laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wendisch Evern

Wendisch Evern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1772 inimest. 4. mail 1945 allkirjastas Saksa delegatsioon Hans-Georg von Friedeburgi juhtimisel Briti välimarssali Bernard Montgomery juuresolekul Timelobergi mäel Deutsch Everni servas dokumendi kolme Loode-Saksamaal tegutsenud Saksa armee tingimusteta alistumisest. See jõustus 5. mail kell 7 hommikul. Alistumislepingu allakirjutamisega jõudis Teine maailmasõda Loode-Saksamaal lõpule. Pärast sõda püstitati brittide poolt mälestusmärk kohas, mida nüüd kutsutakse Victory Hill. Mälestusmärk lammutati 1958. aastal ja ehitati uuesti üles Sandhursti kuninglikus sõjaväeakadeemias. Täna asub paik sõjaväe keelualas ja pole ligipääsetav. 1995. aastal püstitati teine mälestusmärk Timelobergi servale, väljapoole keeluala. Pärast Heinrich Himmleri enesetappu 1945. aasta mais maeti tema keha Wendisch-Everni polügoonil teadmata kohta. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Brietlingen

Brietlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,73 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3507 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Echem

Echem on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 10,72 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1013 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. [1]
Hittbergen

Hittbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 14,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 899 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Hohnstorf

Hohnstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 10,22 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2413 inimest. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lüdersburg

Lüdersburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 18,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 630 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rullstorf

Rullstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 22,82 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1909 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Harju-Jaani kihelkonnapäevad

Harju-Jaani kihelkonnapäevad on ajaloolise Harju-Jaani kihelkonna asulates toimuvad iga-aastased üritused. Päevi on korraldanud MTÜ Tuulekell. 2008 toimusid VII päevad. Päevade raames on toimunud kunstide päevi (Raasikul). http://www.tuulekell.eu/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=36&m_id=157 (vaadatud 22.12.2018)
Lahe Koolipäev

Lahe Koolipäev on Tallinnas igal aastal toimuv noortekonverents; ühtlasi Eesti suurim noortekonverents. Konverentsi korraldab MTÜ Noortekonverentsid. Konverentsi raames toimub konkurss Hea Eeskuju. https://web.archive.org/web/20181223175000/https://noortekonverents.ee/tunnustuskonkursi-hea-eeskuju-peatoetaja-on-olerex/ (vaadatud 22.12.2018) Konverents Facebookis
Williston (LAV)

Williston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Karoo Hooglandi valla halduskeskus. Asula on alguse saanud 1845. aastal rajatud misjonijaamast, mille nime oli Amandelboom (afrikaani keeles 'mandlipuu'). Praeguse nime sai Williston 1883. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willistoni elanikest värvilisi 83,55%, valgeid 9,35%, mustanahalisi aafriklasi 5,55%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83% ja teisi 0,71%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,27% inimesi, koosa keelt 1,29% ja inglise keelt 1,19%. Williston Northern Cape – Namakwa https://census2011.adrianfrith.com/place/367001
Doringbaai

Doringbaai on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Matzikama vallas. Doringbaai asub Atlandi ookeani rannikul. Doringbaai majakas ehitati 1963. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Doringbaai elanikest värvilisi 90,24%, valgeid 6,90%, mustanahalisi aafriklasi 2,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,45% inimesi ja inglise keelt 2,66%. About Doringbaai South Africa. Explore. Experience. Stay https://census2011.adrianfrith.com/place/160013
Coffee Bay

Coffee Bay (afrikaani keeles Koffiebaai) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas. Coffee Bay asub India ookeani rannikul. Tõenäoliselt on Coffee Bay saanud nime selle järgi, et seal sõitis 1893. aastal madalikule kohviubade laadungiga laev. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coffee Bay elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,26%, valgeid 20,93%, värvilisi 3,49% ja teisi 2,71%. Koosa keelt pidas emakeeleks 65,50% inimesi, inglise keelt 22,87% ja afrikaani keelt 7,36%. [http://southafrica.co.za/coffee-bay.html Coffee Bay, Eastern Cape, South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/294453
Assisi

Assisi on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis. Assisi on ehitatud Subasio mäe nõlvadele. Ta on tuntud Püha Franciscuse (1182–1226) linnana. San Francesco d'Assisi basiilika (ehitatud 1228–1253) kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Alumises kirikus võib näha Cimabue ja Giotto di Bondone freskosid. Kirikus asuvad Püha Franciscuse säilmed. San Rufino katedraal 12. sajandist; seal ristiti keiser Friedrich II. Santa Chiara kirik Santa Maria degli Angeli kirik San Pietro kirik, ehitatud 10. sajandil benediktiinide poolt. Palazzo dei Priori, Assisi raekoda. Palatso ehitati 14. sajandi esimesel poolel ja alates sellest ajast on seal asunud linnavalitsus. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Assisi valla ametlik koduleht (itaalia keeles)
Elliot (LAV)

Elliot on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Sakhisizwe vallas. Elliot on asutatud 1885. aastal, linnaõigused sai 1911. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ellioti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,93%, valgeid 2,73%, värvilisi 2,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,31%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,06% inimesi, afrikaani keelt 4,49%, inglise keelt 4,45% ja viipekeelt 1,71%. History Elliot Town https://census2011.adrianfrith.com/place/285001
Alexander Gerst

Alexander Gerst (sündinud 3. mail 1976 Künzelsaus Baden-Württembergi liidumaal) on saksa geofüüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 2009. aastal ja ning ta on kaks korda kosmoses käinud. Aastatel 2001–2003 õppis Gerst Uus-Meremaal Wellingtoni Victoria ülikoolis maateaduste magistriõppes. Gerst oli maist-novembrini 2014 Rahvusvahelise Kosmosejaama 40./41. ekspeditsiooni ja juunist-detsembrini 2018 56. ekspeditsiooni liige ning 57. ekspeditsiooni komandör. Ta on kosmoses viibinud 362 päeva. "Alexander Gerst". ESA. Vaadatud 23. detsember 2018. Gerst, Alexander (1. jaanuar 2003), Temporal Changes in Seismic Anisotropy as a New Eruption Forecasting Tool (inglise), DOI:10.26686/wgtn.16910776.v1, vaadatud 15. mail 2023 "ESA astronaut Alexander Gerst returns to Earth - for the second time". ESA. Vaadatud 23. detsember 2018.
Napier (LAV)

Napier on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas. Napier on asutatud 1838. aastal. Linn on saanud nime Kapi koloonia kuberneri Sir George Napier' järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Napier' elanikest värvilisi 66,56%, valgeid 21,76%, mustanahalisi aafriklasi 10,58%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,62%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,36% inimesi, inglise keelt 10,98% ja koosa keelt 5,89%. Napier South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/173001
Skaleeritavus

Skaleeritavus (inglise keeles scalability) on süsteemi, mudeli, funktsiooni omadus tulla toime suurenenud töökoormusega. See on põhimõte, et süsteem peab olema laiendatav (või taandatav) nii, et antud vajadused saaksid võimalikult optimaalselt rahuldatud. Skaleeritavuse näiteid: kui hästi riistvarasüsteem toimib kasutajate arvu suurenemisel; kui hästi tuleb toime andmebaas suurenenud päringute arvu korral; kui hästi töötab operatsioonisüsteem erinevate riistvaraliikide korral. Meetodid ressursside lisamiseks konkreetsetes rakendustes, süsteemides jmt. Horisontaalne skaleeritavus – eraldatakse eraldi sõlmed süsteemi eri kihtide jaoks. Näiteks veebiserveri süsteemi kolmekordsel laiendamisel võivad süsteemi arhitektid klastrisse seadistada sadu väikseid arvuteid, et saavutada nende koondvõimsust, mis ületab sageli ühe traditsioonilise protsessoriga arvuti võimsuse. Vertikaalne skaleeritavus – eraldatakse eraldi sõlmed süsteemi eri kihtide jaoks , füüsiliste ressursside (protsessori võimsus, mälumaht) suurendamine. Näiteks CPU-de või mälu lisamine ühele arvutile. "Scalability". Vaadatud 23.12.2018. "Riigi IT arhitektuur" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11.01.2021. Vaadatud 23.12.2018. "Gartner IT Glossary > scalability". Vaadatud 23.12.2018. "Hajusüsteemid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24.12.2018. Vaadatud 24.12.2018. "Scalability". Vaadatud 24.12.2018.
Elva palvela

Elva palvela on baptisti palvela Tartu maakonnas Elvas. Palvela projekteeris Priit Kaljapulk. Palvela valmis 1984. https://web.archive.org/web/20160710143521/http://ekklesia.ee/kuulutaja/2009/august2009.htm#3 (vaadatud 22.12.2018) http://www.ekklesia.ee/kuulutaja/2009/august2009.htm#3
Jamestown (Lääne-Kapimaa)

Jamestown (ka Webersvallei) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas. Jamestown on asutatud 1902. aastal Blaauwklippeni farmi territooriumile. Linn on saanud nime kooliõpetaja James Rattray (u. 1795–1864) järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest värvilisi 84,79%, valgeid 10,92%, mustanahalisi aafriklasi 3,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,46% ja teisi 0,53%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,75% inimesi ja teisi keeli 7,50% inimesi. Jamestown Stellenbosch Travel https://census2011.adrianfrith.com/place/167026
Jamestown (Ida-Kapimaa)

Jamestown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas. Jamestown on asutatud 1874. aastal, linnaõigused sai 1943. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jamestowni elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,99%, värvilisi 1,91%, valgeid 1,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,64%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,71%, afrikaani keelt 2,24%, inglise keelt 1,59% ja sotho keelt 1,40%. https://census2011.adrianfrith.com/place/288004
Aarja vennaskond

Aarja vennaskond (inglise keeles Aryan Brotherhood, tuntud ka kui AB või Brand) on Ameerika Ühendriikides tegutsev valgete vanglajõuk ning kuritegelik ühing, millel on kokku 15 000 – 20 000 liiget.[viide?] Föderaalse Juurdlusbüroo andmetel moodustavad Aarja vennaskonna liikmed kaduvväikse osa USA vanglate elanikest, kuid on vastutavad ebaproportsionaalselt suure osa vanglamõrvade eest.[viide?] Jõugu sissetulekuallikad on sarnaselt teiste taoliste organisatsioonide omadega peamiselt uimastikaubandus, väljapressimine, vanglaprostitutsioon ja palgamõrvad. Aarja vennaskonna organiseeritus erineb vanglate lõikes, üldiselt juhib vangla sees jõugu tegevust 12-meheline nõukogu, mille kolm liiget on teistest kõrgemad. Vennaskonnal on teiste jõukudega nii sõbralikke kui ka vaenulikke suhteid, peamiseks liitlaseks on ühing Aryan Nations. Aarja vennaskonna sümboolika hulka kuuluvad näiteks ristikheinalehed ja haakristid. Jõuguga ühinemisel peavad liitujad tõotama, et on valmis mõrvama mustanahalise või latiinost vangi.[viide?]
De Hoop

De Hoop on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas. De Hoop on asutatud 1908. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Hoopi elanikest värvilisi 71,33% ja valgeid 28,67%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 99,34% inimesi ja suulu keelt 0,66%. https://census2011.adrianfrith.com/place/178007
Dysselsdorp

Dysselsdorp on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Oudtshoorni vallas. Dysselsdorp on saanud alguse 1838. aastal asutatud misjonijaamast. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dysselsdorpi elanikest värvilisi 94,91%, mustanahalisi aafriklasi 3,94% India või Aasia päritolu inimesi 0,40%, valgeid 0,37% ja teisi 0,39%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,62%, inglise keelt 1,44% ja tsvana keelt 0,82%. Dysselsdorp e-Centre Cape Access https://census2011.adrianfrith.com/place/178003
Hauka laat

Hauka laat on Võru maakonnas Antslas toimuv laat. Nimi Hauka on Antsla asula varasem nimi. Vana-Antsla mõisa laada kohta on teateid alates Vene keisririigi ajast. Nime "Hauka laat" kasutatakse esimest korda 20. märtsil 1903. Eesti esimesel iseseisvusajal toimus laat Antsla alevis. Nõukogude aja alguses laata ei toimunud. Laata hakati uuesti korraldama 1960. aastate lõpust. https://haukalaat.ee/ajalugu/ (vaadatud 22.12.2018) Koduleht
Pearly Beach

Pearly Beach on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas. Pearly Beach asub Atlandi ookeani rannikul. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearly Beachi elanikest mustanahalisi aafriklasi 48,27%, valgeid 39,06%, värvilisi 11,90% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 45,53%, koosa keelt 44,28% ja inglise keelt 9,13%. https://census2011.adrianfrith.com/place/172025
Omanikujärelevalve

Omanikujärelevalve on ehitusseadustikust tulenev tellija kohustus teha ehitamise üle kontrolli. Ehitusloakohustusliku ehitise rajamisel või ehituskohustusliku tee ehitamisel on tellijal kohustus kaasata ehitusprotsessi kvalifikatsiooniga pädev isik, kes kontrollib ehitamist. Omanikujärelevalve tegija peab olema erapooletu isik. Ta ei tohi olla järelevalve aluse ehitise ehitaja ega olla seotud nende isikute ja ettevõtetega, kelle üle ta järelevalvet teeb. Omanikujärelevalve tegemisega kehtib töövõtja vastutus, seda ei piirata ega ka välistata. Omanikujärelevalve õigused ja kohustused määrab ehitusseadus. Ehituse omanikujärelevalve tegemise kord on vastu võetud majandus- ja taristuministri määrusega. Määruse "Omanikujärelevalve tegemise kord" kohaselt tehakse omanikujärelevalvet kuni ehitise kasutusteatise esitamiseni või kasutusloa saamiseni, teede ehitusel vastuvõtmiseni. Omanikujärelevalve tegija peab olema ehitajatest sõltumatu isik, ning kui esineb valdkondi, mille puhul omanikujärelevalve tegijal puudub pädevus ja tuleb kaasata teisi isikuid, siis peab ta sellest teavitama tellijat. Kui omanikujärelevalvet teeb ettevõte, peab ta esitama vastutava pädeva isiku andmed nii omanikule kui ka ehitajatele. Kui vastutajaid on üle ühe, peab omanik teatama ehitajale igaühe vastutava valdkonna. Omanikujärelevalvet ei pea tegema kvalifitseeritud pädev isik väikeehitise (ehitusealune pind kuni 60 m2 ja kõrgus kuni 5 m), üksikelamu, aiamaja, suvila, taluhoone ja ehitamise teenindamiseks vajaliku rajatise ehituse korral. Nendel juhtudel võib omanik olla ise järelevalve tegija, aga järelevalvet ei tohi tegemata jätta. Omanikujärelevalve tegija kohustus on kontrollida (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015): ehitamise aluseks oleva projekti ja ehitusloa saamiseks esitatud projekti vastavust; ehitusprojekti nõuetele vastavust ja ehitamise ajal ehitamise nõuetele vastavust; ehitamise korrektset dokumenteerimist. Võtab vastu kaetud tööde akte ja kontrollib töö vastavust ehitusprojektis olevaga, vajaduse korral lükkab kaetud tööde aktid tagasi ja esitab ettekirjutused; ehitaja nõuetekohast ettekirjutuste täitmist; ehitamisel kasutatava materjali kvaliteeti; ehitamise käigus tekkinud puuduseid, neist teavitama omanikku ja ehitajat ning esitama ülesanded puuduste kõrvaldamiseks. Omanikujärelevalve tegijal on õigus nõuda (Omaniku järelevalve tegemise kord, 2015): ehitusprojekti viimist vastavusse seadusest ja lepingutest tulenevate nõuetega; ehitajalt iga materjali, toote ja seadme sertifikaati ning olemasolul kasutusjuhendit; ehitajalt ehitustööde korrektset dokumenteerimist; seadme, toote ja materjali asendamist nõuetele mittevastamise korral; nende tööde ümbertegemist, mis ei vasta lepingule; ehitustööde peatamist. Ehitusseadustik, (2015). Riigi Teataja I, 1; Riigi Teataja I, 29.06.2018, 10. Tartu Arhitektuuribüroo. (s. a.). Omanikujärelevalve. Omanikujärelevalve tegemise kord, (2015). Riigi Teataja I, 03.07.2015, 27.
Mihklilaat

Mihklilaat on mihklipäeva paiku korraldatav laat. Pärast Eesti taasiseseisvumist on suuremaid mihklilaatasid korraldatud näiteks Valga maakonnas Valgas, Pärnu maakonnas Mihklis (Mihkli laat). "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 22.12.2018)
Abbotsdale

Abbotsdale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abbotsdale'i elanikest värvilisi 95,30%, mustanahalisi aafriklasi 4,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,85% inimesi, inglise keelt 3,08% ja koosa keelt 2,68%. https://census2011.adrianfrith.com/place/164018
Poorten

Poorten on Kölni lähedalt Neussist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Matthias Poorten (u 1585−1641), Tallinna raehärra, kaupmees Caspar Poorten (1618−1673), Narva raehärra, kaupmees Matthias von Poorten (1642−1718), Tallinna asehaldur, Eestimaa ökonoomiadirektor Hermann Poorten (1655/1665−1704), Narva raehärra, kaupmees Matthias Poorten (1656−1704), Narva raehärra, kohtufoogt Ulrich Poorten (u 1665–1692), Narva Jaani koguduse esimene pastor Matthias Ulrich Poorten (1698–1775), Riia raehärra, kaupmees Georg Poorten (1731–1799), Riia Jeesuse, Biķernieki, Salasmuiža ja Katlakalnsi pastor Johann Andreas Poorten (1767−1854), Sigulda ja Piņķi pastor Woldemar Alexander Poorten (1804–1864), Riia raehärra Eestimaa: Kulina (Kullina, tollal Lechtigall) (u 1627–1634), Maidla (Tockumbeck) (1665–?, tehing ei jõustunud, pandivaldus), Nabala (Nappel) (oli 1696, rendivaldus) Liivimaa läti distrikt: Rucka (Würzenberg) (1866−enne 1892), Salasmuiža (Holmhof) (XVIII sajandi lõpp, rendivaldus), Strazdumuiža (Trastenhof) (1801−1803) Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1930. Lk 790-791 [1]. Poorteni suguvõsa aadliliin Poorteni suguvõsa genealoogia
211 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | 210. aastad eKr | 200. aastad eKr | 190. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 214 eKr | 213 eKr | 212 eKr | 211 eKr | 210 eKr | 209 eKr | 208 eKr | ► | ►► 211. aasta eKr ehk ab urbe condita DXLIII (543). Teine Puunia sõda Rooma vallutas Capua tagasi Teises Capua lahingus. Hannibal ante portas Roomas võetakse kasutusele hõbemündid (denaarid). ... Publius Cornelius Scipio, Rooma poliitik Gnaeus Cornelius Scipio Calvus, Rooma poliitik
Komaggas

Komaggas on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas. Komaggas on asutatud misjonijaamana 1829. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kommaggasi elanikest värvilisi 95,57%, mustanahalisi aafriklasi 2,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83%, valgeid 0,45% ja teisi 0,74%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,76%, viipekeelt 1,03% ja koosa keelt 0,64%. https://census2011.adrianfrith.com/place/364014
Vastseliina maarahva laat

Vastseliina maarahva laat (ka Maarahva laat) on Võru maakonnas Vastseliinas toimuv rahvusvaheline laat. Esimene laat toimus 1995. https://web.archive.org/web/20171007203228/http://www.vastseliina.ee/laat/home (vaadatud 22.12.2018) Vastseliina Maarahva Laada koduleht Laadast Vastseliina valla kodulehel
Nienburg/Weser

Nienburg (ametlikult Nienburg/Weser) (alamsaksa Nienborg, Neenborg või Negenborg) on linn ja Nienburgi kreisi keskus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Linna pindala on 64,45 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 602 inimest. Nienburg asub Weseri jõe ääres, umbes 55 km Bremenist kagus ja 45 km Hannoverist loodes. Nienburg on Kesk-Weseri piirkonna suurim linn. Nienburgis on järgmised kvartalid: Erichshagen Holtorf Langendamm Schäferhof/Kattriede Nordertor Leintor Lehmwandlung Alpheide Peamine põhjus, miks Nienburg sai tekkida ja Kesk-Weseri piirkonna suureks linnaks areneda, oli selle asukoht mugavas koolmekohas Weseri jõel, mis koondas paika mitu kaubateed. Juba 1025. aastal oli paik tuntud kui Negenborg ('uus linnus'). 1215. aastal hakati seda kutsuma linnaks, civitas, kui Hoya krahv Heinrich I pani aluse oma valitsejasoole. Aastatel 1582–1866 hoidsid krahvkonda enda kontrolli all Welfi Braunschweig-Lüneburgi hertsogid, välja arvatud Napoleoni Prantsusmaa võim aastatel 1803–1813. Endine eeslinn Wölpe viitab Wölpe krahvidele ja nende linnusele. Dendermonde, Belgia Las Cruces, New Mexico, Ameerika Ühendriigid Viciebsk, Valgevene Bartoszyce (endine "Bartenstein"), Poola Nienburg (Saale), Saksamaa Heinrich Lübbe (1884–1940), insener Lutz Meyer-Gossner (1936–), Bundesgerichtshofi kohtunik aastatel 1983–2001 Volker Finke (1948–), jalgpallikohtunik (16 aastat FC Freiburgi eest) Susanne Schröter (1957–), etnoloogiaprofessor Carsten Sieling (1959–), Saksa poliitik (SPD), Bremeni linnapea ja senati president Maja Maranow (1961–2016), näitleja Levent Ayçiçek (1994–), jalgpallur Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Nienburg.de
Asta Vender

Asta-Juliette Vender (kuni 1935. aastani Asta-Juliette Sahkenberg; 1935–1939 Asta-Juliette Salurand; 1. september 1916 Tallinn – 26. märts 2014) oli eesti raamatuillustraator. Tema elutöö oli peamiselt lastekirjanduse illustreerimine. Asta Vender õppis Tallinna 18. algkoolis ja Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis. 1944. aastal astus ta Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1950. aastal graafika erialal. Pärast Kunstiinstituudi lõpetamist suunati ta tööle lasteajakirja Pioneer kunstiliseks toimetajaks, ühtlasi tegi ta kirjastusele illustreerimistöid. 1952. aastal loobus täiskohaga ajakirjatööst ning jätkas Kunstnike Liidu liikme ja vabakutselise kunstnikuna raamatuid illustreerides. Aastatel 1965–1969 töötas kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetuse juhatajana, jätkates õhtuti raamatute illustreerimist kuni tervise halvenemiseni. 1969. aastast oli Asta Vender taas vabakutseline. Kunstniku piltidega on ilmunud üle 200 lasteraamatu, sealhulgas "Sõnni Siim", "Timbu-Limbu", "Himplike ja Pimplike". Asta Vender esitles õuelugusid Asta Vender – tegelikult ei oleks temast pidanud kunstnikku saama Teeneka raamatuillustraatori Asta Venderi isikunäitus Ilmar Palli. Asta Vender: Igav pole mu elu mitte kunagi olnud, Maaleht, 22. oktoober 2009