laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pantšen-laama

Pantšen-laama tähendab kõrgelt haritud pandit. Tema poole pöördumisel kasutatakse ka tiitlit Pantšen Erdeni, mis anti talle aastal 1713. Nii Pantšen-laama kui ka dalai-laama on Gelukpa koolkonna hierarhia tipud ning mõlemad on olnud ka Tiibeti administratiivsed juhid. Dalai-laama asus Potalas ja Pantšen-laama elas Tašilhunpo (Bkra-shis Lhung-po) kloostris Shigatses (Gzhis-ka rtse). Mõlemad kõrged laamad on Buddha Amitabhast lähtuvad bodhisattva Avalokiteshvara kehastused. Pantšen-laamade traditsioon sai alguse Tašilhunpo kloostriülema Lobsang Choekyi Gyaltseni eluajal, kes oli kuulsa V dalai-laama (1617–1682) mentor ja õpetaja. Lobsang Gyatso kuulutas enda haritud õpetaja III Pantšen-laamaks ja kahele eelnevale kloostriülemale anti Pantšeni nimetus ja tiitel juba postuumselt. Ta kirjutas raamatu Šambhala teekonna kohta ning oli suur Kaalatshakra huviline ja tantra praktiseerija. Tema soovitusel ja eestvedamisel rajas V dalai-laama Potala kõrvale saladusliku Draakoni templi. III Pantšen-laama kui õpetaja ja guru koostas sümboolse keele-vormi, kuis edasi anda V dalai-laama müstilisi nägemusi, mis pandi kokku eraldi raamatuks koos sinna juurde käiva praktikaid kirjeldavate tekstide ja omapäraste illustratsioonidega mustal taustal. Taši Laama Suur Õppimise Kalliskivi (pan-tšen rin-po-tše) ja Väärtuslik Jumalik Võit (kjap-gön rin-po-tše). On olemas ettekuulutus, et XXV Taši Laama saab olema Šambala Kuninga taaskehastus ja saab võimu kogu maailma üle. "Sam-bha-la-hi-lam-jik'is" ("Reis Šambalasse") Raamat on suures osas astroloogia-alane. Keegi peale klassikalise tiibeti keele meistri ja Mandžušrī mantrate esoteerikasse pühendatu ei suuda raamatut arusaadavalt tõlkida. Tiibetis ja üldse inimeste valduses pole pühamat ja kultuslikumat teost. Esimeselt leheküljelt tõlge: "(teose nimi) Ārja Mandžušrī Mūla Tantra; tiibeti, keeles Phak-pa-džam-pal- gi-tsa-uaj-gjüd (hphags-pa-hdžam-dpal-gji-rtsa-uahi-rgjüd). Austus kõigile Buddhadele ja Bodhisattvatele. Nõnda olen kuulnud: "Kord, kui puhastesse taevailmadesse olid kokku tulnud Bodhisattvad erinevates sõnulseletamatult täiuslikes mandalates, kuulutas Bhagavat (seda õpetust) selle puhta valla (maailm) jumalate poegadele nii: "Oo teie jumalike pojad, pange nüüd tähele."" Kālatšakra (tiib. dus-kji khor-lo, h. dü-kji khor-io), Ajaratas on esoteeriline joogasüsteem, mille õpetamise omistab pärimus Buddha Gautamale, seostades teda seega Ürgbuddhaga. Ettekuulutus, et Šambala Kuningas, keda vahel nimetatakse (salajaste või varjatud) Teaduste Pühendatute Tiibeti vennaskonna Pea, saab valitsema inimkonda, osutab Šambala valitseja saabumisele ja jumaluse Tarkuse troonimisele maal.
Shōji

Shōji (障子) on Jaapanis kasutusel olev kergele puitsõrestikule liimitud paberruutudega poolläbipaistvad lükanduksed, mida kasutatakse tubade eraldamiseks. Fusuma
Bernhard Wilhelm von Taube

Vabahärra Bernhard Wilhelm von Taube (1672–?) oli Rootsi sõjaväelane ja aadlik, kes osales Põhjasõjas ning oli Põltsamaa maakaitseväepataljoni ülem. Bernhard Wilhelm von Taube sündis 1672. aastal. Tema vanemad olid Ludwig Wilhelm von Taube ja Barbara Sofia von Ramm. 1687. aastal oli ta lipnik Hälsinge rügemendis (nagu tema vendki) ning 1690. aastal vabatahtlik ihukaitserügemendis. 1692. aastal asus ta teenima Leskkuninganna ihukaitserügementi Pommerimaal. Veel enne Põhjasõja algust teenis Bernhard Prantsusmaal aastatel 1693–1697, enne seda oli ta ka leitnandi auastme saanud. Põhjasõja algusega ülendati Bernhard Wilhelm von Taube ooberstleitnandiks ja määrati 14. juulil 1701 Põltsamaa (Oberpahlen) maamiilitsapataljoni ülemaks. Selle pataljoniga viibis ta peamiselt Tartu garnisonis ning värbas lähedalt talupoegi. Oma ülemakoha kaotas Taube 1704. aastal, kui pataljon Tartu langemise käigus hävis ja selle riismed teistesse väeosadesse koondati. "Taube af Karlö no. 34". Vaadatud 12.03.2023. "Swedish colours from enlisted and militia units in the Baltic provinces 1700–1710" (PDF). Lk 20. Vaadatud 12.03.2023. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 12.03.2023.
Kuninglik Flaami Ooper

Kuninglik Flaami Ooper (hollandi keeles Koninklijke Vlaamse Opera) oli kuni 1981. aastani ligi sada aastat Belgias Antwerpenis sõltumatult tegutsenud ooperiteater. 1981. aastal liideti see Gentis tegutsenud Genti Kuningliku Ooperiga. Uus moodustunud kultuuriasutus nimetati Opera voor Vlaandereniks, mis 2014. aastal sai Opera Ballet Vlaandereniks. 1907. aastal Antwerpenis valminud teatrihoone projekteeris arhitekt Alexis van Mechelen (1864–1919). Tänapäeval on see hoone arhitektuurimälestis. Aastatel 1925–1931 töötas teatri balletitrupis balletisolisti ja esitantsijana ka Anna Ekston. Van Mechelen, Alexis. inventaris.onroerenderfgoed.be Lea Tormis. "Eesti balletist". Tallinn, Eesti Raamat 1967, lk 42 Vlaamse Opera. inventaris.onroerenderfgoed.be
Independência total

"Independência total" on São Tomé ja Príncipe riigihümn. 1975. aastal kasutusele võetud hümni sõnad kirjutas Alda Neves da Graça do Espírito Santo (1926–2010) ja heli lõi Manuel dos Santos Barreto de Sousa e Almeida (snd 1933). Becker, Kathleen (26. juuni 2014). São Tomé and Príncipe (inglise). Bradt Travel Guides. Lk 39. ISBN 9781841624860. Berg, Tiago José (26. november 2012). Hinos de todos os países do mundo (inglise). Panda Books. Lk 349. ISBN 9788578881917. "Presidência da República STP". presidencia.st. Vaadatud 27. novembril 2021. Infoleht Independência kogusumma kohta São Tomé ja Príncipe valitsuse veebisaidil Kogu Independência heli voogesitus koos teabe ja laulusõnadega (arhiivi link)
Carl Johan von Hüene

Carl Johan von Hüene (1661–1743) oli Rootsi sõjaväelane ja maaomanik, kes osales Põhjasõjas, juhatades Tallinna Linnamajori pataljoni. Carl Johan von Hüene sündis 1661. aastal. Tema vanemad olid Heinrich von Hüene ja Katharina Polmann. 1700. aastal sai Carl Johan Eestimaa aadlilipkonnas kornetiks, hiljem sai ta seal ka kortermeistriks. 1703. aastal sai ta Tallinna linnamajoriks. 1705. aastal koondati peale Narva langemist teiste rügementide riismed ühte uute pataljoni, mille ülemaks sai major Hüene. Selles ametis kurtis ta oma väikesearvulise pataljoni kehva varustuse üle. "Et minu komando all seisvad allohvitserid ja meeskond väga sageli kurdavad, et praegu ei ole neil enam pesu, saapaid ega sukki, ja sellepärast peab üle poole mehi käima paljajalu ja nii viletsalt läbi ajama, see sunnib mind minu väga kõrgesti sündinud härra kindralmajorile sellest kõige alandlikumalt ette kandma, seda enam, et külmad ning talv liginevad [...]" Olles linnamajor, hoolitses Hüene ka Tallinna tänavate ja väljakute korra ning koristamise eest. Oma pataljoniga oli Hüene Tallinna garnisonis kuni 1710. aastani, mil linn venelastele langes. Pärast Põhjasõja lõppu sai Carl Johan von Hüene Vaikna mõisa valdajaks. Selles ametis esitas ta mõisa talupoegade kohta revisjonikomisjonile andmeid ning kui 1711. aastal plaaniti äsja langenud Eestimaa kindralkubermangus asunud traguneid talumaadele majutada ja sealt neile toitu koguda, oli tema Läänemaal üks ametnikke, kes majutuse ja toitlustusega tegelesid. Carl Johan von Hüene suri 2. mail 1743 ning on maetud Tallinnas. Carl Johan von Hüene abiellus Anna Niederhofiga. Nende abielust sündis Carl Frederick von Hüene. "Officers of Charles XII. Biographical notes". Vaadatud 12.03.2023. "Karl Johann von Hoyningen-Huene". Vaadatud 12.03.2023. "Swedish colours from enlisted and militia units in the Baltic provinces 1700–1710"" (PDF). Vaadatud 12.03.2023. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 188. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 191. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 275, 307.
Rootsi Kuninglik Ballett

Kuninglik Ballett (rootsi keeles Kungliga Baletten) on juhtiv balletikollektiiv Rootsis. Kuulub omaette institutsioonina Kuningliku Ooperi koosseisu. Rootsi Kuninglik Ballett on Euroopa üks vanemaid balletitruppe. Selle asutas 1773. aastal kuningas Gustav III. Taani koreograaf August Bournonville oli Kuninglikus Balletis külalisballettmeister aastatel 1839, 1847, 1857, 1858 ja 1861–1864. 2023. aasta alguse seisuga oli trupis 68 täiskohaga tantsijat, neist 12 esitantsijat (Nadja Sellrup, Oscar Salomonsson jt). Filippo Taglioni (1803–1804 ja 1817–1818) Michel Fokine (1918–1920) Antony Tudor (1949–1951 ja 1962–1963) Erik Bruhn (1967–1971) Madeleine Onne (2002–2008) Johannes Öhman (2011–2017) Nicolas Le Riche (2017–) Ett av Europas äldsta danskompanier Kungliga baletten. operan.se Koduleht
Fusuma

Fusuma (襖) on Jaapanis kasutusel olevad puidust või paksust papist uksed, mida kasutatakse tubade eraldamiseks. Shōji
Šaukliai

Šaukliai (žemaidi Šauklē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Külas tegutseb külaselts, seal on postkontor ja raamatukogu ning Mosėdise kooli algharidust andev filiaal. Küla jääb Salantai regionaalparki. Šaukliaisse ulatuvad osaliselt Šaukliai maastikukaitseala ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud, tervenisti jääb külla Šaukliai kivikülv. Kivikülvi on rajatud õpperada. Valdavalt on kivikülvi maastik nõmm või kadastik, valdavaim rohttaim on jusshein. Külla jääb looduskaitsealune Šaukliai kivi, mille pikkus on 5,10 meetrit, laius 2,50 meetrit ja kõrgus 2,8 meetrit. Sellest pool on viidud Palangasse skulptuuri "Jūratė ja Kastytis" rajamiseks, kivi ise on aga küla piirisildiks. Looduskaitse all on ka Šaukliai pärn ümbermõõduga 5,05 meetrit. Šauklai oli XV–XVII sajandini paganlik pühapaik. 1928. aastal avati seal algkool. Nõukogude perioodil oli küla Aušra kolhoosi keskasulaks. Külas on Šaukliai kalmistu. Muinsuskaitse all on sealne hiiepaik. Hiiepaigale jäävad ka lohukivi ja ohvrikivi. Hiiepaigal asuvad savised lohud, kus on tehtud tuld ja põletatud ohvreid. Tekkinud glasuuri järgi otsustades on need viimati kasutusel olnud XVIII sajandil. Külas on kokku kolm lohukivi. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ http://www.skouds.lt/lt/gamtos-paminklai/362-saukli-riedulynas-saukli-tundra Šauklių riedulynas (Šauklių tundra)] Šauklių akmuo Skuodo rajono savivaldybė Šauklių senovės kulto vieta Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 146-147 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Šaučikiai

Šaučikiai (žemaidi Šaučėkē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Küla jääb Salantai regionaalparki. Šaučikiaisse ulatuvad osaliselt Šaukliai maastikukaitseala ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud. Küla nimeks on nime Šaučikis mitmusevorm. Asula tekkis XVI sajandil, seda on esmamainitud 1568. aastal. Algul kuulus see Salantai mõisale, 1675. aastast aga Grūšlaukė mõisale. 1930. aastatel avati külas algkool, mis 1964. aastal Erlėnaisse üle viidi. Tänapäevase küla moodustab Šaučikiai põhjaosa, Imbarė valda jääv lõunaosa moodustab omaette küla. Külas on Šaučikiai kalmistu. Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Skuodo rajono savivaldybė
Jakob Heinrich von Schwengelm

Jakob Heinrich von Schwengelm (1669–1710) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas ja oli Pärnu garnisoni komandant. Jakob Heinrich von Schwengelm sündis 1669. aastal Liivimaal, tema isa oli Gustav von Schwengelm ja ema Eva von Taube. Pärast teenistust Pistolkohrsi jalaväerügemendis, asus Schwengelm teenima nii Prantsusmaale kui ka Poola, kus ta sai ka ooberstleitnandi auastme. 1702. aastal nõudis Schwengelm, et Pärnu elanikud peaksid linna kindlustustöödel vähemalt kolm päeva töötama. 1703. aastal sai ta Liivimaa jalaväerügemendi ülemaks, millega ta viibis kogu Eestis toimuva sõjategevuse ajal Pärnus. Samal aastal sai ta ka Pärnu komandandiks, selle positsiooni päris ta oma isalt. Rootsi võimu lõpu poole laastas venelaste piiratavat Pärnut katk. Schwengelm kutsus 11. augustil 1710 kokku sõjanõukogu, kuhu kutsuti linna tähtsamad ametnikud ja ohvitserid. Selle nõukogu ajal loeti talle ette kindral Baueri koostatud kiri, milles ta palub linna alla andma. Ta ei tahtnud sellele kirjale enne vastata, kui kõik koosolekul olijad on oma arvamust avaldanud. Peale kõikide koosolekul olijate sõnavõttu, koostati kirjale vastus, millega linn venelastele üle anti. 12. augustil sõlmis Schwengelm Baueriga Pärnu kapitulatsiooniakti, mille punktides ta soovis seisuslike eesõiguste, kiriku, koolide jms säilitamisest Liivimaa aadlile ja linnale. Samal päeval olevat Jakob Heinrich von Schwengelm ka katku surnud. Jakob Heinrich von Schwengelm abiellus Juliane Elisabeth von Pistohlkorsi ja Margaretha Elisabeth von Aderkasega. Tema teisest abielust sündis üks poeg: Jakob Heinrich von Schwengelm (1704–1794). Jakob Heinrich von Schwengelm oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kauge sugulane. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 12.03.2023. "Gustav von Schwengelm". Vaadatud 12.03.2023. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 165. "Swedish colours from enlisted and militia units in the Baltic provinces 1700–1710"" (PDF). Vaadatud 12.03.2023. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 193–195. Fainštein, Viktor. Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Lk 233. "Jakob Heinrich I von Schwengelm". Vaadatud 12.03.2023. "Jakob Heinrich II von Schwengelm". Vaadatud 12.03.2023. "FR. R. Kreutzwaldi sugulased ja sugulaste sugulased" (PDF). Vaadatud 12.03.2023.
HK Liepājas Metalurgs

HK Liepājas Metalurgs on endine Läti jäähokiklubi, mis tegutses Liepāja linnas ning mängis riigi jäähokiliigas. Meeskond tuli seitse korda Läti meistriks. Optibet Hokeja Līga: Võitja (7): 2000, 2002, 2003, 2008, 2009, 2011, 2012
Sugu (bioloogia)

Bioloogiline sugu (inglise keeles sex) on bioloogia kategooria, mis tähistab sugulise paljunemise osapooli, kus isendid eristuvad paljunemiseks vajalike sugurakkude tootmise alusel emas- (toodab munarakke) ja isasorganismideks (toodab seemnerakke). Bioloogiline sugu tuvastatakse mitmesuguste anatoomiliste, füsioloogiliste ja geneetiliste tunnuste alusel, näiteks: anatoomia – rinnad, tupp; peenis, munandid jne; füsioloogia – hormonaalsüsteemi talitlus, menstruaaltsükkel, sperma tootmine jne; geneetika – XX-naine ja XY-mees kromosoomitüübid, võimalikud ka X0, XXY, XYY jm. Bioloogilised erinevused on kindlad ja püsivad ning ei muutu aja jooksul ega eri kultuurides. Sootunnused Sugupool Suguelundid
Riidu Sepp

Riidu Sepp VR II/3 (eesnimi ka Priidu, Priido või Riido; 20. märts (vkj)/ 1. aprill 1896 Jaagu talu, Loona küla, Pihtla vald, Püha kihelkond, Saaremaa – 29. jaanuar 1962) oli Eesti sõjaväelane (reamees). Sündis talupidaja peres. Õppis vallakoolis. Esimeses maailmasõjas teenis ta Venemaa sõjaväe 209. jalaväepolgus. Vabadussõjas teenis ta alates 21. veebruarist 1919 Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 1. roodus. Võitles punaste vastu Lõuna-Eestis, sai mais 1919 Põhja-Lätis raskelt haavata. Septembrist 1919 oli ta Soomusrongide Diviisi tagavarapataljonis ja intendatuuris. Aprillis 1920 vabastati sõjaväeteenistusest. Ta müüs 1930. aastal ära oma autasutalu, elas pärast seda Tallinnas, töötas masinistina laevadel Suur Tõll, Tõstelaev nr 2, Lood, Tasuja jt. Seejärel töötas ta lukksepana Tallinna elektrijaamas. 15. septembrist 1920 anti talle Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 118 vapruse eest 1919. aastal Kõrgepalu ja Mõniste mõisa all peetud lahingutes. Lisandus veel Saaremaal Pihtla vallas asuv Urva talu ja Vabadussõja mälestusmärk. Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Tallinna osakonna liige Teenetemärkide kavalerid Haud Tallinna Metsakalmistul
Tatami

Tatami (畳) on traditsiooniline Jaapani õlgmatt, millega kaetakse tubade põrandad. Tatami on valmistatud riisiõlgedest ja selle pealispind on kaetud nööriga läbikootud hariliku loa (Juncus effusus) varte kihiga. Et tatami koos püsiks, ääristatakse see riidega. Tatami on umbes 5 cm paks, 90 cm lai ja 180 cm pikk. Kuna kõik tatamid valmistatakse alati ühesuurustena, siis ehitatakse toad seda arvesse võttes ning tubade suurust mõõdetaksegi tatamides. Ametlikus asjaajamises kasutatakse siiski pindalaühikuna tsubo't, mis võrdub ca 3,3 m² (ruut küljepikkusega 1 ken ehk 1,8 m).
Nimivõimsus

Nimivõimsus ehk nominaalvõimsus on elektritarviti või muu energiamuunduri (soojusmasin, elektrigeneraator, trafo) võimsus tootja määratud normaalrežiimi korral. Nimivõimsust väljendatakse vattides ja selle kordühikutes. Elektritarvitite nimivõimsus näitab toiteallikast (harilikult vooluvõrgust) tarbitavat maksimaalset võimsust, millel seade võib pidevalt töötada. Seda võimsust nimetatakse ka seadme võimsustarbeks (nt elektriradiaatori võimsustarve võib olla astmeliselt muudetav). Elektritootmispaigaldise või -seadme nimivõimsus on arendatav (välja antav) võimsus tehnilises dokumentatsioonis kindlaks määratud tingimustel (nt päikesepaneeli puhul kiiritustihedusel 1000 W/m² ja temperatuuril 25 °C).
Installeeritud võimsus

Installitud võimsus ehk paigaldatud võimsus, ka paigaldise nimivõimsus (inglise keeles installed capacity), on energiatehnikas maksimaalne võimsus, millega paigaldis on kavandatud töötama. Paigaldise installeeritud võimsus saadakse koos töötavate üksuste nimivõimsuste summana. Installeeritud võimsuse mõistet kasutatakse eriti seoses päikese- ja tuuleparkidega. Kui näiteks päikesepargi installeeritud võimsus on 24 megavatti, siis on niisune paigaldis optimaalse päikesepaiste tingimustes võimeline tootma elektrienergiat 24 megavatti tunnis. Sarnaselt näitab elektrituuliku (tuulegeneraatori) ja tuulepargi installeeritud võimsus, kui palju elektrienergiat tunnis võib see paigaldis optimaalsetes tuuletingimustes toota. Optimaalsed tingimused määratakse kindlaks elektripaigaldise (generaatorite, päikesepaneelie) tehnilises dokumentatsioonis. Installeeritud võimsuse mõistet kasutatakse ka küttesüsteemide (katlamajade, kütteseadmete) soojatootlikkuse iseloomustamiseks. Installed Capacity Definition
Klemmipinge

Klemmipinge (saksa keeles Klemmenspannung) on elektriahela kahe ühenduspunkti vaheline pinge. Näiteks kõrvaloleval joonisel on ühenduspunktide a ja b vaheline klemmipinge U kl {\displaystyle U_{\text{kl}}} elektromotoorjõu (avaahelapinge) U 0 {\displaystyle U_{0}} ja allika sisetakistusel R i {\displaystyle R_{\text{i}}} koormusvoolu I {\displaystyle I} mõjul tekkiva pingelangu vahe: U kl = U 0 − I ⋅ R i {\displaystyle U_{\text{kl}}=U_{0}-I\cdot R_{\text{i}}\quad } või U kl = I ⋅ R V {\displaystyle \quad U_{\text{kl}}=I\cdot R_{\text{V}}} , kus R V {\displaystyle R_{\text{V}}} on allika klemmidega ühendatud koormustakistus. Kaksklemm Neliklemm
Talis

Talis on mehenimi. 2023. aasta alguse seisuga oli Talis Eestis populaarsuselt 648. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Talis 109 mehel. Talis oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 34). Talis Bachmann Talis Kitsing https://www.stat.ee/nimed/Talis (vaadatud 13.03.2023) Talis statistikaameti andmebaasis
Urm

Urm on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Urm 265 inimesel: 128 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Urm meeste puhul 572. ja naiste puhul 602. kohal. Perekonnanimi Urm on levinuim Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 8,2. Aare Urm, eesti sporditegelane, ühiskonnategelane, poliitik ja pankur (1950–2022) Gabriela Urm, eesti kunstnik, fotograaf ja arvutigraafik (1980–) Heino Urm Karl Urm, eesti matemaatik (1900–1969) Leonhard Urm, eesti ettevõtja ja välis-eesti ühiskonnategelane (1908–1995) Peeter Urm, eesti kirjanik (1949–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Urm
BMW N63

BMW N63 on kahe turboülelaaduriga V8 bensiinimootor, mida on toodetud 2008. aastast kuni praeguseni. N63 on maailma esimene seeriaauto mootor, mis kasutab n-ö "hot-vee" paigutust, kus turbod asuvad mootori "V" sees. See on ka BMW esimene turboülelaaduriga V8-mootor. N63 asendas BMW N62 (vabalthingav V8-mootor) ja seda kasutati esmakordselt 2008. aasta mudelis X6 xDrive50i. S63 mootor on BMW M osakonna poolt arendatud suurema võimsusega versioon N63-st. Evans, Scott (21. juuni 2021). "What Is a Hot Vee Engine?". Tan, Paul (16. detsember 2007). "BMW X6 full details, specifications and photos". Tock, Alex (23. august 2018). "BMW N63 And S63 Differences And Evolution".
Saguenay jõgi

Saguenay jõgi (prantsuse keeles Rivière Saguenay) on jõgi Kanadas Québeci provintsis. Jõe ääres asub Saguenay linn. Saguenay lähtub Saint-Jeani järvest, voolates Alma linna juurest itta ja suubub Tadoussaci küla juures Saint Lawrence'i jõkke. Jõgi on kokku 170 km pikk. Ajalooliselt on Saguenay jõgi olnud Kanada indiaanlaste jaoks oluline kaubatee sügavamale sisemaale. Prantsuse koloniaalperioodil hakati jõge kasutama ka karusnahakaubandusega seotud vedude tarbeks. 1600. aastal rajasid prantslased Tadoussaci esimese kaubasadama ja nimetasid seejärel jõe müütilise Saguenay kuningriigi järgi. 19. sajandil kasutasid jõge nii transpordiks kui energiaallikana metsaraieettevõtted ning tselluloosi- ja paberitööstus. 1996. aastal põhjustas 18.–21. juulil väldanud tugev vihmasadu Saguenay lisajõgede ulatusliku üleujutuse, mis kujunes üheks Kanada ajaloo suurimaks looduskatastroofiks. Üleujutuse kahju majandusele oli hinnanguliselt 1,5 miljardit dollarit, hävis 488 kodu, 16 000 elanikku tuli piirkonnast evakueerida ning 10 inimest hukkus. Saguenay märkimisväärsemad lisajõed on ülesvoolu Sainte-Marguerite, Saint-Jean, Ha! Ha!, Mars, Valin, Rivière du Moulin, Chicoutimi, Shipwsaw, Rivière aux Sables (lisaks Rivière aux Écorces) ning Saint-Jeani järv ja sellesse suubuvad Peribonka (lisaks Manouane), Mistassini (lisaks Mistassibi), Ashuapmushuani, Ouiatchouaniche'i ja Métabetchouane'i jõed. Scheffel, Richard L.; Wernet, Susan J. (toim; 1980). Natural Wonders of the World. United States of America: Reader's Digest Association, Inc. lk 328–329. ISBN 0-89577-087-3. "Saguenay Flood - July 1996". SOS! Canadian Disasters. Libary and Archives Canada. 14. veebruar 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2007. Vaadatud 13. märts 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link)  Saguenay jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tervakoski

Tervakoski on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas Janakkala vallas, 12 km kaugusel Riihimäest ja 25 km kaugusel Hämeenlinnast. Elanike arv on 4000. Tervakoskis asub väike lõbustuspark Puuhamaa. https://pxdata.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_13vt.px/table/tableViewLayout1/ Puuhamaa
Soome Rahvusballett

Soome Rahvusballett (soome keeles Suomen Kansallisbaletti) on kutseline balletitrupp Soomes. Kuulub Soome Rahvusooperi koosseisu. Balletitrupp loodi 1922. aastal. 1960. aastal töötas Soome Rahvusooperis külalisballettmeistrina Serge Lifar, kes tõi seal lavale Tšaikovski balleti "Romeo ja Julia" ja Édouard Lalo muusikaga balleti "Valge süit" ("Suite en Blanc"). 1970. aastatel sai Soome Rahvusooperi balletitrupp lõpuks oma esindaja rahvusooperi juhtkonda. 1979. aastal hakati ooperiteatri balletirühma kutsuma Soome Rahvusballetiks. 2023. aasta alguse seisuga oli trupis 75 täiskohaga tantsijat, neist 4 esitantsijat (tähtitanssija) (Michal Krčmář, Tiina Myllymäki, Sergei Popov ja Samuli Poutanen). George Gé (1922–1935 ja 1955–1962) Doris Laine (1984–1991) Jorma Uotinen (1992–2001) Dinna Bjørn (2001–2008) Madeleine Onne (2018–2022) Javier Torres (2022–) George Gé Doris Laine Jorma Uotinen Tanssijat. oopperabaletti.fi Soome Rahvusballett 100. temuki.ee Koduleht Soome Rahvusballett 100. temuki.ee
Pariisi 1. Ülikool

Pariisi 1. Ülikool (prantsuse keeles Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne) on ülikool Prantsusmaal, Pariisis. Ülikool asutati 1971. aastal pärast 1968. aasta mai sündmusi. See on üks juhtivaid ülikoole Prantsusmaal ja maailmas nii õiguse, majanduse kui ka rahvusvahelise poliitika valdkonnas. Pariisi Ülikool Koduleht