laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti-Austraalia suhted

Eesti-Austraalia suhted on kahepoolsed suhted Eesti Vabariigi ja Austraalia Ühenduse vahel. Kahe riigi vahelised suhted said alguse 22. septembril 1921, kui Austraalia valitsus tunnustas esmakordselt Eesti iseseisvust. Pärast Eesti taasiseseisvumist tunnustas Austraalia uuesti 27. augustil 1991 ühena esimestest riikidest Eesti iseseisvust. Kahepoolsed diplomaatilised suhted taastati 21. novembril 1991. Tänapäeval on suhted Austraaliaga olulised ka seetõttu, et Austraalias asub üks suuremaid eestlaste kogukondi väljaspool Eestit. 1986. aastal elas Austraalias rahvaloenduse andmetel 6334, 1996. aastal 7537 ja 2006. aastal 8232 eestlast. Eesti nimetas esimese suursaadiku Austraalias ametisse 2007. aastal, kuid aastatel 2007–2010 täitis neid kohuseid Eesti suursaadik Jaapanis, kes resideeris alaliselt Tōkyōs. Alates 2010. aastast resideeris Eesti suursaadik Austraalias alaliselt Tallinnas. 2011. aastal avati Eesti esimene alaline diplomaatiline esindus Austraalias – Eesti peakonsulaat asukohaga Sydneys. 5. detsembril 2014 otsustas Eesti valitsus avada Austraalia pealinnas Canberras suursaatkonna. Ametlikult alustas suursaatkond tegevust 18. veebruaril 2015 ja alates 4. augustist 2015 tegutseb see Canberras asuva Soome suursaatkonna ruumides. Sama saatkond korraldab ka Eesti suhteid Uus-Meremaaga. 30. juulil 2012 nimetati Eesti suursaadikuks Austraalias Andres Unga. Oma volikirja esitas Unga Austraalia kindralkubernerile 28. märtsil 2013. Aastatel 2019-2024 oli Eesti suursaadikuks Kersti Eesmaa. 26. märtsil 2024 president Alar Karise otsusega nimetati Jaan Reinhold Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Austraalias, asukohaga Canberras. Lisaks suursaatkonnale on Eestil Austraalias 7 aukonsulaati. Eesti aukonsulid asuvad Adelaide'is, Brisbane'is, Darwinis, Hobartis, Melbournes, Perthis, Sydneys. Alates 1992. aastast esindas Austraaliat Eestis Austraalia suursaadik Rootsis, kes resideeris alaliselt Stockholmis. Sama suursaatkond korraldas lisaks Rootsile ja Eestile ka Austraalia suhteid Läti ja Soomega. 13. novembril 2012 nimetati Austraalia suursaadikuks nendes riikides Gerald Thomson. Ta esitas oma volikirja Eesti presidendile 27. märtsil 2013. Tallinnas asub Austraalia aukonsulaat, kus Austraalia diplomaatilisi huve esindab aukonsul Kevin Ellis Parnell. Eesti asutab Austraalias saatkonna Välisministeerium, 4.12.2014 (vaadatud 13.02.2016) Kahepoolsed suhted: Austraalia Välisministeerium (vaadatud 13.02.2016) Eesti Suursaatkond Canberras (vaadatud 13.02.2016) A. Unga nimetamine ja A. Rundu tagasikutsumine Vabariigi Presidendi Kantselei, 30.07.2012 (vaadatud 13.02.2016) Eesti suursaadik Austraalias andis üle volikirja Välisministeerium, 28.03.2013 (vaadatud 13.02.2016) "Austraalia – Reisi Targalt". reisitargalt.vm.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2024. Vaadatud 7. aprillil 2024. Australian Embassy in Sweden (vaadatud 13.02.2016) Ambassador to Sweden Australian Minister for Foreign Affairs, 13.11.2012 (vaadatud 13.02.2016) President Ilves võttis vastu Austraalia suursaadiku volikirja Vabariigi Presidendi Kantselei, 27.03.2013 (vaadatud 13.02.2016)
Tere-Holi kožuun

Tere-Holi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuuni halduskeskus on Kungurtug. Kožuun jaguneb 4 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 4 asulat.
Sut-Holi kožuun

Sut-Holi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuuni halduskeskus on Sug-Aksõ. Kožuun jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 7 asulat.
Ulug-Hemi kožuun

Ulug-Hemi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuuni halduskeskus on Šagonar. Kožuun jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 10 asulat.
¡Quiero vivir!

"¡Quiero vivir!" (hispaania keeles 'tahan elada') on laulja Lilian García debüütalbum. See ilmus 9. oktoobril 2007 USA-s Universal Music Latino väljaandel. Albumil on 10 hispaaniakeelset laulu ja lisaks neist kahe ingliskeelsed versioonid. "¡Quiero Vivir!" 3:12 "Angel" 4:04 "Adonde" 4:00 "Desenamorada" 3:58 "Ya Veras" 4:20 "Yo No Se" 3:56 "Estoy Endrogada" 3:33 "Devastada" 3:32 "Quiero Encontrarte" 4:04 "Under In Love" 3:58 "Where Did Love Go?" 4:00 "Que Seria" 3:44
¡Tchkung!

¡Tchkung! oli industriaalmuusika ansambel, mis tegutses 1990. aastatel Seattle'is. James Van Meter (vokaal, löökpillid) KT (vokaal, löökpillid) Rick Tahoma Wilson (vokaal) Grey Filastine (trummid) Lazlo Onatop (trummid) Steven Miller (basskitarr) Devon Cecily (vokaal, viiul, trummid) J.Sun (basskitarr) Jason QuestionMark. (didžeriduu) "Second EP" (kassett) "Third EP" (kassett) "Untitled/Dogs and Gears" (CD, Belltown Records, 1995) "Post-World Handbook" (CD, Tim/Kerr Records, 1996, Mercury Records) "Incite: Soundtrack for Post-World Insurrection" (CD, Post World Industries, 1998)
Tšaa-Holi kožuun

Tšaa-Holi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuun jaguneb 4 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 4 asulat.
Euroteaduskond

Euroteaduskondadeks (i.k. Eurofaculty) nimetati Balti riikide ülikoolides 1990. aastate algul loodud Euroopa uuringute teaduskondi. Eestis rajati euroteaduskond 1993. aastal Tartu Ülikooli struktuurivälise üksusena, Lätis Läti Ülikoolis ja Leedus Vilniuses. Euroteaduskondade keskus asus Läti Ülikoolis, projektiga olid seotud ka Stockholmi Majanduskool Riias ning Riia Õiguskõrgkool. Väljaspool Euroopa Liidu tegutsesid euroteaduskonnad Kaliningradis (2000–2007) ja Pihkvas (alates 2009. aastast). Üks euroteaduskondade ülesandeid oli valmistada ette Baltimaade liitumist Euroopa Liiduga, uurides sellega seotud teemasid teadustööna ning andes asjatundliku hariduse uuele riigiametnike põlvkonnale. Euroteaduskonnad lõpetasid tegevuse senisel kujul 2005. aastal, kui kõik kolm riiki olid ELiga ühinenud. Tartu Ülikoolis moodustati euroteaduskonna põhjal Euroopa Kolledž. Läänemeremaade Nõukogu asutamisel 1992. aastal soovitas Saksamaa välisminister Hans-Dietrich Genscher luua euroteaduskonnad, et reformida Eesti, Läti ja Leedu ülikoolid Lääne standarditele vastavaks majanduses, politoloogias ja õigusteaduses. Ideed toetasid Taani välisminister Uffe Ellemann-Jensen ja Euroopa Komisjoni esindaja Henning Christophersen. LMN asutamisel võeti vastu euroteaduskondade loomise eelnõu, mille tingimuseks oli, et teaduskondi hakkavad rahastama EL ja selle liikmesriigid. Saksamaalt toetas euroteaduskondi Deutscher Akademischer Austauschdienst. Läänemere Nõukogus ja euroteaduskondade loomises lepiti kokku ilma parlamendi toetuse ja seadusliku olekuta ehk välisministeeriumite otsekontaktide tasemel, mis arenesid Baltimaade vabadusliikumise ajal. Anu Jõesaar. Tartu Ülikool jagab euroteadmisi 27. august 1997 Karsten Staehr. Miks Eesti kõrgharidus ei jõua Põhjamaadele järele Sirp 17. juuli 2015
Kolm amigot!

"Kolm amigot!" ("¡Three Amigos!") on 1986. aasta USA komöödiafilm. Filmi režissöör on John Landis, stsenaristid Lorne Michaels, Steve Martin ja Randy Newman ning peaosatäitjad Steve Martin, Chevy Chase ja Martin Short. Kolm tummfilmitähte satuvad väiksesse Mehhiko külla, kus neid peetakse tõelisteks kangelasteks ning nad peavad vastavalt käituma. Filmiveeb
Harald-Peter Siiak

Harald-Peter Siiak (23. aprill 1923 Rakvere – 11. juuni 2007 Tallinn) oli eesti laulja (bariton) ja koorijuht. Lõpetas 1941. aastal Rakvere I Gümnaasiumi. II maailmasõja ajal teenis algul Saksa sõjaväes, 1943. aastast Soome 200. jalaväerügemendis. Naasis Eestisse 1944. Pärast sõda varjas end. Lõpetas 1951. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal ja 1956. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal Gustav Ernesaksa klassis. Harald Siiak oli aastatel 1947–1967 Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja ja koormeister. Lisaks juhatas ta taidluskoore, sealhulgas 1951–1961 Järvakandi Tehaste meeskoori, 1961 naiskoori Baltika, 1964. aastast segakoori Helitron. 1990. aastate algusest oli ta Soomepoiste Meeskoori dirigent. Aastatel 1967–1975 oli ta Jaan Kreuksi nimelise Noorsoo Kultuuripalee direktor ja kunstiline juht. Ta on teinud koorilauluseadeid. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2002 Soome Lõvi Rüütelkonna Rüütlirist Peep Pillak, Heini Vilbiks. Soomepoiste elulood. Tallinn, 2015 Vabaduse eest: Soomepoiste lühielulood. Soome Sõjaveteranide Eesti Ühendus, 1997 Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 "Eesti rahvusbibliograafia. Siiak, Harald, dirigent". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2016. Vaadatud 19. jaanuaril 2016. Eesti rahvusbibliograafia. Siiak, Harald, seadja[alaline kõdulink] Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Harald Siiak (1964)
Londilised

Londilised (Proboscidea) on selts imetajate klassis. Seltsis on üks tänapäeva sugukond, elevantlased, ja mitu väljasurnud sugukonda. Seltsis on kolm tänapäevast liiki: aafrika elevant, metsaelevant ja india elevant. Selts on nime saanud londiliste silmatorkavaima välistunnuse londi järgi. Tänapäeva londiliste muude tunnuste seas on üldiselt suur ja massiivne kehaehitus sambakujuliste jalgadega, suur pea ja lühike kael ning võhad, mis on tekkinud suurenenud ülemistest lõikehammastest. Retsentsed elevantlased on levinud Musta Aafrika troopikapiirkondades, Lõuna-Aasias, Kagu-Aasias ja mõnel pool Ida-Aasias. Nende elupaigad on mitmesugused. Emasloomad elavad koos noorloomadega karjadena, isasloomad tavaliselt üksinda, kuid ka noored isasloomad võivad karju moodustada. Isendite vahel toimub keeruline kommunikatsioon. Elevantlased toituvad peamiselt taimedest: nii rohust kui ka lehtedest, viljadest jms. Toidu täpne koostis oleneb aastaajast. Tavaliselt sünnib mitme aasta tagant üks poeg, kes kasvab üles karjas.
¡Tierra y Libertad!

"¡Tierra y Libertad!" ('Maa ja vabadus!') on tuntuim Mehhiko revolutsiooni aegne sõjahüüd. Esimesena kasutasid seda Emiliano Zapata ja tema Lõuna Vabastusarmee (Ejército Libertador del Sur). Zapata lõpetas oma Ayala plaani sõnadega "¡Tierra, Justicia y Libertad!" ('Maa, õiglus ja vabadus!'), mis said tuntuks lühemal kujul, mida oli varem kasutanud Ricardo Flores Magón. Praegu kannavad seda loosungit Mehhikos sageli rõhumise ja ebaõigluse vastased demonstrandid. Need sõnad on ka Zapata koduosariigi Morelose osariigi vapil. ¡El pueblo unido jamás será vencido!
Proboscidea

Proboscidea on mitme taksonoomilise üksuse ladinakeelne nimi. Londilised on selts imetajate klassis. Saatanaküüs on perekond küünislilleliste sugukonnas.
¡Tré!

"¡Tré!" on ansambli Green Day üheteistkümnes stuudioalbum (2012), triloogia ¡Uno! ¡Dos! ¡Tré! viimane osa. Albumi andis välja Reprise Records. Esimesel nädalal müüdi seda USA-s 58 000 eksemplari ja edetabelis Billboard 200 oli see 13. kohal. Albumilt ilmusid singlid "The Forgotten" ja "X-Kid". "Green Day's Album Trilogy: What Happened with 'Uno!,' 'Dos!' and 'Tre!'?". Billboard. Vaadatud 20.01.2016
Tess-Hemi kožuun

Tess-Hemi kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis. Kožuuni halduskeskus on Samagaltai. Kožuun jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 8 asulat.
Ust-Koksa rajoon

Ust-Koksa rajoon (Kök-Suu aimakk) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Altai Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Ust-Koksa. Rajoon jaguneb 9 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 42 asulat. Q126687490  Ust-Koksa rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ust-Kani rajooni koduleht
Lõunakhoisani keeled

Lõunakhoisani keeled ehk tuu keeled on tänapäeval keelkonnaks peetav keelte rühm, mille keeli kõneldakse Botswanas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Nimetus "lõunakhoisani keeled" tuleb sellest, et varem arvati need keeled khoisani keelkonda. Nimetus "tuu keeled" tuleb sõnast tuu, mis tähistab inimest. Lõunakhoisani keeled jagunevad kaheks omavahel kauges suguluses olevaks põhiharuks. Kõige elujõulisem on hoo keel.
Vastutuskooslus

Mingi riigi vastutuskooslus on kooslus, mida selles riigis leidub veel suhteliselt ohtralt, kuid mis mujal maailmas või regioonis peaaegu puudub, mistõttu vastutus selle säilimise eest lasub just sellel riigil. Eestis on vastutuskooslused Euroopa loodusdirektiivi põhjal nt madalsood lääne-mõõkrohuga (7210), nõrglubja-allikad (7220) ja looduslikus seisundis rabad (7110)a. Kaitstavate soode tegevuskava, lk 4. Paal, Jaanus; Leibak, Eerik (2013) Eesti soode seisund ja kaitstus. Eestimaa Looduse Fond Paal, Jaanus (2007) Loodusdirektiivi elupaigatüüpide käsiraamat. aNatura 2000 elupaigatüüpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007) koostatud jaotusele. Kaldkirjas olevad numbrid tähistavad rahvusvahelisi koosluste koode.
Hamina Maria kirik

Maarja kirik on keskaegne kirik Soomes Lõuna-Soome läänis Haminas, Soome lahe kaldal. Kiriku tänapäevane hoone valmis 1828. aastal arhitekt Carl Ludvig Engeli projekti järgi. "Marian kirkon historia - Haminan seurakunta". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 19. jaanuar 2016. "Kirkot ja hautausmaat - Hurmaava Hamina - Kirkot". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2018. Vaadatud 19. jaanuaril 2016. Kotimaassa.fi  Hamina Maria kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tuhalaane mõis

Tuhalaane mõis (saksa keeles Tuhhalane) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Viljandi maakonda ja Mulgi valda Tuhalaane küla aladele. Tuhalaane mõisa kõrvalmõisad olid Anikatsi mõis, Jõksi mõis. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Karste mõis

Karste mõis (saksa keeles Karstemois) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Kanepi valda[küsitav]. Karstemõisa (Karstemois) eraldas Valgjärve mõisast Rootsi kapten Claus von Berg (Saaremaalt) 17?8 aastal kasutas seda mõisat pandina Ernst von Gyllenschmidt, 1764. aastal samal alusel oberst parun Conrad von Rosen (pandihind 8200 rubla). 1793. aastal müüsid von Bergi pärijad selle mõisa 18.000 rubla eest parun Friedrich Ungern-Sternbergile. 1838. aastal sai Karstemõisa omanikuks Sophie von Rennenkamf, kes selle mõisa 1843. aastal müüs Kooraste parun Carl Ungern-Sternbergile, ning 1863. aastal liideti Kooraste mõisa külge (ühiseks suureks rüütlimõisaks) järgmised mõisad: Kaagvere, Jeri ühes Mügraga ja Karstemõisa (kokku ühes Koorastega 16 2 /5 adramaad). Hilisema ümberkorralduse järele kujunes Jeri mõis ühes Pallavaga ja Karstemõisaga ühiseks Karstemõisaks (kokku 6 9/10 adramaad). Karste mõisa kõrvalmõis oli Jõksi mõis. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016) 30 küla asemele 5 suurt mõisat, Wõru Teataja, 21 jaanuar 1928
Rannamõisa mõis

Rannamõisa mõis on mitme Eesti mõisa nimi: Rannamõisa mõis (Keila) (Strandhof), rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal Rannamõisa mõis (Martna) (Vogelsang), rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal
Rannamõisa mõis (Martna)

Rannamõisa mõis (saksa keeles Vogelsang) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Rannamõisa mõisa kõrvalmõis oli Kaare mõis[viide?]. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016) http://www.mois.ee/vallad/laane.shtml (vaadatud 31.01.2016)
Nõmme mõis

Nõmme mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Nõmme mõis (Nömme), poolmõis (varem rüütlimõis) Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal Nõmme mõis (Nömmemois), Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal Nõmme mõis (Nömmenhof), Vana-Põltsamaa mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal Nõmme mõis (Noemmehof), Adila mõisa karjamõis Hageri kihelkonnas Harjumaal
Harald Toomsalu

Harald Toomsalu (21. august 1921 – 17. juuli 2005) oli eesti ajakirjanik. Ta oli ajakirja Pikker peatoimetaja (1957–1963). 1944 aastal töötas Rahva Hääle toimetuses. Harald Toomsalu suri 17. juulil 2005 ja ta maeti 19. augustil 2005 Pärnu Alevi kalmistule. "Hiiumaast ja hiidlastest" – Tallinn, Perioodika, ( 76 lk, 1978), Kujundaja: Endel Palmiste, Fotod: A. Alla, Tiit Leito, E. Saar, "Saaremaast ja saarlastest" – Tallinn, Perioodika (158 lk, 1983), Kujundanud Silvi Virkepuu, Fotod: A. Altmäe, V. Maasik, V. Puhm, V. Rudko, Viktor Salmre, P. Tooming, I. Trapido ja J. Vendelin Sissekanne kalmistute registris[alaline kõdulink]
Vittorio Emanuele III

Vittorio Emanuele III (11. november 1869 – 28. detsember 1947) oli Itaalia kuningas (29. juuli 1900 – 9. mai 1946), Etioopia keiser (9. mai 1936 – 3. september 1943) ja Albaania kuningas (16. aprill 1939 – 3. september 1943). Vittorio Emanuele III oli Umberto I ja kuninganna Margherita ainus laps. Olles saanud peamiselt sõjaväelise hariduse, sai Vittorio Emanuele III oma isa surma järel 1900. aastal kuningaks. Konstitutsioonilise monarhina aktsepteeris ta 1911 liberaalide nõudmisi alustada sõda Türgiga. Vittorio Emanuele abiellus Tšernogooria kuninga Nikola Petrovići tütre Elena Petrovićiga. Nad said poja Umberto II, kellest sai järgmine kuningas, ja 4 tütart. Ta ei hoidnud ära Benito Mussolini diktatuuri kehtestamist. Alles teise maailmasõja lõpul julges ta Mussolinile vastu hakata. Aastal 1943 määras ta uueks peaministriks marssal Pietro Badoglio. Tema mainet määris põgenemine Roomast 1943. aastal pommitamise ajal. Näiteks Inglismaa kuningas George VI ja Rooma paavst Pius XII jäid oma kodulinna pommitamisest hoolimata paigale, et olla rahvale toeks. Sellest ajast hakkas ta võimu järk-järgult oma pojale Umberto II-le üle andma, kuni loobus tema kasuks troonist 1946. aastal. Kuu aega hiljem monarhia säilitamise üle korraldatud referendumil otsustas rahvas kehtestada vabariigi. Pärast seda keelati kõigil kuningadünastia meessoost liikmetel oma jalga Itaalia pinnale tõsta. Vittorio Emanuele emigreerus Egiptusse, kus suri aasta pärast. Eesti Vabariigi Vabadusristi III liigi 1. järk (29.04.1925) Vittorio Emanuele III. Uus Eesti, 17. jaanuar 1937, nr. 17, lk. 4. Itaalia kuningas Abessiinia keisriks. Uus Eesti, 11. mai 1936, nr.127, lk. 1.
Uulu mõis

Uulu mõis (saksa keeles Uhla) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Häädemeeste valda. Uulu mõisa kõrvalmõis oli Surju mõis. Uulu mõisa kalmistu Uulu kirik http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 19.01.2016)
Holstre mõis

Holstre mõis (saksa keeles Holstfershof) oli riigimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Holste mõisa kohal oli 15. sajandil Holstre vasallilinnus. Linnuse 15. sajandi lõpu omaniku Holsteferi järgi ongi hilisem mõis nime saanud. 1935. aastal ehitati mõisasüdamesse Holstre koolimaja. 17. sajandi lõpus sai mõisast Holstre riigimõis. Säilinud on mõned kõrvalhooned. Neist esinduslikem on 1780. aastatel ehitatud köögihoone, mille ehitas mõisa tollane rentnik kindral Magnus Johann von Berg. Holstre mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 19.01.2016) Holstre mõis Eesti mõisaportaalis
¡Uno!

"¡Uno!" on ansambli Green Day üheksas stuudioalbum (2012), triloogia "¡Uno! ¡Dos! ¡Tré!" esimene osa. Albumi andis välja Reprise Records. Esimese nädalaga müüdi seda USA-s 139 000 eksemplari ja edetabelis Billboard 200 oli see teisel kohal. Albumilt ilmusid singlid "Oh Love", "Kill the DJ" ja "Let Yourself Go". "Green Day's Album Trilogy: What Happened with 'Uno!,' 'Dos!' and 'Tre!'?". Billboard. Vaadatud 20.01.2016
Vámonos con Pancho Villa

"Vámonos con Pancho Villa" on Mehhiko film. Selle võtted toimusid 1935. aastal, esilinastus 31. detsembril 1936. Režissöör oli Fernando de Fuentes. Film põhineb Rafael F. Muñozi samanimelisel romaanil. See on tema teine film Mehhiko revolutsiooni ainelisest triloogiast, kuhu kuuluvad ka "El compadre Mendoza" ja "Allá en el Rancho Grande". Film jutustab loo sõpruskonnast, kellest saavad Pancho Villa (osatäitja Domingo Soler) võitluskaaslased. Kõik peale ühe, kes koju tagasi jõuavad, hukkuvad kõik raske võitluse tõttu ning Pancho Villa vähese huvi tõttu oma meeste vastu. Režissöör näitab revolutsiooni julmust ja hoidub paljudele sõjafilmidele omasest glorifitseerimisest. Riik subsideeris vastloodud Studio Cinematográfico Latino Americana toodetud filmi. Varem ei olnud Mehhikos nii suure eelarvega filmi tehtud. Pärast võtete lõppu oli stuudio pankroti äärel ja riik aitas võlad maksta. Film ei olnud menukas, alles hiljem hakkas huvi selle filmi vastu kasvama. Praegu peetakse seda Mehhiko filmikunsti meistriteoseks. IMDb link puudub Vámonos con Pancho Villa andmekogus IMDb (inglise)
¡Vampiros en La Habana!

¡Vampiros en La Habana!" on Kuuba täispikk animafilm (1985). Režissöör on Juan Padrón. See on kapitalismikriitiline satiiriline film, mis oli menukas ka USA-s. Seda on peetud parimaks hispaaniakeelseks animafilmiks. IMDb link puudub ¡Vampiros en La Habana! andmekogus IMDb (inglise)
¡Viva! Los Straitjackets

"¡Viva! Los Straitjackets" on ansambli Los Straitjackets teine stuudioalbum (1996). "Cavalcade" Danny Amis, Eddie Angel, Scott Esbeck, Jimmy Lester 2:33 "The Casbah" Angel 2:40 "Wrong Planet" Amis 1:45 "Lonely Apache" Angel 2:54 "Outta Gear" Angel 2:03 "Pacifica" Amis, Angel 3:01 "Espionage" Amis 2:25 "Swamp Fire" Angel 3:53 "Lawnmower" Amis, Angel, Esbeck, Ben Vaughn 2:14 "Lurking in the Shadows" Amis, Angel, Esbeck, Lester 2:31 "Brains and Eggs" Amis, Angel, Esbeck, Lester 3:07 "Venturing Out" Angel 2:47 "Tsunami!" Amis 2:32 "Nightmare in Monte Cristo" Amis 3:30
¡Viva! Vaughan

"¡Viva! Vaughan" on džässilauljatar Sarah Vaughani stuudioalbum (1965). Albumi produtsendiks oli Quincy Jones. Albumi andis välja Mercury Records. "The Boy from Ipanema" Vinícius de Moraes, Norman Gimbel, Antonio Carlos Jobim 2:30 "Fascinating Rhythm" George Gershwin, Ira Gershwin 2:37 "Night Song" Lee Adams, Charles Strouse 3:14 "Mr. Lucky" Ray Evans, Jay Livingston, Henry Mancini 2:29 "Fever" Eddie Cooley, Otis Blackwell 2:49 "Shiny Stockings" Frank Foster, Jon Hendricks 3:27 "Avalon" Buddy DeSylva, Al Jolson, Vincent Rose 1:48 "Tea for Two" Irving Caesar, Vincent Youmans 2:44 "Corcovado" Jobim, Gene Lees 3:23 "Stompin' at the Savoy" Benny Goodman, Andy Razaf, Edgar Sampson, Chick Webb 2:44 "Moment of Truth" Tex Satterwhite, Frank Scott 2:39 "Jive Samba" Nat Adderley 3:03 "A Taste of Honey" Ric Marlow, Bobby Scott 2:51
¡Viva la Cobra!

"¡Viva la Cobra!" on ansambli Cobra Starship teine stuudioalbum. See ilmus 23. aprillil 2007. Plaadi produtseeris Patrick Stump, kes ka kaasa laulab. Edetabelis Billboard 200 jõudis album 80. kohale. Albumit on müüdud üle 40 000 eksemplari. "The City Is at War" - 2:51 "Guilty Pleasure" - 3:22 "One Day, Robots Will Cry" - 3:40 "Kiss My Sass" - 3:41 "Damn You Look Good and I'm Drunk (Scandalous)" - 3:51 "The World Has Its Shine (But I Would Drop It on a Dime)" - 3:25 "Smile for the Paparazzi" - 3:21 "Angie" - 3:54 "Prostitution Is the World's Oldest Profession (And I, Dear Madame, Am a Professional)" - 2:38 "My Moves Are White (White Hot, That Is)" - 3:55 "Pleasure Ryland" - 2:17
¡Viva Nueva!

"¡Viva Nueva!" on ansambli Rustic Overtones neljas album (2001). "C'mon" "Gas on Skin" "Love Underground" "Hardest Way Possible" "Crash Landing" "Smoke" "Baby Blue" "Revolution AM" "Sector Z" "Combustible" "Valentine's Day Massacre" "Hit Man" "Check" "Boys and Girls" "Beekeeper" "Man Without a Mouth"
¡Viva Zapata!

"¡Viva Zapata!" on ansambli 7 Year Bitch teine album. See ilmus 28. juunil 1994. Selle andis välja C/Z Records. "The Scratch" 1:59 "Hip Like Junk" 3:50 "M.I.A." 3:54 "Derailed" 3:11 "Cat's Meow" 3:54 "Rock A Bye" 2:39 "It's Too Late" 2:39 "Damn Good And Well" 1:59 "Kiss My Ass Goodbye" 2:53 "Icy Blue" 3:57 "Get Lit" 1:53
Tiina Kurik

Tiina Kurik (aastani 1969 Tiina Pärn; sündinud 1. märtsil 1941 Tartus) on eesti pianist ja klaveriõpetaja. Ta õppis aastatel 1958–1962 Tartu Muusikakoolis (Aime Karmi klassis) ja aastatel 1962–1967 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Heljo Sepa klassis). Töötas pikka aega Tallinna Muusikakeskkoolis klaveri eriala õpetajana, nüüd on Nõmme Muusikakooli klaveriõpetaja. Tema õpilaste seas on olnud Diana Liiv, Siim Poll, Kalle Randalu, Kristjan Randalu, Juss Tamm, Indrek Vijard. 1986 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Nõmme Muusikakool. Klaveri osakond Aunimetusi. Sirp ja Vasar, 7. november 1986 Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 338. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teenelised kultuuritegelased, Tallinna Muusikakeskkooli õpetajad Tiina Kurik ja Ell Saviauk