laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liana Zeigo

Liana Zeigo (Liana Kolodinskaja; sündinud 12. novembril 1985 Võrus) on Eesti laulja. Ta oli ansambli Pariis asutaja ja Paha Polly solist. Zeigot on inspireerinud Tõnu Trubetsky, Debby Harry ja Joan Jett.[viide?] Liana Zeigo lõpetas 2004. aastal Lähte Ühisgümnaasiumi meediakallakuga humanitaarklassi ja suundus sama aasta sügisel Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda eesti ja soome-ugri keeleteadust õppima. Ülikoolis õppimise kõrvalt töötas Tartus Alo TV-s uudistetoimetaja ja diktorina. Lõpetanud Tartu Ülikooli 2007. aastal, läks Liana Zeigo tööle Järvamaale eesti keele ja kirjanduse õpetajaks. Oma õpetajakarjääri jooksul on Liana juhendanud luule- ja näiteringe ning andnud huvilistele kitarritunde. 2009. aastal lõpetas Liana Zeigo Tartu Ülikooli täiendkoolituse pedagoogika erialal.[viide?] Liana Zeigo töötas raadios Elmar muusikatoimetaja ja saatejuhina aastatel 2013–2019.[viide?] Lauljana sai Liana Zeigo tuntuks 2005. aastal, mil ta kirjutas eesti bändile Paha Polly laulu "Naerame". Laul sai kuulsaks, sest kõlas Statoili telereklaamis.[viide?] Paha Polly loodi Võrus 2005. aastal ja esialgu mängiti tuntud poprock-bändide, nagu näiteks Nirvana, kavereid. Pahasse Pollysse kutsusid Liana Zeigo selle asutajaliikmed Alari Uibo ja Harry Ruotsi. Ajapikku hakkas Liana bändile ise lugusid kirjutama. Lisaks laulule "Naerame" on tema kirjutatud näiteks "Ma olen Tartu", "Külm detsember", "Mu valgus" ning "Tule ja leia".[viide?] Maria Stuart loodi pärast Paha Polly laialiminekut aastal 2013. Bänd on avaldanud lood "Luuraja", "Emotsioonid" ja "Peegelpildis". Ansamblisse kuuluvad veel Meelis Tisler, Margus Sekk, Hanna-Roosi Karro ja Hans K. Pikani.[viide?] Võilillepõllul naerame, naerame, naerame... Õhtuleht, 17. jaanuar 2009 Läägeid laule emakeeleõpetajalt ei tule[alaline kõdulink] Järva Teataja, 15. märts 2008 "Paha Polly" koduleht
Konn-kuningapoeg

"Konn-kuningapoeg" (AT 440) on imemuinasjuttude hulka kuuluv rahvusvaheliselt tuntud muinasjututüüp. Seda tüüpi esindab Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi 1857. aastal ilmunud kogumiku "Die Kinder- u. Hausmärchen" esimene jutt "Konn-kuningas ja Raudne Heinrich" (Der Froschkönig oder der eiserne Heinrich), mida peetakse Euroopas selle tüübi kõige tuntumaks näiteks. Tüübiga on seotud ka Disney stuudio 2009. aastal valminud täispikk multifilm "Printsess ja konn", mis põhineb Ameerika Ühendriikide lastekirjaniku Elizabeth Dawson Bakeri 2002. aastal ilmunud romaanil "The Frog Princess".
Iwan Thomas

Iwan Gwyn Thomas (sündinud 5. jaanuaril 1974) on Suurbritanniat esindanud Walesi kergejõustiklane (400 m ja 4×400 m jooksja). 1996 hõbemedal 4×400 m teatejooksus (2.56,60) 1997 maailmameister 4×400 m teatejooksus (2.56,65) 1998 Euroopa meister 400 m jooksus (44,52) ja 4×400 m teatejooksus (2.58,68) 400 m jooks – 44,36, 13. juuli 1997, Birmingham. Iwan Thomas Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Aime Aarmaa

Aime Aarmaa (sündinud 18. augustil 1960 Kohtla-Järvel) eesti raamatukogutöötaja. Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli aastal 1978, Tallinna Pedagoogilise Instituudi aastal 1985. Ta on 2004. aastast Kohtla-Järve Keskraamatukogu direktor.
Wenzel I (Saksi-Wittenberg)

Wenzel I (umbes 1337 – 15. mai 1388 Celle) oli Saksi-Wittenbergi hertsog Askania dünastiast. Ta valitses aastatel 1370–1388 ning oli Saksa-Rooma riigi kuurvürst ja Lüneburgi vürst. 23. jaanuaril 1376 abiellus Wenzel Padua krahvi tütre Cäciliaga. Neil olid järgmised lapsed: Rudolf III Wenzel (suri aastal 1402) Erich (suri lapsena) Anna (suri aastal 1426), oli abielus Braunschweig-Wolfenbütteli vürsti Friedrich I-ga Albrecht III (suri aastal 1422) Margarete, oli abielus Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Bernhard I-ga
Krasnõi Lutš (Pihkva oblast)

Krasnõi Lutš on alev Venemaal Pihkva oblastis Bežanitsõ rajoonis, Polisto külaasunduse keskus. Asub 204 km Pihkvast kagu pool. Asula tekkis 1905. aastal rajatud klaasivabriku juurde. 1958 sai aleviks. Q126684906
Zapljusje

Zapljusje on alev Venemaal Pihkva oblastis Pljussa rajoonis. Asub Pljussa jõe ülemjooksul 102 km Pihkvast kirdes. Zapljusjel on alevi staatus alates 1961. aastast. Asula peamine tööstusharu on turbatootmine. Q126684906
Ұ

Ұ (ұ) on kirillitsa täht, mida kasutatakse kasahhi keeles. See hääldub /u/.
Ӝ

Ӝ (ӝ) on kirillitsa täht, mida kasutatakse udmurdi keeles. Täht on saadud kirillitsa tähele ж treema lisamisel. Udmurdi tähestikus on see üheksas täht. See hääldub helilise postalveolaarse afrikaadina [ʤ]. ӟ ӵ
Tuulelipp

Tuulelipp on kõrgesse paika, tavaliselt hoone katusele, torni või masti tippu paigutatud seadeldis, mis pöördub tuule jõul, näidates tuule suunda. Beauforti skaalal, mis määratleb tuule tugevuse, vajab tuulelipp liikumahakkamiseks kahepallist ehk kerget tuult. Aegade jooksul on tuulelipud võtnud kõikvõimalikke fantastilisi vorme. Lääne-Euroopa kristlikel kirikutel on levinud kukekujulised tuulelipud. Üks maailma suuremaid tuulelippe on Yukoni transpordimuuseumis Kanadas Whitehorse'i rahvusvahelise lennujaama kõrval – selleks on endine transpordilennuk Douglas DC-3. Guinnessi rekordite raamatu andmeil on suurim tuulelipp siiski Tío Pepe šerri reklaam Hispaanias Jereze linnas. Eesti tuntuim tuulelipp on Tallinna raekoja torni tipus paiknev Vana Toomas, mida Tallinna ühe sümbolina on kujutatud paljudel suveniiridel. Tartus on tähelepanu pälvinud Ivar Feldmanni sepistatud hansakogekujuline tuulelipp Lennuk, mis asetseb 2003. aastal üle Emajõe rajatud Turusilla masti tipus. Tuulelipuna kasutatav transpordilennuk Douglas DC-3 Kanadas, Yukoni transpordimuuseumis Tallinn, Lai 19 Tallinn, Lai 27 Tallinn, Pikk 29 Tallinn, Pikk 37 Vao mõisa aida tuulelipp Tuulelipp Amandus Adamsoni Ateljeemuuseumi katusel
Kahemehesaag (album)

"Kahemehesaag" on Riho Sibula 2011. aastal ilmunud album, mis salvestati Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia stuudios 22.–25. augustil samal aastal. Meeles ja keeles 2:40 Naga nuga 3:18 Möönan 3:42 ... 0:17 Uskmatuse vaev 3:01 Kõik küla läks 2:21 Mets on rohkem kui mõistame mõõta 2:30 Tähesära 3:37 ... 0:14 Sangaga tõde 1:38 Aed 8:06 Videvik 6:00 ... 0:29 Pisitasa 3:05 Riho Sibul – kogu muusika, laul ja pillimäng Vladislav Koržets – kõik sõnad, luuletus ja epigrammid Mari Kaljuste – kujundus ja fotod Rainer Koik – salvestus ja kokkumäng Arvo Urb – lõppviimistlus Kahemehesaag andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Albertville

Albertville [albär'vill] on linn Prantsusmaa kaguosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus Isère'i jõe kaldal. Linna kõrgus merepinnast on umbes 335 meetrit. Linna halduspiiresse kuuluvad alad, mille kõrgus merepinnast on 325–2030 m. Linn on nime saanud Sardiinia kuninga ja Savoia hertsogi Carlo Alberto järgi, kes selle 1836 asutas. Ta asutas selle keskaegse linna Conflansi kohale ja seetõttu on linnas isegi 14. sajandist pärinevaid ehitisi. Linna tööstuse moodustavad paberitehased ja hüdroelektrijaam. Turism ei ole linnas nii arenenud kui tööstus. Vaade linnale Albertville'i plaan ja teda ümbritsevad vallad Albertville'is toimusid 1992. aasta taliolümpiamängud. Osa olümpiarajatisi kohandati hiljem muuks otstarbeks. Albertville'i sõpruslinnad on Kanadas asuvad Sainte-Adèle ja Vancouver ning Saksamaal Baden-Württembergis asuv Winnenden. Neist Vancouveris toimusid 2010. aasta taliolümpiamängud. Winnenden, Saksamaa Aosta, Itaalia Sainte-Adèle, Kanada Poprad, Slovakkia Populations légales 2021  Albertville – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Friedrich I (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Friedrich (u 1357 – 5. juuni 1400 Kleinenglis) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna valitseja aastast 1373. Friedrich abiellus aastal 1386 Saksi-Wittenbergi hertsogi Wenzel I tütre Annaga (suri aastal 1388). Abielust sündis kaks tütart: Katharina (suri u aastal 1439); Anna (suri aastal 1432), oli abielus Tirooli hertsogi Friedrich IV.
Bernhard I (Braunschweig-Lüneburg)

Bernhard (1358. ja 1364. aasta vahel – 11. juuni 1434 Celle) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, kes valitses mitut Braunschweig-Lüneburgi vürstkonda. Seda Welfide dünastia hertsogit peetakse Lüneburgi teise liini esimeseks liikmeks. Bernhard abiellus aastal 1386 Saksimaa kuurvürsti Wenzel I tütre Margaretega. Neil oli kolm last Otto Lombakas (suri aastal 1446) Friedrich Vaga (suri aastal 1478) Katharina (suri aastal 1429)
Sünnitoetaja

Sünnitoetaja ehk doula (kreeka doula 'ümmardaja, toetaja' (s.o naine, kes teenib teist naist)) on treenitud isik, kes pakub psühholoogilist ja emotsionaalset tuge teisele naisele ta raseduse ja sünnituse, aga ka sünnitusjärgsel ajal. Eesti Sünnitoetajate Ühendus Sünnitaja vajab teenijannat www.dona.org http://doula.org.uk/content/what-doula www.mothersdoula.com www.vegfamily.com/vegan-pregnancy/hiring-a-doula.htm
Sophie Tieck

Anna Sophia Tieck (abielunimega ka Sophie Bernhardi ja Sophie von Knorring, 28. veebruar 1775 Berliin – 1. oktoober 1833 Tallinn) oli saksa luuletaja ja näitekirjanik. Sophie Tieck on maetud Kopli kalmistule. Sophie Tiecki abielust Saksa keeleteadlase ja kirjaniku August Ferdinand Bernhardiga (1769–1820) sündis poeg Felix Theodor von Bernhardi (1802–1885), kes oli Preisi diplomaat ja kirjanik, abiellus Adam Johann von Krusensterni tütrega ning kellelt ilmus muuhulgas kindral Karl Wilhelm von Tolli elulooraamat. 1810. aastal abiellus Sophie Tieck Järvamaa Koeru kihelkonna Aruküla ja Ervita (aastast 1828) mõisniku Karl Georg von Knorringuga (1773–1841). "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 82, Lk. 104-105 Sophie Tieck Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Heinrich I (Braunschweig)

Heinrich I (ladina Henricus, suri 14. oktoobril 1416), kutsutud Heinrich Leebeks, Braunschweig-Lüneburgi hertsog, oli koos oma venna Bernhardiga aastatel 1388 kuni 1409 Lüneburgi vürst ning aastatel 1400 kuni 1409 ka Wolfenbütteli vürst, ja aastast 1409 kuni oma surmani Lüneburgi ainuvürst. Heinrich abiellus aastal 1388 Pommeri hertsogi Wartislaw VI tütre Sophiega (suri aastal 1406). Abielust sündisid järgmised lapsed: Wilhelm Võidukaks (u. 1392–1482) Katharina (suri aastal 1442), oli abielus Saksi kuurvürsti Friedrich I-ga Heinrich abiellus aastal 1409 Hesseni maakrahvi Hermann II tütre Margarethega (u. 1389–1471). Abielust sündis üks teadaolev laps: Heinrich Rahumeelne (u. 1411–1473)
Kaarli Aluoja

Kaarli Aluoja (enne eestistamist 4. augustil 1936 Karl Otto; 20. juuni 1899 Toila – 4. veebruar 1975 Viljandi) oli eesti näitleja ja lavastaja. Ta õppis 1916–1918 Tallinna Kunsttööstuskoolis, läks 1918 Vabadussõtta ja oli kuni 1921. aastani sõjaväes. Aastal 1924 lõpetas Draamastuudio teatrikooli I lennu ja oli üks Draamastuudio Teatri asutajaid (teater avati 1925. aastal). Kaarli Aluoja oli kogu eesti teatri tarvis olulise A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" romaani lavainterpretatsioonidele alusepanija. Andres Särevi dramatiseeringutega viis Kaarli Aluoja lavastajana orbiiti näitlejaloomingu, kus teatrilukku jäid Draamastuudio Teatris 1932. aasta "Vargamäest" Pearuna Johannes Kaljola, aga ka 1934. aasta "Abielu ja armastuse", hiljem "Karini ja Indreku" lavastustega Lisl Lindau Karin ja tema enda napp, kuid sügav Indrek Paas ja Arno Suuroru Köögertal. Draamastuudio Teatris töötas Kaarli Aluoja kuni 1934. aastani. Kui 1935. aastal sai Vanemuise teatri juhiks Otto Alev, siirdus Kaarli Aluoja Vanemuisesse draamajuhiks. Tema võttis Vanemuisesse tööle ka sellised legendaarsed mehed nagu Kaarel Irdi ja Helend Peebu. Lisaks kujunes just sel perioodil Vanemuisest mitmežanriline teater. Aastal 1941 oli ta sunnitud näitejuhi kohalt taanduma, sest oli võidelnud Vabadussõjas ja olnud Kaitseliidu liige. Aastatel 1941–1944 ja 1945–1948 töötas Eesti Draamateatris ja 1944–1945 oli taas Vanemuises lavastaja. Nõukogude ajal töötas peamiselt teatripedagoogina. 2009. aastal avati Virumaal Toila Altkülas tema mälestuskivi. Karl Otto sündis Toilas Aluoja talus Juuli ja Nigulas Otto pojana. Ta oli Kaljo Kiisa ema tädipoeg. Haan, Kalju, Mälestuseks. Eesti Päevaleht, 18. juuni 1999. Kaarli Aluoja. Eesti Entsüklopeedia.
Heinrich II (Braunschweig)

Heinrich (1411 – 7. detsember 1473), kutsutud Rahumeelseks (ladina Henricus Pacificus, saksa Heinrich der Friedfertige), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, valitses Braunschweig-Lüneburgi mõlema osa üle. Heinrich abiellus aastal 1436 Kleve hertsogi Adolf II tütre Helenega (1423–1471). Neil oli vaid üks laps: Margarete (1450–1509), oli abielus Hennebergi krahvi Wilhelm III-ga
549

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 545 | 546 | 547 | 548 | 549 | 550 | 551 | 552 | 553 | ► | ►► 549. aasta (DXLIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 549 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Algas kolmas Rooma piiramine. ... ... Theudigisel, läänegootide kuningas
518

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 514 | 515 | 516 | 517 | 518 | 519 | 520 | 521 | 522 | ► | ►► 518. aasta 9. juulil sai Anastasius I järel Ida-Rooma keisriks Justinus I Maavärin hävitas Scupi linna (tänapäeva Skopje). Anastasius I, Ida-Rooma keiser David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Otto IV (Braunschweig-Lüneburg)

Otto IV, tuntud ka kui Otto Kõverjalg või Otto Lombakas (suri aastal 1446), oli aastast 1434 kuni oma surmani Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst. Otto IV abiellus aastal 1425 Elisabeth von Eversteiniga (sündinud enne 1415, surnud 1468) ja neil sündis tütar. Welfide dünastia koduleht
488

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 484 | 485 | 486 | 487 | 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | ► | ►► 488. aasta Theoderich Suur sai idagootide kuningaks. Vana-Rooma konsuliteks olid Dynamius ja Sifidius. ... Leontius, Ida-Rooma vastukeiser ...
Türkmeeni keel

Türkmeeni keel (türkmeeni keeles türkmen dili, түркмен дили) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, Türkmenistani riigikeel. Seda kõnelevad Türkmenistanis ja selle naabruses elavad türkmeenid. Türkmeeni keele kõnelejaid on üle 6 miljoni, kellest üle 3,5 miljoni elab Türkmenistanis. Türkmeeni keele lähimateks suguluskeelteks peetaks türgi ja aseri keelt. Enne 1928. aastat kasutati araabia kirja. 1928—1940 ja alates 1996. aastast kasutatakse ladina kirja. 1940. aastal mindi üle kirillitsale, mida täiendati tähtedega ә, ө, ү, җ ja ң. Iraanis, Afganistanis ja Iraagis kasutatakse türkmeeni keele kirjutamiseks siiani araabia kirja. Türkmeeni kirjandus Türkmeenikeelne Vikipeedia Türkmeeni nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Friedrich II (Braunschweig-Lüneburg)

Friedrich II (1418–1478), tuntud ka kui Friedrich Vaga (saksa der Fromme), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1434 kuni 1457 ja aastast 1472 kuni oma surmani 1478. Friedrich II abiellus aastal 1437 Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I tütre Magdalenega (1412–1454). Nad said kolm last: Bernhard II (suri aastal 1464) Otto Võidukas (1439–1471) Margarete (1442–1512), oli abielus Mecklenburgi hertsogi Heinrichiga (suri aastal 1466) Welfide dünastia koduleht
Hugo Soasepp

Hugo Soasepp (kuni 1938 Hugo Saasepp; 8. september 1906 Aruküla – 9. juuni 1997 Pärnu) oli eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane. Soasepp alustas poksimist 1924. aastal Tallinna Spordis, tema treener oli Peeter Matsov. Soasepp oli 1929. aastal Eesti meister kergekaalus (kuni 61,2 kg). Ta osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlusel ja kaotas 1928. aastal oma kohtumise. Soasepp oli hiljem Gongi juhatuse liige, töötas aastatel 1944–1963 poksitreenerina Pärnu Spartakis ja Kalevis. Tema õpilaste hulgas olid Robert Suokas, Jaan Hansla ning Ervin ja Martin Matsi. Ta tegutses kaua aega poksikohtunikuna. Hiljem töötas Soasepp Pärnu restoranis Tallinn šveitserina. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Biograafia ESBL-is
Gunde Svan

Anders Gunde Svan (sündinud 12. jaanuaril 1962 Vansbros) on endine Rootsi murdmaasuusataja, neljakordne olümpiavõitja (1984 ja 1988) ja seitsmekordne maailmameister (1985, 1987, 1989 ja 1991). Ta oli üks esimesi, kes hakkas suurvõistlustel sõitma vabatehnikas ehk nn uisustiilis. 1985. aasta maailmameistrivõistlustel tõmbas ta tähelepanu sellega, et sõitis treeningul ühe 230 cm pikkuse suusakepiga. Pärast seda kehtestati vabatehnikas suusakeppide pikkuseks 170–200 cm. Maailma karika on Svan võitnud viis korda: hooaegadel 1983–1984, 1984–1985, 1985–1986, 1987–1988 ja 1988–1989. Suusakarjääri järel hakkas Svan sõitma rallikrossi EM-sarjas, ning 1995. aastal sai ta tootjate sarjas pronksmedali. Hiljem töötas ta televisioonis, juhtides rootslaste versiooni sarjadest "Ameerika gladiaatorid" (American Gladiators), "Seikluste kindlus" (Fort Boyard) ja "Bingolotto". 2007. aasta sügisest valiti Svan Rootsi murdmaasuusatajate koondise peatreeneriks, selles ametis oli ta kuni 2009. aastal. 1984 Sarajevos olümpiavõitja 15 km distantsil olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus hõbemedal 50 km klassikas pronksmedal 30 km vabastiilis 1988 Calgarys olümpiavõitja 50 km vabastiilis olümpiavõitja 4×10 km teatesõidus 1985 Seefeldis maailmameister 30 km distantsil maailmameister 50 km distantsil pronksmedal 4×10 km teatesõidus 1987 Oberstdorfis maailmameister 4×10 km teatesõidus 1989 Lahtis maailmameister 15 km vabastiilis maailmameister koht 50 km vabastiilis maailmameister 4×10 km teatesõidus 1991 Val di Fiemmes maailmameister koht 30 km klassikas hõbemedal 15 km vabastiilis hõbemedal 50 km vabastiilis hõbemedal 4×10 km teatesõidus 1. koht: 1984, 1985, 1986, 1988, 1989 2. koht: 1983, 1990 3. koht: 1987 Gunde Svan FIS-i kodulehel Rootsi suusakuulsus kannatab salapärase haiguse käes, Postimees. 10. november 2011.
Margo Stilley

Margo Stilley (sündinud 20. novembril 1982 Põhja-Carolinas Bear Creekis) on USA näitleja ja endine modell. Stilley lapsepõlv möödus Lõuna-Carolina osariigis Conways. Juba teismelisena töötas ta Milanos modellina. Lühikest aega õppis Savannah College of Art and Design for Photographys, kuid jättis selle pooleli. 2001. aastal asus ta elama Londonisse, kus elas kuni 2013. aastani Soho linnaosas. Praegu elab ta Los Angeleses. Margo Stilley sai laialdaselt tuntuks osatäitmisega 2004. aastal valminud Michael Winterbottomi filmis "9 laulu". Film sisaldas mitmeid seksistseene. 2006. aastal pöördus Margo Stilley judaismi. "9 songs" (2004) – Lisa "Nathan Barley" (teleseriaal) (2005) "The Gil Mayo mysteries" (teleseriaal) (2006) – Roma Sheraton "Reverb" (2008) – Nicky "Kuidas kaotada sõpru ja võõrduda inimestest" ("How to lose friends & alienate people") (2008) – Ingrid "Marple : Murder is easy" (telefilm) (2008) – Bridget Conway "Goal! III" (2009) – Tamsin "My horizon" (2009) – Zoe "The trip" (2010) – Mischa "14 days with Victor" (2010) – Anna "The trip" (teleseriaal) (2010) – Mischa "Hippie hippie shake" (2010) – Cynthia Plaster-Caster "Turnabout" (2011) – Sherri "Everything Carries Me to You" ... Vicki "Across Time I Cry" (2014) – Lisabet "Darknet Delivery : A Silk Road Story" (2015) – Anna "Still Waters" (2015) – Bradbury "The Royals" (2016) – Harper "The Trip to Spain" (2017) – Mischa "The Host" (2020) – Sarah Margo Stilley koduleht Margo Stilley andmekogus IMDb (inglise)
Avo Keel

Avo Keel (sündinud 1. oktoobril 1962 Võrus) on eesti võrkpallur ja treener. Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli. Avo Keel mängis Tallinna Kalevis, mille koosseisus pääses 1985. aastal NSV Liidu meistrivõistluste kõrgliigasse. 1986. aastast kandis ta kaks aastat ja kaheksa kuud karistust tugevdatud režiimiga parandusliku töö koloonias Vasalemmas. 1990. aastal kolis Avo Keel Soome, kus mängis võrkpalli 1999. aastani. Pärast elas Pärnus ja mängis Pärnu klubis. 1996. aastal osales ta Kaido Kreeniga Atlantas suveolümpiamängude rannavõrkpalliturniiril. 1999. aastal tunnistati ta Soome liiga hooaja parimaks mängijaks. Ta oli aastatel 2004–2014 Eesti võrkpallikoondise pea­tree­ner ja on Tallinna Selveri pea­tree­ner. 2010 – aasta treener 2011 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti meeste võrkpall järjekordselt Euroopa meistrivõistlustel) 2011 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti võrkpalli koondmeeskonna ettevalmistamisel) 2012 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2020 – Pärnu teenetemärk (pikaaegse treeneritöö eest noorte juhendamisel ja võrkpalli propageerimisel) 2017. aastal ilmus spordiajakirjanik Märt Roosna sulest elulooraamat "Terava keelega. Avo Keele ja Eesti võrkpallimeeskonna lugu" (Rahva Raamat. Menu Meedia). Raamat tunnistati 2017. aasta parimaks spordiraamatuks ning see pälvis Georg Hackenschmidti raamatuauhinna. Avo Keel on abielus, tema abikaasa on Kai Keel, neil on kolm last: Kati, Martti ja Markkus. Eesti spordi biograafiline leksikon Veiko Visnapuu Avo Keel: loll noorpõlveapsakas ei muutnud mind kuidagi!, Eesti päevaleht, 16.11.2009 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kuulutati välja 2017. aasta parim spordiraamat. ERR Sport, 07.04.2018. Biograafia ESBL-is
Otto Wilhelm von Krusenstierna

Otto Wilhelm von Krusenstierna (vkj 14. jaanuar 1740 Ohakvere mõis, Jõhvi kihelkond – 12. detsember 1820 Lohu mõis) oli baltisaksa päritolu Vene sõjaväelane (brigadir) ja Krusensternide Järlepa mõisa haru esivanem. Otto Wilhelm von Krusenstern oli kuulsa admirali Adam Johann von Krusensterni lell ning saksa näitekirjaniku August von Kotzebue äi. Talle kuulusid Järlepa, Lohu ja Serenitzi mõis. 3. juulil 1774. aastal abiellus Otto Wilhelm von Krusenstierna Lohu, koos sinna juurde kuuluva Röa kõrvalmõisa omaniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe Friedrich Johann von Ulrichi (1717–1770) tütre Friederike Mariega (1754–1841). Abielust sündisid Lohu mõisas: Eva Johanna (1775–1830), Vahastu ja Pajaka mõisniku Ludwig Johann von Knorringu (1769 –1837) abikaasa Magdalena Christina (1776–1842), Hageri pastori David Friedrich Ignatiuse (1765–1834) abikaasa Anna Helena (1777–1861), riiginõuniku, kirjamehe ja Välisasjade Kolleegiumi tõlgi Heinrich von Reimersi (1768–1812) abikaasa Wilhelmine Friederike von Krusenstierna (1778–1852), kirjanik, 1799. aastast Liivimaa Haanja mõisniku major Moritz von Kurselli (1776–1834) ja 1804. aastast kuulsa näitekirjaniku, Vardi mõisnik August von Kotzebue abikaasa, ning Württembergi kuninganna Olga sekretäri Nikolaus von Adelungi (1809–1878) ämm. Gustava Karoline (1780–1817), Roosna mõisniku Wilhelm von Budbergi abikaasa Friedrich Philipp von Krusenstierna (1782–1857), Järlepa ja Umbru mõisnik, Eestimaa rüütelkonna sekretär (1806–1809), Tallinna Toomkooli kuraator (1821), Eestimaa maanõunik (1822), 1807 aastast Palmse mõisniku vabahärra Hans von der Pahleni (1740–1817) väimees ja Carl Magnus von der Pahleni õemees, salanõuniku ja riigisekretäri Alexis von Krusensterni (1813–1887) isa Lohu mõisa neljas hingerevisjon 1782. a (Otto Wilhelm von Krusenstierna allkiri), lk. 33, 46 Jõhvi koguduse sünnimeetrika 1740. a (Otto Wilhelm von Krusenstierna sünd), lk. 74 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland" Görlitz. 1930. Lk. 107 Hageri koguduse kirikuraamat EAA.3154.2.2:37 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland" Görlitz. 1930. Parandused: Lk. 21 Hageri koguduse kirikuraamat EAA.3154.2.2:47 Hageri koguduse kirikuraamat EAA.3154.2.2:55
Kamarpukur

Kamarpukur (bengali keeles কামারপুকুর) on küla Indias Lääne-Bengali osariigis Hooghly ringkonnas Arambagi alajaotuses. Geograafilised koordinaadid on 22° 55′ N, 87° 39′ E. Küla on tuntud kui Ramakrishna sünnikoht. Küla läänepiiril lookleb põhjast lõunasse Bhutir-Khali kanal, mis peagi suubub Amodari jõkke.
Bolton

Bolton on linn ja linnkrahvkonna linnaosa Suurbritannias Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas. Boltonis asub regionaalne Boltoni Ülikool. Kohalik jalgpalliklubi on Bolton Wanderers, kelle kodustaadion on Reebok Stadium. https://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://www.bolton.gov.uk/