laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Piirkond (Prantsusmaa)

Prantsusmaa jaguneb 18 administratiivseks piirkonnaks (prantsuse keeles régions), millest 13 on Prantsuse emamaal ja 5 on ülemerepiirkonnad. Korsika on territoriaalne kollektiivsus (prantsuse keeles collectivité territoriale), kuid üldises kasutuses peetakse seda piirkonnaks. Iga mandripiirkond ja Korsika jagunevad edasi departemangudeks, mida on emamaal piirkonna kohta 2 kuni 8, ülemerepiirkonnad koosnevad vaid ühest departemangust. Piirkonna mõiste loodi ametlikult detsentraliseerimise seadusega (2. märts 1982), mis andis piirkondadele seadusliku staatuse. Esimesed otsesed valimised piirkondade esinduskogudesse toimusid 16. märtsil 1986. 2016. aastal vähendati piirkondade arvu 27-lt 18-le. Piirkondadel puudub eraldi seadusandlik võim ja seetõttu ei saa nad teha omale seadusi. Nad kehtestavad endale oma maksud ja vastutasuks saavad keskvalitsuselt kahaneva osa oma eelarvest. Neil on ka märkimisväärsed eelarved, mida haldavad piirkondade valimistel ametisse hääletatud esindajatest koosnevad piirkondade nõukogud (conseil régional). Piirkonna esmane ülesanne on ehitada ja sisustada gümnaasiume. Märtsis 2004 avalikustas Prantsuse keskvalitsus vastuolulise plaani viia teatava mitteõpetava koolipersonali regulatsioon piirkondade võimu alla. Selle plaani kriitikud väitsid, et maksutulu ei olnud tulenevate kulude katteks piisav ja et sellised meetmed suurendaksid piirkondlikku ebavõrdsust. Lisaks on piirkondadel märkimisväärne otsustusõigus infrastruktuuri kulutuste üle, näiteks haridus, ühistransport, ülikoolid ja teadustöö ning äride nõustamine. See tähendab, et vaesemate piirkondade, nagu Île-de-France või Rhône-Alpes, juhid võivad olla kõrgel kohal. Ettepanek anda piirkondadele piiratud seadusandlik autonoomia kohtas märkimisväärset vastuseisu; teine ettepanek oli anda teatud võim departemangudelt vastavatele piirkondadele, jättes esimesed piiratud võimuga. Prantsusmaa detsentraliseerimine Piirkonnanõukogu Prantsusmaa haldusjaotus Réunion Prantsusmaa piirkondade pingerida Prantsusmaa piirkondlikud valimised, 2004 Prantsusmaa piirkondade lipud
Cercopithecus lomamiensis

Cercopithecus lomamiensis on pärdiklaste sugukonda pärdiku perekonda kuuluv ahviliik. Ta elab Aafrikas Kongo DV vihmametsades Lomami jõe valgalal. Kohalikele elanikele on nad ka lemmikloomadeks. Cercopithecus lomamiensis avastati teadlaste poolt 2007 ja kirjeldati uue liigina 2012. aastal avaldatud teadusartiklis.
Laarne

Laarne on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Laarne jaguneb kaheks osaks, keskasulaks ja Kalkeni osavallaks: Sint-Machariuskerk, Laarne Laarne kirikla Sint-Denijskerk, Kalken Laarne loss Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Laarne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Lede

Lede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Lede jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: Meseni loss, Lede Impe Oordegem Papegem Smetlede Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Lede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Lochristi

Lochristi on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas. Lochristi jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Beervelde Hijfte Zeveneken Zevenekeni raamatukogu Zaffelare Zaffelare Sint-Niklaaskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Lochristi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Enterprise

Enterprise võib tähendada mitut asja: Kosmosesüstik Enterprise "Star Trek: Enterprise" (kahel esimesel hooajal "Enterprise"), Star Treki teemaline teleseriaal USS Enterprise (NCC-1701-D), Star Treki tähelaev VSS Enterprise, kosmoselennuk Enterprise, lõbustusatraktsioon Enterprise, svertpaat Enterprise, linn Alabamas Enterprise, asula Nevadas Enterprise Estonia ehk Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus USS Enterprise
Kamina

Kamina on linn Kongo DV-s, Ülem-Lomami provintsi keskus. Kamina on raudteede sõlmpunkt. Linna läbib ka Mwene Ditu ja Likasi vaheline maantee. Pärast Teist maailmasõda rajas Belgia sõjavägi linna lähedale suure sõjalennuvälja.
Melle (Belgia)

Melle on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Melle jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: Gontrode Sint-Martinuskerk  Saksamaa – Melle  Prantsusmaa – Melle Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Melle (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Melle tijdens de Eerste Wereldoorlog (hollandi keeles)
Forsseerimine

Forsseerimine on jõe või muu loodusliku takistuse ületamine lahingutegevuse käigus.
Ilves (perekonnanimi)

Ilves on eesti perekonnanimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 21. september 2012 seisuga 2236 inimest perekonnanimega Ilves. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ilves 1078 mehel ja 1164 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ilves meeste puhul 10. ja naiste puhul 11. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,99. Aapo Ilves, kirjanik, ajakirjanik, kunstnik ja muusik Aleksander Ilves (1896–1943), sõjaväelane Aleksander Ilves (1900–1987), sõjaväelane Andres Ilves, ajakirjanik Asta Ilves (Asta Kass), lastekirjanik Eduard Ilves, vabadusvõitleja ja pikaealine Evelin Ilves, majandustegelane, president Toomas Hendrik Ilvese abikaasa Ferdinand Ilves, Puurmani ja Kursi vallavanem Heimar Ilves, helilooja ja muusikapedagoog Indrek Ilves, jalgpallur Kristjan Ilves, kahevõistleja ja suusahüppaja Marie Ilves, näitleja Peeter Ilves, vaimulik Piret Ilves, moekunstnik ja stilist Roland Ilves, sõjaväelane Silvia Ilves, tšellist Toomas Hendrik Ilves, poliitik, aastatel 2006-2016 Eesti president Urmo Ilves, kabetaja Valter Ilves, vaimulik https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/pere
Georg Handtwig

Georg Handtwig (21. jaanuar/31. jaanuar 1676 Tallinn – 14. juuli/25. juuli 1733 Kadrina) oli Eesti vaimulik. Ta õppis (immatrikuleeriti 6. juunil 1693) Rostocki ülikoolis. Määrati 28. oktoobril 1698 Pühalepa Laurentsiuse koguduse abiõpetajaks (interimpastor), kuid konsistoorium teatas ta pastorikohast kuningale alles 1704, kuigi kogudus oli seda juba aastaid palunud; aastatel 1703–1710 oli ta Pühalepa koguduse õpetaja. Ta osales 28. märtsil 1710 Tallinnas Eestimaa piiskopi valimistel, ta hääletas Jacob Langi poolt. Aastatel 1711–1733 oli ta Kadrina Katariina koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1731–1733 Viru ja Alutaguse praost. Ta oli Käända (Kullamaa kihelkonnas, Läänemaal), ja Kiviloo mõisa (Harjumaal) omanik.[viide?] Ta kirjutas eestikeelse reformatsioonijutluse ja Lutheri eluloo, mis Kadrina kihelkonna talupoegade rahalisel toel ka ära trükiti: Se teine suur Römo ning Tänno Pühha kumma selge Jummala Sanna ning Ewngeliumme Tousmisse pärrast 1717. Aastal, 31. Oktobri ehk wina ku Päwal Kadrina kirrikus wirromaal piddas Georg Handtwig. Pole teada, et trükisest oleks mõni eksemplar säilinud. Tema tütre Sophia Helena abikaasa Georg Sabler oli Kadrina koguduse abiõpetaja ja Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Thaleia (muusa)

Thaleia, ka Thalia (vanakreeka Θάλεια, Θαλία) oli kreeka mütoloogias komöödia muusa. Kunstis kujutatakse teda noore rõõmsa naisena, kes kannab juustes luuderohtu ja hoiab käes komöödiamaski. Thaleia saidil Theoi.com
David Koechner

David Michael Koechner (sündinud 24. augustil 1962 Tiptonis Missouri osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. David Koechner andmekogus IMDb (inglise)
Kõiguste alumine päevamärk

Kõiguste sihi alumine päevamärk on endine päevamärk Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste sadamas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 22′ 10″ N, 22° 58′ 20″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Kõiguste ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 1923 meetrit ja sihi asimuut on 335,5°. Päevamärk ehitati 1952. aastal. 2006. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 981. Teadaanded Meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2006, 8. Kõiguste alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Järva Kuku

Järva Kuku oli Järvamaa kohalik raadiojaam. Raadio alustas tegevust 13. septembril 1993, olles lüliks Kuku Raadio ketis. Raadiojaam levis sagedusel 100,5 MHz ja oli kuulatav kuni 50 km kaugusel Paidest. Raadio keskendus kohalike uudiste ja sündmuste kajastamisele, püüdes vältida tundidepikkusi raadiomänge ja stuudiosse helistamisega saateid. Raadios on töötanud Onu Bella, Krista Taim, Aare Plado. Eesti raadiojaamade loend Mulgi Kuku Tartu Kuku ERR arhiiv - Raadio Kuku. Eesti raadiojaamade tervitused Ringhäälingu 70. sünnipäeval Vikerraadio - Huvitaja Äripäev - Järva Kuku võib kaotada oma tegevusloa, 22. juuli 1996
Äriplaan

Äriplaan (ingl.k. business plan) on ametlik dokument, kus esitatakse ettevõtte ärilised eesmärgid, selgitused koos põhjendustega, miks usutakse, et need eesmärgid on saavutatavad ja tegevuskava nende eesmärkide saavutamiseks. Äriplaan võib sisaldada ka taustinformatsiooni organisatsiooni kohta. Äriplaan on majanduses äriidee teostamise kirjeldus, mille eesmärk on testida teoreetiliselt äriidee toimivust enne selle praktilist teostama asumist. Äriplaani ülesehitus sõltub valdkonnast, ärikeskkonna tavadest ja doonororganisatsiooni nõuetest. Äriplaani koostamisel lähtutakse kahest peamisest printsiibist: olulisuse printsiip ja tervikliku kirjeldamise printsiip. Tervikliku kirjeldamise printsiip nõuab, et mistahes äridokumendi peatükk peab andma täieliku teabe, mis on vajalik peatüki sisu mõistmiseks: viited teistele äriplaani osadele on ebasoovitatavad, kordused soovitatavad. Eestis on toetuste taotlemisel kasutusel neli äriplaani alust: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja KredExi kasutatav äriplaani alus; Töötukassa äriplaani alus; Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) äriplaani alus; Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KYSK) rakendatav äriplaani alus. EAS äriplaani alus koos sinna juurde kuuluvate isegenereeruvate finantsprognoosidega on mõeldud alustavate ettevõtjate stardi- ja kasvutoetuse taotlemiseks EAS-st ning stardilaenu taotlemiseks KredExist. Töötukassa äriplaani alust kasutatakse sellise äriplaani koostamiseks, millega soovitakse taotleda Töötukassast ettevõtluse alustamise toetust. PRIA äriplaani alust kasutatakse erinevate Maaelu Arengukava toetuste taotlemisel. Kodanikuühiskonna Sihtkapitali rakendatava äriplaani aluse keskmes on sotsiaalne ettevõtlus ja erinevalt eelpool kirjeldatud äriplaani alustest on see mõeldud kasutamiseks ühendustele. Äriplaani sisukorra põhielemendid on Kokkuvõte Toode/teenus Tootmine/teenindamine Tootmisvahendid, materjalid ja teenused (ressursid) Müük Turundus Juhtimine Personal Finantseerimine Riskid Finantsprognoosid (lisadena) Äriplaani koostamise põhjuseks võivad olla näiteks ettevõtte sisemised vajadused (eesmärkide ja tegevuskava dokumenteerimine ja selle tutvustamine, tegevuse planeerimine), investorite kaasamine, laenuvõtmine ja toetuste taotlemine. Äriplaan koostatakse valdavalt 3–5 aastaks. Samas sõltub valitud ajaperiood äriplaani sisust, eesmärgist ja kavandatava investeeringu elueast. Näiteks on mõistlik tööstuskinnisvara arendamisel koostada äriplaan 15–20 aastaks. Äriplaan on konfidentsiaalne dokument. Selle tagamiseks kasutatakse sageli konfidentsiaalsuslepinguid. Toetuse taotlemisel on niisuguste lepingute rakendamine keeruline. Sellepärast on mõistlik ettevõtte ärisaladuse seisukohalt oluliste teemade käsitlemisel jääda mõistlikult ülevaatlikuks. Mikro- ja väikeettevõtte äriplaani mõistlikuks pikkuseks on 15–25 lehekülge pluss lisad. Äriplaani koostamise juhend Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) Töötukassa Sihtasutus KredEx Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KYSK) Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066.
1330

1330. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad - 1330. aastad - 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad Aastad: 1325 1326 1327 1328 1329 - 1330 - 1331 1332 1333 1334 1335 ... 17. märtsil alistus Riia linn ordumeister Eberhard von Monnheimi vägedele. Ühtlasi lõppes 1297–1330 kestnud Liivimaa kodusõda. ... ... ...
Nõo Püha Kolmainu kirik

Nõo Püha Kolmainu kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Nõo vallas Nõo alevikus. Nõo kogudus asutati 1852. aastal eestlastest õigeusklikele, kes enne kuulusid Tartu Püha Georgi (Jüri) kogudusse. Teenistuseks kasutati üüriruume. 1890. aastal oli koguduses 525 ja 1938. aastal 160 liiget. 1962. aastal liitusid kogudusega äsja suletud Elva koguduse peamiselt venelastest liikmed. Tänapäeval kuulub kogudusse 40–60 liiget. Arhitektuuriliselt tähelepanuväärne, lääne pool kellatorniga, lubjatud maakividest ja punastest tellistest historitsistlik kirik valmis 1873. aastal. Nelitise kõrval on ristküliku kujuline apsiid ja nelitise kohal on kaheksatahuline paarisakendega tambuur suure sibulkupli ja nelja sibulpeadega nurgatorniga. Nõo kiriku sisearhitektuur on lihtne, historitsistlik kujusein-ikonostaas pärineb 19. sajandi lõpust. Nõo Püha Kolmainu Kiriku juures tegutseb Nõo Püha Kolmainu kogudus. Nõo vald Nõo Püha Kolmainu kogudus Elva Peetri ja Pauli kogudus "Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri". Toimetaja Liina Eek. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2015; lk 13-28 Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 468-471 Nõo Püha Kolmainu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Kärsa kirik

Kärsa õigeusu kirik on kirik Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa külas. Maakivist kirik ehitati 1878. aastal. Kirikut kasutas (kuni sulgemiseni aastal 1964) Võnnu Kristuse Sündimise kogudus (ka Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise kogudus). Praegu kuulub see kirik Eesti Metodisti Kiriku Kärsa kogudusele. Kirik on 1999. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. https://register.muinas.ee/ftp/DIGI_2013/pdf/eraT-0-76_001_0012800.pdf Sissekanne kultuurimälestiste registris Kärsa kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Mees lamas surnult

"Mees lamas surnult" on Ngaio Marshi 1934. aastal avaldatud kriminaalromaan, milles astub esmakordselt üles Scotland Yardi politseiinspektor Roderick Alleyn. Eesti keeles ilmus teos 1995. aastal "Mirabilia" sarjas Maia Planhofi tõlkes. 1993. aastal valminud Suurbritannia telesarja "The Inspector Alleyn Mysteries" samanimelises jaos kehastab nimitegelast Patrick Malahide. Teistes osades William Simons (inspektor Fox), Belinda Lang (Agatha Troy) ja Tim Dutton (D.S. Bailey). Mees lamas surnult. Raamatukoi raamatupood Alleyn Mysteries: Season 1, Episode 1. A Man Lay Dead (18 Apr. 1993). IMDb Mees lamas surnult. Eesti rahvusbibliograafia Penguin no. 210: A Man Lay Dead by Ngaio Marsh. A Penguin a week, 5. veebruar 2012
1331

1331. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad - 1330. aastad - 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad Aastad: 1326 1327 1328 1329 1330 - 1331 - 1332 1333 1334 1335 1336 Liivi ordu sõjakäik ordumeister Eberhard von Monnheimi juhtimisel Aukštaitiasse ning Žemaitiasse ... ... ...
Marcus Kelch

Marcus Kelch (1712 – 1. juuni/12. juuni 1756 Türi) oli Eesti vaimulik. Marcus Kelchi sünnikohana pakutakse nii Tallinna kui ka Tartut; isa oli Johann Gottfried Kelch (1685–1728), arvatavasti kroonik Christian Kelchi poeg. Ta oli detsembrist 1728 Tallinna Toomorbudekodu kasvandik, õppis Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (koos venna Johannes Martinusega; immatrikuleeriti 20. mail 1735) Halle ülikoolis. Aastast 1736 oli ta Tallinna gümnaasiumis õpetaja (kolleeg). Ordineeriti 20. septembril/1. oktoobril 1738 õpetajaks. Ta oli aastatel 1738–1756 (kutsuti 10. juulil/21. juulil 1738) Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema vanaisa Christian Kelch oli kroonik, Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vend Michael Kelch oli Järva-Jaani ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema tütre Johanna Juliana abikaasa Thomas Sabler, nagu ka tütrepoeg Georg Christian Sabler olid Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Michael Kelch

Michael Kelch (1714 – 23. detsember 1772/3. jaanuar 1773 Türi) oli Eesti vaimulik. Michael Kelchi sünnikoht arvatakse olevat Tallinn; isa oli Johann Gottfried Kelch (1685–1728), arvatavasti kroonik Christian Kelchi poeg. Ta oli 27. juunist 1733 Tallinna Toomorbudekodu kasvandik, läks aastal 1734 Rannu kihelkonna köstri ametisse. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 7. augustil 1741, oli kohal veel aastal 1744) Halle ülikoolis. Aastal 1744 sai ta Tallinna Toomorbudekodu rektoriks (Rector Scholae ab urb), oli aastast 1745 Tallinna toomkooli subkonrektor, aastast 1750 subrektor ja aastast 1752 konrektor; lisaks oli ta aastast 1750 Tallinna toomkiriku organist. Ordineeriti 4. mail/15. mail 1754 õpetajaks. Ta oli aastatel 1754–1757 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja ja aastatel 1757–1772 Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema vend Marcus Kelch oli enne teda Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Nende vanaisa Christian Kelch oli kroonik, Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Dominikaanlased

Dominikaanlased on Dominikaani Vabariigis elavad või sealt pärinevad inimesed. 2007. aastal hindas ÜRO sealse rahvaarvu suuruseks 9 760 000. CIA World Factbooki andmeil on 73% dominikaanlastest segaverelised, 16% valged ja 11% mustad. Palju dominikaanlasi elab ka Ameerika Ühendriikides. Mujal sündinud New Yorgi elanike seas on dominikaanlased esikohal, samuti New Yorgi linnastus. "Appendix Table 5-4: Ten Largest Sources of the Foreign-Born by County New York Metropolitan Region, 2000" (PDF). New York City Department of City Planning (2005). Vaadatud 23.09.2012.
Johann Georg Tideböhl

Johann Georg Tideböhl (ka Johann Georg Tiedeböhl; 14. aprill 1711 Wolgast – 15. juuni 1756 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. mail 1732, oli kohal veel aastal 1735) Jena ülikoolis. Sai Tallinna toomkooli subkonrektoriks aastal 1738 ja konrektoriks aastal 1740; ta oli veel toomkooli raamatukoguhoidja aastast 1739. Ordineeriti 13. veebruaril/24. veebruaril 1743 õpetajaks. Ta oli aastatel 1743–1749 Tallinna Toompea saksa koguduse abiõpetaja, aastatel 1749–1756 oli ta (kutsuti 23. veebruaril/6. märtsil 1749) sama koguduse ülemõpetaja; lisaks oli ta 14. juunist/25. juunist 1743 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor. Ametist tulenevalt pidi ta vastu seisma kõikidele sektidele ja fanaatikutele (saksa keeles schwärmer), kelle all mõeldi eeskätt keelustatud hernhuutlust,. Tema tütre Anna Dorothea (1747–1803) abikaasa Thomas Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, teise tütre Beata Christina (1753–1811) abikaasa Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja. Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn 2007 Saaga TLA.236.1.32:1
Harris (perekonnanimi)

Harris on Briti päritolu perekonnanimi, mis tähendab 'Harry poeg'. Ciara Harris, USA laulja Danielle Harris, USA näitleja Emmylou Harris, USA laulja Estelle Harris, USA näitleja Hugh Harris, Briti kitarrist Mary Harris, USA tööline ja ühiskonnategelane Neil Patrick Harris, USA näitleja Otis Harris, USA jooksja Steve Harris, inglise basskitarrist Tip Harris, USA räppar ja näitleja William Harris, Briti beachcomber Naurul
James Cummings

Jim Cummings (õieti James Jonah Cummings; sündinud 1952) on USA dublaažinäitleja. Jimmy Cummings (ka Michael J. Cummings; sündinud 1968) on USA näitleja, produtsent ja stsenarist, Gigapix Studios juhataja. James H. Cummings (1890–1979) oli USA poliitik.
1332

1332. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad - 1330. aastad - 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad Aastad: 1327 1328 1329 1330 1331 - 1332 - 1333 1334 1335 1336 1337 ... ... ... 2. august – Christoffer II, Taani kuningas ja Eestimaa hertsog
Uku Randmaa

Uku Randmaa (sündinud 6. veebruaril 1963) on soolopurjetaja, kes esimese eestlasena purjetas üksinda ümber maakera. Purjejahil Temptation 3 (Hanse 430) seilav Uku Randmaa alustas teekonda 6. juunil 2010 ning lõpetas 12. juunil 2012. Ta veeteekond algas Tallinnast, jätkus purjetades ümber Islandi, Kanaaridelt ja Roheneemesaartelt üle Atlandi ookeani Panama kanalini, üle Vaikse ookeani, Fidži saartelt Austraalia põhjatipuni, Jõulusaarelt Kookossaarteni, üle India ookeani Hea Lootuse neemeni Aafrika lõunatipus ning sealt tagasi Roheneemesaartele, kus oli täistiiru lõpp. 2018 osales rahvusvahelisel võistlusel GGR ( Golden Globe Race) mille jooksul purjetas esimese eestlasena üksi ilma peatusteta ümber Hea Lootuse neeme, Leeuwini neeme ja Hoorni neeme, tulles võistlusel 17 osavõtja hulgas 3. kohale. Kogu võistlus kestis 252 päeva. Eesti lipu all on ümber maailma purjetanud üksteist purjekat. 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Mereviki - Ümbermaailmareis". Mereviki. Vaadatud 13. märtsil 2023. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Uku Randmaa „Minu maailmameri: Esimene eestlane, kes purjetas üksi ümber maakera” (Petrone Print, 2012) ISBN 9789949511037 ISBN 9789949511020 teekond - Minevik, olevik, tulevik...teekond teadmatusest teadmatusse Uku Randmaa ("Minu maailmameri") Vikerraadio „Jutusaates” 46 min Uku Randmaa Uku Randmaa Golden Globe Race 2018 Uku Randmaa, Golden Globe Race skippers Uku Randmaa ja Maibi Randmaa Ümber. Ilma (Pegasus 2019), ISBN 9789949681617
1973. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

1973. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistlused 1973. aastal. Meeskondlikuks maailmameistriks tuli Alpine-Renault.
1974. aasta autoralli maailmameistrivõistlused

1974. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistlused 1974. aastal. Autotootjate maailmameistriks tuli Lancia. Kolm etappi (Monte Carlo, Rootsi ja Akropolise ralli) jäid pidamata naftakriisi tõttu.
Lampjalgsus

Lampjalgsus ehk lamppöidsus on inimese ortopeediline häire, mille korral jalalaba keskkoht ei asetse seismise ajal jalalaba ülejäänud osadest kõrgemal, vaid vastu maad. Lampjalgsust saab väga hästi kindlaks määrata paljajalu liiva peal käimisel tekkinud jalajälgedest. Kui jalajälg on ühtlaselt lame, on tegu lampjalaga. Kui jalalaba sisemine osa on liiva peal kõrgemal, siis ei ole need lampjalajäljed. Lampjalgsetel inimestel on ka iseloomulik varbad sissepoole käimine. Inimestel, kellel on lampjalgsus, soovitatakse käia paljajalu kumerate kivide peal, et jalg läheks jälle õigesse asendisse.
Drive

"Drive" on 2011. aasta USA neo-noir draamafilm, mille lavastaja on Taani režissöör Nicolas Winding Refn, peaosades Ryan Gosling, Carey Mulligan, Bryan Cranston ja Albert Brooks. Tal ei ole nime. Ta on lihtsalt driver (Ryan Gosling). Päeval sõidab ta Hollywoodi filmides kaskadöörina, öösiti pisiröövimiste autojuhina. Salapärase mehe üksindus lõpeb, kui ta armub oma naabrisse, üksikema Irenesse (Carey Mulligan), kelle abikaasa istub vanglas kinni. Kui viimane sealt vabaneb, hakkab teda ahistama kamp kurjategijaid: armunud driver üritab perekonda hävingust päästa. Ryan Gosling – Driver Carey Mulligan – Irene Bryan Cranston – Shannon Albert Brooks – Bernie Rose Oscar Isaac – Standard Gabriel Christina Hendricks – Blanche Ron Perlman – Nino Kaden Leos – Benicio Jeff Wolfe – Tan Suit James Biberi – Cook Russ Tamblyn – Doc Andy San Dimas – Tantsija