rudra veena Sallaneh - Sanxian - Saraswati veena - Sarod - Saung - Saz - Shamisen - Sitar- Surbahar Tambura - Tamburica - Tanbur - Tar - Tea chest bass - Teorb - Tenorkitarr - Tiple - Torban - Tres - Tricordia - Tsitter Ukulele - Uud Valiha - Veena - Vichitra veena - Vihuela Yatga - Yueqin Zhongruan - Zhu Berimbau Cimbalom Chapman stick Chitarra battente Đàn tam thập lục Dultsimer Khim Klaver Klavikord Rataslüüra Santur Tuulekannel Warr kitarr Yanggeum Yangqin
Poogenkeelpillide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Keelpillide loend: Poogenkeelpillid Näppekeelpillid Sellel leheküljel on loetletud poogenkeelpille. Ajaeng - Anzad - Arpeggione Banhu - Baryton - Bazantar Cizhonghu - Crwth Dahu - Đàn gáo - Division viol - Diyingehu Elektritšello - Elektriviiul - Erhu - Erxian - Esraj Fiidel Gadulka - Gaohu - Gehu - Ghaychak - Goje - Gudok - Gusle Haegeum - Hardangeri viiul - Huluhu - Huqin Igil Jinghu Kemenche - Kit viiul - Kokyu - Kolmekeelne vioola - Kontrabass - Kitarr Laruan - Leiqin - Lirone - Lyra viol Maguhu - Masenqo - Moodswinger - Morin huur Nyckelharpa Octobass Poogen psalteerium - Psalmodikon Rebab - Rebekk Sarangi - Sarinda - Saw sam sai - Sihu - Stroh viiul Tro - Trompet marine või tromba marina - Tšello Vertikaalne vioola - Vielle - Viiul - Viiuli oktett - Viola bastarda - Viola d'amore - Viola da gamba - Viola pomposa - Violoon - Violotta - Vioola Yaylı tanbur - Yazheng - Yehu Zhonghu - Zhuihu
Näppekeelpillide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Keelpillide loend: Poogenkeelpillid Näppekeelpillid Sellel leheküljel on loetletud näppekeelpille. Akustiline basskitarr - Apalatši dultsimer - Arhilauto - Autoharp Bağlama - Bajo sexto - Balalaika - Banduura - Bandurria - Bandžo - Barbat - Baritonkitarr - Basskitarr (elektriline) - Begena - Bordonua - Bugarija - Buzuki - Buzuq Cavaquinho - Çeng - Charango - Cigar box guitar - Chitarra battente - Chitarrone - Cittern - Crwth - Cuatro - Cümbüş Đàn bầu - Đàn nguyệt - Đàn tranh - Đàn tỳ bà - Daruan - Diddley bow - Dombra - Domra- Doshpuluur - Dutar - Duxianqin Elektriharf - Elektrikitarr - Ektara Gayageum - Geomungo - Gottuvadhyam - Gravikord - Guitarrón - Gusli - Guqin - Guzheng Harf - Harf guitar Iiri bouzouki Kacapi - Kannel - Kanuun - Kinnor - Kitarr - Kitarron - Klassikaline kitarr - Klavessiin - Kobza - Konghou - Kontigi - Kora - Koto - Krar - Kromaatiline kannel - Kutiyapi Langeleik - Laud - Lauto - Liuqin - Lüüra Mando-banjo - Mandocello - Mandola - Mandoliin - Mohan veena - Moodswinger - Moonlander - Monohord - Musical bow Nyatiti Octave mandola Pandura - Pipa - Portugali kitarr - Psalteerium Quin Requinto - Resonaator kitarr - Rubab - Rudra veena Sallaneh - Sanxian - Saraswati veena - Sarod - Saung - Saz - Shamisen - Sitar- Surbahar Tambura - Tamburica - Tanbur - Tar - Tea chest bass - Teorb - Tenorkitarr - Tiple - Torban - Tres - Tricordia - Tsitter Ukulele - Uud Valiha - Veena - Vichitra veena - Vihuela Yatga - Yueqin Zhongruan - Zhu
Fonogrammitootja

Fonogrammitootja (kõnekeeles plaadifirma juriidilise isiku kohta) on isik, kes on muusikaproduktsiooni algataja ja selle eest vastutaja. Autoriõiguse seaduses mõistetakse fonogrammitootjat nii: "Fonogrammi (helisalvestise) tootja käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline või juriidiline isik, kelle algatusel ja vastutusel toimub teose esitamisest lähtuva heli või muu heli esmakordne õiguspärane salvestamine." Fonogrammitootjal on ainuõigus lubada ja keelata: fonogrammi otsene või kaudne, ajutine või alaline, osaline või täielik paljundamine (taastootmine, reprodutseerimine jne) mis tahes vormis või mis tahes viisil; fonogrammi koopiate importimine; fonogrammi levitamine üldsusele; fonogrammi koopiate rentimine või laenutamine; fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemine sellisel viisil, et isikud saavad fonogrammi kasutada nende poolt individuaalselt valitud kohas ja ajal. Eesti Fonogrammitootjate Ühing Autoriõiguse seadus § 69 Eesti Fonogrammitootjate Ühing (EFÜ) otsing "helisalvestis" Riigi Teataja veebis
Ottokar II

Ottokar II nime all on tuntud mitu valitsejat: Ottokar II Přemysl oli Böömimaa kuningas Ottokar II oli Steiermargi markkrahv
Märulipolitsei

Märulipolitsei on politseiharu, mis on mõeldud rahutuste, meeleavalduste ja mässude ohjeldamiseks. Olenevalt riigist ja olukorrast võivad märulipolitsei ülesandeid täita nii spetsiaalselt selleks loodud üksused kui ka tavapolitseinikud. Märulipolitsei varustusse kuuluvad tavaliselt kilp, kumminui, kiiver. Samuti kasutatakse vastavalt vajadusele mittesurmavaid relvi, näiteks pipra- ja pisargaasi, kummikuule, šokigranaate ning akustilisi relvi (LRAD). Eestis on märulipolitsei PPA operatiivbüroo alluvuses. Mässuohje  Märulipolitsei – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Little Diomede

Little Diomede ehk Krusensterni saar (injupiaki keeles Ignaluk) on saar Beringi väinas, üks Diomidi saartest. Saare pindala on umbes 7 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgusega kuni 363 meetrit. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele. Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. 1990. aastal elas saarel 178 inimest, 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115. Ratmanovi saar  Little Diomede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viruküla–Riisipere tee

Viruküla–Riisipere tee (registrinumbriga 11165) on 3,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas. Tee kulgeb läbi Kivitammi, Vilumäe ja Madila küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee kolmandal kilomeetril Riisipere alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee, Riisipere alevikus mustkattega tee. Tee klass pole määratud. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Kiiruspiiranguid teel pole. Riisipere alevikus on tee valgustatud.
Turba–Lehetu tee

Turba–Lehetu tee (registrinumbriga 11166) on 5,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne viiendal kilomeetril Virukülas. Tee kulgeb läbi Viruküla, Nurme ja Lehetu küla ning Turba aleviku. Tee lõpeb Lehetu küla südames. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub neljandal kilomeetril Lehetu–Nurme tee, viiendal kilomeetril Ellamaa–Lehetu tee. Turba alevikus on tee mustkattega. Kuni Lehetu–Nurme teeristini on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Edasi teekatte kohta info puudub. Tee klassi kohta info puudub. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangud on Turba alevikus (40 ja 50 km/h). Samas on ka tee valgustatud.
Uus-Guinea

Uus-Guinea on Gröönimaa järel pindalalt teine saar maailmas, eraldatud Austraaliast Torrese väinaga. Uus-Guinea kuulub Austraalia ja Okeaania maailmajakku. Uus-Guinea pindala on 829 000 km². Saare kõrgeim tipp Jaya on 4884 meetri kõrgune. Uus-Guinea on jagatud Indoneesia ja Paapua Uus-Guinea vahel. Saare lääneosas (Lääne-Paapua) on kaks Indoneesia provintsi: Lääne-Paapua ja Paapua provints. Saare idaosa hõlmavad Paapua Uus-Guinea pealinnaringkond ja 16 provintsi: Chimbu, Eastern Highlandsi, Enga, Gulfi, Hela, Ida-Sepiki, Jiwaka, Kesk-, Lääne-, Madangi, Milane Bay, Morobe, Põhja-, Sandauni, Southern Highlands ja Western Highlandsi provints. Saarel kõneldakse peamiselt paapua keeli, rannikul ka austroneesia keeli.
Kirjakandja

Kirjakandja ehk postiljon on töötaja, kes toimetab eraisikutele ning firmadele kätte neile suunatud posti (kirjad, postkaardid, ajakirjad, ajalehed, arved jne). Postiteenuste osutamisega tegelevad posti- ja kullerifirmad, Eestis tegeleb sellega põhiliselt Eesti Post. Telegrammikandja Kuller Käskjalg Eesti Post
Lehetu–Nurme tee

Lehetu–Nurme tee (registrinumbriga 11168) on 6,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. Tee saab alguse Turba–Lehetu tee neljandal kilomeetril Lehetu külas. Tee kulgeb läbi Lehetu, Nurme ja Pajaka küla. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Varese ja Nurme. Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ellamaa jaama tee

Ellamaa jaama tee (registrinumbriga 11169) on kõrvalmaantee Saue vallas Ellamaa külas. Tee pikkus on 0,9 km. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 30. kilomeetril ja lõpeb endise Ellamaa raudteejaama juures, kust nüüd kulgeb läbi Läänemaa Tervisetee. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, teele ei jää bussipeatusi. Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Õhusõiduk

Õhusõiduk (ka lennuaparaat) on seade, mis võimaldab õhus püsida ja lennata. Õhusõiduk püsib õhus liikumisel tekkiva aerodünaamilise tõstejõu, reaktiivjõu või aerostaatilise üleslükkejõu mõjul. Aerodünaamiline tõstejõud: Kuna õhk on voolamisel võlvja profiiliga tiiva esiservast tagaserva poole erinevate teepikkuste tõttu sunnitud tiiva ülapinna kohal liikuma kiiremini kui kandepinna all, siis selliste voolamiskiiruste erinevuse tõttu tekib tiiva ülapinna kohal madalam õhurõhk kui tiiva-alusel pinnal. Rõhkude erinevuse tõttu tiiva üla- ja alapinna vahel tekib tõstejõud. Bernoulli seadus. Aerostaatiline tõstejõud: Õhust väiksema tihedusega gaasiga täidetud ruumile mõjub üleslükkejõud, mis võrdub selle gaasi poolt väljatõrjutud õhu hulgaga. Archimedese seadus Mehitamata õhusõiduk Lennundus Elektriline õhusõiduk Autožiiro Linnuk Õhusõidukite õlitus- ja määrdesüsteemid Õhusõiduk on Lennundusseadusega normeeritud termin. Lennundusseadus
Ellamaa–Koluvere tee

Ellamaa–Koluvere tee (registrinumbriga 11167) on 20,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue, Märjamaa ja Lääne-Nigula vallas. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümne esimesel kilomeetril Ellamaa külas (Nissi vald). Tee kulgeb läbi Ellamaa, Soosalu, Leevre, Sooniste, Maidla ja Koluvere küla. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kümnendal kilomeetril Koluvere külas (Lääne-Nigula vald). Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 8 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub seitsmeteistkümnendal kilomeetril Laukna tee, üheksateistkümnendal kilomeetril Maidla–Ollimäe tee. Tee on kruusatee. Tee kahekümne esimesel kilomeetril on lühike mustkattega teelõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad. Vaade teele. Paremal endise Leevre mõisa kiviaed Vaade teele