laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meie Maa (väliseesti ajaleht)

Meie Maa (täispealkirjaga Meie Maa : saarlaste häälekandja vabas maailmas) oli 1987–1993 Kanadas Torontos ebaregulaarselt ilmuv Kanada eestlaste ajaleht. Ajalehte andis välja Saarlaste Ühing Torontos. Ajalehe toimetaja oli Ärni Käärid. Meie Maa (väliseesti ajaleht) E-kataloogis ESTER (vaadatud 22.06.2017) Meie Maa (väliseesti ajaleht) E-kataloogis ESTER
Mir Pravoslavija

Mir Pravoslavija (venekeelse täieliku nimega Мир Православия : ежемесячная газета Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата) oli Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku häälekandja, mis ilmus aastatel 1998–2017 Tallinnas (aastatel 1998–1999 ajalehe Русский Телеграф Russki Telegraf lehekülgedel). Ajalehte andis välja MTÜ Fjodor Dostojevski Nimeline Preemia. Ajalehe asutaja ja peatoimetaja (märts 1998 – juuli 2012) oli Vladimir Iljaševitš, toimetuse kolleegiumi esimees (2000–2012) ja peatoimetaja (august 2012 – august 2017) oli peapiiskop, hilisem metropoliit Kornelius (Jakobs). Ajaleht ilmus üks kord kuus. Aastast 2017 ilmub ajaleht nimega Pravoslavnõi Sobessednik (täieliku nimega Православный Собѣседникъ : ежемесячная газета Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата). Mir Pravoslavija E-kataloogis ESTER (vaadatud 22.06.2017) Mir Pravoslavija 2017. aasta maikuu number Mir Pravoslavija E-kataloogis ESTER Эстонская газета «Мир Православия» отметила своё 15-летие
Leisi Püha Olga kogudus

Leisi Püha Olga kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus. Kogudus kasutab Leisi Püha Olga kirikut. Kogudus asutati 1850. aastal. Koguduse esimene preester oli Malein Mihail. 1890. aastal oli koguduses 2946 liiget, 1913. aastal 1081 liiget (pärast Pärsamaa ja Metsküla koguduste eraldumist), 1930. aastal 824 liiget. 1970. aastal oli kogudusel 91 annetajaliiget (teenistusel käis keskmiselt 27) ja 1998. aastal 47 annetajaliiget. http://www.eoc.ee/kogudus/leisi-puha-olga-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Tööjaotus

Tööjaotus on süsteemi osade vahel ülesannete ärajagamine, et eri osad saaksid spetsialiseeruda. Tööjaotus võib olla indiviidide, inimgruppide, organisatsioonide vms vahel, et maksimaalselt ära kasutada osalejate erisuguseid oskusi, võimalusi ja ressursse. Geograafiline tööjaotus Rahvusvaheline tööjaotus
Lelle Püha Kolmainu kogudus

Lelle Püha Kolmainu kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle alevikus. Kogudus kasutab Lelle Püha Kolmainu kirikut. Kogudus asutati jaanuaris 1851. Riia piiskopkonna alluvuses olnud Pärnu praostkonna koguduse esimene preester oli Feodor Znamenski. Lelle apostlik-õigeusu kogudus asutati Sinodi 1850. aasta 19. septembri ukaasi nr. 9819 alusel. Lelle Püha Kolmainu koguduse algusaastatel peeti jumalateenistusi üüritud ruumides. 1864. aastal ehitati Vene keisririigi rahalisel toel kogudusemaja. 1868. aastal ehitati kivist Lelle Püha Kolmainu kiriku kirikuhoone, mis pühitseti 1876. aastal Kolmainu Jumala nimele. 1853. aastal avati Lelle õigeusu koguduse abikool ning 1854. aastal Käru õigeusu abikool. 1910. aastal eraldati Lelle mõisast Lelle õigeusu kogudusele 2 5/6 tiinu maad kogudusehoone ja õigeusu Lelle kihelkonnakooli tarbeks. Kogudus ehitas kogudusemaja, millest osa ruume oli ka kihelkonnakooli kasutada. 1933. aastal oli koguduses 1068 inimest (474 meest ja 594 naist). LELLE PÜHA KOLMAINU ABIKOGUDUS (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel EAÕK Lelle kogudus, The National Archives of Estonia
Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus

Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Tumala (mitte Levala) külas. Kogudus kasutab Levala Püha Neeva Aleksandri kirikut. Kogudus asutati 23. augustil 1910 Tornimäe ja Ööriku kogudusest eraldamise teel. Koguduse preester on Toivo Treima. http://www.eoc.ee/kogudus/levala-puha-neeva-aleksandri-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Lohusuu Jumalailmumise kogudus

Lohusuu Jumalailmumise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu alevikus. Kogudus kasutab Lohusuu Jumalailmumise kirikut. Kogudus asutati 1866. aastal. Lohusuu kogudus (luteri) https://web.archive.org/web/20170622083413/http://www.orthodox.ee/Lohusuu_Church-of-the-Epiphany_est.html (vaadatud 22.06.2017)
Eesti keele käsiraamat

Eesti keele käsiraamat on Eesti Keele Instituudis koostatud ja 1997. aastal ilmunud käsiraamat, mis pakub üldharivaid teadmisi eesti kirjakeele grammatika ja sõnavara ehituse kohta. See oli praktiline abivahend kirjakeele korrektseks kasutamiseks. Eesti keele käsiraamatut on 2007. aastast võimalik kasutada ka internetis. Käsiraamatu on koostanud Mati Erelt, Tiiu Erelt ja Kristiina Ross. Värskemat teavet tänapäeva eesti keele kohta leiab eesti õigekeelsuskäsiraamatust "EKI teatmik". https://eki.ee/wp-content/uploads/2024/05/eestikeelekasiraamat_2020.pdf https://eki.ee/teatmik/
Luhamaa Pühavaimu kogudus

Luhamaa Pühavaimu kogudus on õigeusu kogudus Setumaal, mis tegutseb Võru maakonnas Setomaa vallas Määsi külas. Luhamaa Pühavaimu kogudus eraldus 1920. aastate lõpus Pankjavitsa Nikolai kogudusest ja sai iseseisvaks 6. märtsil 1928. Kogudus kasutab Luhamaa Pühavaimu kirikut. Koguduse preestrid on Peeter Uibo ja Herodion Niitvägi. http://www.eoc.ee/kogudus/1963-2/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Lümanda Issanda Muutmise kogudus

Lümanda Issanda Muutmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kogudus kasutab Lümanda Issanda Muutmise kirikut. Kogudus asutati 1847. aastal ja tollal kandis see Kihelkonna koguduse nime. Hiljem eraldusid Kihelkonna kogudusest Tiirimetsa-Anseküla (1847), Mustjala (1848), Torgu (1849) ja Mõnnuste-Kärla kogudus (1851). Koguduse esimene preester oli Pjotr Koljukovski. 1913. aastal oli koguduses 573 liiget, 1930. aastal 261 liiget, 1998. aastal 20 liiget. http://www.eoc.ee/kogudus/lumanda-issanda-muutmise-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Aki Ollikainen

Aki Ollikainen (sündinud aastal 1973) on soome kirjanik ja ajakirjanik. Ta on õppinud sotsiaaltööd Jyväskylä Ülikoolis. Tema esikromaan on 2012. aastal ilmunud "Nälkävuosi" ("Nälja-aasta"). 2015. aastal ilmus tal romaan "Musta satu" (eesti keeles "Must muinasjutt", Loomingu Raamatukogu, 2017, tõlkija Mihkel Mõisnik). Ta on abielus Milla Ollikaineniga ja neil on kaks last.
Mehikoorma Issandamuutmise kogudus

Mehikoorma Issandamuutmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus. Kogudus kasutab Mehikoorma Issandamuutmise kirikut. Kogudus on kaua aega olnud Räpina õigeusu koguduse abikogudus. Koguduse preester on Tihhon Tammes. http://www.eoc.ee/kogudus/mehikoorma-issandamuutmise-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Metsküla Issanda Templisseviimise kogudus

Metsküla Issanda Templisseviimise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Metskülas. Kogudus kasutab Metsküla Issanda Templisseviimise kirikut. Koguduse esimene preester oli Joann Luks. http://www.eoc.ee/kogudus/metskula-issanda-templisseviimise-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus

Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Muhu vallas Rinsi külas. Kogudus kasutab Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kirikut. Kogudus asutati 1847. aastal. Koguduse esimene preester oli Jakob Boikov. http://www.eoc.ee/kogudus/muhu-rinsi-neitsi-maria-kaasani-puhakuju-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kogudus

Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas. Kogudus kasutab Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirikut. Kogudus asutati 1850. aastal. Koguduse esimene preester oli Jakob Boikov. Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kogudus http://www.eoc.ee/kogudus/muhu-hellamaa-peetruse-ja-pauluse-kogudus (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Marielle de Sarnez

Marielle de Sarnez (27. märts 1951 Pariis – 13. jaanuar 2021 Pariis) oli Prantsusmaa poliitik, kuulus erakonda Demokraatlik Liikumine. Ta oli aastatel 1999–2017 Euroopa Parlamendi liige. 17. maist 2017 kuni 19. juunini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister. Ta oli abielus Philippe Augier'ga, abielu on lahutatud; ta oli kahe lapse ema.
Mustjala Prohvet Eeliase kogudus

Mustjala Prohvet Eelia(se) kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala alevis. Kogudus kasutab Mustjala Prohvet Eeliase kirikut. Kogudus asutati 1848 Lümanda kogudusest eraldunud liikmetest. Koguduse preester on Kristoforos Parts. http://www.eoc.ee/kogudus/mustjala-prohvet-eeliase-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Mustvee Püha Nikolause kogudus

Mustvee Püha Nikolause kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Mustvees. Kogudus kasutab Mustvee Püha Nikolause kirikut. Kogudus kuulub MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkonda.
Mustvee Betaania kogudus

Mustvee Betaania kogudus on baptistlik kogudus Jõgeva maakonnas Mustvees. Kogudus kasutab Mustvee Betaania koguduse palvemaja. Kogudus asutati 1921. Koguduse pastor on aastast 2004 Paul Gill. https://web.archive.org/web/20170622140915/http://www.mustveekogudus.ee/index.php/ajalugu/koguduse-pastorid (vaadatud 22.06.2017) Koguduse koduleht Mustvee Betaania Kogudus kaardil
Florence Parly

Florence Parly (sündinud 8. mail 1963 Boulogne-Billancourtis) on Prantsusmaa ärileedi ja poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 21. juunist 2017 kuni 20. maini 2022 Prantsusmaa kaitseminister. Ta sündis aastal 1963 Boulogne-Billancourtis Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France piirkonnas Ta õppis aastatel 1985–1987 Prantsusmaa Rahvuslikus Juhtimiskoolis (École nationale d'administration'is). Ta töötas aastatel 2005–2014 lennufirmas Air France, kus tõusis peadirektori asetäitjaks. 2014. aastast töötas ta ettevõttes SNCF Voyageurs ja 2016. aastal sai selle peadirektoriks. 21. juunist 2017 kuni 20. maini 2022 oli ta Prantsusmaa kaitseminister. 2009 Auleegioni orden 2016 Ordre National du Mérite 2022 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk
Mõisaküla Püha Vaimu kogudus

Mõisaküla Püha Vaimu kogudus oli õigeusu kogudus, mis tegutses Mõisakülas ja kasutas Mõisaküla Püha Vaimu kirikut.
Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudus

Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Kogudus kasutab Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kirikut. Kogudus asutati 1837. Koguduse preester on Stefan Fraiman. http://www.eoc.ee/kogudus/moniste-ritsiku-ristija-johannese-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Šura-Kopijivska

Šura-Kopijivska (ukraina keeles Шура-Копіївська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1233. Pindala on 3,48 km².
Võšenka (Hmilnõki rajoon)

Võšenka (ukraina keeles Вишенька) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 630. Pindala on 2,2 km².
Ridna Ukrajina

Ridna Ukrajina (ukraina keeles Рідна Україна) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Gola Prõstani rajoonis. Elanike arv on 177. Pindala on 0,61 km².
Maag Grupp

AS Maag Grupp on toidutööstuskontsern, toiduainetööstuse valdkonnas tegutsev Eesti ettevõte. Ettevõte asutati 1996. Ettevõttele kuuluvad täielikult ettevõtted Farmi Piimatööstus, Rannarootsi Lihatööstus (sh Pouttu OY), Nigula Piim, Maag Kinnisvara ja osaliselt ettevõtted Avalon Foods, Mest Food ja Black Angus, kokku 19 tütar- ja sidusettevõtet. 2023. aastal jooksul omandab Maag Grupp HKScanilt ka viimase Eesti, Läti ja Leedu ärid, mille sekka kuuluvad AS Rakvere Lihakombinaat ja Tallegg. HKScani Eesti, Läti ja Leedu äride ülevõtmine läheb Maag Grupile hinnanguuliselt maksma 90 miljonit eurot ning Konkurentsiameti nõudel peab ettevõtte võõrandama Rannamõisa kaubamärgi ning Rannarootsi Lihatööstuse aktsiad. 2018. aastal oli Maag Grupp ASi konsolideeritud käive 222,6 mln eurot, konsolideeritud äritegevuse tegevuskasum 12,9 mln eurot, puhaskasum 2,2 miljonit eurot. 2021. aastal oli grupi käive 233 miljonit eurot ja kasum 4,5 miljonit eurot. Töötajate arv 2017. aastal oli 864 töötajat, 2018. aastal 1074 inimest. Maag Grupi suuremad omanikud: 37,5% kuulub Aivar Saarmale, 37,5% Roland Lepale ja 25% Toomas Juhanile. Tere AS ja Farmi Piimatööstus AS juhatuse esimees 2017. aasta septembrist 8. maini 2019 oli Katre Kõvask, praegu on Ülo Kivine. AS Maag Gruppi koduleht. Ajalugu (vaadatud 23.06.2017) AS Maag Gruppi koduleht. Ettevõttest (vaadatud 23.06.2017) Laia haardega toidutootja seitsmekordistas kasumi, Postimees, 22.07.2019 (vaadatud 28.07.2019) "HKScan müüb oma Balti ärid Maag Grupile" ERR, 13. detsember 2022 "Maag Grupp peab HKScani äride ostmiseks loobuma kahest kaubamärgist" ERR, 24. juuli 2023 "Olle Horm: HK Scani Balti äride müük on raske uudis" ERR, 14. detsember 2022 Tere ja Farmi juht Katre Kõvask lahkub ametist, Äripäev 22.04.2019 (vaadatud 28.06.2019) Эстония бьет рекорды по производству молока, Postimees, 18.06.2019 (vaadatud 28.06.2019) Ettevõtte koduleht
MindNote

MindNote OÜ (ka Mindnote, Mindnote Records) on Eesti plaadifirma. Plaadifirma kanti Äriregistrisse 2003. Firma on tootnud muu hulgas HU? ja Cool D albumeid.
Mina – Napoleon!

Mina – Napoleon! on Tõnis Kaumanni noorsoole kirjutatud ooper. Ooperi idee ja lavastustöö pärineb Neeme Kuningalt. Ooperi tekstid kirjutas Villu Kangur. Ooper kanti esimest korda ette 11. novembril 2005 Estonia teatris. Ooperi peaosas on väike 11-aastane Napoleon, kes ei viitsi käia koolis, aga tahab saada suureks [vihje väikesekasvulisele Prantsusmaa väejuhile Napoleonile]. https://web.archive.org/web/20170623071411/http://www.teater.ee/teater_eestis/uudised/aid-2334/Lavale-j%C3%B5uab-uus-eesti-ooper-Mina-Napoleon-%26art_year%3D2005%26art_month%3D2 (vaadatud 23.06.2017) Ooperist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Kaarma Kool

Kaarma Kool (varem Kaarma Põhikool) oli põhikool Saare maakonnas Kaarma vallas Nõmme külas. 2011. aastal ühendati Kaarma Kool Aste Põhikooliga. Alates 2013. aastast on koolimajas Kaarma Koolide Muuseum. Majas toimetab ka Kaarma raamatukogu ning kuni 2023. aasta sügiseni kogunes seal Kaarma Maanaiste Selts. Alates 2016. aastast on koolimajas laagrikeskus. Kaarma laagrikeskus on Saaremaa Noorsootöö Keskuse hallatav üksus. Kaarma kihelkonnakool https://web.archive.org/web/20170625061009/http://www.saartehaal.ee/2011/09/22/kaarma-ja-aste-kool-uhendati/ (vaadatud 23.06.2017) Rand, Oliver. Kaarma koolide muuseum jääb suveni suletuks. Saarlane.ee, 28. veebruar 2013. http://www.saartehaal.ee/2011/09/22/kaarma-ja-aste-kool-uhendati/ Kaarma Põhikooli ümberkujundamine Kaarma Kooliks, eRT
Kabala Kool-Lasteaed

Kabala Kool-Lasteaed oli lasteaed-algkool Järva maakonnas Türi vallas Kabala külas. Kool suleti 1. septembrist 2015, kui Kabala Kool-Lasteaed, Retla Kool ja Oisu lasteaed Kelluke liideti. Uus kool kannab nime Retla-Kabala Kool ja sellel on kolm tegevuskohta, sh Kabala mõisa härrastemaja, kus seni tegutses Kabala Kool-Lasteaed. Pärismaa, Sirje. Väikegümnaasiumid kaovad ajalukku. Õpetajate Leht, 30. aprill 2015.
Zeltiņi vald

Zeltiņi vald (läti keeles Zeltiņu pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Kalncempji, Ilzene ja Alsviķi vallaga ning Gulbene piirkonna Beļava ja Lejasciemsi vallaga. Valla pindala on 63 km². 2016. aasta seisuga elas seal 393 inimest. Valla keskus on Zeltiņi küla, vallavanem on Ingrīda Sniedze. Valda läbib Peetri jõgi. Vald moodustati aastal 1866 Zeltiņi mõisa (Seltinghoff) maadest. Aastal 1935 oli valla pindala 53,7 km² ja seal oli 986 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Zeltiņi ja Melnupe külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zeltiņi külanõukoguga likvideeritava Melnupe külanõukogu maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Zeltiņi mõisa ait, Medņi linnamägi ja Vīksna muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on ülejäänud Zeltiņi mõisa hoonetekompleks (kõrts, tall-kutsari maja ja mõisavalitseja maja), Zeltiņi kirik, Zeltiņi Kirikumägi, Zeltiņi kalmistu kabel ja selle kellatorn. Looduskaitse all on Laimiņi pärn, Laimiņi tamm, Ozoli tamm, Rožkalni kask, Roziņi mänd, Liepaldi vaher, Ziemeļi tamm, Joškase elupuu, Ruķeļi remmelgas, Zeltiņi männid, Kalmistukask, Ķiploki tamm, Spriņģi mänd, Čusļi pärn, Čusļi Mesilapärn ja Čusļi remmelgas. Aastal 2011 elas vallas 341 lätlast, 19 venelast, 1 valgevenelane, 4 ukrainlast, 1 poolakas ja 1 leedulane. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Alūksnes novads, vaadatud 23.06 2017 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-4 12-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.06 2019 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zeltiņi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaiu Kool

Kaiu Kool on põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. 1. juulil 2022 liideti kooliga Kaiu lasteaed Triinutare ja Kaiu Muusikakool. Viimasest sai kooli muusikaosakond. Kool tegutseb aadressil Leandri tee 1, huvikeskus ja tööõpetuse klass asuvad aadressil Kasvandu tee 15. Kooli ajalugu ulatub aastasse 1842, kui Kasvandus asutati mõisakool. 1845. aasta muudeti mõisakool vallakooliks. 1859. aastal valmis Kasvandus uus koolimaja, milleks oli rehielamu. 1869. aastal ehitati Salutaguse külla teine kool, kuid see likvideeriti 1912. aastal, kui Kaiu ehitati uus koolimaja. 1880. aastal valmis taas Kasvandusse vana kooli asemele uus ja moodsam koolimaja. Talupoegade eestvedamisel valmis 24. novembril 1912 Kaiu praegune koolimaja. Sellele valmis 23. detsembriks 1961 juurdeehitus. 2021. aastal alustati uue lasteaia- ja koolikompleksi ehitust, kuid see lükkus paljude asjaolude tõttu edasi. 1926 Kaiu 6-klassiline Kool 1952 Kaiu 7-klassiline Kool 1962 Kaiu 8-klassiline Kool 1986 Kaiu 9-klassiline Kool 1991 Kaiu Põhikool 2022 Kaiu Kool 1912-1921 Jaan Laane 1921-1937 Eduard Kalmin 1937-1941 Harry Jürimaa 1941-1950 Hugo Randlepp 1950-1977 Nikolai Leidtorp 1977-1979 Tiit Põlendik 1979-1980 Nikolai Leidtorp 1980-1982 Endel Alasi 1982-1989 Aivar Soe 1989-2001 Aivo Sildvee 2001-2011 Maris Lääts alates 2011 Hannes Vald http://www.kaiu.edu.ee/et/koolist/ajalugu (vaadatud 23.06.2017) Kooli koduleht
Nina Jumalaema Kaitsmise kogudus

Nina Jumalaema Kaitsmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas. Kogudus kasutab Nina Jumalaema Kaitsmise kirikut. Kogudus kuulub MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkonda. Õigeusu kogudus tegutseb Ninal alates 1824. http://www.hramy.ee/Nina_Church-of-the-Protection-of-the-Mother-of-God_est.html (vaadatud 22.06.2017)
Paadrema Püha Kolmainu kogudus

Paadrema Püha Kolmainu kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema külas. Kogudus kasutab Paadrema Püha Kolmainu kirikut. Kogudus asutati 1884. 1890 oli koguduses 983 inimest, 1913 1538 inimest, 1939 925 inimest. 1970 oli kogudusel 81 annetajaliiget. Koguduse preester on aastast 2013 Agaton Paalberg. http://www.eoc.ee/kogudus/paadremaa-puha-kolmainu-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Peetrimõisa kogudus

Peetrimõisa kogudus (saksapäraselt Heimtali) oli luteri kogudus Võrumaal Kogudus tegutses endisaegses Heimtali külas ja kasutas Peetrimõisa kirikut. Kogudus kuulus Saksa praostkonda ja likvideeriti 14. novembril 1939.
Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus

Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kõpu külas. Kogudus kasutab Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirikut. Kogudus asutati 1847. Koguduse preester on Agaton Paalberg. http://www.eoc.ee/kogudus/pootsi-kopu-puha-kolmainu-kogudus/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Priipalu Püha Vassili Suure kogudus

Priipalu Püha Vassili Suure kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Priipalu külas. Kogudus kasutab Priipalu Püha Vassili Suure kirikut. Kogudus asutati 1846 nime all Vanamõisa kogudus. 1849 nimetati kogudus ümber Soontaga koguduseks. 1879 valmis koguduse kirik Priipalus. 1854 oli koguduses 2481 inimest, 1938 601 inimest. http://www.eoc.ee/kogudus/priipalu-puha-vassili-suure-kirik/ (vaadatud 22.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Nailboard Records

Nailboard Records on raskemuusikat tootev Eesti[küsitav] plaadifirma. Firma asutati 2004. Firma on koostööd teinud järgmiste Eesti ansamblitega: Metsatöll East Trading Wang Echosilence Human Ground Loits Manatark Must Missa Nitrous Pedigree Taak Tharaphita. https://web.archive.org/web/20170615071317/http://www.nailboard.org/label/ (vaadatud 23.06.2017) Firma koduleht
R.A.A.A.M.

Ühendus R.A.A.A.M. on teatriprojektidega tegelev Eesti mittetulundusühing. R.A.A.A.M. loodi 24. aprillil 2000. Märkimisväärseid teatriprojekte: "Antigone", "Seymour", "Alustame algusest". 2010 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (pikaajalise tulemusliku tegevuse eest) http://www.raaam.ee/Meist (vaadatud 23.06.2017) https://web.archive.org/web/20170624171818/http://www.raaam.ee/Tehtud (vaadatud 23.06.2017) Ühenduse R.A.A.A.M. veebisait
Rand & Tuulberg

Rand & Tuulberg on Eesti ehitusettevõte, mille põhitegevus on ehitusprojektide teostamine peatöövõtu meetodil. Ettevõtte peakontor asub Tartus aadressil Sõbra tänav 54. Ettevõtte ajalugu aastase 1993, kui Raivo Rand ja Aivar Tuulberg asutasid ettevõtte OÜ RT Invest (ettevõtte Rand & Tuulberg eelkäija). 1994 valmis ettevõtte esimene objekt: Columbia Kivi tehas. 1994 nimetati RT Invest ümber aktsiaseltsiks Ehitusﬁrma Rand ja Tuulberg. Ettevõtte juhatuse esimees on Taivo Täht. Barclay Hotell Aura Veekeskus Eedeni Kaubanduskeskus Tartu Jaani kiriku restaureerimine Ülemiste Ärimaja Hotell Euroopa Tartu Ülikooli Chemicum Ülemiste liiklussõlm https://web.archive.org/web/20170623120834/http://randtuulberg.ee/ettevote/ (vaadatud 23.06.2017) Tarmo Vahter (19. juuli 2017). "Suur kelmus Anders Tsahkna hooldushaiglas: kes on ärimeestest kahtlusalused?". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2017. Ettevõtte koduleht
SA Tuuru

SA Tuuru on Hiiumaa edendamiseks loodud sihtasutus. Asutuse tegevuse eesmärk on tema põhikirja järgi: "Hiiumaa sotsiaalse ja majandusliku arengu programmide ja projektide algatamine, juhtimine ning sellega seonduvate uuringute, arendustöö, vabahariduse, täienduskoolituse korraldamine ja läbiviimine ning osalusdemokraatia toetamine". Tuuru asutas Hiiu maavanem. https://web.archive.org/web/20170623122357/http://tuuru.kovtp.ee/documents/687279/1077219/Sihtasutuse+Tuuru+pohikirja+uues+redaktsio....pdf/461dbe64-7a0c-47dd-abeb-0ade3debde60?version=1.0 (vaadatud 23.06.2017) Sihtasutuse koduleht
Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus

Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus oli õigeusu kogudus, mis tegutses Tartumaal Rõngus. Kogudus kasutas Rõngu Issanda Taevaminemise kirikut. Kogudus asutati 1848.[viide?] Kogudus likvideeriti 1952 ja sel ajal lasti õhku ka kirik. Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 23.06.2017)