laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viru-Nigula Valla Teataja

Viru-Nigula Valla Teataja (vene keeles Вестник Волости Виру-Нигула) on aastast 2017 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Viru-Nigula valla uudiseid. Lehte annab välja Viru-Nigula vallavalitsus. Viru-Nigula Valla Teataja on lehtede Viru-Nigula Teataja ja Aseri Valla Leht järeltulija. Viru-Nigula Valla Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Viru-Nigula Valla Teataja E-kataloogis ESTER
Viru-Nigula Teataja

Viru-Nigula Teataja oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Viru-Nigula valla uudiseid. Lehte andis välja Viru-Nigula vallavalitsus. Lehte toimetas Marit Laast. Pärast 2017. aasta haldusreformi, annab Viru-Nigula valla aladel toimuva kohta uudised edasi Viru-Nigula Valla Teataja. Viru-Nigula Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Viru-Nigula Teataja E-kataloogis ESTER
Elva Valla Leht

Elva Valla Leht on eestikeelne ajaleht, mis ilmub alates 2017. aastast ja vahendab Elva valla uudiseid. Ajalehte annab välja Elva vallavalitsus. Ajalehe esimesed 43 numbrit ilmusid nimega Infoleht (Elva valla infokandja). Infoleht oli ajalehtede Elva Leht ja Konguta Valla Teataja, Rannu Valla Leht, Rõngulane ja Puhja Valla Teataja järeltulija. Alates 2019 kannab ajaleht nime Elva Valla Leht. Elva Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Elva Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Ajalehe tutvustus Elva valla kodulehel Elva Valla Leht E-kataloogis ESTER
Haljala Valla Sõnumid

Haljala Valla Sõnumid on 1992. aastast ilmuv ajaleht, mis vahendab Haljala valla uudiseid. Lehte annab välja Haljala vallavalitsus. Aastatel 1992–2006 kandis ajaleht nime Haljala Leht ja 2007–2009 nime Haljala Sõnumid. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Vihula vald Haljala vallaga, liideti Haljala Valla Sõnumitega vallaleht Vihula Valla Teataja. Haljala Valla Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Haljala Valla Sõnumid E-kataloogis ESTER
Hiiumaa Teataja

Hiiumaa Teataja on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Hiiumaa valla uudiseid. Lehte annab välja Hiiumaa vallavalitsus. Hiiumaa Teatajat on levitatud koos ajalehega Hiiu Leht. Hiiumaa Teataja on endiste vallaajalehtede Hiiu Valla Teataja, Käina Kuller, Emmaste Vallaleht ja Pühalepa Teataja järeltulija. Hiiumaa Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Hiiumaa Teataja E-kataloogis ESTER
Junnumaa Kuukiri

Junnumaa Kuukiri oli 1996-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Koonga valla uudiseid. Lehte andis välja Koonga vallavalitsus. Lehte toimetasid Merike Pikkmets ja Karoliina Post. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Koonga vald Lääneranna vallaga, annab endise Koonga valla aladel toimuva kohta uudised edasi Lääneranna Teataja. Junnumaa Kuukiri E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Junnumaa Kuukiri E-kataloogis ESTER
Jõhvi Teataja

Jõhvi Teataja (vene keeles Вестник Йыхви) on aastast 1992 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Jõhvi linna ja Jõhvi valla uudiseid. Lehte annab välja Jõhvi vallavalitsus. 1993–2009 ilmus venekeelne Jõhvi Teataja eraldi väljaandena. 2002–2004 oli Jõhvi Teataja ajalehe Põhjarannik lisa. Jõhvi Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Jõhvi Teataja jõhvi.ee Jõhvi Teataja digar.ee Jõhvi Teataja E-kataloogis ESTER
Karula Kuller

Karula Kuller oli 2003-2011 ilmunud ajaleht, mis vahendas Karula valla uudiseid. Lehte andis välja Karula vallavalitsus. Lehte toimetas Ene Kaas. Leht ilmus neli korda aastas. Karula Kuller E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Karula Kuller E-kataloogis ESTER
Kasepää Valla Leht

Kasepää Valla Leht oli 2011-2016 ilmunud ajaleht, mis vahendas Kasepää valla uudiseid. Lehte andis välja Kasepää vallavalitsus. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kasepää vald Mustvee vallaga, annab endise Kasepää valla aladel toimuva kohta uudised edasi Mustvee Valla Teataja. Kasepää Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 29.05.2019) Kasepää Valla Leht E-kataloogis ESTER
Viievõistlus (kergejõustik)

Kergejõustiku viievõistlus oli kergejõustiku võistlusala. Olümpiamängude ajaloos oli see esimest korda kavas 1912. aasta suveolümpiamängudel (nagu ka kümnevõistlus). Viievõistlus peeti veel ka 1920. ja 1924. aastal, kui kahekordseks olümpiavõitjaks tõusis soomlane Eero Lehtonen. Viievõistlus koosnes kaugushüppest, odaviskest, 200 meetri jooksust, kettaheitest ja 1500 meetri jooksust. Punkte arvestati kohapunktide järgi. Ühesuguste tulemuste korral jagati punkte võrdselt (näiteks kui teisele kohale vastava tulemuse saavutasid neli sportlast, said nad kõik 2 punkti). Kui võistleja katkestas, võeti temalt punktid ära ja toimus ümberarvestus. 26 võistlejast 12 pääses osalema neljandale alale kettaheitele. Kuus paremat (ja võrdsete punktide korral ka koha jagajad) lubati 1500 m distantsile. Viievõistlus Pentatlon
Faust

Faust on saksa legendide ning kirjandusteoste tegelane, kuradiga liidu sõlminud õpetlane. Tema prototüüp oli alkeemik Johann Faust. Tuntuim Faustist jutustav teos on Johann Wolfgang von Goethe värssdraama "Faust". Sellel põhineb ka Charles François Gounod' ooper "Faust".
Claudia Sersun

Claudia Sersun (sündinud 7. mail 1958 Slobozia-Dușca) on Moldova poliitik ja aktivist. Ta oli Criuleni ja Ialoveni linnaosa ning Chișinău maakonna kultuuriosakonna juhataja. Ta on olnud naiste poliitilise klubi asutajaliige alates 16. detsembrist 1999. Claudia Sersunile on antud Rumeenia kõrgeim aumärk – Rumeenia Tähe orden. "Dekreet nr 567 (01.12.2000)". Vaadatud 29.05.2019. 2010. aasta intervjuu Claudia Sersuniga (rumeenia keeles)
Papercut

Vasilis Nakis, esinejanimega Papercut, on Kreeka muusik ja laulukirjutaja. Vasilist tuntakse tema eriliselt kõlava elektroonilise muusika järgi, samuti on palju tähelepanu pälvinud tema remiks Melina Merkoyri laulust "Agapi pou gines dikopo mahairi". Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansamblite Winter Watercolours ja Monitor liige. Vasilis on oma intervjuudes maininud, et ta mõtles oma esinejanime välja 2000. aastal, mil ta sai õnnetuse käigus viga ning oli sunnitud pikemalt kodus olema. Oma valikut kommenteeris ta nii: "Ma valisin selle nime, sest see on justkui meeldetuletus kõikidest pisiasjadest, mis on meile kunagi haiget teinud". "Sound of Everything" (Universal, 2010) "Pockets οf Silence" (2015) "Pabercut. Unelema panev muusika". Vaadatud 29.05.2019. Vasilis Nakise diskograafia veebilehel Discogs
Ratsionaalsus

Ratsionaalsus on uskumuse mõistuspärasus (teoreetiline ratsionaalsus) või teo mõistuspärasus (praktiline ratsionaalsus). Uskumus on laiemas mõttes ratsionaalne, kui sellele ei räägi vastu midagi, mida uskuja teab või peaks teadma. Kitsamas tähenduses on uskumus ratsionaalne, kui see on põhjendatud ehk õigustatud, kuigi ei pruugi veel olla tõene. Vahel öeldakse seetõttu, et inimene kui ratsionaalne olend peab uskuma seda, mida tal on alust uskuda. Tulevikus võivad olla tänased ratsionaalsed otsused irratsionaalsed ja vastupidi – ajaloos toimunud, kuid tänases mõistes arusaamatud teod, näiteks nõidade põletamine keskajal, olid tollase ühiskonna tähenduses ratsionaalsed. Reklaami- ja infoühiskond seab inimese ratsionaalsuse kahtluse alla, sest on tõestatud, et inimest on võimalik panna reklaami ja propaganda abil uskuma midagi, millel pole tegelikult alust, sest uskumuste kujunemisel on palju tegureid sh emotsionaalseid ja irratsionaalseid. Mõnede mõtlejate, näiteks Bertrand Russelli arvates on haritud inimene teadlik irratsionaalsuse ohtudest ning teadlikkus on parim ravim. Praktilise ratsionaalsuse puhul võib öelda, et tegu on ratsionaalne, kui see on optimaalne seatud eesmärgi saavutamiseks. Kui inimesel üldse mingeid eesmärke pole, ei saa rääkida ka tegude ratsionaalsusest. Eesmärgi püstitamine omakorda on seotud uskumusega. Seetõttu saab rääkida uskumuse ratsionaalsusest. Kui inimene seab endal eesmärgi näiteks teenida teatud aja jooksul teatud summa raha, siis on see uskumus, et ta suudab ja peab just selle aja jooksul nii palju raha teenima. Kui inimene seab eesmärgiks õppida uus võõrkeel selgeks näiteks kahe nädalaga, siis ei ole eesmärgipüstitus on irratsionaalne, sest keskmiselt ei õpi inimene uut keelt selgeks kahe nädalaga. Majandusteaduslikus käsitluses ratsionaalsus eeldab inimeselt oma kasu suurendamist väliste kitsenduste piires ehk räägib kuidas oma huvidega arvestada. Siit tulenevad ratsionaalsuse kaks probleemi inimese jaoks. Esiteks, kas ratsionaalsus on kasulik? Teiseks, kas ratsionaalsus on moraalne? Mõlemas küsimuses tundub peituvat teatud vastuolu või dilemma. Oluline on vahet teha lühi- ja pikaajalise ratsionaalsuse vahel. See, mida peame irratsionaalseks, on sageli tõesti lühiajalise ratsionaalsuse otsene tagajärg. Selliste juhtumite jaoks on ühiskonnateadlased võtnud kasutusele sotsiaalse dilemma mõiste või teistmoodi öeldes on tegemist ratsionaalsuslõksuga. Tegevuse ratsionaalsus seisneb ka maksimaalses võimalikus efektiivsuses. Samal ajal on oluline ka inimese väärtused. Seetõttu kitsamalt on ratsionaalsus seotud ühe konkreetse eesmärgi saavutamisega, kuid laiemalt saab käsitleda ratsionaalsust terviklikuna ehk komplekssena, mis arvestab ka väärtusi. Näiteks kellegi elu või tervise hinnaga saavutatud eesmärk võib olla maksimaalselt efektiivne kuid ei ole väärikas, seega ka mitte terviklikult ratsionaalne. Viitamistõrge: Vigane <ref>-silt. Viide nimega Meos, Indrek 2002 on ilma tekstita. Sepp, Jüri. Tartu Ülikooli majanduspoliitika professori kõne ülikooli 96. aastapäeval. Tartu Ülikooli ajakiri Universitas Tartuensis. Detsember 2015, nr 11. Vaadatud 29.05.2019. https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/1681
Orioniidid

Orioniidid on meteoorivool, mida tekitavad meteoriidid, mis on pärit Halley komeedi järel tekkinud tolmupilvest. Orioniidid on saanud nimetuse Orioni tähtkuju järgi, kust need näivad lähtuvat. Orioniidid on iga-aastane meteoorivool ja on vaadeldav tavaliselt ühel nädalal oktoobri lõpus. Tavaliselt näeb ühes tunnis 10–20 orioniiti, kuid võimalik on näha ka üle 60 orioniidi tunnis. "Öösel tuleb meteoriitide sadu: kus seda vaadata saab?". Õhtuleht. Vaadatud 29. mai 2019. "Selle nädalavahetuse öödel võib näha eredat orioniidide meteoorivoolu". Forte. Vaadatud 29. mai 2019. "Orionids Meteor Shower Lights Up the Sky". Phys.org. Vaadatud 29. mai 2019.
Mauricio Isla

Mauricio Aníbal Isla Isla (sündinud 12. juunil 1988 Buinis) on Tšiili jalgpallur, kes mängib paremkaitsja või poolkaitsjana Tšiili kõrgliigaklubis Universidad Católica ja Tšiili jalgpallikoondises. Jalgpalluriteed alustas ta Universidad Católicas ka klubikarjääri, kuid klubi põhimeeskonda ta ei jõudnud. Profikarjääri alustas ta 2007. aastal Itaalia kõrgliigaklubis Udinese. Hiljem on ta mänginud veel Itaalia kõrgliig klubides Juventus (2012–2014), kellega tuli hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 Itaalia meistriks, ja Cagliari (2016–2017), Inglismaa kõrgliigaklubis Queens Park Rangers (2014–2015), Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille Olympique (2015–2016), Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe (2017–2020) ning Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo (2020–2022), kellega tuli 2020. aastal Brasiilia meistriks. 2022. aastal naasis ta Universidad Católicasse ning debüteeris samal aastal lõpuks ka klubi põhimeeskonnas. Debüüdi Tšiili jalgpallikoondises tegi Isla 2007. aasta septembris sõprusmängus Šveitsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2010 sõprusmängus Ukraina vastu. Tšiili koondisega on ta võitnud 2015. aasta Copa América ja 2016. aasta Copa América Centenario. Ta on kuulunud Tšiili koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011., 2019. ja 2021. aasta Copa Américal ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Juventus Serie A: 2012–13, 2013–14 Supercoppa Italiana: 2012, 2013, 2015 Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 2020 Supercopa do Brasil: 2021 Campeonato Carioca: 2021  Mauricio Isla – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Carousel

Carousel on Läti bänd, kuhu kuuluvad asutajaliikmed Sabīne Žuga ja Mārcis Vasiļevskis, lisaks hiljem juurde tulnud Staņislavs Judins ning Mareks Logins. Bänd esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "That Night". Laul ei pääsenud poolfinaalist edasi. Sabīne Žuga - vokaal Mārcis Vasiļevskis - kitarr Mareks Logins - trummid Staņislavs Judins - kontrabass Wiwibloggs. "Carousel: 10 facts about Latvia's Eurovision 2019 group". "Eurovisionworld".
Riigel

Riigel (ka β Orionis, Beta Orionis, Beta Ori ja β Ori) on tähistaeva heleduselt seitsmes täht ja Orioni tähtkuju heledaim täht. Selle heledus on kergelt varieeruv ning vahel on see tuhmim kui Betelgeuse. Palja silmaga vaadeldes paistab Riigel sinakasvalge tähena, kuid tegelikult koosneb see vähemalt neljast tähest: Riigel A-st, Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st. Riigeliks nimetatakse süsteemi peamist tähte Riigel A, kuid tihti nimetatakse selleks kogu süsteemi. Riigel A kaaslase tähesuurus on 6,7, mis on 400 korda nõrgem kui peamisel tähel. Riigeli naaber on kolmiksüsteem, mis koosneb Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st. Ajalooliselt on kolmiksüsteemi nimetatud Riigel B-ks. Riigel on sinine hiid, mis on 47 500 korda heledam kui Päike ning asub Maast umbes 860 valgusaasta kaugusel. Riigeli diameeter on 70 korda suurem kui Päikesel. "Rigel". Universe Today. Vaadatud 29. mai 2019. "Rigel: Orion's Brightest Star". Space.com. Vaadatud 29. mai 2019. "Rigel in Orion is blue-white". EarthSky. Vaadatud 29. mai 2019.
Käsutamine

Käsutamine on asja juriidilise staatuse määramine, milleks on nii asja võõrandamine ja asjaõigustega koormamine kui ka võlaõigusliku lepingu alusel teise isiku kasutusse andmine.[1] Käsutusõigus Omand
Andriela

Andriela on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli seda naisenime Eestis alla viiel inimesel. Andriela Rääbis ... https://web.archive.org/web/20190529170434/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Andriela (vaadatud 28.05.2019) Andriela statistikaameti andmebaasis
Anella

Anella on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1633. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anella 24 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190529170524/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Anella (vaadatud 28.05.2019) Anella statistikaameti andmebaasis
Anelle

Anelle on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 903. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anelle 73 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190529170605/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Anelle (vaadatud 28.05.2019) Anelle statistikaameti andmebaasis
Anette

Anette on naisenimi. See on nime Annette paralleelvorm, mõlemad on prantsuse deminutiivid nimest Anna. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 258. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anette 630 naisel. 1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Anette Eestis 662 naisel ja naisenimedest oli see sageduselt 267. kohal. Levinuim oli see nimi vanuserühmas 20–24 (10 000 elaniku kohta 22,71) ja Tartu maakonnas (10 000 elaniku kohta 7,71). Kõige rohkem selle eesnime kandjaid oli sündinud mais (kokku 71). Anette Hosoi Anette Käis Anette Maria Rennit Anette Mäletjärv Anette Olsen Anette Parksepp Anette Prehn Anette Reuterskiöld Anette Trettebergstuen Anette Uluots Anette Veerpalu Anette Wilhelmine Massov Anette Zukker Nimede statistika rakendus, Statistikaamet (arhiivikoopia, vaadatud 28.05.2019) Nimede statistika rakendus, Statistikaamet (vaadatud 23.08.2024) Anett Anette statistikaameti andmebaasis
Angelique

Angelique on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4130. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Angelique 5 naisel. Angelique Kerber https://web.archive.org/web/20190529170856/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Angelique (vaadatud 28.05.2019) Angelique statistikaameti andmebaasis
Annegret

Annegret on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2034. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annegret 16 naisel. Annegret Kramp-Karrenbauer https://web.archive.org/web/20190529170955/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annegret (vaadatud 28.05.2019) Annegret statistikaameti andmebaasis
Annela

Annela on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 524. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annela 192 naisel. Annela Laaneots https://web.archive.org/web/20190529171035/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annela (vaadatud 28.05.2019) Annela statistikaameti andmebaasis
Annele

Annele on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Annele 22 inimesel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3675. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annele 6 naisel. ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190529171108/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annele (vaadatud 28.05.2019) Annele statistikaameti andmebaasis
Anni

Anni on naisenimi. 2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 198. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Anni 923 naisel. Kõige populaarsem on eesnimi Anni vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,78. Anni Arro, eesti kokk ja saatejuht (1983–) Anni Holdmann, saksa jooksja (1900–1960) Anni Irs, eesti ehtekunstnik, skulptor ja maalikunstnik (1976–) Anni Kreem, eesti näitleja ja muuseumiteadur (1942–) Anni-Frid Lyngstad, rootsi laulja (1945–) Anni Mäger, eesti kunstnik (1977–) Anni Rahula, eesti jalgpallikohtunik, modell, muusika- ja meediategelane (1986–) Anni Rehborn, saksa ujuja (1904–1948) Anni Sinnemäki, soome poliitik ja luuletaja (1973–) Anni Toompere, eesti flötist ja kammermuusik Anni Warma, eesti õpetaja (1891–1957) https://www.stat.ee/nimed/Anni (vaadatud 06.05.2022) Anni statistikaameti andmebaasis
Annica

Annica on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3679. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annica 6 naisel. ... Annika https://web.archive.org/web/20190529171258/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annica (vaadatud 28.05.2019) Annica statistikaameti andmebaasis
Annike

Annike on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1259. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annike 39 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Annike 2 inimesel. Annike Laigo, eesti disainer https://web.archive.org/web/20190529171418/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annike (vaadatud 28.05.2019) Personvārdu datu bāze Annike statistikaameti andmebaasis
Anniki

Anniki on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 959. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anniki 65 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190529171519/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Anniki (vaadatud 28.05.2019) Anniki statistikaameti andmebaasis
ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta

ÜRO konventsioon kaupade rahvusvaheliste müügilepingute kohta (üldkasutatav lühend CISG) on rahvusvaheline leping, mis pakub ühtlustatud müügireegleid ning on siduv riikidele, mis moodustavad kaks kolmandikku kogu maailmakaubandusest. See kirjutati alla Viinis 11. aprillil 1980. aastal ning seetõttu viidatakse sellele mõnikord kui Viini konventsioonile, kuid on oluline seda mitte segi ajada muude Viinis alla kirjutatud lepingutega. Leping jõustus 1. jaanuaril 1988 peale 10 riigi poolt ratifitseerimist. Konventsiooni depositaariks on ÜRO peasekretär. Riigikogu ratifitseeris CISG-i 16. juunil 1993. President kirjutas ratifitseerimiskirjale alla 28. juunil 1993. Ühinemiskiri anti üle depositaarile 20. septembril 1993. Jôustus Eesti suhtes 1. oktoobril 1994. Eesti keelde on konventsiooni tõlgitud 2 korda: esmakordsel avaldamisel 1993. aastal [1] ja uuesti 2002. aastal [2]. Ingliskeelne tekst (PDF) ja mitteametlik eestikeelne tõlge ÜRO-konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG): kokkuvõtlik ülevaade valitud tekstidest / seaduste kogu Pace Law School'i CISG-i andmebaas Corterier's Commentary on the UN CISG CISG-i materjalid UNCITRAL-i lehel
Annikki

Annikki on soomepärane naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2207. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annikki 14 naisel. ... Anniki https://web.archive.org/web/20190529171605/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annikki (vaadatud 28.05.2019) Annikki statistikaameti andmebaasis
Arda (eesnimi)

Arda on eesnimi, mis Eestis esineb harva naisenimena. Türgis on see mehenimi ja Armeenias naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2532. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Arda 11 naisel. Arda Kullerkupp Arda Turan https://web.archive.org/web/20190529171849/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Arda (vaadatud 28.05.2019) Arda statistikaameti andmebaasis
Ariadne (eesnimi)

Ariadne on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3685. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ariadne 6 naisel. Liina Ariadne Pedanik https://web.archive.org/web/20190529172032/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ariadne (vaadatud 28.05.2019) Ariadne statistikaameti andmebaasis
Armilda

Armilda on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1162. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Armilda 46 naisel. Armilda Arak, laulja, hääleseadja ja näitleja Armilda Kass, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu liige Armilde https://web.archive.org/web/20190529172112/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Armilda (vaadatud 28.05.2019) Armilda statistikaameti andmebaasis
Armilde

Armilde on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 997. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Armilde 61 naisel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Armilde 26 naisel. Armilde oli esinemissageduselt 1620. naisenimi. Armilde oli keskmiselt 73 aasta vanune (mediaanvanus oli 89). Armilde Müür (25. II 1913 Narva – 12. II 1992 Tallinn), eesti näitleja ja laulja ... Armilda https://web.archive.org/web/20190529172150/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Armilde (vaadatud 28.05.2019) https://www.stat.ee/nimed/Armilde Armilde statistikaameti andmebaasis
Asti (eesnimi)

Asti on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1412. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Asti 31 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190529172330/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Asti (vaadatud 28.05.2019) Asti statistikaameti andmebaasis
Astra

Astra võib tähendada järgmist: Astra on naisenimi. Astra on perekonnanimi. Astra on küla Lätis Saulkrasti vallas. Opel Astra on Opeli automark. Giurgiu Astra on jalgpalliklubi Rumeenias Giurgius. Astra on satelliidiperekond Astra oli jalgpallimeeskond Narvas
Astra (eesnimi)

Astra on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 547. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Astra 181 naisel. Lille-Astra Arraste, rahvatantsujuht Astra Mõistlik, moekunstnik Astra Põder, laulja https://web.archive.org/web/20190529172639/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Astra (vaadatud 28.05.2019) Astra statistikaameti andmebaasis
Astrit

Astrit on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 972. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Astrit 64 naisel. ... Astrid https://web.archive.org/web/20190529172737/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Astrit (vaadatud 28.05.2019) Astrit statistikaameti andmebaasis
Aule

Aule on naisenimi ja mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1201. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aule 43 naisel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 5020. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aule alla viiel mehel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aule 52 mehel ja 46 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190529173033/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aule (vaadatud 28.05.2019) Aule statistikaameti andmebaasis
Jurijus Veklenko

Jurijus Veklenko (sündinud 6. juulil 1990), tuntud ka kui Jurijus või Jurij Veklenko, on Leedu laulja. Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Leedut lauluga "Run with the Lions". Laul ei pääsenud poolfinaalist edasi. Varem oli Jurijus esinenud ka Monika Linkytė ja Vaidas Baumila ühe taustalauljana 2015. aasta Eurovisioonil. "Eurovisionworld".