Tegusõna käändelised vormid

Tegusõna käändelised vormid on tegusõna vormid, mis väljendavad üldist tegevust, kuid mis ei väljenda kõneviisi, isikut ega arvu. Tegusõna käändelised vormid on ma-, da- ja vat-tegevusnimed ehk infinitiivid oleviku kesksõnad ehk v- ja tav-vormid mineviku kesksõnad ehk nud- ja tud-vormid. on tegusõna käändeline vorm, mis ei väljenda lauses iseseisvalt mingit verbikategoriaalset tähendust. Tegevusnimed on: ma-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada tema teisi käändevorme (seesütlev, seestütlev, saav ja ilmaütlev) -ma: õppima; Mari tahab ujuma minna. -mas: õppimas; Käisin kinos filmi "Videvik" esimest osa vaatamas. -mast: õppimast; Kalle tuli metsast jooksmast. -maks: õppimaks; Rõhutamaks oma lahkumist, tõusis vanaisa lauast. -mata: õppimata; Mul on täna poes veel käimata. da-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada seesütleva käände vormi -da: õppida; Liis tahab sünnipäevaks palju kingitusi saada. -des: õppides; Põledes muutuvad puud tuhaks. vat-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada osastava käände vormi -vat: õppivat; Mati soovivat õpinguid välismaal jätkata. ma-tegevusnimi võib olla lauses kohamäärus: Plaanisime jooksma minna. sõltuvusmäärus: Õpetaja pani meid lahku istuma. liitöeldise osa: Laps hakkas käima. iseseisev öeldis: Ruttu õppima! mas-vorm võib olla lauses kohamäärus: Käisime metsas uitamas. sõltuvusmäärus: Kohtasin ema kohvikus istumas. mast-vorm võib olla lauses kohamäärus: Olen tüdinenud elamast. sõltuvusmäärus: Laulja Christina Aguilera keeldub nälgimast. maks-vorm on lauses otstarbemäärus: Leidmaks enda koht elus, läks Kairi palverännakule. mata-vorm on lauses viisimäärus: Läksin hommikul söömata kooli. da-tegevusnimi võib olla lauses alus: Mulle meeldib süüa. sihitis: Proovi oma pead sellega mitte vaevata. määrus: Ema kasukas kõlbab ainult väga külmal talvel kanda. öeldistäide: Minu eesmärk on karjääri teha. täiend: Kallel oli soov püsti tõusta. liitöeldise osa: Ma ei taha Sinu saladust teada saada. des-vorm on lauses määrus: Hõisates ja juubeldades jooksid võitjad lavale. vat-tegevusnimi võib olla lauses: sõltuvusmäärus: Ma justkui tundsin sind tulevat. sihitis: Kas külmkapis leidub midagi söödavat? on tegusõna käändeline vorm, mis tähistab objekti tegevust tema omaduste või seisundina: oleviku kesksõna väljendab tegevust, mis suhtelises olevikus iseloomustab tegijat või tegevusobjekti -v: õppiv; Kaua magav laps on vanematele õnnistuseks. -tav: õpitav; Karli ütlus on äärmiselt usutav. mineviku kesksõna väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus -nud: õppinud; Raskelt uinunud last oli võimatu äratada. -tud: õpitud; Sain kiita korralikult sooritatud harjutuse eest. oleviku kesksõna võib olla lauses täiend: Bussijaamast leiti nälgiv laps. öeldistäide: Antud psühholoogiline teos on minu jaoks raskelt loetav. seisundimäärus: Õpilane astus klassi külmast värisevana. mineviku kesksõna võib olla lauses öeldis: Kirjanik Jaan Kross on mitmeid raamatuid kirjutanud. täiend: Käidud rada vajus unustusse. öeldistäide: See tee on kahjuks suletud. seisundimäärus: Väsinuna läks noor sportlane autasule järgi. Tegevusnimi Kesksõna Lauselühend 1. ↑ Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut 2. ↑ Eduard Vääri 1973. Eesti keele õpik keskkoolile. Tallinn: Valgus 3. ↑ Mati Hint 1983. Eesti keele õpik IX klassile. Tallinn: Valgus