laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inga Neissaar

Inga Neissaar (aastani 1979 Inga Sahhatševskaja; sündinud 20. aprillil 1959 Tartus) on Eesti spordipedagoog, Tartu Ülikooli kehakultuuri õppejõud. Inga Neissaar on teenistujate tütar. Neissaar sündis küll Tartus, kuid on elanud ka Sindis.[viide?] 1977 lõpetas ta Tartu 10. Keskkooli, 1982 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1991 kaitses ta samas sporditeaduste magistri kraadi väitekirjaga "Rütmivõimlemise kasutamine kehalise tubliduse (fitness) tõhustamiseks naistel". 1978–83 oli Neissaar TÜ võimlemiskateedri õppeülesande täitja, 1983–92 õpetaja, 1993–95 spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi assistent, 1996–99 lektor, 2000. aastast treeninguõpetuse õppetooli lektor. Ta täiendas end Kanadas, ühtlasi töötas Torontos võimlemisklubi Ritmica treenerina. Ta on lugenud aeroobvõimlemise metoodika kursust, koostanud võimlemisalaseid metoodilisi väljaandeid ja korraldanud võimlemistreenerite täiendusõpet Ta on Eestis tuntud aeroobikatreenerina, kuid on töötanud ka iluvõimlemistreenerina.[viide?] Koostöös Rein Jalakuga on ta välja andnud raamatu "Jõu- ja venitusharjutusi igaühele" 2004. aastal, kordustrükid on ilmunud 2006. ja 2008. aastal.[viide?] Inga Neissaare uurimisvaldkond on olnud aeroobvõimlemise mõju töövõimele ja kehalistele võimele, vere lipoproteiidide koostisele ning selle toime ärevusseisundite korral. Ta on uurinud aeroobika mõju naiste enesehinnangule ja isiksuseomadustele. Ta on Eesti Võimlemisliidu juhatuse liige. Neissaar on avaldanud üle 20 teadustrükise. 2013 Tartu Ülikooli aumärk 20-aastaselt abiellus ta korvpallitreeneri Jüri Neissaarega. Aasta hiljem sündis neil poeg Ronni, kes on ka ainus laps peres. Inga Neissaarel on kaksikõde Ester.[viide?] Venitusharjutusi korvpalluritele (kaasautorid R. Jalak, H. Valgma). Tallinn, 1992 Valik stretching-venitusharjutusi (kaasautor R. Jalak). Tallinn, 1993 Jõu- ja venitusharjutusi igaühele (kaasautor R. Jalak). Tartu, 1994; 6. tr. Tallinn, 2006 Women engaged in aerobic gymnastics (kaasautor). // Acta Academiae Olympiquae Estoniae 8 (2000) Aeroobikaga tegelevate naiste enesehinnang (kaasautor). // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 8 (2001) Aeroobvõimlemise mõju psüühikale sõltuvalt isiksuse omadustest. // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 10 (2002) Aeroobika: I ja II tase (kaasautor). Tallinn, 2007 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 114 Eesti spordi biograafiline leksikon, lk 414 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Biograafia ESBL-is Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Simulaakrum

Simulaakrum (ladina keeles: simulacrum < simulo; 'kujutis, pilt, sarnasus, näivus') on teabekaos. Simulaakrum on koopia, millel pole tegelikkuses vastet (vōi originaali); ehk märk, millel pole tähistatavat (tegelikku objekti). Mõiste tõi ühiskonna- ja inimteadustes laialdasse kasutusse prantsuse filosoof Jean Baudrillard ("Simulaakrumid ja simulatsioon" 1981). Baudrillard' järgi on simulaakrum koostatud, simuleeritud maailm - reproduktsioon, mis tekitab algse tegelikkusega sideme kaotanud iseseisva reaalsuse. Täpsemalt eristas Baudrillard kolme tüüpi simulaakrumeid: kujutis matkib reaalsust kujutis asendab reaalsuse kujutis ja reaalsus on teineteisest eristamatud. Gilles Deleuze'i määratluses on simulaakrum süsteemene teabekaos: "süsteem, milles erinev suhestub erinevaga erinevuse enda kaudu". Süsteemne teabekaos jaatab lahknevust ja võimu hajutamist (detsentraliseerimist). Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 303-304.
Müteem

Müteem on müüdi vähim iseseisev muutumatu tähenduslik koostiselement. Mõiste võttis kasutusele Claude Lévi-Strauss. Müteem on analoogiline foneemidele, morfeemidele ja semeemidele lingvistikas. mütologeem
Heinrich II (Saksa-Rooma keiser)

Heinrich II (972 – 13. juuli 1024) oli viimane Saksi dünastiast pärinev Saksa-Rooma riigi Saksa-Rooma keiser. Ta valitses 1002–1024. 1014 krooniti ta Roomas keisriks. Teda peeti väga vagaks, kombekate eluviisidega meheks, mistõttu temast sai sakslaste esimene rahvuspühak. Ta püüdis oma eelkäija Otto III eeskujul tugevdada keisrivõimu, püüdes samuti taastada Rooma impeeriumi vägevust, kuid et ta oli paavstide suhtes üpris järeleandlik, siis ei muutunud tema valitsusajal suurt midagi. Tal ei olnud järeltulijaid, mistõttu Saksa kuninga tiitel läks Franki dünastiale. Heinrich II
JK Tallinna Kalev III

JK Tallinna Kalev III on Eesti jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev teine duubelmeeskond, mis mängib III liigas. JK Tallinna Kalev JK Tallinna Kalev II JK Tallinna Kalev Juunior Võistkond jalgpall.ee
Rakvere JK Tarvas II

Rakvere JK Tarvas II on Eesti jalgpalliklubi Rakvere JK Tarvas duubelmeeskond. Rakvere JK Tarvas Rakvere JK Tarvas III
Ljudmila Gurtšenko

Ljudmila Markovna Gurtšenko (vene keeles Людмила Марковна Гурченко; 12. november 1935 Harkiv – 30. märts 2011 Moskva) oli vene näitleja ja laulja. Ljudmila Gurtšenko sündis Ukrainas Harkivis. Pärast keskkooli lõpetamist 1953. aastal läks ta Moskvasse ning asus õppima Ülevenemaalises Riiklikus Kinematograafia Instituudis (VGIK), mille ta lõpetas 1958. aastal. Õpingute ajal tegi ta oma filmidebüüdi, mängides Jan Fridi filmis "Tõe tee" (1956). Ühte peaosadest mängis Gurtšenko ka samal aastal valminud Eldar Rjazanovi komöödias "Karnevaliöö". See roll tõi Gurtšenkole üleliidulise populaarsuse. Ljudmila Gurtšenko mängis ühtekokku 96 filmis, nende seas sellistes filmides nagu "Tütarlaps kitarriga" (1958), "Jalgrattataltsutajad" (1963), "Siberiaad" (1978), "Mehaanik Gavrilovi armastatud naine" (1981), "Jaam kahele" (1982), "Armastus ja tuvid" (1984) jt. Tema viimaseks filmiks jäi 2009. aastal esilinastunud film "Kirev hämarus", mille stsenarist, näitleja ja lavastaja ta oli. Ljudmila Gurtšenko oli väga hinnatud ka estraadilauljana. Temalt on ilmunud kümme CD-d ja kuus LP-d. Ta on kirjutanud kolm raamatut: "Minu täiskasvanud lapsepõlv", "Aplaus" ja "Ljusja, stopp!". Tema elu ja loomingulise tee kohta on tehtud 16-osaline telesari "Ljudmila Gurtšenko" (2015, Venemaa), kus teda kehastab näitleja Julija Peresild. Ta mängis Tallinnfilmi komöödiafilmis "Jalgrattataltsutajad" (1963). Ta oli Urmas Oti menusarja "Teletutvus" esimese saate intervjueeritav (1986). Ljudmila Gurtšenko koduleht Ljudmila Gurtšenko koduleht Ljudmila Gurtšenko koduleht Erika Klaats. Homsest hakkab jooksma teleseriaal naisest kui tulevärk Maaleht.ee, 17.06.2021. Urmas Vahe. "Teletutvus" vormis Urmas Otist (üleliidulise) staari. ohtuleht.ee. 25.10.2008. Ljudmila Gurtšenko andmekogus IMDb (inglise)
Immanuel Pau

Immanuel Pau (18. märts 1908 Võru – 21. november 1983 Tallinn) oli eesti kirjanik, prosaist, näitekirjanik ja tõlkija. Ta õppis Lasva vallakoolis, Võrus ja lõpetas aastal 1932 eksternina Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ajalehe Roheline Post väljaandja ja vastutav toimetaja 1934. http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=2631
Koeru JK

Koeru JK on Eesti jalgpalliklubi. Gert Kams Võistkond jalgpall.ee
Bioenergeetika (bioloogia)

Bioenergeetika on biokeemia haru, mis uurib elusorganismide energiavahetust. See hõlmab tuhandete rakuprotsesside uurimist nagu rakuhingamine ja teised metaboolsed protsessid, mis võivad viia energia tootmise ja kasutamiseni mitmesugustes vormides, näiteks adenosiintrifosfaadi molekulides.
Premjer Liga

Premjer Liga on Venemaa jalgpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati aastal 2001. Premjer Ligas mängib 16 meeskonda. Hooaeg 2011–2012 oli Premjer Liga viimane hooaeg, mille jooksul peeti kohtumisi ka suvel. Alates järgmisest hooajast vahetati süsteem sügis-kevad peale. Hooajal 2021–22 mängivad liigas järgmised 16 klubi: Ametlik koduleht
Claudius

Claudius (Tiberius Claudius Drusi Caesar Augustus Germanicus; sünninimi Tiberius Claudius Nero Germanicus; 1. august 10 eKr Lugdunum (tänapäeva Lyon) – 13. oktoober 54 pKr) oli Vana-Rooma keiser 25. jaanuarist 41 pKr kuni surmani 54 pKr. Ta oli esimene Rooma keiser, kes sündis väljaspool Itaaliat. Tema valitsusajal impeerium laienes, nt vallutas ta 43 pKr Britannia, kuid keeldus lisanimest Britannicus. Claudiuse surma asjaolud on teadmata. Paljud süüdistasid tema naist Agrippina Nooremat ta mürgitamises, kuid mürgitamise asjaoludest oli palju eri versioone. Claudiuse eluajal palvetati tema tervise eest. 63-aastaselt tegi ta avaldusi ja teatas ametlikes aktides, et näeb ette oma surma. Seetõttu on tõenäoline, et ta oli siis juba haige ja surigi haigusesse. Claudius oli neli korda abielus, tema abikaasad olid 1. Plautia Urgulanilla 2. Aelia Paetina 3. Messalina (suri 48 pKr), kes oli abielludes 15-aastane, Claudius oli 50-aastane poeg Britannicus tütar Octavia (suri 62 pKr), kellest sai keiser Nero naine 4. Agrippina Noorem, kes oli Caligula õde ja kelle poeg Nero esimesest abielust sai pärast Claudiuse surma järgmiseks Rooma keisriks
Islandi Ülikool

Islandi Ülikool (islandi keeles Háskóli Íslands) on Islandi riiklik ülikool, mis asutati 17. juunil 1911. Esimese aasta jooksul astus ülikooli 45 õppurit. Tänapäeval õpib Islandi ülikooli 25 teaduskonnas kokku umbes 16 000 üliõpilast. Ülikoolilinnak asub Reykjavíki kesklinnas (Tjörninist edelas) ning selle suurus on ligikaudu 10 hektarit. 2005. aastast on ülikooli rektor Kristín Ingólfsdóttir, kes on ka esimene naisrektor. Enne teda oli rektoriametis Páll Skúlason. Sotsiaalteaduste kool Äri- ja majandusteaduskond Õigusteaduskond Sotsiaalteaduskond Sotsiaaltööteaduskond Politoloogiateaduskond Terviseteaduste kool Arstiteaduskond Õendusteaduskond Odontoloogiateaduskond Farmakoloogiateaduskond Toitumisteaduskond Psühholoogiateaduskond Humanitaarteaduste kool Usuteaduskond Keele-, kirjandus- ja lingvistikateaduskond Islandi ja võrdlevate kultuuriuuringute teaduskond Ajaloo- ja filosoofiateaduskond Haridusteaduste kool Spordi-, vabaajauuringute ja sotsiaalhariduse teaduskond Õpetajahariduse teaduskond Pedagoogikateaduskond Inseneri- ja loodusteaduste kool Tööstus- ja mehaanikainseneri- ning arvutiteaduskond Maateaduskond Elu- ja keskkonnateaduskond Elektri- ja arvutiinseneriteaduskond Füüsikateaduskond Ehitus- ja keskkonnainseneriteaduskond Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut
Campionato Sammarinese di Calcio

Campionato Sammarinese di Calcio on San Marino jalgpalliliiga. Liigas mängivad San Marino kõik aktiivsed klubid, kokku 16 võistkonda. Võistkondadel ei ole eraldi kodustaadione, mängud peetakse San Marino kaheksal jalgpallistaadionil. Alates 1986. aastast on San Marino meistriks tulnud 12 klubi. Enim kordi on võitnud Tre Fiori (8 võitu). UEFA koefitsiendi järgi on San Marino liiga Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas kõige nõrgem. Hooajal 2023/24 mängisid liigas järgmised võistkonnad. Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 23.7.2024
Wilhelm Gotthilf Robert Adelbert Christiani

Wilhelm Gotthilf Robert Adelbert Christiani (15. veebruar/27. veebruar 1831 Mäksa – 4. juuli/16. juuli 1895 Pihkva) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1839–1842 Radloffi asutuses Viljandis (Radloffsche Anstalt in Fellin), aastatel 1842–1845 Cēsise lähedal asuvas Berzaune õppeasutuses (Anstalt Birkenruh bei Wenden), aastatel 1846–1850 Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis (Schmidtsche Anstalt in Fellin). Aastatel 1850–1854 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1856–1858 oli ta õpetajaks Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis. Aastatel 1858–1859 oli ta prooviaastal Tartu Maarja koguduses Adalbert Hugo Willigerode juures, Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures ja Helme Maarja koguduses Ernst Behse juures. Ordineeriti 28. veebruaril/12. märtsil 1860 Vastseliinas õpetajaks. Ta oli aastatel 1860–1862 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1862–1873 oli ta (introdutseeriti 25. veebruaril/9. märtsil 1862) Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja ja aastatel 1873–1892 oli ta (introdutseeriti 28. oktoobril/9. novembril 1873) Hargla koguduse õpetaja. Eemaldati (suspendeeriti) 4. märtsil/16. märtsil 1892 pastoriametist ja saadeti Balti kubermangudest välja, kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Emerituuris olles elas Pihkvas. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Wilhelm Gotthilf Robert Adelbert Christiani Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Maarjamäe FC Igiliikur

Maarjamäe FC Igiliikur oli Eesti jalgpalliklubi. Klubi asutati ametlikult pärast täielikult ebaõnnestunud esimest hooaega Eesti Meistrivõistluste IV liiga idatsoonis 2008. aastal. Sellest ajast peale jätkati veel viis hooaega IV liigas, kuid enne 2013. aastat jäi parimaks tulemuseks kahel korral 4. koht. Hooaeg 2013 loodeti kindlasti lõpetada piisavalt kõrgel kohal, et tagada lõpuks pääs EMV III liigasse. See ka õnnestus, liiga võideti. Seega hooajal 2014 osales klubi esimest korda EMV III liigas. III liiga eduka debüüdi tegi MFCI 6. aprillil 2014, kui I vooru mängus võideti Kalevi kunstmurustaadionil võõrustavat meeskonda Tallinna JK Kalev III numbritega 4-2. Esimese hooaja III liigas lõpetas klubi 8. kohaga. Hoolimata III liigasse kindlalt püsimajäämisest otsustati järgmisel 2015 hooajal siiski uuesti mängida IV liiga idatsoonis. Hooajal 2015 saadi IV idatsoonis 2. koht. Pärast hooaega 2015 loobuti Viimsi esindamisest, kuna Viimsi vallalt mitte mingil moel toetust ei saadud. Hooajal 2016 mängiti teist korda III liiga põhjatsoonis, eesmärgiks oli ületada 2014. aasta 8. koht, mis siiski ei õnnestunud ning tuli leppida 9. kohaga. 2017 hooajal mängis MFCI jälle IV liigas ja koliti tagasi ka vanale kodustaadionile Maarjamäe kunstmurul. Sellest hooajast alates kasutatigi võistkonna nimes asumi nimetust Maarjamäe, kodustaadioni asukoha järgi. 2018 hooajal võideti juubelihooaja auks EMV IV põhi/ida liiga napi eduga FC Tallinna ees. See oli klubi teine tsoonivõit IV liigas. 2019 hooajal osales klubi taas III liiga põhjatsoonis, kus saadi klubi läbi aegade kõrgeim koht EMV süsteemis ehk III liiga tsooni 7. koht. 2020 hooaeg IV liigas jäi klubi viimaseks hooajaks.
Kare kaisel

Kare kaisel (Schoenoplectus tabernaemontanii) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv veetaim. Kare kaisel andmebaasis eElurikkus
Alsstarn

Alsstarn (Carex chordorrhiza) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 10–30 cm. Alsstarn andmebaasis eElurikkus
Eristarn

Eristarn (Carex appropinquata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 40–90 cm. Eristarn andmebaasis eElurikkus
Gallia tarn

Gallia tarn (Carex ligerica) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kuulub Eestis II kategooria kaitsealuste liikide hulka. Gallia tarn andmebaasis eElurikkus
Hallikas tarn

Hallikas tarn (Carex canescens) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 20–45 cm. Hallikas tarn andmebaasis eElurikkus
Harilik tarn

Harilik tarn (Carex nigra) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 10–60 cm. Lugatarn andmebaasis eElurikkus
Hirsstarn

Hirsstarn (Carex panicea) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. See on levinumaid tarnaliike Eestis. Taim on 15–45 cm kõrgune, üldilmelt veidi hallikassinised. Isasõied on koondatud tavaliselt ühte eraldi pähikusse varre tipus. Emaspähikud on tavaliselt püstised, pähiku varred on peidus kattelehtede tuppedes. Kasvab mõõdukalt niisketel, niisketel ja märgadel niitudel. Õitseb mais-juunis. Hirsstarn andmebaasis eElurikkus
Jalgtarn

Jalgtarn (Carex rhizina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Jalgtarn andmebaasis eElurikkus
Jõhvtarn

Jõhvtarn (Carex capillaris) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 15–40 cm. Jõhvtarn andmebaasis eElurikkus
Kriminaalromaan (Loodus)

"Kriminaalromaan" on kirjastuse Loodus aastatel 1937–1940 avaldatud kriminaalromaanide sari. Kokku avaldati 43 raamatut. Eesti autoritelt ilmusid Elmar Valmrelt "Ennustus relval" (nr 5; 1937) ja "Ööl vastu 18. oktoobrit" (nr 22; 1938). Eerik Laidsaarelt "Müstiline naisspioon" (nr 25; 1939). Kirjastus Loodus 1920-1940. Tartu Linnaraamatukogu Kirjandusveeb Loodus: Kriminaalromaan.[alaline kõdulink] Tartu Linnaraamatukogu Kirjandusveeb
Jänestarn

Jänestarn (Carex leporina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kõrgus 10–50 cm. Jänestarn andmebaasis eElurikkus
Kahekojane tarn

Kahekojane tarn (Carex dioica) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kahekojane tarn andmebaasis eElurikkus
Kahkjas tarn

Kahkjas tarn (Carex pallescens) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kahkjas tarn andmebaasis eElurikkus
Kallastarn

Kallastarn (Carex riparia) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kallastarn andmebaasis eElurikkus
Rainer Meinart

Rainer Meinart (sündinud 1990) on eesti löökpillimängija. Meinart on olnud Eesti bändide Revolver ja Decode liige ning on tegutsenud ka DJ-na. Lõpetanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi 2009. aastal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2017. Vaadatud 13. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "GAG 91. lend". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2014. Vaadatud 1. aprillil 2011.
Ōsaka metroo

Ōsaka metroo (jaapani keeles 大阪市営地下鉄, Ōsaka-shiei chikatetsu) on Ōsaka linnas töötav metroosüsteem. Selle esimene liin Midōsuji liin avati aastal 1933. Metroo kogupikkus on 129,9 km. Praegu Ōsaka metrool on kaheksa liini ja 125 jaama.
Punane Pilv

Punane Pilv (lakota keeles Maȟpíya Lúta; 1822 – 10. detsember 1909) oli oglala-siuu-indiaanipealik, kes juhtis indiaanlaste edukaimat sõjakäiku Ameerika Ühendriikide vastu, nn Punase Pilve sõda (1866–1868).
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas

Põhjamaade Raamatukogu Ateenas (inglise Nordic Library at Athens, kreeka Βιβλιοθήκη των Βορείων Χωρών στην Αθήνα) on rahvusvaheline arheoloogiaraamatukogu Ateenas. Põhjamaade Raamatukogu Ateenas loodi 1996. aastal Taani Instituudi Ateenas, Soome Instituudi Ateenas, Rootsi Instituudi Ateenas ja Norra Instituudi Ateenas ühisettevõtmisena. Raamatukogus on 40 000 peamiselt Kreeka klassikalise arheoloogia ning Vana-Kreeka ajalugu religiooni käsitlevat trükist. Raamatukogus säilitatakse ka kreeka-ameerika luuletaja ja kunstiajaloolase Nicolas Calasi (1907–1988) arhiivining luuletaja Konstantínos Kavafisega (1863–1933) seotud materjale, mille annetas asutusele 2005. aastal Rootsi konsul Kreetal Finn Ståhl. Raamatukogu koduleht "The Nicolas and Elena Calas Archive". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2011. Vaadatud 7. aprillil 2011. "The C.P. Cavafy Collection". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2011. Vaadatud 7. aprillil 2011. Raamatukogu koduleht (inglise k.)
Tallinna FC Hell Hunt

FC Hell Hunt on 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi. Klubi koduleht
FC Linnugripp

FC Linnugripp on endine Eesti jalgpalliklubi.
Kristiine JK

Kristiine JK on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia. Loosimine toimus 16. juuni 2009. Sulgudes võistkonna liiga tase. 1 JK Kaitseliit Kalev II loobus. 2 Pirita JK Reliikvia loobus. 3 Kiviõli Tamme Auto II loobus. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Meistriliiga (1): Tallinna FC Levadia, JK Tallinna Kalev, Tartu JK Tammeka, Tallinna FC Flora, FC Kuressaare Esiliiga (2): Tallinna FC Flora II, Kiviõli Tamme Auto II liiga (3): Keskerakonna JK, FC Toompea, Tartu FC Metec, Tabasalu Palliklubi, Jõhvi JK Orbiit, FC Elva, FC Nõmme United III liiga (4): FC Otepää, Jõgeva SK Noorus-96, Maardu Esteve, Tallinna FC Olympic, Tallinna FC Hell Hunt, Kohila JK Püsivus, Keskerakonna JK II, Tallinna JK Piraaja, FC Elva II, FC A&A Kinnisvara, Põlva FC Lootos, Kuusalu JK Rada, Koeru SK, FCF Järva-Jaani SK IV liiga (5): Tartu Quattromed, Tallinna FC Twister, Saaremaa JK aameraaS, Väimela FC Aspen, FC Toompea 1994, Tallinna FC Soccernet, Tallinna FC Eston Villa, Tallinna FC HansaNet.ee, Kuusalu JK Rada II, FC Velldoris, Navi Vutiselts, Kristiine JK 4 Navi Vutiselts loobus. 5 Keskerakonna JK II loobus. 6 Keskerakonna JK loobus. 7 Tallinna FC Hell Hunt loobus. 8 Tallinna FC HansaNet.ee loobus. Loosimine toimus 31. märts 2010. Loosimine toimus 15. aprillil 2010. Tallinna FC Flora v Tallinna FC Levadia http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=508 Loositi karikavõistluste avaringi paarid http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=1324 Selgusid karikavõistluste 1/4-finaalide toimumisajad http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=1364 Karikasarja poolfinaalid: Flora - Tammeka, Levadia - Lootus
SESTO (andmebaas)

SESTO on Põhjamaade geenivaramu NordGeni infot koondav andmebaas. Andmebaasi on eelkõige kantud andmed geenipangas leiduvate liikide ja nende omaduste kohta, kuid veebipõhiseid otsinguid saab teha nii NordGeni projektide, raportite, trükiste kui ka fotode kohta. SESTO kaudu saab ka seemneid tellida. SESTO
NordForsk

NordForsk on Põhjamaade Ministrite Nõukogu loodud organisatsioon, mis tegeleb Põhjamaade ühise teaduspoliitikaga ja teadusalase koostöö rahastamisega. NordForsk loodi 1. jaanuaril 2005. Tema eelkäijad olid Põhjamaade teaduspoliitika nõukogu ja NorFA. NordForski tegevust haldab haridus- ja teadusvaldkonna ministrite nõukogu. NordForsk rahastab Põhjamaade teadusuuringuid. Projekti rahastamise eelduseks on vähemalt kolme Põhjamaa või autonoomse territooriumi osalemine. Projektidesse võivad olla kaasatud ka Baltimaad ja Loode-Venemaa. 2011. aasta eelarves on projektidele eraldatud 117 miljonit Norra krooni. Eriprojektidele võidakse raha juurde eraldada. Nordforsk teeb tihedat koostööd Põhjamaade Innovatsioonikeskusega (NIC). Nordforski peakorter asub Oslos. Organisatsiooni direktor on Gunnel Gustafsson. Juhatuses on üks esindaja iga riigi teadusasutusest, kolm esindajat ülikoolidest ja üks äriettevõttest. Vaatlejaliikmed on igast autonoomsest piirkonnast, Baltimaadest, Põhjamaade Ministrite Nõukogust, Põhjamaade innovatsioonikeskusest ja NordForski sekretariaadist. NordForsk toimib koos Põhjamaade Energiauuringute Keskuse ja Põhjamaade Innovatsioonikeskusega Põhjamaade Tippteaduse Algatuse sekretariaadina. NordForsk osaleb Põhjamaade Kompetentsikeskuste rahastamisel. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. mai 2011. Vaadatud 2. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2012. Vaadatud 2. aprillil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Top-level Research Initiative NordForski koduleht NordForsk Strategy 2011–2014
Karvane tarn

Karvane tarn (Carex hirta) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Karvane tarn andmebaasis eElurikkus
John Wilkins

John Wilkins (1. jaanuar 1614 – 19. november 1672) oli inglise kirikutegelane ja filosoof. Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi asutajaid. Ta õpetas nii Cambridge'i Ülikoolis kui ka Oxfordi Ülikoolis. Tema peateos on raamat "An Essay towards a Real Character, and a Philosophical Language" (London, 1668), milles ta töötas välja kunstliku, universaalsusele pretendeeriva tehiskeele.
Keratarn

Keratarn (Carex globularis) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Keratarn andmebaasis eElurikkus
Kevadtarn

Kevadtarn (Carex caryophyllea) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. Kevadtarn andmebaasis eElurikkus
Abaja tänav

Abaja tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Abaja tänav Kihelkonnal Abaja tänav Kuressaares Abaja tänav Narvas Abaja tänav Tallinnas Abaja põik
Kaluri tee

Kaluri tee on tänav mitmes Eesti asulas: Kaluri tee Haabneemes Kaluri tee Kloogarannas Kaluri tee Kuressaares Kaluri tänav Kalurite tänav
Paide Linnameeskond U21

Paide Linnameeskond U21 on Eesti jalgpalliklubi Paide Linnameeskond duubel. Esiliiga 3. koht (1): 2021 Esiliiga B Võitjad (1): 2020 II liiga Võitjad (1): 2014, 2015, 2016 3. koht (1): 2011 III liiga Võitjad (1): 2010, 2013 IV liiga ida 2. koht (1): 2008 Eesti jalgpalliklubide loend Koduleht Paide Linnameeskond U21 Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
EMÜ SK

EMÜ SK ehk Eesti Maaülikooli spordiklubi on ülikooli juures tegutsev spordiklubi. EMÜ SK jalgpall Eesti Maaülikooli SK mängib Saalihoki Meistriliigas Võistkond jalgpall.ee
Ole Stavad

Ole Stavad (sündinud 1. juunil 1949 Ejerstedis) on Taani poliitik, Sotsiaaldemokraatide liige. Aastatel 1980–2007 oli Stavad Folketingi liige. 2006. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Ole Stavad (S) Folketing Põhjamaade Nõukogu koduleht[alaline kõdulink]