Võrgukaamera

Võrgukaamera (ka IP-kaamera või internetikaamera, inglise keeles IP camera või network camera) on eraldiseisev võrguseade, mis edastab videopildi võrguühenduse kaudu, kasutades internetiprotokolli. Tänapäeval on võrgukaamerast saanud asendamatu videojälgimissüsteemi vahend, mis võimaldab liikuvat videopilti reaalajas jälgida ja salvestada. Võrgukaamerale ligipääsemiseks puuduvad geograafilised piirangud, vajalik on internetiühendus ja elektrienergia. 1996. aastal tutvustas Axis Communications esimest võrgukaamerat Axis Neteye 200. Selle võrgukaamera arendasid välja Martin Gren ja Carl-Axel Alm. Axis Neteye 200 võimaldab otseühendust tavalise veebibrauseriga ja videopilt tekitatakse JPEG-pildi uuendamisega. IP-süsteemide arenguga on suures osas välja vahetatud analoogsüsteemid, sest digitaalsed IP-süsteemide lahendused lubavad edastada suuremaid andmemahte ja võimaldada kõrgema kvaliteediga pilti. IP-kaamerate lahutusvõime on sõltuvalt tootest vahemikus 0,3–29 megapikslit. Võrgukaameraid on toodetud töötamiseks erinevatesse keskkondadesse, näiteks 360-kraadise vaatenurgaga IP-kaamera Evolution EXD on mõeldud kasutamiseks plahvatusohtlikes keskkondades ning saab töötada ka muudes karmides ja ohtlikes oludes. Tänapäeval kasutavad IP-videovalvet riigiasutused (maanteeamet, linnad, politsei- ja piirivalveamet, jne), eraettevõtted, turvafirmad (G4S, SECURITAS jm) ja eraisikud. Võrgukaamera põhilised komponendid on objektiiv, pildisensor, protsessor ja mälu. Protsessorit kasutatakse pilditöötluseks, andmete pakkimiseks, videoanalüüsiks ja kaamera funktsioonide täitmiseks. Mälu kasutatakse, et talletada võrgukaamera püsivara. Võrgukaamera püsivaras on kaamera tarkvara ning seda ei pea eraldi paigaldama. Nagu igal arvutil on ka igal IP-kaameral on oma unikaalne IP-aadress. Tavaliselt ühendatakse IP-kaamera kohtvõrku jagava ruuteriga, mis annab kaamerale IP aadressi. Võrgukaamera oma IP-aadressi kirjutades, näiteks veebibrauseri aadressireale on kohtvõrgus võimalik kaamerat seadistada ja jälgida videopilti. Võrgukaamera pilt võidakse pakkida MJPEG, MPEG-4 või H.264 videokoodekiks, selle signaali edastamiseks kasutatakse internetiprotokolli. Kaamerale lisatud alarmsisendiks võivad olla nii kõikvõimalikud välised turvaseadmed (liikumisandurid, uste magnetkontaktid) kui ka kaamerasse sisseehitatud pildi liikumisanalüsaator. Kaamera oskab taolistest alarmsisenditest tulnud häirete korral teavitada kasutajat, saates e-kirja või laadides alarmi käivitumisega seotud videopildi automaatselt kasutaja postkasti või failivahetusserverisse (FTP-serverisse). Üldiselt on võrgukaamera kohtvõrgus kohe töötav, kuid et kaamera pilti jälgida ka väljaspool kohtvõrku, tuleb teha rohkem seadistusi. On isehäälestuvaid (inglise keeles Plug & Play) võrgukaameraid, mille seadistamine on märksa kasutajasõbralikum. Erinevalt enamusest IP kaameratest ei ole neil vaja: staatilist IP-aadressi, DDNS serverit, portide suunamist, tulemüüri seadistuste muutmist jne. Eripäraseks muudab selle kaamera siiski kaamera kaugjuhtimisvõimalus. See, mis seni on olnud tunduvalt kallimate ja professionaalsemate kaamerate pärusmaa, on nüüd kasutatav ka IP-kaameras. Lisaks pöördkaamerate kontrollitav vaateväli on laia ulatusega, mis võimaldab ühe kaameraga suurt ala jälgida, näiteks kaameral ADS-445 SwannEye on vaateväli 350° horisontaal- ja 100° vertikaaltasapinnas. Tänu universaalsusele on võrgukaamera kasutatav väga laialdaselt – alates kontorite, kaupluste ja kodude valvest kuni tootmisliinidel ja töökodades toimuva jälgimiseks ning miks mitte ka kergesti teisaldatavana lühiajaliste esitluste ja väljapanekute reaalajas edastamiseks. Võrgukaamerate tüüpe on palju, peamised liigitusalused on järgmised: sise- ja välistingimustesse traadiga ja traadita (WiFi või mobiilne internet) ühendus statsionaarsed (fikseeritud vaatenurgaga) ja liigutavad PTZ kaamerad (inglise keeles Pan–Tilt–Zoom camera ehk pööra-kalluta-suumi kaamerad) Kahesuunaline audio kõrge pildi lahutusvõime kasutajamugavus: saab igale poole paigutada, kus võrguühendus (sisaldades ka traadita võrku) krüpteerimine ja autentimine: turvaline andmeedastus, krüpteerimiseks ja autentimiseks kasutatakse erinevaid krüpteerimismeetodeid WEP, WPA, WPA2, TKIP, AES kaughalduse juurdepääs: kaameraid saab jälgida üle maailma igast internetiühendusega arvutist (nutitelefonist) võimelised toimima ka täiendava toiteta, kasutades PoE (inglise keeles Power over Ethernet) lahendust Kõrge alghind (välja arvatud odavama klassi kaamerad) kõrge võrguliikluse kasutamine: lihtne võrgukaamera lahutusvõimega 0,3 megapikslit (ehk 640x480 pikslit), kaadrisagedusega 10 (ehk 10 kaadrit sekundis) ja multimeedia vormingus MJPEG kasutab andmeedastuskiirusest 3 Mbit/s tehnilised tõkked: ülespanek ja seadistamine nõuab arvutialaseid teadmisi süsteem muutub kräkkeritele avatuks MJPEG Internetiprotokollistik Veebikaamera "Axis Communications – History". Axis Communications. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. "AXIS NetEye ™ 200" (PDF). Axis Communications. Vaadatud 8.12.2013. "Avigilon Launches Powerful 29 MP HD Surveillance Camera". Avigilon Corporate. 19.09.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. "Estfilm – IP Videovalvesüsteemid". Estfilm Production. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. "Oncam Grandeye Launches the World's First ExD-Certified 360-Degree Surveillance Camera Range". Oncam Grandeye. Vaadatud 8.12.2013. "Axis Communications – What is a network camera?". Axis Communications. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. "Veebikaamera täidab edukalt ka turvakaamera ülesandeid". Raamatupidamis- ja maksuinfoportaal. 28.10.2004. Vaadatud 9.12.2013. "Plug & Play IP kaamerad". Kocom Baltic. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. "ADS-445 SwannEye HD Pan & Tilt All-in-One IP Network Camera". Swann Communications. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.12.2013. Vaadatud 9.12.2013. "Advantages and disadvantages of IP cameras". lazko.hubpages.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.12.2013. Vaadatud 8.12.2013. Maanteeamet – Teekaamerad Maanteeamet EENet – Looduskaamerad Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk Digisilm – Loomakaamerad Digisilm.ee Looduskalender – Metsakaamera alustab Looduskalender.ee 30.11.2013 Kuidas Sea-TV toimib? Looduskalender.ee 25.01.2009 Jälgi loomaaia amuuri leopardi kodudiivanil Pealinn.ee 17.11.2008 Turvakaamera kui rätsepatöö Äripäev 08.08.2013 Miks valida digitaalne valvesüsteem? Arvutimaailm 20.01.2013 ABIMEES: Kuidas koostada ja paigaldada videovalvesüsteemi Forte.delfi.ee 14.11.2012 Kes siis oli puu otsas, kui "pauk" käis? Oomipood.ee 26.06.2012 Kuidas vaadata oma koduvõrku ühendatud IP kaamerat kodus ja ka väljas pool oma kodu Oomipood.ee 16.09.2013 Järvamaal hakkab bussides piletimüüki kontrollima kaamera ERR Uudised 19.02.2009 Valvekaamera näitab pilti kas või Hiinasse Tartu Postimees 03.09.2009