laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Televisioonikanal

Televisioonikanal (ka telekanal) on sidetehnikas sagedusriba (raadiosageduste vahemik), mille kaudu edastatakse televisiooniprogramme maapealses levivõrgus. Sagedusribade laius, arv ja paigutus sagedusskaalal on riigiti erinev. Kanalite sagedused on kindlaks määratud raadiosageduste jaotamise rahvusvaheliste kokkulepetega. Kanalite sagedusriba laiused on saadud selle järgi, kui laia riba vajas pildi- ja helisignaali edastus analoogtelevisiooni standardi järgi. Analoogtelevisiooni korral edastati iga kanali kaudu üks telesaadete programm. Tänapäeva digitelevisiooni standardid lubavad edastada ühel televisioonikanalil mitu teleprogrammi ühe paketina ehk multipleksina, nt tihendusvormingu MPEG-4 AVC rakendamisel kuni 15 SDTV programmi. Järgmises tabelis on andmed televisioonikanalite kohta, mida kasutatakse Lääne-Euroopas (ka Eestis) digitaaltelevisiooni levis maapealse levivõrgu kaudu. Need kanalid paiknevad UHF-sagedustel (detsimeeterlainete alas), mis rahvusvahelise sagedusjaotuse järgi jäävad sageduspiirkonda IV (kanalid 21–34) ja V (kanalid 39–69). Tabelis on ka analoogtelevisioonis kasutatud pildi ja heli kandesagedused. DVB-T kandesagedust on võimalik ka välja arvutada, kui korrutada kanali number 8-ga ja liita 306; nt 45. kanali korral 45×8 + 306 = 666 MHz. Televisioonisüsteem ITU: Recommendation ITU-R V.431-7: Nomenclature of the Frequency and Wavelength Bands Used in Telecommunications "LEVIRA digilevi, programmid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 16. märtsil 2015.
Refraktomeeter

Refraktomeeter on optikaseade ainete piirpinnal valguskiirte murdumise (murdumisnäitaja) määramiseks. Kasutatakse murdumisnäitaja määramist vedelike, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) korral. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, milles õhuke vedeliku kiht pannakse kahe prisma vahele. Tööstuses on kasutatavad ka mitmesugused käsirefraktomeetrid. Murdumisnäitaja Refraktomeetria
Kunda Vabadussõja mälestussammas

Kunda Vabadussõja mälestussammas on Eesti Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Mälestussammas avati 15. juulil 1923 ja lõhuti 1960. aastal. Taastatud koopiana avati see 23. juunil 1998. Mälestusmärk on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse. Kunda Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Kunda Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Kunda kirik

Kunda Kolmekuninga kirik on Lääne-Virumaal Kundas asuv luteri kirik. Kirikut kasutab EELK Kunda kogudus. Historitsistlikus stiilis kiriku ehitamist alustati 1927. aastal arhitekt Ernst Gustav Kühnerti projekti järgi. Kirik õnnistati 8. jaanuaril 1928. Kunda kiriku teeb ainulaadseks see, et kiriku kell pole mahtunud väikesesse kellatorni ja ripub konsooliga kirikutorni välisküljel. Eesti kultuurimälestiste registrisse kantud pronksist kirikukell valmis 1937. aastal Fr. Krulli masinatehases. 2006. aastal läks kell remonti. Teiseks omapäraks on see, et kui sakraalehituslike kaanonite kohaselt peaks kirikute altarid asetsema idas, siis Kunda kirikus on altar läänes ja uks idas. Tavapärase altarimaali asemel on kiriku altarile paigutatud altariskulptuur "Kutsuv Kristus", mis on valatud Taani kujuri Bertel Thorvaldseni skulptuuri eeskujul. Kirikus on 500 istekohta ja seal on hea akustika. muinas.ee: EELK Kunda Kolmekuninga kirik, vaadatud 12. mai 2018 Kunda kogudus tähistas kiriku sünnipäeva, eestikirik.ee, 23.01.2008 Kunda kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Kunda kiriku kell läks remonti, virumaateataja.ee, 9.03.2006 "Kirikust Kunda linna kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 16. märtsil 2015. Kunda kogudus tähistas kiriku sünnipäeva, 23.01.2008
Knudåge Riisager

Knudåge Riisager (6. märts 1897 Kunda – 26. detsember 1974 Frederiksberg) oli Eestis sündinud taani helilooja.
Refraktomeetria

Refraktomeetria on ainete murdumisnäitaja määramise meetod. Aine ja keskkonna murdumisnäitajate erinevus põhjustab valguse murdumise nende piirpinnal. Aine murdumisnäitaja on oluline füüsikaline omadus, mille järgi saab otsustada aine puhtuse või lahuse kontsentratsiooni üle. Murdumisnäitaja (n) määramiseks kasutatakse refraktomeetrit. Aine murdumisnäitaja sõltub temperatuurist ja mõõtmisel kasutatud valguskiirguse lainepikkusest. Reeglina mõõdetakse murdumisnäitaja 20 °C ja lainepikkusel 589,3 nm (see on naatriumi kollase ehk D-joone lainepikkus). Tähistatakse nendel tingimustel mõõdetud murdumisnäitajat nD20 (nD20) ja see on dimensioonita suurus. Puhast ainet iseloomustab kindel murdumisnäitaja, mille väärtus on enamasti antud vastavates tabelites. Näiteks puhta vee murdumisnäitaja nD20 on 1,3330. Refraktomeetriga määratakse tavaliselt vedelike murdumisnäitajat, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) murdumisnäitajat. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, tööstuses ka mitmesuguseid käsirefraktomeetreid.
Orient & Occident

"Orient & Occident" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1999. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Muusikateose pikkus on 7 minutit . Teose kandis esimest korda ette 30. septembril 2000 Berliinis Leedu Kammerorkester (dirigent Saulius Sondeckis). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
My Heart's in the Highlands (heliteos)

"My heart's in the Highlands" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2000. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teose tekst pärineb Robert Burnsi luuletusest "My Heart's in the Highlands". Aastal 2013 tegi Pärt oma 2000. aasta teosest uue versiooni. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Credo (Pärt)

"Credo" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1968. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 16. novembril 1968 Tallinnas Eesti Raadio koor, sümfooniaorkester ja Mart Lille klaveril (dirigent Neeme Järvi). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Cantate Domino canticum novum

"Cantate Domino canticum novum" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. oktoobril 1977 Riias Hortus Musicus. Aastal 1996 kirjutas Pärt oma 1977. aasta teosele uue versiooni. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Ford F-150

Ford F-150 on Fordi F-seeria pikapi kõige populaarsem variant. Tegu on nn pooletonnise pikapiga ehk pikapiseeria kõige kergema veokiga. Seda on toodetud 13 põlvkonda, sellest F-150t 8 põlvkonda. Esimene F-seeria pikap läks tootmisse 1948. aastal, siis oli kergeim mudel F-1. Mudelit F-150 hakati tootma 1975. aastal. 1977. aastal oli Ford F-seeria USA-s suurima läbimüügiga pikap ja 1981. aastal USA suurima läbimüügiga auto üldse, seda tiitlit on F-150 hoidnud tänini. Kui 13. põlvkonna F-150 oleks valmistatud terasest, mitte alumiiniumist, oleks see 300 kg raskem. 10. põlvkond 10. põlvkond Harley Davidson Edition 10. põlvkond SVT Lightning 11. põlvkond 12. põlvkond 12. põlvkond Harley Davidson Edition 12. põlvkond SVT Raptor 12. põlvkond NASCAR
Vändra lipp

Vändra lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vändra alevvalla lipp. Lipp on kinnitatud 30. juunil 1999. Vändra alevi lipp on ristkülikukujuline vapilipp, roheline kangas, millel ülemisel äärel on kuuselõikeline valge laid. Rohelise välja keskel on kollane karupea punase keelega. Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut. Lipu värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 3555, kollane PMS 116C, punane PMS 186C. Alevi lipp heisatakse alaliselt valitsuse hoonele peasissekäigu juures asuvasse vastavasse lipuhoidjasse või muus selleks sobivas kohas lipuvardasse. Alevi lippu laualipuna kasutatakse alevivolikogu ja -valitsuse istungite laual, hallatavate asutuste ametiruumis, alevi külaliste ametlikul vastuvõtul, samuti võidakse kinkida meenena alevi külalistele. Alevi elanikul on õigus heisata ja kasutada Vändra alevi lippu järgides Eesti lipu seadust ja head tava. Kui alevi lipp heisatakse koos teise riigi, organisatsiooni või mõne muu lipuga, tulevad lipud paigutada nii, nagu on Eesti lipu seaduses sätestatud. Kui alevi lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti. Vändra vapp Vändra alevvalla vapp ja lipp valla kodulehel Vändra valla sümboolika Riigikantselei lehel
Sirgala karjäär

Sirgala karjäär (ka Sirgala põlevkivikarjäär) oli ASi Enefit Kaevandused pealmaakaevandus Narva-Jõesuu linnas. Karjääri pindala on 14 km². Kagus piirneb Sirgala karjäär Narva karjääriga ning loodes Viivikonna karjääriga.Kaasajal asub karjääris Sirgala harjutusväli. Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi. 1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. Mait Sepp, Margus Pensa, Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6 Maack, Matti; Mändmets, Aavo; Freiberg, Allan, 1997. Sirgala-35. Tallinn, Disantrek. Sirgala karjäär, geoloogia.info AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 23. juuli 1968 AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. august 1965 AK filmikroonika 1958-1991: SIRGALA KARJÄÄR // ERR, 1. detsember 1964 Ringvaade „Nõukogude Eesti” nr 28 - Sirgala lahtises põlevkivikarjääris nr 1 // EFIS, september 1962 Ringvaade „Nõukogude Eesti” nr 2 (1962) - Sirgala karjääris // EFIS, 1962
Viivikonna karjäär

Viivikonna karjäär oli ASi Enefit Kaevandused põlevkivi pealmaakaevandus Toila vallas. Karjäär piirneb Sirgala karjääriga. 1987. aastal liideti Viivikonna karjäär Sirgala karjääriga. 2000. aastal liideti see kompleks omakorda Narva karjääriga. Karjäär on Viivikonna kihistu stratotüüp. Paljandi profiil on kaevandamise tõttu pidevalt uuenev. 2024. aasta seisuga on Viivikonna kaevandusala suletud ja üle antud Kaitseministeeriumile. Sinna laieneb kaitseväe Sirgala harjutusväli, mis asub samuti endises karjääris. Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] "Sirgala harjutusväli laieneb suletud Viivikonna karjääri arvelt" ERR, 11. mai 2024 Mait Sepp, Margus Pensa. Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6
Celestial Crown

Celestial Crown on Eesti metal-bänd. Arnold Looga – bass Diana Volkova – laul Sergei Vlassov – soolokitarr Aleksander Shelepenkin – rütmikitarr, klahvpillid Denis Volynkin – laul "Invasion Of Suicidal Angels" (2001) "The Embraced" (2002) "Promo 2004" – demo (2004) "A Veiled Empire" (2005) "...Suicidal Angels" (2006)
Bert Raudsep

Bert Raudsep (sündinud 14. juulil 1982) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2000. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21.lend). 2009. aastal kaitses ta väitekirja "Teater Eesti ühiskonnas. Olulisus läbi ajalehe Postimees aastal 2007" ja sai teatrimagistri kraadi. Ta töötas aastatel 2004–2007 näitlejana Tallinna Linnateatris. Seejärel õppis ta aasta aega Berliinis vabasid kunste. Pärast seda tegutses ta Eestis vabakutselisena (osales Von Krahli Teatri projektis "Kas on elu pärast kapitalismi?" ja andis lasteteatriga Trumm firmade jõulupidudel lasteetendusi). Aastatel 2011–2014 töötas näitlejana teatri Endla trupis. Ta on mänginud filmides "Nimed marmortahvlil" (2002), "Kõrini!" (2005), "Sügisball" (2007) ja "Georg" (2007), "Tuliliilia" (2018) ning draamasarjades "Kättemaksukontor" (2009), "Viimane võmm" (2014) ja "Köök" (2016). 2004 Franz Kafka "Metamorfoos" (Georg Samsa) 2005 William Wharton "Birdy" (Birdy) 2011 Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu" (Pärtel, Röks) 2011 Kaili Viidas "Põrrr...!!!" (Triinu, Rohutirts, Sipelgas) 2012 Ervin Õunapuu "Pühamatest pühamad" (Osaleja) 2012 Tiina Laanem "Nähtamatu maja" (Ralf) 2012 Luigi Pirandello "Heinrich IV" (Carlo di Nolli) 2012 Peter Quilter "Boyband" (Pets) 2013 Maurice Maeterlinck "Sinilind" (Tyltyl) 2014 Neil LaBute "Eedeni aed" (Phillip) 2014 Kaite O'Reilly "Mandel ja merihobu" (Valmer) 2018 Maria Avdjuško "Tuliliilia" (silmapatsient) 2005 - Elion / Vanaema nõuanne 2011 - Viru Valge Black (taustahääl) 2015 - Onu Alko valvab Bert Raudsepa vend on näitleja Gert Raudsep. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 16. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Klaus, Karin. Bert Raudsep peab teatris tähtsaks usaldust. Pärnu Postimees, 25. november 2011. Karin Klaus Bert Raudsep peab teatris tähtsaks usaldust Pärnu Postimees Bert Raudsep "Endla" kodulehel
Ancient Hatred

Ancient Hatred oli 1995-2005 tegutsenud Eesti natsionaalsotsialistlik black metal'i bänd. Bändi lauludes oli natsionaalsotsialistlikke elemente. "Make Them Suffer" (1999) "We Stand United" (2002) "Forever We Are" (2004) Sissekanne Encyclopaedia Metallum'is
Anekäbr

Anekäbr (ka Hane-Kärbu saar) on saar Saare maakonnas Udriku lahes. Saare pindala on 1,388 hektarit ja rannajoone pikkus 849 meetrit. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Anekäbr Eesti looduse infosüsteemis
Antsulaiud

Antsulaiud on saarestik Saare maakonnas Kiirassaare lahes. Antsulaide on kaks: Väike ja Suur Antsulaid. Laiud kuuluvad Vilsandi rahvuspargi Antsulaiu sihtkaitsevööndisse.
Anulaid

Anulaid (ka Aru saar, Anu saar) on 2,8 hektari suurune laid Saare maakonnas Muraja lahes. Laiu rannajoone pikkus on 1 kilomeeter. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all. Laid on pikliku kujuga, seal esineb rohttaimi. Anulaid Eesti looduse infosüsteemis
Auklaid

Auklaid (ka Härglaid) on 1,38 hektari suurune laid Hiiu maakonnas Soonlepa lahes. Laiu rannajoone pikkus on 591 meetrit. Laid asub 200 meetrit Öakse laiust läänes. Laid on lääne-ida suunas pikliku kujuga. Laid on liivase pinnamoega. Laiul leidub võsa. 1798. aasta Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laidu nimetatud Aug laid . Laid kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu. Marja Kallasma: "Hiiumaa kohanimed." Eesti Keele Sihtasutus Tallinn. 2010 Auklaid Eesti looduse infosüsteemis
Elmrahu

Elmrahu (ka Emmrahu, Elmerahu) on 2,69 hektari suurune saar (rahu) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Luidja lahes. Elmrahu asub 1 kilomeeter Külalaiust edelas. Rahu rannajoone pikkus on 1,2 kilomeetrit. Elmrahu asub Paope looduskaitsealal. Elmrahu Eesti looduse infosüsteemis
Esirahu

Esirahu (ka Rohirahu) on 2 hektari suurune saar (rahu) Lääne maakonnas Puise külas Puise poolsaare ranniku lähedal. Saar asub 300 meetrit Külanuka nukast kirdes. Saare rannajoone kogupikkus on 565 meetrit. Saar on neerja kujuga ja rohttaimestikuga. Saar kuulub Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse. Esirahu Eesti looduse infosüsteemis
My Kind of Love

"My Kind of Love" on briti laulja-laulukirjutaja Emeli Sandé esitatud ja loodud (kaasautorina) laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "My Kind of Love" laulu sõnad "My Kind of Love" YouTube'i muusikavideo "My Kind of Love" (RedOne & Alex P remiks) YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:My Kind of Love (Emeli Sandé song) seisuga 16.03.2015.
Käsna-Kalle Kantpüksi film

"Käsna-Kalle Kantpüksi film" on 2004. aastal valminud animafilm. Film põhineb joonissarjal "Käsna-Kalle Kantpüks". Käsna-Kalle Kantpüksi film andmekogus IMDb (inglise)
2010. aasta Euroopa filmiauhind

2010. aasta Euroopa filmiauhind (inglise The 23rd European Film Awards) oli Euroopa filmiauhindade tseremoonia, mis toimus 4. detsembril 2010 Tallinnas; ühtlasi esimest ja seni (2015) ainus kord Eestis toimunud tseremoonia. Teiste auhindade kõrval tunnistati 2010. aasta Euroopa parimaks filmiks Roman Polański "Variautor".
Norsk Høstfest

Norsk Høstfest (norra keelest; 'Norra Sügisfestival') on iga aasta sügisel USAs Põhja-Dakota osariigis Minoti linnas toimuv festival; ühtlasi suurim Põhja-Ameerikas toimuv Skandinaavia festival. Festivalil tutvustatakse muu hulgas Skandinaavia rahvakultuuri; seal on kohal ka Eesti esindus.
Ants Tooming

Ants Tooming (sündinud 9. juunil 1965 Tallinnas) on eesti luterlik vaimulik. Tooming lõpetas 1984 Kaarepere Sovhoostehnikumi metsnikuna, 1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise alal ja 2000 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Kuulub korporatsiooni Fraternitas Liviensis. Ta ordineeriti 29. augustil 2000 kirikuõpetajaks. Aastatel 2000–2010 oli ta Kolga-Jaani koguduse õpetaja. Alates 2010. aastast on Tooming Tartu Peetri koguduse õpetaja, 2015–2023 oli ta Tartu praost. 2004–2005 ja 2008–2009 teenis Tooming abiõpetajana Toronto Peetri kogudust Kanadas. 2004. aastal oli ta Pilistvere koguduse hooldajaõpetaja ja 2006. aastal Põltsamaa koguduse hooldajaõpetaja. Avinurme koguduse hooldajaõpetaja on Tooming alates 2020. aastast. Tartumaa praostina on ta teeninud lühemat aega Palamuse, Tartu Maarja ja Laiuse kogudust. 2022. aasta veebruaris pälvis Tooming Valgetähe V klassi teenetemärgi kui vaimulik ja kultuuriloo talletaja. 2024. aasta juunis otsustas Tartu linnavalitsus anda talle Tartu medali. Tema isapoolne vanaisa Alfred Tooming oli EELK peapiiskop, emapoolne vanaisa Eevalt Turgan oli viiuldaja, tädi Maare Kümnik (1936–2015) oli bibliograaf.
Sfäär (restoran)

Sfäär (ka SfääR) on Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 6E asuv restoran-pood. Restoran on tuntud oma Skandinaavia päritolu roogade ja moodsa Eesti köögi roogade (mõjutusi Itaalia köögist) poolest. Sfääri koduleht
An den Wassern zu Babel saßen wir und weinten

"An den Wassern zu Babel saßen wir und weinten" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1976. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle Andres Mustonenile. Muusikateose pikkus on 8 minutit. Teose esmaettekanne oli 27. oktoobril 1976 Estonia kontserdisaalis (pealkirja "In Spe" all). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Für Lennart in memoriam

"Für Lennart in memoriam" (eesti keeles "Lennartile") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2006. aastal loodud muusikateos keelpilliorkestrile. Pärt kirjutas selle teose presidendi Lennart Meri matusteks. Muusikateose pikkus on 7 minutit. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015) "Für Lennart in memoriam" portaalis DailyMotion (video)
In principio

"In principio" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle Tõnu Kaljustele. Muusikateose pikkus on 23 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 22. mail 2000 Austria kirikus Chor pro musica graz ja Capella Istropolitana (dirigent Michael Fendre). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
L'abbé Agathon

"L'abbé Agathon" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2004. aastal loodud muusikateos. Pärt on pühendanud selle esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 15 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 5. mail 2004 Prantsusmaal Octuor de Violoncelles de Beauvais ja sopran Barbara Hendricks. Pärt on teosest teinud 2005. ja 2008. aastal uue versiooni. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Kalle Mesila

Kalle Mesila (3. jaanuar 1940 Juuru vald – 15. august 2022) oli eesti luterlik vaimulik. Õppis EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 17. novembril 1962 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 30. oktoobril 2001. Oli 1962–1965 Kuressaare ja Kaarma koguduse õpetaja, 1966–1969 Käru koguduse õpetaja, 1969–1971 Häädemeeste ja Treimani koguduse õpetaja, 1971–1979 Jõelähtme koguduse õpetaja, 1979–1982 Kursi koguduse õpetaja, 1980–1993 Äksi koguduse õpetaja, 1981–2010 Tartu Peetri koguduse õpetaja ja 2001–2002 Tartu praostkonna abipraost. 2010 Tartu medal In memoriam Kalle Mesila. Eesti Kirik, 17. august 2022 Kalle Mesila kinnitab: üle kõige on armastus. Eesti Kirik, 8. jaanuar 2020 Üle tänavate kaiguvad Hüüdja Hääl ja Kiitja Keel. Tartu Postimees, 31. juuli 2009 Kirikuõpetaja Kalle Mesila usub sisemist jõudu. Tartu Postimees, 8. mai 2002 Tunnustatud isikud. Kalle Mesila. tartu.ee, 2010 Haud Tartu Pauluse kalmistul
Marian Eplik

Marian Eplik (2021. aastani Heinat; sündinud 25. oktoobril 1989 Raplas) on eesti näitleja. Ta on õppinud Hellamaa algkoolis ja Muhu Põhikoolis ning lõpetanud 2009. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 2009–2010 õppis ta Tallinna Ülikoolis eesti filoloogiat, 2014. aastal lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend). Aastatel 2014–2019 oli Marian Heinat Vanemuise teatri draamanäitleja, 2019. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja. 13. juunil 2021 abiellus ta Vaiko Eplikuga. 2014 Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Kilpkonn, Ni, Naabrinaine) 2014 Tiit Palu "Minu veetlev Tartu" () 2015 Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid" (Rosalie, Evelin) 2018 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind "Saaremaa Ühisgümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2017. Vaadatud 23. märtsil 2015. Ramp. "Vanemuise" hooajakiri 2014/2015 Marian Heinat Eesti Draamateatri kodulehel
Mein Weg

"Mein Weg" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal orelile loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 8 minutit. Teose kandis esimest korda ette 9. juulil 1989 Soomes organist Kari Jussila. 1989. aasta Pärdi teos kannab täispealkirja "Mein Weg hat Gipfel und Wellentäler". Aastal 1999 tegi Pärt teosest uue versioon, mis kannab pealkirja "Mein Weg". http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Salve Regina (Pärt)

"Salve Regina" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud muusikateos. Teose tellis Esseni Toomkapiitel Esseni linna 1150. aastapäeva tähistamiseks Esseni Toomkirikus ja Pärt pühendas selle Esseni piiskopile dr Hubert Luthele. Muusikateose pikkus on 12 minutit. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Statuit ei Dominus

"Statuit ei Dominus" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 3. oktoobril 1990 San Petronio lastekoor, Kühni lastekoor ja organistid Umberto Forni ja Liuwe Tamminga (dirigent Sergio Vartolo). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Sümfoonia nr 4 (Pärt)

"Sümfoonia nr 4" (sümfooniat nimetatud ka "Los Angeles") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2008. aastal loodud sümfoonia. Pärt on pühendanud teose Mihhail Hodorkovskile. Muusikateose pikkus on 32 minutit. Teosel on kolm osa: Con sublimata – Marcando con maesta – Pacato Affannoso – Un poco piu affannato Insistentemente – Con intimo sentimento – Deciso http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Hanemaa

Hanemaa (ka Anemaa) on 2,1 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Hanemaa asub Liialaiust 1,5 kilomeetrit edelas. Saare rannajoone kogupikkus on 1,1 kilomeeter. Saar on kivise pinnamoega. Hanemaa kuulub Matsalu rahvusparki. Hanemaa Eesti looduse infosüsteemis
Jan van der Aa

Jan van der Aa oli hollandi kartograaf 16. sajandil. E. W. Moes. Aa, Jan van der. – Ulrich Thieme, Felix Becker jt. Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart, kd 1, Wilhelm Engelmann: Leipzig 1907, lk 1.
Hellamaa rahu

Hellamaa rahu on Hiiu maakonnas Hari kurgus asuv saar (rahu). Rahu pindala on 17,8 hektarit ja rannajoone pikkus 2,6 kilomeetrit. Hiiumaa rannikul asuv Tähva nina jääb rahust 800 meetri kaugusele. Rahu on pikliku kujuga, madala pinnamoega ja rohttaimestikuga. Rahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 22° 58′ E. Hellamaa rahu Eesti looduse infosüsteemis