Paul Maxime Nurse

Sir Paul Maxime Nurse (sündinud 25. jaanuaril 1949) on inglise geneetik, Kuningliku Seltsi endine president ning Francis Cricki Instituudi tegevjuht ja direktor. Talle anti 2001. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind koos Leland Hartwelli ja Tim Huntiga rakutsüklit kontrollivate valgurakkude avastamise eest. Nurse'i ema läks Londonist Norfolki Norwichi linna ja elas enne Nurse'i sündi sugulaste juures, et varjata Nurse'i abieluvälist päritolu. Oma elu lõpuni teeskles emapoolne vanaema tema ema ja ema tema õde. Pauli kasvatasid üles tema vanavanemad Loode-Londonis. Ta sai hariduse Lyon Parki koolis Alpertonis ja Harrow' maakonna gümnaasiumis. Oxfordi, Cambridge'i, Sussexi ja Yorki ülikool lükkasid tema taotlused tagasi, kuna ta ei olnud õppinud nõutavat võõrkeelt. Talle pakuti kohta Birminghami ülikoolis tingimusel, et ta õpib esimesel aastal prantsuse keelt. Ta sai bioloogia bakalaureusekraadi 1970. aastal Birminghami ülikoolis ja doktorikraadi 1973. aastal East Anglia ülikoolis Candida utilis'e uurimise eest. Seejärel töötas ta järeldoktoritööna Berni ülikoolis, Edinburghi ülikoolis ja Sussexi ülikoolis. Nurse ei teadnud, et tema "õde" oli tegelikult tema ema, kuni 50. eluaastateni: tema taotlus elamisloa saamiseks Ameerika Ühendriikides, sellal kui ta oli Rockefelleri ülikooli president, lükati tema üllatuseks tagasi, vaatamata sellele, et ta oli Nobeli auhinna laureaat, ülikooli president ja rüütel. Selle põhjuseks oli asjaolu, et ta oli esitanud lühikese vormi Ühendkuningriigi sünnitunnistusest, kus tema vanemaid polnud nimetatud. Täieliku sünnitunnistuse taotlemisel avastas ta oma imestuseks tõe. Nurse jätkas järeldoktorantuuri kuus aastat (1973–1979) Edinburghi ülikoolis Murdoch Mitchisoni laboris. 1976. aastal tuvastas Nurse pärmis Schizosaccharomyces pombe geeni CDC2. See geen kontrollib rakutsükli progresseerumist G1-faasist S-faasi ja üleminekut G2-faasist mitoosi. 1987. aastal tuvastas Nurse inimese homoloogse geeni CDK1, mis kodeerib tsükliinisõltuvat kinaasi. 1984. aastal läks Nurse tööle Imperial Cancer Research Fundi (ICRF, praegu Cancer Research UK). 1988. aastal asus ta Oxfordi ülikooli mikrobioloogia osakonna juhatajaks. Seejärel naasis ta 1993. aastal teadusdirektorina ICRF-i ja nimetati 1996. aastal ICRF-i peadirektoriks. 2003. aastal sai temast New Yorgi Rockefelleri ülikooli president, kus ta jätkas tööd pärmi rakutsükliga. 2011. aastal sai Nurse Suurbritannia meditsiiniuuringute ja innovatsiooni keskuse (praegu Francis Cricki instituut), direktoriks ja tegevjuhiks. 30. novembril 2010 asus Nurse astrofüüsik Martin Reesi järel viieks aastaks ametisse Kuningliku Seltsi presidendina. Lisaks Nobeli auhinnale on Nurse saanud muidki autasusid. Ta valiti 1987. aastal Euroopa Molekulaarbioloogia Organisatsiooni liikmeks ja 1989. aastal Kuningliku Seltsi liikmeks ning 1998. aastal Meditsiiniteaduste Akadeemia asutajaliikmeks. 1995. aastal pälvis ta Pezcoleri fondi – AACRi rahvusvahelise auhinna, ta sai kuningliku medali ja temast sai USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige. Meditsiiniliste uuringute eest sai ta Albert Laskeri auhinna 1998. aastal. Nurse löödi rüütliks 1999. aastal. 2002. aastal pälvis ta Auleegioni orden ja Ameerika Akadeemia kuldplaadi auhinna. Samuti autasustati teda 2005. aastal Copley medaliga. Ta valiti 2006. aasta aprillis Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia auliikmeks. Nurse oli 2007. aastal Hope Fundsi põhiuuringute tipptaseme preemia saaja. 2013. aastal pälvis ta Maailma Kultuurinõukogu Albert Einsteini ülemaailmse teaduspreemia. 2015. aastal valiti ta Hiina Teaduste Akadeemia välisakadeemikuks ja võitis Kanadas Ottawas Henry G. Frieseni terviseuuringute rahvusvahelise auhinna. Nurse on saanud üle 60 aukraadi ja stipendiumi, sealhulgas 2002. aastal Bathi ülikoolist, 2003. aastal Oxfordi ülikoolist, 2003. aastal Cambridge'i ülikoolist, 2003. aastal Kenti ülikoolist, 2012. aastal Warwicki ülikoolist (loodusteaduste doktor) 2013. aastal Worcesteri ülikoolist (loodusteaduste doktor), 2014. aastal Londoni Linnaülikoolist (loodusteaduste doktor) ja 2017. aastal McGilli ülikoolist (loodusteaduste doktor). Samuti nimetati ta 2012. aastal Kuningliku Inseneriakadeemia ja Briti Ühingu auliikmeks. 2016. aasta juulis teatati, et temast saab järgmine Bristoli ülikooli kantsler. Nurse abiellus 1971. aastal Anne Teresaga (neiuna Talbott). Neil on kaks tütart: Sarah, kes töötab ITV-s, ja Emily, kes on füüsik Londoni Ülikooli kolledžis ja CERN-is. Ta kirjeldab end skeptilise agnostikuna. 2014. aasta augustis oli Nurse üks 200 avaliku elu tegelasest, kes allkirjastas kirja The Guardianile, milles avaldati lootust, et Šotimaa hääletab septembris iseseisvusreferendumil Ühendkuningriigi liikmeks jäämise poolt. Nurse, P (2012). "In answer to questions about the Francis Crick Institute". The Lancet. 379 (9835): 2427–8. DOI:10.1016/S0140-6736(12)61066-6. PMID 22748588. Nurse, Paul; Treisman, Richard; Smith, Jim (2013). "Building better institutions". Science. 341 (6141): 10. Bibcode:2013Sci...341...10N. DOI:10.1126/science.1242307. PMID 23828914. The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2001. https://www.theguardian.com/culture/2014/aug/09/paul-nurse-birth-certificate-not-mothers-name Paul Nurse on The Life Scientific in 2011, BBC Nurse, Sir Paul. "Sir Paul Nurse: 'I looked at my birth certificate. That was not my mother's name'". The Guardian. Vaadatud 10.12.2017. Andrew Anthony (15.08.2020). "Sir Paul Nurse: 'The UK has taken a leap several decades into the past'". Fantes PA; Hoffman CS (2016). "A Brief History of Schizosaccharomyces pombe Research: A Perspective Over the Past 70 Years". Genetics. 203 (2): 621–9. DOI:10.1534/genetics.116.189407. PMC 4896181. PMID 27270696. Nurse, P.; Thuriaux, P.; Nasmyth, K. (1976). "Genetic control of the cell division cycle in the fission yeast Schizosaccharomyces pombe". Molecular & General Genetics. 146 (2): 167–178. DOI:10.1007/BF00268085. PMID 958201. Nurse, P. (2004). "Wee beasties". Nature. 432 (7017): 557. Bibcode:2004Natur.432..557N. DOI:10.1038/432557a. PMID 15577889. Lee, M. G.; Nurse, P. (1987). "Complementation used to clone a human homologue of the fission yeast cell cycle control gene cdc2". Nature. 327 (6117): 31–35. Bibcode:1987Natur.327...31L. DOI:10.1038/327031a0. PMID 3553962. Sample, Ian (17.09.2003). "Paul Nurse talks to Ian Sample about money, moustaches, and his move to Manhattan". The Guardian. "Project Press Release". UK Centre for Medical Research and Innovation web site. 15.07.2010. Vaadatud 11.08.2010.[alaline kõdulink] "Fellowship of the Royal Society 1660–2015". Royal Society. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.07.2015. Anon (1989). "EC/1989/23 Nurse, Sir Paul Maxime". London: The Royal Society. Originaali arhiivikoopia seisuga 03.09.2014. "Golden Plate Awardees of the American Academy of Achievement". achievement.org. American Academy of Achievement. "World Cultural Council 30th Award Ceremony". Nanyang Technological University. 02.10.2013. Vaadatud 02.10.2013.[alaline kõdulink] http://www.cas.cn/tz/201512/t20151207_4488383.shtml 关于公布2015年中国科学院院士增选当选院士名单的公告 "The Eminent Dr. Nurse". cbc.ca. Vaadatud 26.02.2016. "The 2015 Henry G. Friesen International Prize in Health Research is awarded to Sir Paul... – TORONTO, May 4, 2015". newswire.ca. Vaadatud 26.02.2016. "Warwick honorary degrees for stars of Gavin & Stacey & Hustle, RSC & Royal Court Artistic Directors, scientists, historians, philanthropist & a US government adviser". University of Warwick. 28.06.2013. Vaadatud 30.10.2013. "Worcester honorary degrees and Fellowships". University of Worcester. 21.11.2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 03.04.2014. Vaadatud 21.11.2013. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2018. Vaadatud 6. juunil 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "McGill Honorary Doctorates 2017". "List of Fellows". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2016. Vaadatud 6. juunil 2021. "Our Honorary Fellows". "University of Bristol press release". "Sir Paul Nurse becomes Bristol University chancellor". BBC News. 01.01.2017. McKie, Robin (24.10.2010). "Paul Nurse: Home truths for the gene genius". theguardian.com. London: The Observer. Originaali arhiivikoopia seisuga 05.03.2016. "Celebrities' open letter to Scotland – full text and list of signatories". The Guardian. London. 07.08.2014. Vaadatud 26.08.2014.