laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väärtpaberiturg

Väärtpaberiturg on järelevalvatav süsteem väärtpaberitega kauplemise võimaldamiseks, kus ühetaolistel tingimustel viiakse kokku eri isikute eri- või üheaegsed väärtpaberite omandamis- ja võõrandamishuvid. Riiklikku järelevalvet Eesti väärtpaberituru üle teostab finantsinspektsioon. Koostöös finantsinspektsiooniga teostab õigusaktides ja oma reglemendis sätestatud pädevuse piires järelevalvet Tallinna börsil kauplevate ettevõtete, kaubeldavate väärtpaberite hinna kujunemise, tehingute tegemise ning muude börsi reglemendi nõuete täitmise üle ka NASDAQ OMX Tallinna börs. Väärtpaberiturg on üks olulisemaid võimalusi ettevõtete kapitali suurendamiseks. See võimaldab ettevõtetel avalikult kaubelda ja kasutada saadavat finantskapitali laienemiseks, müües omandis olevaid aktsiaid avalikul turul. Väärtpaberituru likviidsus võimaldab aktsionäridel nende varasid kergesti müüa või vahetada. Strateegiaid investeerimiseks on mitmeid, põhiliselt tehniline ja fundamentaalne analüüs. Fundamentaalseks analüüsiks nimetatakse ettevõtte analüüsimist ja hindamist, keskendudes finantsaruannetele, juhtkonnale, konkurentsile ja üldisele turusituatsioonile. Selle eesmärgiks on leida alahinnatud ettevõtteid või ootustest kiiremini kasvavaid ettevõtteid. Tehniline analüüs on meetod, mis prognoosib väärtpaberi hinna muutumist tulevikus, toetudes minevikus toimunud aktsia hinna liikumisele. Tehniline analüüs erineb fundamentaalanalüüsist, mille järgi analüüsitakse ettevõtte majandusnäitajaid. Tehniline analüüs on tihti ainult statistiline ning vaatleb aktsia hinda ja käivet, nõudlust ja pakkumist, seejuures ei ole olulised fundamentaalsed põhjendused. Väärtpaberituru indeks on indeks, mille abil mõõdetakse väärtpaberituru või selle majandusharu väärtpaberite väärtuse muutust. Indeksi ülesanne on iseloomustada kogu väärtpaberiturgu tervikuna indeksis esindatud väärtpaberite kaudu, sellepärast kasutatakse seda väärtpaberituru muutuste jälgimiseks ja konkreetse investeeringu tulususe võrdluseks turu keskmise tootlusega. Väärtpaberituru indeksisse ei ole võimalik investeerida, sest see on abstraktne matemaatiline näitaja. Investoritel on võimalik investeerida ainult indeksit järgivatesse investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse indeksifondidesse. https://www.fi.ee/index.php?id=11671 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 21. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://fp.lhv.ee/academy/investmentguide/347?locale=et#mark021
Maanteetransport

Maanteetransport ehk maanteevedu on reisijate või kauba transportimine maanteedel. Esimesteks maanteetranspordi vahenditeks olid hobused, härjad või koguni inimesed. Järjest kasvava kaubanduse ja tööstusrevolutsiooniga olid paremad teed hädavajalikud. John Loudon McAdam (1756–1836) lõi esimese kaasaegse maantee. Ta töötas välja odava sillutise, mis koosnes mullast ja kividest (tuntud kui killustikkate), ning tõstis teed ümbritsevast maastikust mõne meetri võrra kõrgemale, mis aitas kaasa veeäravoolule. Transpordi teedel võib laias laastus jagada kaheks: kaubavedu ja inimeste transport. Lühikeste vahemaade ja kergemate väiksemate saadetiste jaoks kasutatakse kaubikuid. Suurte vedude jaoks on mõistlikum kasutada veoautosid. Inimeste (reisijate) transport teedel toimub kas isiklike autode, ühistranspordi või kaugliinibusside vahendusel. Maanteetranspordil on mitmeid tugevaid ja nõrku külgi: tasuv / majanduslikult efektiivne kiire kohaletoimetamine ideaalne lühikeste vahemaade läbimiseks ideaalne kergesti riknevate kaupade (nt puu- ja köögiviljad) vedamiseks lihtne jälgida kauba asukohta lihtne suhelda juhtidega ideaalne kullerteenus hooletu sõit võib kaupu vigastada liikluseeskirjad võivad põhjustada viivitusi halb ilm liiklusummikutest põhjustatud viivitused Raudteetransport Veetransport Torutransport Õhutransport Lay (1992), lk 77 "Advantages and disadvantages of road transport" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14.02.2012. Vaadatud 25.04.2012. Lay, Maxwell G (1992). Ways of the World: A History of the World's Roads and of the Vehicles that Used Them. Rutgers University Press. ISBN 0-8135-2691-4.
Riigipank

Riigipank on üldjuhul riigi finantseerimisasutus. See erineb reservpangast selle poolest, et see ei pruugi ilmtingimata kontrollida rahapoliitikat (kõnealusel riigil ei pruugi olla oskusi rahapoliitika loomiseks), vaid selle asemele pakub see jae- ja kommertsteenuseid. Riiklikku panka, mis on tegutsenud viis aastat või vähem, nimetatakse de novo pangaks. Ameerika Ühendriikides kasutatakse terminit state chartered bank või state chartered savings bank vastupidises tähenduses "riiklikule pangale" või "föderaalsele hoiupangale", mis on olemas teistes Ameerika Ühendriikide osariikides. Riikliku panga juriidiline nimi peab sisaldama kas sõna "national" või lühendit “N.A”, föderaalsel hoiupangal peab nimes leiduma "federal" või “F.S.B”, samas kui "state charted bank'i" nimi ei tohi sisaldada sõna "national" ega "federal. Ameerika Ühendriikides ei ole riigipangad reguleeritud Valuutakontrolliameti (OCC) poolt, mis on föderaalne agentuur, mis teostab riiklike pankade üle järelevalvet. Mõned riigi pangad on reguleeritud föderaalreserviga, ja neid, mis ei ole, reguleerib Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC). Igal Austraalia osariigil oli varem oma riigipank, kuid praeguseks on need kõik erastatud. Commonwealth Bank of Australia oli mingil määral riigipank. See oli Föderaalse või riiklik valitsuse alluvuses. Siiski omas see keskpangale omaseid ülesandeid, kuni 1959. aastani. https://www.investopedia.com/terms/s/state-bank.asp
Mobilitas Pluss

Mobilitas Pluss ehk pikema nimega „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas Eesti haridus- ja teadusminister 30. detsembril 2015. Mobilitas Plussi programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 35 373 763 eurot, millest 83,5% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2023. aastani. Mobilitas Pluss on aastatel 2008–2015 kestnud Mobilitase jätkuprogramm. tõsta Eesti teaduse, ettevõtluse ja kõrghariduse rahvusvahelist nähtavust ja atraktiivust õpi- ja teadustegevuse sihtriigina; tugevdada Eesti teadlaste, teadust tegevate asutuste ja ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet; toetada Eesti teadusasutuste ja ettevõtete koostöövõimalusi riikidevaheliste teadusorganisatsioonide ja –võrgustikega, sh läbi sünergia Horisont 2020 meetmetega; avardada riigi, teadus- ja arendusasutuste, kõrgkoolide, ettevõtete, üliõpilaste ja akadeemilise personali rahvusvahelise koostöö ja enesetäiendamise võimalusi läbi sektoritevahelise ja rahvusvahelise mobiilsuse ning koostöövõimaluste parandamise. Toetused Eestis teadustöö tegemiseks – tuuakse Eesti teadus- ja arendusasutustesse ja ettevõtetesse teadusprojekte läbi viima ligikaudu 100 järeldoktorit ning 60 teadlast, kes on varem Eestis elanud, kuid siis suundunud teadustööd välismaale tegema. ERC grandi taotlemise edukuse tõstmine – toetatakse neid Eesti teadus- ja arendusasutustes töötavaid teadlasi, kes on taotlenud Euroopa Teadusnõukogu granti, kuid sellest ilma jäänud. Tippteadlaste toetamine – tuuakse Eestisse 13 tipptasemel teadlast, kes loovad Eestisse oma uurimisrühma. Euroopa teadusruumi, Innovaatilise Liidu ja Horisont 2020 algatustes osalejate toetamine – toetatakse teadlaste osalemist erinevates Euroopa algatustes – näiteks ERA õppetoolide, Euroopa Innovatsiooni ja Tehnoloogia Instituudi või ERA-NET projektides. Eesti EL algatustes osalemist toetav kontaktbüroo – toetatakse Eesti teadus- ja arendustegevuse kontaktbüroo tegevusi Brüsselis Eesti teaduse välisturundus „Research in Estonia“ – toetatakse Eesti teadus- ja arendustegevuse turundamist välisriikides Rahvusvahelised koolitused ja õppevisiidid teadlastele – koolitatakse Eesti teadlasi projekte kirjutama ning võimaldatakse käia õppevisiitidel edukate projektitaotlejate juures (fookus on eelkõige Euroopa Teadusnõukogu grantidel) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine „Mobilitas Pluss““ toetuse andmise tingimused Mobilitas Pluss Eesti Teadusagentuur
RITA programm

RITA programm ehk pikema nimega „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas haridus- ja teadusminister 31. detsembril 2015. RITA programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 29 442 294 eurot, millest 84,7% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2022. aasta lõpuni. RITA eesmärkideks on: suurendada riigi rolli teaduse strateegilisel suunamisel, sh prioriteetide määramisel ning uurimistöö suunamisel ühiskonna väljakutsete lahendamisele; tugevdada ministeeriumide kompetentsi ja võimekust rakendusuuringute korraldamiseks ja nende kasutamiseks sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamisel; tõsta ministeeriumide, riigi ja TA asutuste vahelise koostöö efektiivsust riiklike eesmärkidega TA kavandamisel ja läbiviimisel ning tõsta Eesti TA asutuste võimekust rakendusuuringute läbiviimisel; arendada riigile olulisi teadussuundi ja toetada teadlaste järelkasvu kujunemist nendes teadussuundades, samuti suurendada soolist tasakaalu ametikohtade täitmisel ning sooliste aspektidega arvestamist teadustöödes ja uuringutes; tõsta TA asutuste võimekust kasvuvaldkondades nii nende endi kui ettevõtjate teadlikkuse kasvatamise ja nõustamise kaudu, soodustades sel viisil TA asutuste koostööd ettevõtetega ja teadmussiiret; koordineerida TA valdkonna nutikale spetsialiseerumisele suunatud tegevusi, suunates ja analüüsides neid ning arendades selleks tarvilikke tugitegevusi. Programmi tegevusi viiakse ellu kuue alategevuse abil: Strateegilise TA tegevuse toetamine – tellitakse ligikaudu 17 miljoni euro eest rakendusuuringuid, mis otsivad vastuseid Eesti ühiskonna olulistele probleemidele. Tellitavate uuringute teemad valitakse välja ministeeriumite ning peaministrit nõustava Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu koostöös. Teadmistepõhise poliitikakujundamise toetamine – ministeeriumid tellivad enda jaoks vajalikke rakendusuuringuid, mida 50% ulatuses kaasrahastatakse RITA programmist. Teadusnõunike ametikohtade toetamine ministeeriumites – ministeeriumitel võimaldatakse tööle võtta teadusnõunikud. TAI poliitika seire – tegevuse raames viiakse läbi teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika uuringuid. Infosüsteemide arendus – arendatakse Eesti Teadusinfosüsteemi ehk ETISt Nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades läbiviidava TAI koordineerimine – aidatakse kaasa teadusasutuste ja ettevõtete vahelise koostöö kasvule, viiakse läbi analüüse ning toetatakse SA Archimedes juhitava programmi Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades ehk NUTIKAS läbiviimist. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.etag.ee/wp-content/uploads/2017/10/RITA-lisa-1_lisa-3_2017.pdf
NUTIKAS programm

NUTIKAS programm ehk pikema nimega „Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mis kinnitati haridus- ja teadusministri määrusega 21. augustil 2015. Programmi viis kuni 2020. aastani ellu Sihtasutus Archimedes, seejärel on programmi elluviija Riigi Tugiteenuste Keskus. Programmi eelarve on 26,6 miljonit eurot, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist. Programm kestab kuni 31. augustini 2022. Aidata kaasa ettevõtjate huvides läbi viidavate rakendusuuringute ja tootearenduse rahastamisele avalikes TA asutustes; Tõsta Eesti avalike TA asutuste motivatsiooni ja valmisolekut ettevõtlusele vajalike rakendusuuringute ja tootearendusprojektide läbiviimiseks kasvuvaldkondades; Soodustada teadmussiiret ettevõtete ja Eesti avalike TA asutuste vahel. Toetust saavad taotleda Eesti äriregistrisse kantud ettevõtted. Ettevõttele vajaliku rakendusuuringu või tootearenduse tellib taotleja eelistatult Eesti teadus- ja arendusasutuselt. Taotluse temaatika peab olema seotud nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondadega, milleks on „Teadmistepõhine Eesti 2014–2020“ põhjal: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT), mis on seotud teiste majandusaladega (nt küberturvalisus, tarkvaraarendus või IKT kasutamine tööstusprotsesside automatiseerimiseks); Tervisetehnoloogiad (nt biotehnoloogia või IT kasutamine meditsiiniteenuste ja -toodete arendamiseks); Ressursside tõhusam kasutamine (nt ettevõtjad, kes tegutsevad materjaliteaduse ja -tööstuse vallas, püüavad leida innovaatilisi ehitusvõimalusi või otsivad keemiatööstuses võimalusi põlevkivi senisest tõhusamaks kasutamiseks). Toetuse suurus on ühe projekti kohta 20 000 eurot kuni 2 miljonit eurot. Toetuse määr sõltub taotleja suurusest ja toetatava tegevuse liigist (rakendusuuring või tootearendus). RITA programm Ministri määrus: https://www.riigiteataja.ee/akt/126082015038 TAI strateegia: https://web.archive.org/web/20180616170541/https://www.hm.ee/sites/default/files/59705_teadmistepohine_eesti_est.pdf
Sleeping with Sirens

Sleeping with Sirens on Ameerika Ühendriikide rokkbänd Florida osariigist Orlandost. Praegu tegutseb bänd Grand Rapidsis Michiganis. Bändi lõid aastal 2009 For All We Know liikmed ja Paddock Park. Praegu on Sleeping with Sirensil plaadileping Warner Bros Recordsiga. Nad on välja andnud viis täispikka albumit ja akustilise EP. Bänd sai tuntuks oma lauluga "If I'm James Dean, You're Audrey Hepburn", mis on nende 2010. aastal ilmunud debüütalbumil "With Ears to See and Eyes to Hear". Nende kolmas album "Feel" jõudis USA edetabelis Billboard 200 kolmandale kohale. Bändi neljas album "Madness" ilmus 2015. aasta 17. märtsil koostöös Epitaph Recordsiga, albumil oli ka uus singel "Kick Me". Nende viies stuudioalbum, "Gossip", ilmus 22. septembril 2017 koostöös Warner Bros Recordsiga. Bänd on tuntud peamiselt laulja Kellin Quinni mitmekülgse leggero tenor'i vokaali poolest ning raskete helide kasutamisega oma varasemates töödes ja popmuusika mõjutustega hilisemas tegevuses.
Indrek Kelk

Indrek Kelk (sündinud 21. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti sporditegelane. Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Diplomitööks spordifüsioloogia kateedris oli "Üleminekust jalgrattalt jooksule lühikeses eksperimentaaltriatlonis" (juhendaja Toivo Jürimäe). Kelk töötas aastatel 1998–1999 Triatloniliidu peasekretärina ja 1999–2004 MTÜ Klubi Tartu Maraton tegevdirektorina, 2004. aastast on ta selle juhatuse esimees. Ta on Tartu Suusaklubi üks asutajaid, jalgrattavõistluste Tartu Grand Prix’ ja Tallinna-Tartu Grand Prix’ ning Tartu rulluisumaratoni üks algatajaid ja korraldajaid. Aastatel 2011–2012 oli ta Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige. Ta on olnud ka Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni pikamaasuusatamise alakomitee liige. Alates 2012. aastast on ta Eesti Jalgratturite Liidu auliige. Kooli ajal harrastas Kelk sportvõimlemist, murdmaasuusatamist, jalgrattasporti, võrk- ja korvpalli ning triatloni. Ta sai 1992. ja 1993. aastal Eesti meistrivõistlustel täispikas triatlonis hõbemedali ning 1995. aastal duatlonis kulla. Tema isiklik rekord täispikas triatlonis on 9:02. 2006 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Tartu nelikürituse ja Tartu suusamaratoni eduka läbiviimise eest) 2011 Eesti Vabariigi spordipreemia (silmapaistva ja tulemusliku tegevuse eest spordivõistluste korraldajana) 2014 Tartu aasta terviseedendaja 2015 Tartumaa Kuldne Tammeoks 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2024 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk Indrek Kelk Eesti spordi biograafiline leksikon (vaadatud 21. veebruaril 2018) E-varamu (vaadatud 22. veebruaril 2018) Terviseedendus Tartu linna koduleht (vaadatud 22. veebruaril 2018) "Tartumaa teenetemärgi saavad Indrek Kelk, Liidia Konsa ja Andrei Sõritsa" Tartumaa.ee (19.02.2015) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Küll on kena Kelguga maratoni korraldada" Eesti Ekspress, 1. märts 2017
Kreeta sõnn

Kreeta sõnn oli vanakreeka mütoloogias imekaunis pull, kelle Poseidon kinkis Kreeta kuningale Minosele ja kelle äratoomine oli Heraklese seitsmes vägitöö. Poseidon kinkis pulli Minosele, et see tolle jumalatele ohverdaks. Ent Minose naisele Pasiphaele hakkas loom meeldima ja ta rääkis mehele augu pähe, et see pulli tõuparanduseks alles jätaks. Poseidoni kättemaks oli hirmus: et Pasiphae pulli armastas ja selles tõuparandajat nägi, siis pani ta naise pulli armuma, nii et see loomaga suguühtesse astus ning tõi ilmale inimese keha ja härja peaga inimsööja koletise Minotaurose. Lisaks saatis Poseidon pullile hulluse, nii et see rändas mööda saart ja külvas kõikjal hävingut. Herakles viskas loomale lasso kaela ja kui loom merre jooksis, hüppas talle selga. Ta laskis härjal ujuda Argolída lahte ja ratsutas temal sealt Tirynsisse Eurystheuse juurde. Eurystheus tahtis ohverdada sõnni Herale, kes aga Heraklest ei sallinud ja palus seda mitte teha, sest sõnni äratoomine oli Heraklese kuulsust veelgi suurendanud. Niisiis ei osanud Eurystheus muud teha kui käskis looma vabaks lasta, nagu ka eelmised loomad, kelle Herakles oli Eurystheusele elusana näha toonud, olid vabaks lastud. Seejärel hulkus loom mööda Peloponnesost. Teda hüüti Maratoni sõnniks. Hull oli ta endistviisi ja kimbutas inimesi, kuni Theseus ta lõpuks surmas. Zeus tõstis sõnni lõpuks taevasse Sõnni tähtkujuks.
Vigurlend

Vigurlend ehk aerobaatika on tavaliseks lennuks mittenõutav manööverdamine ja kujundite moodustamine õhus, mille juures lennuk (tänapäeval ka (heli)kopter) pöördub osaliselt või täielikult ühe oma telje ümber. (Meenutagem, et ruumis on kolm telge). Vigurlennuks võiks üldiselt nimetada igat manöövrit peale hariliku lennu (pöörangud, viraažid, maandumised). Vigurlennu eesmärk on lenduri ruumitaju treenimine ja lennuki lennuvõimekuse tundmaõppimine. Eristatakse lihtsaid, keerukaid ja ülikeerukaid vigurlennu elemente: Lihtsad elemendid: viirang, kaheksa, spiraal, libistus, pikee/äkktõus kuni 45°. Keerukad elemendid: lahingpöörang, ületiiva pöörang, kiirkeeris, sõlm, immelmann, püstpööre, pööris, pikee/tõus üle 45°. Ülikeerukad elemendid: juhitav keeris, keerisviirang, püstkaheksa, jne. Sooritatakse ka paaris- ja rühmavigurlende. Vigurlend on ka üks lennuspordi aladest, samuti sõjaväelenduri üks tähtis oskus. Vigurlennus esitatakse sageli äärmuslikke lennuasendeid, -manöövreid ja -kiiruseid, samuti üksteisele äärmuslikult lähestikku lendavate lennukite suuremate rühmade keerukaid kujundeid lennupidudel. EE 10, Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus 1998, lk. 388
Energiasüsteem

Energiasüsteem on elektrienergia ja soojuse tootmise, edastamise ja tarbijaile jaotamise süsteem teatud territooriumil. Energiasüsteemi juhitakse ühest keskusest eesmärgil tagada tarbijate töökindel elektrivarustus. Energiasüsteemi kuuluvad ühtses režiimis talitlevad elektrijaamad; elektriliinidest koosnevad elektrivõrgud, sealhulgas põhivõrk (pingel kuni 330 kV), piirkondade jaotusvõrgud (kuni 35 kV) ja kohalikud jaotusvõrgud (kuni 400 V); eri pingega elektrivõrke ühendavad alajaamad ja elektritarbijaid toitvad alajaamad; koostootmisjaamade korral ka kaugkütte-soojusvõrgud. Elektrienergia ülekanne Elektrivõrk Energiasüsteem Mati Valdma. Energiasüsteemid (loengukonspekt). Tallinna Tehnikaülikool, 2008 Eesti elektrisüsteem
Amiga (täpsustus)

Amiga (sõna 'sõber' naissoo vorm portugali, hispaania, katalaani ja oksitaani keeles) võib olla: Amiga (Commodore Amiga), omaaegne populaarne personaalaarvutite seeria Amiga 1000, selle arvutiseeria esimene mudel AmigaOS, nende arvutite tarbeks loodud operatsioonisüsteem Amiga Corporation, selle arvuti esialgne arendaja Amiga CD32, mängukonsool Amiga, 1947. aastal Ida-Saksamaal loodud plaadifirma, mis on välja andnud enam kui 2200 albumit ja 5000 singlit.
Katrin Aasmaa

Katrin Aasmaa (sündinud 27. mail 1995) on eesti moekunstnik ja stilist. Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi kuldmedaliga 2014. aastal. 2014. aastal astus Eesti Kunstiakadeemiasse moedisaini erialale, 2016. aastal oli vahetusüliõpilane Rootsis (Konstfack, University College of Arts, Crafts and Design Stockholm). 2018. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia bakalaureusekraadiga. Tema praktikajuhendajad on olnud Aldo Järvsoo ja Xenia Joost. Aasmaa töötab moedisainerina oma ateljees. Ta on stilistina aidanud kujundada Eesti ajakirjade moeseeriaid ning on tänavamoe rubriigi toimetaja ajakirjas Säde. Tegutsenud ka moeetenduste stilistina, moekonsultandi ja väljapaneku spetsialistina. Katrin Aasmaa loomingut esindavad Levi Design Shop ja veebipood katrinaasmaa.com/shop. Ta on esitlenud Tallinn Fashion Weekil järgmisi autorikollektsioone: 2016 "Pää Tegeminõ" 2017 "Bomchic" 2018 "Brat Nadezhda" 2018. aastal pälvis Katrin Aasmaa Tallinn Fashion Weekil Hõbenõela auhinna. 2019. aastal võitis ta konkursi ERKI Moeshow kollektsiooniga "Prosta kapusta". "Tallinna Saksa Gümnaasiumi kuld- ja hõbemedalistid". Kristina Herodes, Mihkel Maripuu. Arteri suur intervjuu: moelooja Katrin Aasmaa, kes tegi Nublule karvased dressid. Sobranna.elu24.ee (esmaallikas Postimees/Arter), 02.11.2018. "TFW 2017 / Katrin Aasmaa toob Keskturu tänavastiili otse moelavale". ERKI Moeshow 2019 võitis Katrin Aasmaa! Eesti Kunstiakadeemia veebileht, 26.05.2019. Katrin Aasmaa koduleht "Tallinn Fashion Week 2016: Katrin Aasmaa", Anne & Stiil, 26. märts 2016 Kristina Herodes, "Moenädala kümme eredamat hetke", Postimees, 28. märts 2016 "TFW 2017 / Katrin Aasmaa toob Keskturu tänavastiili otse moelavale", Postimees, 28. september 2017 Kristina Herodes, Mihkel Maripuu. Arteri suur intervjuu: moelooja Katrin Aasmaa, kes tegi Nublule karvased dressid. Sobranna.elu24.ee (esmaallikas Postimees/Arter), 2. november 2018
American Airlines Group

American Airlines Group, Inc. on Ameerika lennunduse valdusfirma. Selle alla kuuluvad American Airlines, Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines.
Elektritarbija

Elektritarbija on elektrienergia tarbija: isik, ettevõte või asutus, kes kasutab elektrienergiat kasutuslepingu alusel. Elektritarviti https://web.archive.org/web/20171014133259/http://termin.eki.ee/esterm/ Elektritarbija