laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lapsepõlv

Lapsepõlv on inimese arenguetapp sünnist suguküpsuse alguseni. Kuigi suguküpsuse algus on individuaalselt varieeruv, arvatakse, et lapsepõlve ülempiir saabub umbes 11–13 aasta vanuses. Lapsepõlve jooksul toimub inimese väga kiire füüsiline ja psüühiline areng. Kriitiliselt oluline arenguetapp on varane lapsepõlv. Selle katkestamine, näiteks ühiskonnast isoleerimisega, võib põhjustada raskeid psüühilisi häireid. Lapsepõlv kestab inimelust umbes kümnendiku ja lapse iseloomu põhjal saab oletada, milliseks kujuneb tema iseloom täiskasvanud inimesena. Lapsepõlv jaotatakse neljaks osaks: väikelapseiga, sündimisest ühe aastani; varane lapsepõlv, 1–3 aastani; koolieelne iga, 3 kuni 6–7 aastani; noorem kooliiga, 6–7 kuni 10 aastani. Laps Lapsepõlvefilosoofia Noor Boriss Jeltsini noorpõlv Peeter I lapsepõlv ja noorpõlv
Bülbüllased

Bülbüllased (Pycnonotidae) on väikeste ja keskmise suurusega laululindude sugukond värvuliste seltsist. Liike on umbes 130. Bülbüllased on looduslikult levinud Aafrikas (peale Sahara), Madagaskaril, Komooridel, Maskareenidel, Seišellidel, Lähis-Idas, Lõuna-Aasias, Jaapanis, Taiwanis ja Malai saarestikus (peale mõne Maluku saare ja Uus-Guinea). Mõnda liiki on introdutseeritud ka mujale. Bülbüllaste sulestik on kohev ja enamasti tagasihoidlikult oliivroheliste, kollaste või pruunide toonidega. Vähesed liigid on ereda värvusega. Bülbüllastel on suhteliselt laiad ja tömbi otsaga tiivad, keskmise pikkusega saba ning lühikesed ja nõrgad jalad. Bülbüllased asustavad kultuur- ja metsamaastikku. Nad toituvad peamiselt marjadest, ka seemnetest ja putukatest. Bülbüllased on monogaamsed. Kausja pesa ehitavad nad puu või põõsa okste vahele 1–15 meetri kõrgusele. Kurnas on 2–5 muna. Pärast pesitsusaega tegutsevad nad salkades. Loomade elu 6. kd, lk 358–359
Ida-Niidu

Ida-Niidu (lühend IN) on Kuressaare peamiselt paneelmajadega linnajagu, mis tekkis Eesti NSV perioodil kunagisse linnaserva. Linnajagu ümbritsevad Niidu tänav ja Ida tänav, mis piirkonda otsekui kahe pihu vahel hoiavad. Ida-Niidu lasteaed Aasta 2010 Kuressaare Ida tn. veebikaameras
Kaare tänav (Kuressaare)

Kaare tänav on tänav Kuressaares, mis tekkis Pihtla tee äärse endise Nõukogude piirivalve sõjaväeosa territooriumile. Kaare tänav algab Pihtla teelt ja lõpeb ristudes Sirge tänavaga. Pihtla teel Kaare tänava alguses asub Makrose hulgimüügiladu (osa endisest sõjaväeosast). Kaare tänaval asuvad veel EKNK Kuressaare Koguduse hoone ehk Nelikaare Kirik (endine sõjaväe klubihoone), endine kasarmuhoone, endine sõjaväeosa kaupluse hoone, korterelamud (endiste ohvitseride perede elamud). Endisest sõjaväelisest kompleksist on lammutatud väravamajake, mis asus praeguse hulgimüügilao ja kiriku vahel. Samuti on lammutatud vana katlamaja ning selline Nõukogude-aegne butafooria nagu obelisk, paraaditribüün, autahvel ja klubi teadetetahvel. Ülejäänud endisele sõjaväeosale kuulunud hooned ja rajatised jäävad praeguse Sirge tänava, Arhiivi tänava ja lähedusse jääva Marientali tee (Kuressaare ringtee) äärde. Kaarekujulise tänava läheduses asuvad ka Marientali linnaosa, Saare Maa-arhiiv, Makrose hulgimüügiladu, Harakapesa müügipinnad, pesumaja (OÜ Pesumees) ja autobussibaas. Nelikaare Kirik (Kaare 6) Kaare 10 Endine Nõukogude piirivalve kasarm Kaare tänava vaade (endised ohvitseride elamud) Endine sõjaväeosa kauplus Kuressaare tänavate loend EKNK Kuressaare Kogudus
Tõeline visadus

"Tõeline visadus" (inglise "True Grit") on 2010. aasta Ameerika Ühendriikide film, mille lavastasid vennad Joel Coen ja Ethan Coen. Peaosi mängivad Jeff Bridges, Hailee Steinfeld, Matt Damon, Josh Brolin ja Barry Pepper. Film kandideeris kümnele Oscarile, kuid ei saanud neist ühtegi. Jeff Bridges – U.S. Marshal Reuben J. Cogburn, hüüdnimega Rooster Hailee Steinfeld – Mattie Ross Matt Damon – Texas Ranger LaBoeuf Josh Brolin – Tom Chaney Barry Pepper – Ned Pepper, hüüdnimega Lucky Domhnall Gleeson – Moon (The Kid) Ed Lee Corbin – Bear Man (Dr. Forrester) Roy Lee Jones – Yarnell Poindexter Paul Rae – Emmett Quincy Nicholas Sadler – Sullivan Bruce Green – Harold Parmalee Joe Stevens – Lawyer Goudy Dakin Matthews – kolonel Stonehill Elizabeth Marvel – 40-aastane Mattie Leon Russom – šerif Jake Walker – Judge Isaac Parker Peter Leung – hr. Lee Don Pirl – Cole noorem Jarlath Conroy – surnumatja J. K. Simmons – Lawyer J. Noble Daggett (hääl) "Tõeline visadus" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Andres Laasik. Arvustus: Ainult tõeline visadus toob Ameerika õigluse. Eesti Päevaleht, 21. veebruar 2011 Jan Kaus. Ei ole maad noortele tüdrukutele . Sirp, 4. märts 2011
Kirill Chukavin

Kirill Chukavin (sündinud 25. juunil 2002) on Eesti maletaja, FIDE meister (2018). Ta on tulnud korduvalt Eesti noortemeistriks kuni 14-aastaste, kuni 16-aastaste ja kuni 18-aastaste seas. 2019. aastal tuli ta eesti juunioride meistriks. 2010 saavutas ta noorte MM-il kaheksanda koha. 2021. aastal lõpetas ta Lasnamäe Gümnaasiumi. http://sport24.ee/index.php?ac=kuvavoistlus2&id=51448&tul=230606 https://sport.ohtuleht.ee/400657/eesti-malepoiss-tuli-mmil-kaheksandaks Kirill Chukavin FIDE andmebaasis Kirill Chukavini tulemused portaalis Sport24 Kirill Chuvakin "Koolieluga seotud vene-eesti-soome sõnastik"
Jeff Bridges

Jeffrey Leon Bridges (sündinud 4. detsembril 1949 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja muusik. Aastal 2010 võitis Jeff Bridges Oscari parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Metsik süda" eest. Jeff Bridges andmekogus IMDb (inglise) Jeff Bridges andmekogus Filmiveeb
George Curzon

George Nathaniel Curzon, esimene markii Curzon of Kedleston (11. jaanuar 1859 Kedleston, Derbyshire – 20. märts 1925 London) oli Suurbritannia poliitik, India asekuningas ja Suurbritannia välisminister. Ta esitas Poola ja NSV Liidu eraldusjoone, mida tuntakse tema nime järgi Curzoni liinina. Curzon lõpetas Eton College'i ja Oxfordi Ülikooli Balliol College'i.
Krasnodari krai

Krasnodari krai on haldusüksus Venemaa Lõuna föderaalringkonnas. Piirneb läänes Musta merega, põhjas Rostovi oblastiga, idas Stavropoli krai ja Karatšai-Tšerkessiaga, lõunas Abhaasiaga. Krai keskel asub enklaavina Adõgee Vabariik. Krai loodi 1937. aastal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas krais 5 226 647 inimest, kellest 4 522 962 (88,3%) olid venelased, 281 680 (5,5%) armeenlased, 83 746 (1,6%) ukrainlased, 22 595 (0,4%) kreeklased, 16 890 (0,3%) valgevenelased ja 24 840 (0,5%) tatarlased. Krasnodari krais elas 2002. aastal ka 1138 eestlast. Linnades elas 2002. aastal 53,5% elanikest. Krais on 26 linna, suuremad linnad on Krasnodar, Sotši, Novorossiisk, Armavir, Jeisk, Kropotkin, Slavjansk-na-Kubani, Tihhoretsk ja Tuapse. Administratiivse piirkonna koosseisus on järgmised rajoonid: Abinski rajoon (Абинский район) Anapa rajoon (Анапский район) Apšeronski rajoon (Апшеронский район) Belaja Glina rajoon (Белоглинский район) Beloretšenski rajoon (Белореченский район) Brjuhhovetskaja rajoon (Брюховецкий район) Dinskaja rajoon (Динской район) Gulkevitši rajoon (Гулькевичский район) Jeiski rajoon (Ейский район) Kalininskaja rajoon (Калининский район) Kanevskaja rajoon (Каневский район) Kavkazskaja rajoon (Кавказский район) Korenovski rajoon (Кореновский район) Krasnoarmeiskaja rajoon (Красноармейский район) Krõlovskaja rajoon (Крыловский район) Krõmski rajoon (Крымский район) Kurganinski rajoon (Курганинский район) Kuštšovskaja rajoon (Кущевский район) Labinski rajoon (Лабинский район) Leningradskaja rajoon (Ленинградский район) Mostovskoi rajoon (Мостовский район) Novokubanski rajoon (Новокубанский район) Novopokrovskaja rajoon (Новопокровский район) Otradnaja rajoon (Отрадненский район) Pavlovskaja rajoon (Павловский район) Primorsko-Ahtarski rajoon (Приморско-Ахтарский район) Severskaja rajoon (Северский район) Slavjanski rajoon (Славянский район) Starominskaja rajoon (Староминский район) Štšerbinovski rajoon (Щербиновский район) Tbilisskaja rajoon (Тбилисский район) Temrjuki rajoon (Темрюкский район) Tihhoretski rajoon (Тихорецкий район) Timaševski rajoon (Тимашевский район) Tuapse rajoon (Туапсинский район) Uspenskoje rajoon (Успенский район) Ust-Labinski rajoon (Усть-Лабинский район) Võsselki rajoon (Выселковский район) "2010. aasta rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2012. Vaadatud 1. jaanuaril 2012. Krasnodari krai hümn
Kadaka tänav (Kuressaare)

Kadaka tänav on endise Kaarma-Suurevalla maade põldudele tekkinud tänav Kuressaare põhjaosas. Kadaka tänav algab Tehnika tänava ristmikult ja lõpeb ristudes Põhja tänavaga. Kavas on rajada kergliiklustee tüüpi läbimurre Põhja tänava ja endise koondise hoovi tekkinud Talli tänava kaudu linna peatänavale Tallinna tänavale. Tänava areng sai alguse Saaremaa Metsamajandi kõrvale majandi poolt 1970. aastate alguses rajatud tööliste elamutest. Paljud kortermajad ja haljastuse on rajanud töölistest elanikud ise. Tööliste ja ülemuste hierarhiat peegeldavad piirkonnas levinud kolme tüüpi (kontorihoone, eramud, puu- ja keskküttega korterelamud ja majandi tüüpprojekti järgi ehitatud eramud) kuni kahekorruselised hooned. Piirkonda võib mõnel määral võrrelda ka aedlinnakuga.[viide?] Elamute naabruses asunud nõukogudeaegse "koondise" (traktorimajandi) töötajate põllumaa võtsid viimseni enda alla aktiivse arenguperioodi lõpus 1980. aastatel piirkonda tekkinud (Kadaka, Põhja ja Kalevi tänavaga piirnevad) garaažikompleksid. Piirkonnast on kadunud ka metsamajandi kontorihoone juures asunud tuletõrjekomando vaatlustorn. Kontorihoonest garaažideni kulgeb paralleelselt Kadaka tänavaga umbes sama pikkusega ja ikka veel nimetu tagatänav, mille äärsete majade numbrid kannavad lisamärgistusena a- või b tähte. Nüüdseks asfalteeritud tagatänav rajati ilmselt varuligipääsuna metsamajandi töötajate elamutele.[viide?] Tänava nimi on pandud ilmselt piirkonnas vabalt kasvavate kadakapõõsaste järgi, millest paljud kaunistavad tänavat tänini.[viide?] Jätkuvalt looduslähedase ja rohelisena on tänav aja jooksul meelitanud sinna rebaseid, jäneseid, siile, öökulle, kakke ja teisi metsloomi.[viide?] Saaremaa Metsamajandi endine kontor (Kadaka tänav 1) Kadaka 7b Kadaka 9 Kuressaare tänavate loend
Kadaka tänav

Kadaka tänav on mitme Eesti tänava nimi. Kadaka tänav (Kuressaare) Kadaka tänav (Pärnu) Kadaka tänav (Tartu) Kadaka puiestee Kadaka tee
Virulase koobas

Virulase koobas on karstikoobas Harjumaal Kose vallas Kata külas. Virulase koobas on Eesti pikim looduslik koobas. Koobas asub Tuhala maastikukaitseala Tuhala karstialal. Koopa peakäigu pikkus on 58 meetrit (2003). Inimesele läbitavate käikude kogupikkus on 90 meetrit. Koopa maht on ligikaudu 40–45 m³. Ajakirjanduse andmeil avastati Virulase koobas 1997. aastal, kuid see ei vasta tõele. Koopasuu on praktiliselt Virulase talu õuel ning koobast on varem kasutatud toidukraami hoidmiseks ja mobilisatsiooni eest varjamiseks, mistõttu hoiti koopa olemasolu saladuses. Korrektsem oleks öelda, et 1997. aastal sai ka laiem avalikkus koopa olemasolust teadlikuks. Koobast on mainitud juba 1987. aastal ilmunud raamatus "Eesti NSV koopad". Koopasse on võimalik siseneda ka inimesel, ehkki edasi saab liikuda vaid roomates, sest vaid vähestes kohtades ületab koopa kõrgus poolt meetrit. Koobas on uuristatud Oandu lademe lubjakivisse. Koopas leidub rohkelt rugooside kivistisi. Koobast on uurinud Ülo Heinsalu 1986. aastal ning Tartu Ülikooli üliõpilased Martin Liira, Lauri Palumets ja Hendrik Proosa 2003. aastal. Eesti entsüklopeedia, 12. köide. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003 Ülo Heinsalu (1987). Eesti NSV koopad. Valgus. Lk 19. Lauri Palumets, Hendrik Proosa. Virulase karstikoobas Tuhalas. – Eluta loodusmälestiste uurimine ja kaitse, Tartu-Tallinn 2003, lk 64–74.
Heteroaatom

Heteroaatom on orgaanilise ühendi molekulis esinev mis tahes muu elemendi aatom peale süsiniku ja vesiniku. Tavaliselt kasutatakse heteroaatomi mõistet kitsamas tähenduses, pidades silmas heteroaatomit, mis asendab süsiniku aatomit keemilise ühendi põhiskeletis olevate süsiniku aatomite vahel. Kõige sagedamini esinevad heteroaatomid on lämmastiku, hapniku, väävel, fosfori, boori, vismuti ja arseeni aatomid. Ühes molekulis võib olla ka mitu heteroaatomit. Tsüklilisi ühendeid, mille tsüklis esineb heteroaatom, nimetatakse heterotsüklilisteks ühenditeks. Nende seas on näiteks furaan, tiofeen, pürrool, püridiin ja bensopüridiin. Funktsionaalrühmad
Kariba järv

Kariba järv on tehisjärv Aafrikas Sambia ja Zimbabwe piiril. Järv jääb 16°28′56′′ S ja 17°58′52′′ S ning 27°02′50′′ E ja 29°01′07′′ E vahele. Järve pinna kõrgus merepinnast on 485 m, pikkus 220 km, laius 40 km, pindala 5400 km², maht 180 km³, suurim sügavus 78 m ja valgala pindala 663 000 km². Kariba järv on mahult maailma suurim veehoidla. Järv tekkis Zambezi jõele Kariba paisu ehitamise tulemusena. See täitus veega aastatel 1958 kuni 1963.
Saviranna

Saviranna on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Küla kuulub terves ulatuses Rebala muinsuskaitsealasse. Küla territoorium eraldati 2010. aastal Kallavere alast. Küla piirneb merega 2,8 kilomeetri ulatuses. Piirneb Kallavere küla ja Ülgasega. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 82 inimest. Neist 52 (63,4%) olid eestlased. Küla territooriumile jääb Kallavere alumine tulepaak. https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Regionaalministri 22. detsembri 2006. a määruse nr 9 „Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine" muutmine". Riigi Teataja. Jõustunud 01.05.2010. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) Statistikaameti andmebaas
Tulemuspõhine tasustamine

Tulemuspõhine tasustamine (inglise keeles cost per action) on interneti reklaamikampaania tasustamisskeem, kus reklaami eest makstakse tasu vastavalt sellele, kui palju see reklaam mõjutas kampaania eesmärgi täitmist. Näiteks võivad kampaania eesmärgiks olla veebitellimused, ostud, registreerimised (nt meililisti) või küsitluse täitmised. Kõik need on konkreetsed tegevused, mille teostamist annab fikseerida ja jälgida. Tulemuspõhise hinnaskeemi alusel ei maksta keskkondadele ei bänneri näitamise ega selle klõpsamise eest, makstakse vaid iga tulemusliku tegevuse eest, mille see reklaam on toonud. Tulemuspõhise hinnaga bännerreklaamide näitamist pakub Eestis näiteks Klikivabrik. ADM Interactive blogi: "Tulemuspõhine reklaam veebis - maksad ainult tulemuse eest!"
Edgar Allan Poe auhind

Edgar Allan Poe auhind (ka Edgarid) on Edgar Allan Poe nimeline kirjandusauhind, mida annab välja Ameerika Ühendriikide kriminaalkirjanikke ühendav organisatsioon Mystery Writers of America. Auhinda hakati välja andma 1946. aastal. Preemia kandidaadid esitatakse igal aastal 20. jaanuariks ja tulemused tehakse avalikuks 29. aprillil. Sulgudes auhinna esmaväljaandmise aasta. Edgar Award Winners and Nominees Database. Theedgars.com Edgar Allan Poe Award. Award Annals Database
Mesa

Mesa on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Maricopa maakonnas. Mesa pindala on 324 km² ja elanike arv 2008. aastal oli 463 600. See on Arizona suuruselt kolmas linn Phoenixi ja Tucsoni järel. Linnas asub suur Boeingu tehas, kus ehitatakse ka Boeing AH-64 Apache'i helikoptereid. Linna asutasid 1878. aastal mormoonid. Linna koduleht
Alanya

Alanya on kuurortlinn Türgis Antalya provintsis. Linn asub Vahemere rannikul 135 km Antalyast idas.  Alanya – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alanya koduleht (türgi, saksa, inglise, hollandi, poola ja vene keeles)
Limbaži piirkond (2009–2021)

Limbaži piirkond (läti keeles Limbažu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. 89% piirkonna elanikest olid lätlased ja 7% venelased. Piirkonna endisel alal asuvad Nabe vasallilinnus ja Lemsalu piiskopilinnus. Külasid: Ārciems, Bīriņi, Skulte, Vārzas. Piirkond moodustati 2009. aastal Limbaži linnast ja endise Limbaži rajooni seitsmest vallast: Katvari, Limbaži, Pāle, Skulte, Umurga, Vidriži ja Viļķene vald. 2021. aastal moodustati senisest Limbaži piirkonnast ning Aloja ja Salatsi piirkonnast uus Limbaži piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021.
Antalya provints

Antalya provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis Vahemere rannikul. Provintsi keskus on Antalya. Tuntud on Antalya provintsi supelrannad. Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (türgi, inglise, saksa, prantsuse, vene, araabia ja jaapani keeles)
Kehtna Põhikool

Kehtna Põhikool on põhikool Kehtnas Rapla maakonnas. Kooli ajalugu algab aastast 1843. 1919–1922 Kehtna-Kalbu 4-klassiline Rahvakool 1922–1941 Kehtna 6-klassiline Algkool 1941– ? Kehtna 7-klassiline Mittetäielik Keskkool ? – 1961 Kehtna 7-klassiline Kool 1961–1989 Kehtna 8-klassiline Kool 1989–1992 Kehtna 9-klassiline Kool alates 1992 Kehtna Põhikool. https://web.archive.org/web/20190215171401/http://www.kehtnapk.edu.ee/meie-kool/ajalugu (vaadatud 15.02.2019) Koduleht
Propüülrühm

Propüülrühm on molekuli osa (substituent), mis koosneb üksiksidemetega seotud süsiniku ja vesiniku aatomitest ja milles on 3 süsiniku aatomit. Kvantitatiivselt vastab propüülrühm propaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Propüülrühma üldvalem on –C3H7, mille lühendina (sümbolina) kasutatakse –Pr. Propüülrühm ei ole reaalselt esinev aineosake, vaid formaalne vaba valentsiga rühm, millega molekulis on seotud veel mingi aatom või rühm. Propüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "propüülradikaal", mille põhitähendus on vaba radikaal Pr•, mis tähendab reaalset ebastabiilset intermediaati ja mitte formaalset molekuli osa, nagu seda on propüülrühm. Nii nagu propaani molekulil esineb struktuuriisomeeria, nii esineb ka propüülrühmal kaks isomeeri: normaalne propüül ehk n-propüül CH3-CH2–CH2– (süstemaatiline nimetus on propüül) isopropüül ehk i-propüül (CH3)2-CH– (süstemaatiline nimetus on 2-propüül). Tsüklopropüülrühm ehk c-propüülrühm vastab propüülrühma definitsioonile selles mõttes, et selles on 3 süsiniku aatomit, mis on ühendatud ainult üksiksidemetega, kuid need moodustavad tsüklilise struktuuri ning ühel süsiniku aatomil on C–H asemel C–R side (siin R on määratlemata aatom või aatomite kooslus, molekuli osa). Tsüklopropüülrühma valem ei ole –C3H7, vaid –C3H5. Mõnikord peetakse ka tsüklopropüüli propüülrühmaks. Alküülrühm
47 Eesti ohvitseri kiri

47 Eesti ohvitseri kiri on 1987. aastal avalikuks tulnud tekst, mis väidetavalt on 10. mail 1940 Eesti presidendile Konstantin Pätsile saadetud (või koostatud) pöördumine. Ajaloolase Küllo Arjakase hinnangul on tegemist võltsinguga. Masinakirja lehekülje pikkuses kirjas kritiseerivad allakirjutanud Eesti ohvitserid (sealhulgas kindralmajorid August Kasekamp, Hugo Kauler, Aleksander Pulk, nooremohvitseride hulgas veel Lagle Pareki isa kapten Karl Parek) Vabariigi Presidendi ja Vabariigi Valitsuse tegevust või tegevusetust seoses baaside lepinguga ja Vene ohuga, ähvardades "öelda lahti vandest ja sõjaväemäärustikust" ja "astuda erru". Kirja algeksemplari pole teada, levinud on masinakirjas koopiad, mille järgi kirja on korduvalt avaldatud. Legendi järgi leiti kiri maaparandustööde käigus 1976. aastal. Kirja levitas hiljem KGB agendina tuntuks saanud Villu Rooda. Laiema avalikkuse ette jõudis kiri esimest korda 1987. aasta detsembris MRP-AEG infobülletäänis nr 7.  Pöördumisele on segiläbi alla kirjutanud väga erineva auastmega ohvitserid (kindralmajorist leitnandini), kellest osa oli ammu erus (nagu Viktor Puskar ja Karl Parts), see sisaldab anakronistlikke eksimusi 1940. aastal kasutatud terminoloogia vastu (Eesti kaitsevägi Eesti sõjaväe asemel, soomuskaitse relv tankitõrje relva asemel, kommunistlik Venemaa Nõukogude Vene või NSV Liidu asemel, Eestimaa Eesti asemel), mida Eesti ohvitserid oleksid pidanud teadma. Pole tõendeid, et sellist kirja oleks 1940. aastal koostatud või Vabariigi Presidendi Kantseleile saadetud. Ajaloolase Küllo Arjakase hinnangul on tegemist võltsinguga: "Kokkuvõtvalt lubab pöördumise militaarse ja poliitilise sõnavara analüüs arvata, et see ei ole kirjutatud 1940. aasta kevadel. ... Seega on Eesti ohvitseride pöördumine väga lühidalt öeldes võltsing. ...Mõneti lihtsustades võib öelda, et ühel poolel oleksid tõsised Eesti ohvitserid, kes on nõus sõjaväevannet murdma, ning teisal "halb" president, kes aina järele annab. Ning lõpuks 1940. aasta suvel veel terve riigi ära andis." Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1939 Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1940 Sõjaväeline kokkulepe Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel Eesti okupeerimine 1940. aastal Küllo Arjakas: 47 Eesti ohvitseri kiri president K. Pätsile 10. mail 1940. aastal Postimees, 20. juuni 2009. Maide, Jaan: 47 eesti ohvitseri kiri president K. Pätsile Küllo Arjakas: 47 Eesti ohvitseri kiri president K. Pätsile 10. mail 1940. aastal
Silvia Navarro

Silvia Angélica Navarro Barva (sündinud 14. septembril 1978 Iraputo linnas Mehhikos) on Mehhiko näitleja, modell[viide?] ja saatejuht[viide?]. Ta on mänginud ka Eesti telekanalis TV3 näidatud seebiooperites "Igavene homne" ja "Armastuse aeg". 2012 Amor Bravio – Camila (Televisa) 2010–2011 Cuando me enamoro ("Armastuse aeg") – Regina Gamba Soberón / Renata Álvarez Martínez / Renata Monterrubio Álvarez / Renata Monterrubio Soberón de Linares (Televisa) 2008–2009 Mañana es para siempre ("Igavene homne") – Fernanda Elizalde Rivera (Televisa) 2006–2007 Montecristo – Laura Ledezma/ Laura Sáenz/ Laura Lombardo (TVAzteca) 2004 La heredera – María Claudia Madero Grimaldi (TVAzteca) 2002 La duda – Victoria Altamirano (TVAzteca) 2001–2002 Cuando seas mía – Elena Olivares/ Teresa Suárez / Paloma (TVAzteca) 2000 La calle de las novias – Aura Sánchez (TVAzteca) 1999 "Catalina y Sebastián" – Catalina Negrete Rivadeneira (TVAzteca) 1998 Perla – Perla – Julieta Santiago/Perla Santiago (TVAzteca)
Rando Allikmets

Rando Allikmets (sündinud 10. novembril 1960) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja geeniteadlane. Pärast Tartu 2. Keskkooli lõpetamist 1978. aastal siirdus ta kohe ülikooli Moskvas. Aastal 1988 kaitses Moskva Bioorgaanilise Keemia Instituudis doktorikraadi. Aastail 1989–1991 oli järeldoktorantuuris Rootsis Karolinska Instituudis. 1991. aasta lõpus lahkus Ameerika Ühendriikidesse, kus elab tänini. Tal on New Yorgis Columbia ülikooli silmainstituudis oma meditsiinigeneetika laboratoorium, lisaks täidab ta sama instituudi teadusdirektori ülesandeid. New Yorgis on Allikmetsa põhiprojektiks olnud ABC-geeniperekonna analüüsimine, uute geenide kloonimine ja nende funktsionaalne uurimine. Ta avastas, et geen ABCR on seotud eakate inimeste nägemisraskustega. Tema isa on arstiteadlane Lembit Allikmets ja ema Tartu ülikooli õppejõud Kiira Allikmets. Portreelugu ETV saates "Püramiidi tipus", 26. veebruar 2011
Anarhist

Anarhist on anarhia pooldaja, isik, kes näeb selles harmooniat ja ühiskondlike suhete ideaali (Sébastien Faure: "Kes eitab autoritaarsust ja võitleb selle vastu, on anarhist."). Anarhism