laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Līga Plakane

Līga Plakane (sündinud 25. veebruaril 1970) on läti alpinist ja füsioloog. Ta on esimene Baltimaade naisalpinist, kes on tõusnud üle 8000 m kõrguse mäe tippu. Plakane lõpetas 1992. aastal Läti Ülikooli bioloogiateaduskonna füsioloogia erialal. Pärast doktoriõppe programmi läbimist kaitses ta 1998. aastal doktorikraadi bioloogias. Alates 2001. aastast töötab ta dotsendina Läti Ülikooli bioloogiateaduskonnas. Alpinismiga hakkas ta tegelema 14-aastaselt. Koos abikaaga Atis Plakansiga on ta osa võtnud enam kui kümnest ekspeditsioonist kõrgmäestikes. Ta on tõusnud Mount McKinley (6194 m) tippu Alaska ahelikus ja Aconcagua (6960 m) tippu Andides. 2006. aastal tõusis ta Pamiiris Ismoili Somoni mäetippu. Ta üritas 2006. aastal tõusta Xixabangma (8027) tippu, kuid ebaõnnestunult: kõrgusel 7600 m tuli tagasi pöörduda. 2007. aastal võttis ta osa kolmeliikmelisest Läti Cho Oyu ekspeditsioonist ja tõusis koos Atis Plakansi ja Kaspars Klapkalnsiga 9. oktoobril lisahapnikuta selle kaheksatuhandelise mäe (8188 m) tippu. 2008. aastal võttis ta osa Läti 6. Himaalaja ekspeditsioonist, mille seekordne eesmärk oli tõusta maailma viienda mäe Makalu (8485 m) tippu. Tipputõus ei õnnestunud. 2007 – Cho Oyu (8188 m) Tema vanemad on mägironimist harrastanud teadlased Visvalža Švinkas ja Ruta Švinka. Tema abikaasa on alpinist Atis Plakans. Neil on kaks tütart. Līga Plakane. sportlat.lv LATVIJAS ALPĪNISMAM 60. GADU!. climbing.lv Līga Plakane. lu.lv Kur viss ir savādāks. sporto.lv Noslēpumainais Lielais Melnais. sporto.lv Puante virs mākoņiem. sporto.lv КЛУБ АЛЬПИНИСТОВ "TRAVERSS". traverss.lv Lielais Melnais paliek. sporto.lv Latvijas alpīnisti rīt dosies iekarot Makalu kalnu virsotni. .tvnet.lv Ceļš uz Everestu. lza.lv Puante virs mākoņiem. sporto.lv (läti keeles)
BAR (täpsustus)

BAR tähendab mitut asja. BAR on Vormel 1 meeskond. BAR on Barbadose maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Bar
Lunéville

Lunéville on omavalitsusega linn (vald) Prantsusmaa kirdeosas Meurthe-et-Moselle'i departemangus Meurthe'i jõe ääres. Populations légales 2021
Alfred Rebane

Alfred Rebane (9. juuli 1902 Suure-Jaani – 29. detsember 1986 Tallinn) oli eesti näitleja. 1922. aastal lõpetas ta Sõjakooli ja töötas 1940. aastani Eesti kaitseväe õppeasutustes kehalise kasvatuse juhina. Ta teenis Soomusrongide brigaadis, Korraldusvalitsuses ja 1. Soomusrongirügemendis kuni 1934. aastani, mil vabastati tegevteenistusest (leitnant, 1927) Näitlejana alustas tööd 1922. aastal Valga Säde seltsi teatritrupis. Aastatel 1934–1935 oli Vanemuise, 1935–1936 Draamastuudio teatri ja 1936–1941 Tallinna Töölisteatri näitleja. 1942–1944 oli Jaroslavlis Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite näitetrupis. Aastatel 1944–1972 oli ta Tallinna Riikliku Draamateatri näitleja, 1950–1952 Draamateatri peanäitejuht. 1946. aastast oli ta ka Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi näitlejameisterlikkuse õppejõud. Ta on mänginud Tallinnfilmi filmides "Tagahoovis" (1956), "Perekond Männard" (1960), "Viini postmark" (1967) ja "Gladiaator" (1969), Eesti Telefilmi telemängufilmis Kolme katku vahel" (1970), aga ka Lenfilmi filmis "Mihhailo Lomonossov" (1955), A. Dovženko nimelise kinostuudio filmis "300 aastat tagasi" (1956), Mosfilmi filmisarjas "Sõda ja rahu" (1965–1967), M. Gorki nimelise kinostuudio filmis "Õhkulastud põrgu" (1967) ning NSV Liidu – Bulgaaria ühisfilmis "Varastatud rong" (1970). Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1950 Nõukogude Eesti preemia 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik 1960 Eesti NSV rahvakunstnik http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=23835 Ohvitseride andmekogu Eesti filmi andmebaas. Alfred Rebane Кино-Театр.Ру Альфред Ребане (Alfred Rebane). Фильмография Kalmistute register HAUDI Kalju Uibo. Eesti NSV rahvakunstnik Alfred Rebane. Eesti Raamat, 1966. Ohvitseride andmekogu Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Alfred Rebane, Igor Bulõtšovi ja Endel Zimmermanni isa Pavlini osas M. Gorki näidendis "Jegor Bulõtšov ja teised" (1959) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nimelise Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri näitleja Alfred Rebane Kazarini osatäitjana M. J. Lermontovi draamas "Maskeraad" Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Stseen A.H. Tammsaare draamast "Juudit" V. Kingissepa nim TRA Draamateatris, Olovernes – A. Rebane, tema taga Pagoas – V. Alev (1960) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. V. Kingissepa nim TRA Draamateatri näitleja Alfred Rebane (1961) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rebane, Alfred – V. Kingissepa nimelise Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri näitleja (1965)
Jeunes filles au piano

„Neiud klaveri juures“ (prantsuse keeles "„Jeunes filles au piano“) on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. Maal valmis 1892. aastal eratellimusena Pariisis Luxembourgi palees asuvale muuseumile. Renoir kordas kompositsiooni veel kolmel õlimaalil ja kahel visandil, millest üks on teostatud õli- ja teine pastellvärvidega. Teosed on avalikkusele vaatamiseks väljas Orsay muuseumis Pariisis, Metropolitani Kunstimuuseumis New Yorgis ja Talveaia muuseumis Pariisis. Pierre Georgel, José Francisco Yvars, Jean-Pierre Labiau, 2002. De Renoir a Picasso: obres mestres del Musée de l'Orangerie, París. Barcelona: Fundació "la Caixa". ISBN 8476647808. Lk 78–79. Metropolitan Museum of Art By Gary Tinterow, ISBN 0-8709-9457-3 Jeunes filles au piano at the Musée d'Orsay Two Young Girls at the Piano at the Met  Jeunes filles au piano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Young Girls at the Piano, 1892, Auguste Renoir, Google Art Project, www.googleartproject.com
Kreuzburg

Kreuzburg või Kreutzburg ('ristilinnus') on saksakeelne kohanimi: Kreuzburg on Jēkabpilsi keskaegne saksakeelne nimi (hiljem saksa keeles Jakobstadt) Kreuzburg on Krustpilsi saksakeelne nimi ... Kreuzberg (Kreutzberg) Kreuzburgi raudteejaam
Les Deux Sœurs

"Kaks õde" (prantsuse keeles „Les Deux Sœurs“), tuntud ka kui „Terrassil“ („Sur la terrasse“), on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. Renoir pealkirjastas teose „Kaks õde”, esimene omanik Paul Durand-Ruel pani teosele nimeks „Terrassil”. 1881. aastal valminud maal on alates 1933. aastast Chicago Kunstiinstituudi kogus. "Exhibition archive — Auguste Renoir "The Two Sisters (On the Terrace)", from the collection of the Art Institute of Chicago, 3 July 2001 – 16 September 2001". Ermitaaž. Vaadatud 9.11.2014. "Pierre-Auguste Renoir — Two Sisters (On the Terrace), 1881". The Art Institute of Chicago. Vaadatud 30.04.2013.  Les Deux Sœurs – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Teos Chicago kunstiinstituudi kodulehel
Muskuspart (perekond)

Muskuspart (Cairina) on haneliste seltsi kuuluv perekond veelinde. Perekonda kuulub üks liik – muskuspart (Cairina moschata). Varem arvati perekonda muskuspart ka tontpart (Asarcornis scutulata). Carboneras, C. & Kirwan, G.M. (2019). White-winged Duck (Asarcornis scutulata). In: del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (eds.). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. (https://www.hbw.com/species/white-winged-duck-asarcornis-scutulata)
Jüri Kivimäe (arst)

Jüri Kivimäe (sündinud 17. juunil 1953 Tallinnas) on eesti arst, üldkirurgia ja proktoloogia spetsialist. 1971 lõpetas ta Tallinna Spordiinternaatkooli (TSIK). 1977. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli meditsiiniteaduskonna. Jüri Kivimäe on töötanud kirurgina mitmes haiglas, viimati Rapla haiglas ja Tallinna Pelgulinna haiglas. 2020. aasta seisuga on ta Lääne-Tallinna Keskhaigla proktoloogiosakonna juhataja. Ühtlasi töötab ta kirurgina Medicumi kaubamärgi all tegutsevas Lasnamäe Tervisekeskuses. Jüri Kivimäe on kutseühingu Tallinna Arstide Liit liige. 1999. aastal osales ta valimisliidu "Rapla Linnakodanike Liit" nimekirjas kohalike omavalitsuse valimistel Rapla linnas. 2002. aastal kandideeris ta erakonna Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica nimekirjas Rapla valla volikogusse. Dr. Jüri Kivimäe: "Kõige olulisem on võita haige usaldus" Eesti Päevaleht, 25. november 2005
Kööna

Kööna (läti keeles Ķoņi) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Ķoņi valla halduskeskus. Küla asub 92,6 meetri kõrguse voore Ķoņi mäe (suhteline kõrgus 35 meetrit) keskosas, Riiast 154 ja endisest piirkonnakeskusest Naukšēnist 11 kilomeetri kaugusel. Asulas asub Ķoņi mõisa (Königshof) süda. Mõis rajati aastal 1561 küla juurde, mis kandis nime Nouwenkull. Aastal 1599 läks mõis Hans Köningi valdusse, kelle järgi sai see ka praeguse nime. Omakorda mõisa järgi sai uue nime ka küla. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda. Vallavalitsus, raamatukogu ja rahvamaja asuvad küla keskusest kaks kilomeetrit lõuna pool endise hobupostijaama hoones. Looduskaitse all on Kööna mõisa paju ümbermõõduga 7,15 meetrit. Ķoņi mägi on Läti suurim voor. Selle pikkus on 9,6 kilomeetrit, laius 2,4 kilomeetrit. Voore suhteline kõrgus on 35 meetrit. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Travel in Valmiera municipality, lk. 24.
Tinamulised

Tinamulised (Tinamiformes) ehk tinamud on lindude selts. Sellesse kuulub ainult sugukond tinamulased, mis jaguneb kaheks alamsugukonnaks. Kokku on seltsis 47 Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerikas elavat linnuliiki. Nad on üks vanemaid tänapäevani eksisteerivaid lindude rühmi, kelle esimesi fossiile on leitud varasest Miotseenist. Traditsiooniliselt on neid peetud lennuvõimetute silerinnaliste lindude sõsarrühmaks, kuid uusimate uuringute põhjal on nad arvatud silerinnaliste hulka, see aga viitab asjaolule, et basaalsed silerinnalised linnud olid lennuvõimelised. Üldiselt on tinamud üsna maapealse eluviisiga, maapinnal kulgevad linnud. Lendamist enamasti väldivad ning ohu eest pagevad joostes. Nad on levinud kõikjal – alpiinsetest rohumaadest vihmametsadeni. Alamsugukonnad on üldjoontes jaotunud vastavalt elupaigale, alamsugukond Nothurinae on esindatud pampades ja avatud rohumaadel, Tinaminae aga metsastel aladel. Tinamu perekonna kladogramm, mis koosneb morfoloogial ja Bertelli & Porzecanski (2004) molekulaarsetel uuringutel. Brands 2008 Phillips jt 2010 Bertelli & Porzecanski 2004 Brands, Sheila (2008). "Systema Naturae 2000 / Classification, Order Tinamiformes". Project: The Taxonomicon. Vaadatud 4.02.2009. Phillips, Matthew J.; Gibb, Gillian C.; Crimp, Elizabeth A.; Penny, David (2010). "Tinamous and Moa Flock Together: Mitochondrial Genome Sequence Analysis Reveals Independent Losses of Flight among Ratites". Systematic Biology. 59 (1): 90–107. DOI:10.1093/sysbio/syp079. PMID 20525622. Bertelli, Sara; Porzecanski, Ana Luz (2004). "Tinamou (Tinamidae) systematics: a preliminary combined analysis of morphology and molecules" (PDF). Ornitologia Neotropical. 15 (Suppl.): 293–299.
Loodi (Läti)

Loodi (läti Lode) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Loodi valla halduskeskus. Küla asub Ruhja jõe kaldal. Küla on tekkinud endise Lode mõisa juurde. Nime on paik saanud sellest, et aastal 1504 läänistati sealsed maad Lodede suguvõsale. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on raamatukogu. Seal asuvad Lode ja Tiltgali bussipeatus. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001. ISBN 9984-00-412-0. 628 lk. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/rujienas-novada-lodes-pagasta-biblioteka Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Vilpulka

Vilpulka on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Vilpulka valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Pestava jõe kaldal, Riiast 160 ja endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 10 kilomeetri kaugusel. Küla rajati nõukogude ajal kohaliku kolhoosi «Gaisma» keskasulana. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on lisaks vallavalitsusele ka algkool, postkontor, raamatukogu ja laululava, seal asub Vilpulka bussipeatus. Külas kasvav Vilpulka mäe kask on looduskaitse all. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Endzele

Endzele (nõukogude ajal Straume) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Jeri valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 70 meetri kõrgusel, Riiast 144 ja piirkonna keskusest Ruhjast 6 kilomeetri kaugusel. Aastal 1560 rajati külla Endzele mõis (Henselshof). Nõukogude ajal rajati külla kohaliku kolhoosi «Straume» keskasula. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Külas on lisaks vallavalitsusele ka põhikool, raamatukogu ja postkontor. Endzeles asub Pīleņģi bussipeatus. Külas kasvav Endzele kolme tüvega pärn ja veel kolm Endzele pärna on looduskaitse all. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Portrait de femme en noir

„Naine mustas“ (prantsuse keeles „Portrait de femme en noir“) on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri õlimaal lõuendil. Umbes 1876. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Peterburis Ermitaaži saalis nr 407 (Peastaabi hoones). "Renoir Room" [Renoir' tuba] (inglise ja vene). Ermitaaž. Vaadatud 16.11.2016.
Trp-operon

trp-operon on trüptofaani tootmisega seotud geenide kogum (operon). See oli esimene avastatud negatiivselt represseeritud operon. Selle operoni koosseisu kuuluvad viis struktuurgeeni (trpE, trpD, trpC, trpB, trpA) ja üks regulaatorgeen (trpR). trp-operoni avastas Jacques Monod juhitav teadusrühm 1953. aastal uurides E. coli baktereid. Hiljem on neid operone leitud veel mitmetest organismidest. E. coli trp-operoni uurimisel avastati transkriptsiooni atenuatsioon. Oletatavad mRNA sekundaarstruktuuride ning liiderpeptiidi trüptofaani biosünteesi ensüümide regulatsioonimehhanismid on: RNA polümeraas alustab trp-promootori transkriptsiooni RNA polümeraas peatub umbes 90. nukleotiidil sekundaarstruktuuri juures Ribosoomid seonduvad juba sünteesitud mRNA-le ning alustavad translatsiooni Seejärel RNA polümeraas vabastatakse ja see jätkab transkribeerimist Potentsiaalse terminaator-regioonini jõudes sõltub RNA polümeraasi edasiliikumine tagapool liikuvatest ribosoomidest. peatudes tandeemsetel trp-koodonitel hakkab ribosoom ootama õiget tRNA-d. Kuna trüptofaani kontsentratsioon on madal, ei leidu rakus trüptofaani-kandvat tRNA-d. Sellisel juhul jääb esimene regioon ribosoomi sisse ning ei saa moodustada sekundaarstruktuuri teise regiooniga. Seega paarduvad teine ja kolmas regioon ning moodustub sekundaarstruktuur, mis omakorda ei lase neljandal regioonil paarduda kolmanda regiooniga. Seetõttu terminatsioonistruktuuri ei moodustu ning transkriptsioon jätkub. Piisava trüptofaani-kandvate tRNAde kontsentratsiooni korral rakus transleerib ribosoom liiderpeptiidi ilma häireteta ning peatub teisel regioonil, mistõttu ei saa moodustuda 2–3 struktuur. Moodustub terminatsiooni-juuksenõelastruktuur 3–4 ning transkriptsioon peatub. Kontrollimehhanism määrab kindlaks piiri, millal trüptofaani-kandvaid tRNA-sid on piisavalt palju transkriptsiooni termineerimiseks. Ribosoomi paigutumine määrab kindlaks, milline sekundaarstruktuur moodustub ning kas transkriptsioon jätkub või peatub. lac-operon Yanofsky C. Attenuation in the control of expression of bacterial operons. Nature. 1981 Feb 26;289(5800):751–758. Zurawski G, Elseviers D, Stauffer GV, Yanofsky C. Translational control of transcription termination at the attenuator of the Escherichia coli tryptophan operon. Proc Natl Acad Sci U S A. 1978 Dec;75(12):5988–5992.
Jüri Kivimäe

Jüri Kivimäe (sündinud 17. augustil 1947 Pärnus) on eesti ajaloolane ja arhivaar. Kasvas üles Tootsis. Pärast algkooli lõpetamist Tootsis õppis aastatel 1962–1965 Pärnu 1. Keskkoolis ja seejärel aastatel 1965–1970 Tartu Riiklikus Ülikoolis, kust ta sai ajaloolase ja ajalooõpetaja kutse ning diplomi. Tema lõputöö käsitles Tartu jesuiitide kolleegiumi ajalugu 16. sajandil. Pärast ülikooli töötas aastatel 1970–1975 Tallinnas kirjastuses Valgus "Eesti nõukogude entsüklopeedia" ajaloo ja filosoofia toimetajana. Aastatel 1975–1990 oli Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi teaduslik töötaja. Ta kaitses 1981. aastal Enn Tarveli juhendamisel valminud väitekirja Narva kaubanduse ja kaubanduspoliitika ajaloost 16. sajandil. 1996 valiti Jüri Kivimäe Tartu Ülikooli üldajaloo korraliseks professoriks. Alates 1999. aastast on ta Toronto Ülikooli ajalooprofessor ja Elmar Tampõllu nimelise Eesti õppetooli juhataja, õpetades peamiselt Baltikumi, sealhulgas ka Hansa Liidu ajalugu ja vanu Liivimaa kroonikaid. Lisaks Tartu ja Toronto ülikoolile on ta õpetanud Tallinna, Tampere, Turu ja Riia ülikoolides ning olnud stipendiaadina uurimistööl Rootsis ja Saksamaal. Tema peamine uurimisvaldkond on Liivimaa vanem ajalugu. Ta on tegelnud ka selliste Eesti 20. sajandi ajaloo küsimustega nagu baltisakslaste ümberasumine, 1944. aasta märtsipommitamine Tallinnas, ajalookirjutuse ja 1905. aasta ajalugu jne. Jüri Kivimäe abikaasa on ajaloolane Sirje Kivimäe ja vend ajaloofilosoof Mart Kivimäe. 1998 Tartu Ülikooli medal 1999 Valgetähe III klassi teenetemärk 2015 Tallinna teenetemärk Jüri Kivimäe. Vikerraadio saate "Eesti lugu" koduleht. Vaadatud 23.07.2012 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
Kiiver-pärlkana

Kiiver-pärlkana (Numida meleagris) on linnuliik kanaliste (Galliformes) seltsist pärlkana (Numida) perekonnast. Kiiver-pärlkana on oma perekonna ainus liik. Kiiver-pärlkana on levinud Aafrika mandril allpool Saharat, kuid teda on introdutseeritud ka Brasiiliasse, Austraaliasse ja Euroopasse (nt Lõuna-Prantsusmaale). Kiiver-pärlkana ladinakeelse nime liigiepiteet on ühine metsiku kalkuni (Meleagris gallopavo) perekonnanimega, kuna esmased Põhja-Ameerikasse saabujad ajasid linnud lihtsalt segamini. Kiiver-pärlkana on suur 53–58 cm pikkune lind, kellel on ümara üldkujuga keha ja väike pea. Kehamass on umbes 1,3 kg. Hundsulestiku värvus on must-hall valgete tähnidega. Nagu ka teistel pärlkanalastel, on kiiver-pärlkana pea sulgeteda, pea kohal asub kollakas või punakas kiiver, silmade ümbrus ning lokutid on sinise ja punase kirjud. Tiivad on lühikesed ja ümarad, saba on samuti lühike. Alamliike eristatakse lokutite ning kiivri kuju, suuruse ja värvi järgi. Kiiver-pärlkanal on üheksa tunnustatud alamliiki: N. m. coronatus (Gurney, 1868) – Lõuna-Aafrika idaosa N. m. galeatus (Pallas, 1767) – lääne kiiver-pärlkana – Lääne-Aafrika ja Lõuna-Tšaad, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Põhja-Angola N. m. marungensis (Schalow, 1884) – marungu kiiver-pärlkana – Lõuna-Kongost Lääne-Angola ja Sambiani N. m. meleagris (Linnaeus, 1758) – sahara kiiver-pärlkana – Ida-Tšaad kuni Etioopia, Kongo Demokraatliku Vabariigi põhjaosa, Uganda ja Keenia N. m. mitratus (Pallas, 1764) – tanuga kiiver-pärlkana – Tansaaniast Ida-Mosambiigini, Sambia ja Põhja-Botswana N. m. papillosus (Reichenow, 1894) – damara kiiver-pärlkana – Lõuna-Angolast Botswana ja Namiibiani N. m. reichenowi (Ogilvie-Grant, 1894) – reichenowdi kiiver-pärlkana – Keenia ja Kesk-Tansaania N. m. sabyi (Hartert, 1919) – saby kiiver-pärlkana – Loode-Maroko. N. m. somaliensis (Neumann, 1899) – somaali tanuga kiiver-pärlkana – Kirde-Etioopia ja Somaalia Väljasurnud alamliik N. m. sabyi Pärlkana õues Kiiver-pärlkana munad Kiiver-pärlkana pea lähivaates BirdLife International (2012). "Numida meleagris". Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku ohustatud liigid. 2013 Madge and McGowan, Pheasants, Partridges and Grouse ISBN 0-7136-3966-0 Dickinson, Edward C., ed. 2003. The Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World, 3rd edition. p1039. Banks, R. C., R. W. McDiarmid, A. L. Gardner, and W. C. Starnes. 2003. Checklist of Vertebrates of the United States, the U.S. Territories, and Canada.
Silver Rattasepp

Silver Rattasepp (sündinud 14. juunil 1978) on eesti semiootik ja tõlkija. Endine ja esimene trummar Eesti folk metal ansamblis Metsatöll. 2011 Semiootiline Jälg Joosepson, Alo; Kotov, Kaie; Rattasepp, Silver; Keskpaik, Riste. Sild humanitaar- ja loodus­teaduste vahel. Sirp 01.10.2004. (Intervjuu Tim Ingoldiga.) Rattasepp, Silver. Poeetiline loom paiskab lahti akna. Sirp 09.09.2011. Rattasepp, Silver. Darwini Dominikaani jutlus. Sirp 08.12.2011 (Daniel Dennetti raamatust.) Rattasepp, Silver. Loomad antropoloogilises masinas. Vikerkaar nr 7. 2012. Magnus, Riin; Rattasepp, Silver. Biosemiootika ehk Tähendusest eluslooduses. Sirp 14.09.2012. Rattasepp, Silver. Võimu kohalolu tähendusest ehk semiootiliselt poliitilisest. Sirp 20.10.2013. Rattasepp, Silver 2010. The idea of extended organism in 20th century thought. Hortus Semioticus 6. Kull, Kalevi; Maran, Timo; Rattasepp, Silver 2012. The 12th Gatherings in Biosemiotics: Tartu, Estonia, July 16–21, 2012. In: Rattasepp, Silver; Bennett, Tyler (eds.), Gatherings in Biosemiotics. (Tartu Semiotics Library 11.) Tartu: University of Tartu Press, 121–125. Rattasepp, Silver 2014. The anthropological machine and the absence of animals. In: Pauknerová, Karolína; Stella, Marco; Gibas, Petr (eds.), Non-humans in Social Science: Ontologies, Theories and Case Studies. Prague: Pavel Mervart, 29–45. Rattasepp, Silver; Kull, Kalevi 2015. Semiotics. In: Cook, Daniel Thomas; Ryan, J. Michael (eds.), The Wiley Blackwell Encyclopedia of Consumption and Consumer Studies. John Wiley & Sons, 492–495. Rattasepp, Silver; Kull, Kalevi 2016. The semiotic species: Deelying with animals in philosophy. The American Journal of Semiotics 32(1/4): 35–48. CV ETISes
Baieri-Landshut

Baieri-Landshut (saksa: Bayern-Landshut) oli hertsogkond Saksa-Rooma riigis aastatel 1353 kuni 1503. Hertsogkonna loomine tulenes keiser Ludwigi surmast. 1349. aasta Landsbergi lepinguga, mis jaotas Ludwigi impeeriumi, said tema pojad Stephan, Wilhelm ja Albrecht ühiselt Alam-Baieri ja Madalmaad. Neli aastat hiljem, aastal 1353 jaotati pärandit taas Regensburgi lepinguga; Stephan sai uue Baieri-Landshuti hertsogkonna. Aastal 1363 sai Stephan ka Ülem-Baieri hertsogiks, mis taasühendati seejärel Baieri-Landshutiga. Pärast Stephani surma valitsesid tema kolm poega hertsogkonda ühiselt. Kuid aastal 1392 jaotati Baieri-Landshut kolme hertsogi vahel ja nii eraldusid sellest Baieri-München ja Baieri-Ingolstadt. Aastal 1429 ühendati Baieri-Landshutiga Baieri-Straubingi osi, nagu ka aastal 1447 kogu Baieri-Ingolstadti hertsogkond. Baieri-Landshut oli nüüd rikkaim Baieri osa, ka Rattenbergi ja Kitzbüheli kaevanduste ja uuendusliku valitsemise tõttu. Hertsogite residents oli aastani 1475 Trausnitzi lossis Landshutis, siis koliti see teise residentsi Burghauseni lossi. Hertsogkond kestis kokku 150 aastat, kuni Georg Rikka surm päästis valla Landshuti pärilussõja. Sõja lõppedes aastal 1505 jaotati maa äsjaloodud Pfalz-Neuburgi hertsogkonna ja Baieri-Müncheni vahel. Kufstein ja Kitzbühel loovutati Saksa-Rooma keisrile Maximilian I-le kompensatsiooniks tema toetuse eest Baieri-Münchenile ja ühendati seejärel Tirooliga.
Straume

Straume on asula Norras Langøya saarel. See on Nordlandi maakonna Bø valla keskus. 2013. aastal oli külas 309 elanikku.
Ramata

Ramata (eesti keeles Raamatu) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Ramata valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 60 meetri kõrgusel, Riiast 160 ja endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 11 kilomeetri kaugusel. Külas on lisaks vallavalitsusele ka algkool, raamatukogu, kultuurimaja ja postkontor. Seal asub Ramata bussipeatus. Küla on nime saanud Salatsisse voolava Raamatu jõe järgi, mis omakorda on nime saanud Eestis asuva Raamatu küla järgi. Küla kohal asus Mellāķīši karjamõis (Mellakiesch). Nõukogude ajal ehitati küla välja kohaliku sovhoosi Austrums (varem Ramata) keskasulana. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija http://www.mazsalaca.lv/index.php?lielbirka=10Pa%C5%A1vald%C4%ABba&birka=10Novads&subbirka=Ramatas+pagasts&depth=4 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. kd. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 224. lk. ISBN 9984-00-436-8. Vietvārdu datubāze