laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rannaküla (Oru)

Rannaküla on endine küla (kuni aastani 1977) Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Lääne-Nigula kihelkonnas. Enne valdade liitmise algust asus küla ala kuni aastani 2013 Oru vallas. Praegu Saunja küla üks tuumalasid. Külas oli 1915. aastal 33 talu, neist enamus on asustatud tänapäevani. Külas on säilinud arvukalt rehielamuid. Lisaks oli külas arvukalt saunakohti, millest on säilinud vähemus. Küla nimi on ametlikuna kasutuses Tallinna–Haapsalu maantee bussipeatuses ja Läänemaa põhjapoolmiku kõnekeeles teeristi nimes (Keila–Haapsalu maantee suubumine Tallinna–Haapsalu maanteesse). Tallinna–Haapsalu maantee lähedal asuvad Esimese maailmasõja aegsed kokkuvajunud kaitsekraavid. Selle kaitseliini kraave on lõuna pool raudtee ääres ja kunagise Laheva–Taebla tee ääres. Lahingutes neid ei ole kasutatud. 1918. aasta veebruaris saabunud Saksa vägedele seal vastupanu ei osutatud. Aamse looduskaitseala [1], Maa-amet, Ajaloolised kaardid, Kaheverstane kaart, 1915
Jaapani astronautide loend

Jaapani astronautide loendis on kosmoses käinud Jaapani kodanikud. Kosmoses on 2022. aasta lõpu seisuga käinud 14 Jaapani kodanikku: Toyohiro Akiyama Takao Doi Satoshi Furukawa Yozo Hirano Akihiko Hoshide Norishige Kanai Yusaku Maezawa Mōri Mamoru Chiaki Mukai Sōichi Noguchi Takuya Onishi Kōichi Wakata Naoko Yamazaki Kimiya Yui
Albaania 2018. aasta taliolümpiamängudel

ALB Albaania osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega. Albaaniat esindasid mäesuusatamises meestest Erjon Tola ja naistest Suela Mehilli. Albaania olümpiamängude kodulehel
Antiigileksikon

"Antiigileksikon" on 1983. aastal kirjastuses Valgus ilmunud entsüklopeediline teatmeteos, mis käsitleb antiikaega. Eesti keeles on see ilmunud nii kahe- kui ka üheköitelisena (vastavalt 1983 ja 1985). "Antiigileksikon" on tõlgitud saksa keelest. Originaal ilmus 1979. aastal Leipzigis ("Lexikon der Antike", VEB Bibliographisches Institut). "Antiigileksikoni" on tõlkinud Lalla Gross, Marje Jõeste, Astrid Kurismaa, Anne Lill, Jüri Maadla, Tiiu Mikenberg, Maila Nemsitsveridze, Kaja Noodla, Mari-Ann Palm, Lembit Roots, Epp Tamm, Enn Tarvel, Helme Tõevere, Koidu Uustalu ja Rutt Veskimeister. Ladinakeelsed tekstinäited on tõlkinud Jaan Unt. Tõlke eritoimetaja oli Richard Kleis. "Antiigileksikon" annab antiikajast objektiivse ülevaate, pöörates siiski rohkem tähelepanu Saksamaa tähtsusele antiikkultuuri uurimisel ja säilitamisel. Mainitud on saksa kunstnikke, keda on antiikkultuur inspireerinud, ja saksa muuseume, kus asuvad muistised, ent vähemalt sama olulised mittesaksa kunstnikud ja muuseumid on sageli mainimata jäetud. Tõlget on täiendatud artiklite lõpus eestikeelse kirjanduse loeteluga ja viidetega antiikautorite tõlkeile eesti keelde; kohati on mainitud ka eesti kunstnikke, kes on mingit teemat käsitlenud.
Rumeenia 2018. aasta taliolümpiamängudel

ROM Rumeenia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 27 sportlasega (neist 9 naist), kes võistlesid 8 alal. Avatseremoonial kandis Rumeenia lippu laskesuusataja Marius Ungureanu. Meeste kahebobis võistlesid Mihai Cristian Tentea ja Nicolae Ciprian Daroczi ning naiste kahebobis Maria Constantin ja Andreea Grecu. Rumeenia pani välja ka meeste neljabobi. Meeste ühekelgul võistlesid Valentin Crețu ja Andrei Turea, naiste ühekelgul Raluca Strămăturaru. Meeste ühekelgul võistlesid Cosmin Atodiresei ja Stefan Musei. Rumeeniat esindab Alexandra Ianculescu. Rumeeniat esindasid meestest Cornel Puchianu, Nicolae Remus Faur, George Razvan Buta, Gheorghe Iulian Pop ja Marius Petru Ungureanu ning naistest Éva Tófalvi. Rumeeniat esindasid Alin Florin Cioanca, Paul Constantin Pepene ja Timea Sara. Rumeenia pani välja 1 mees- ja 1 naismäesuusataja: Alexandru Barbu ja Ania Monica Caill. Võistlesid Dorin Dumitru Velicu ja Maria Marinela Mazilu. Naistest võistles Daniela Haralambie. Rumeenia olümpiamängude kodulehel http://www.cosr.ro/stiri/2018-01-30/echipajul-feminin-de-bob-doua-persoane-inclus-in-echipa-olimpica-a-romaniei-pentru-pyeongchang-2018
Singapur 2018. aasta taliolümpiamängudel

SIN Singapur osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Singapur taliolümpiamängudel osales. Singapuri esindas üks sportlane, kelleks oli lühirajauisutaja Cheyenne Goh. "Cheyenne Goh olümpiamängude kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2018. Vaadatud 8. veebruaril 2018.
Portugal 2018. aasta taliolümpiamängudel

POR Portugal osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega. Portugali esindasid mäesuusatamises Arthur Hanse ja murdmaasuusatamises Kequyen Lam. Portugal olümpiamängude kodulehel
Pakistan 2018. aasta taliolümpiamängudel

PAK Pakistan osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega. Pakistani esindasid mäesuusatamises Muhammad Karim ja murdmaasuusatamises Syed Human. Pakistan olümpiamängude kodulehel
Madagaskar 2018. aasta taliolümpiamängudel

MAD Madagaskar osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli teine kord, kui Madagaskar taliolümpiamängudel osales. Madagaskarit esindas üks sportlane, kelleks oli Prantsusmaal elav mäesuusataja Mialitiana Clerc. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2018. Vaadatud 8. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Aluskaart

Aluskaart on osalise koormusega kaart, kus on näidatud ala olulisemad piirid, osa vete- ja teedevõrgust ja asustusest ning see on mõeldud teemakaartide koostamiseks (ka baaskaardi). Termin "aluskaart" on sageli GISis ja viitab GIS-andmete ja/või ortokujutistega pildi kogumile, mis omakorda ongi kaardi taust. Aluskaardi funktsioon on anda kaardi kohta vajalik taustateave. Aluskaardid lisavad kaardile juurde ka esteetilisust. Tüüpilised aluskaardi kihte moodustavad GIS-i andmed ja kujutised on tänavad, maatükid, piirid (riigid, maakonnad, linnapiirid), varjutatud digitaalse kõrguse mudeli reljeef, veeteed ning õhu- või satelliidifotod. Sõltuvalt kaardi tüübist võib kasutada nende kihtide kombinatsiooni. Näiteks kaardil, mis näitab lukustamata omadusi, peaks aluskaart sisaldama GIS-andmeid, tänavaid (koos siltidega) ja maatükkide piire. Matkaradade kaardil oleks kasu aluskaardist, mis sisaldab digitaalset kõrgusmudelit või topo-jooni, mis näitavad kõrgust, võimaldades seega vaatajatel mõista raja tõusu ja langemist. Näiteks Vana-Kreeka aluskaardil on kasutatud varjutatud reljeefe, mis näitavad maa-alasid, veeteid ja ookeani kihte. Esiplaanil olevad andmed näitavad regioone, millest lugeja saab endale vajaliku informatsiooni. Kasutajatel võib tekkida vajadus luua või hooldada oma isiklikke aluskaarte sõltuvalt huvist. Neis esineb sageli maatükke, inseneritegevust, rajatiste haldamist, hüdroloogiat, kommunaalteenuseid, geoloogiat, elanikkonda ja demograafiat, planeerimist jne. Sageli on sellistes olukordades põhilise ja usaldusväärse informatsiooni kogumine juba teostatud ühes või mitmes GIS-i veebirakenduses. GIS-i rakenduste kasutamine võimaldab andmetest maksimaalset kasu saada väga väikese ajaga. Lisaks saavad kasutajad erilise vaevata täiustada olemasolevaid ning luua endale igapäevasteks tegevusteks sobiliku aluskaardi. "Terminite loetelu". CAITLIN DEMPSEY. "Basemaps Defined". DECEMBER 16, 2011. ArcGIS Server. "Building own basemap".
Eedo Raide nimeline karikas

Eedo Raide nimeline karikas on rändkarikas, mida aastast 1994 antakse välja Eesti parimale tagaveolise autoga rallisõitjale rahvuslikus klassis. Rändkarikaks on Eedo Raide ja Georg Valdeku 1982 Soome rallivõistlusel Jyväskylä Suurajot võidetud "Konela" karikas. 1994 Toomas Tõldsepp – Marti Tõldsepp 1995 Ivar Tänak – Tõnu Kurvet 1996 Ramon Lindal – Aivar Heinola 1997 Einar Laipaik – Hanno Lõpp 1998 Viljar Ventsel – Aivar Kirtsi 1999 Einar Laipaik – Viljar Ventsel 2000 Ago Ahu – Kalle Ahu 2001 Ago Ahu – Kalle Ahu 2002 Ago Ahu – Kalle Ahu 2003 Einar Laipaik – Kristjan Värv 2004 Einar Laipaik – Kristjan Värv 2005 Rainer Aus – Toomas Kasak 2006 Lembit Soe – Ahto Pihlas 2007 Einar Laipaik – Siimo Suvemaa 2008 Einar Laipaik – Siimo Suvemaa 2009 Einar Laipaik – Siimo Suvemaa 2010 Einar Laipaik – Siimo Suvemaa 2011 Ago Ahu – Kalle Ahu 2012 Ago Ahu – Kalle Ahu 2013 Ago Ahu – Kalle Ahu 2014 Toomas Vask – Taaniel Tigas 2015 Mario Jürimäe – Timo Kasesalu / Rauno Rohtmets 2016 Marko Ringenberg – Allar Heina 2017 Mario Jürimäe – Rauno Rohtmets 2018 Madis Vanaselja – Jarmo Liivak 2019 Marko Ringenberg – Allar Heina / Ilmar Pukk 2021 Taavi Niinemets – Esko Allika 2022 Taavi Niinemets – Esko Allika http://www.autosport.ee/eedo-raide-nimeline-raendkarikas (vaadatud 08.02.2018) Karikast Eesti Autospordi Liidu kodulehel
Püha Birma Eesti Tõuklubi

Püha Birma Eesti Tõuklubi (PBET) on 2012. aastal loodud Eesti Püha Birma tõugu kasside kasvatajate ühendus. Klubile panid aluse Püha Birma tõugu kasside kasvatajad Klavdia Soots, Kati Valkepert ja Ivar Eensoo. Klubiga kutsuti liituma kõiki Püha Birma tõugu kasside kasvatajaid Eestis. Lisaks kohalikele kasvandustele liitusid ka kaks Venemaa kasvandust Läti Tõukassiklubist Rebuss. 2017. aastast kuuluvad Püha Birma Eesti Tõuklubisse kõik Eestis tegutsevad Püha Birma tõugu kasside kasvatajad. Kõik kasvandused kuuluvad Eesti Kassikasvatajate Liitu Felix, mis kuulub omakorda 1994. aastast rahvusvahelisse organisatsiooni Federation Internationale Feline ehk FIFe. Püha Birma Eesti Tõuklubi aitab kaasa tõu parandamisele, tõustandardile vastavate tervete kasside vastutustundlikule ja teadlikule aretamisele. 2013 töötati välja tõu aretusnõuded, mille võttis vastu ja kinnitas PBET üldkoosolek. Püha Birma Eesti Tõuklubi koduleht
Merle Erikson

Merle Erikson (sünninimi Merle Muda, sündinud 2. augustil 1972 Emmastes) on eesti jurist ja õigusteadlane. Eriksoni peamised uurimisteemad on Eesti, Euroopa Liidu ja rahvusvaheline tööõigus ning Euroopa Liidu sotsiaalpoliitika. Erikson lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, 1996. aastal sai sealsamas teadusmagistrikraadi ning 2001. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Töötajate õiguste kaitse tööandja tegevuse ümberkorraldamisel" (juhendaja Inge-Maret Orgo). Ta on käinud täiendusõppel mitmes välismaa ülikoolis, näiteks Kopenhaageni Ülikoolis (1997, 2008, 2009), Helsingi Ülikoolis (1999, 2006), Oslo Ülikoolis (2000), Tsinghua Ülikoolis (2010) ja Tokyo Ülikoolis (2010). Merle Erikson oli aastatel 1994–2003 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna töö- ja sotsiaalhooldusõiguse lektor ning 2003–2011 töö- ja sotsiaalhooldusõiguse dotsent. Aastatel 2008–2015 oli Merle Erikson õigusteaduskonna õppeprodekaan. Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli tööõiguse professor. Erikson kuulub alates 1997. aastast Rahvusvahelise Õigus- ja Sotsiaalfilosoofia Ühingu Eesti sektsiooni ning oli aastatel 2003–2006 Vabariigi Presidendi õigusekspertide komisjoni liige. 2005. aastast on ta Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige ning 2018. aastast selle juhatuse liige.   Ta on 2017. aastast töövaidluskomisjoni juhataja valimise konkursikomisjoni liige ning 2018. aastast kohtunikueksamikomisjoni liige. "Eesti Teadusinfosüsteem. Merle Erikson". Merle Eriksoni Google Scholaris Merle Eriksoni ResearchGate'is
Martynas Yčas

Martynas Yčas (10. detsember 1917 Voronež – 22. aprill 2014 Boulder) oli leedu bioloog, kes töötas Ameerika Ühendriikides. Yčas, Martynas 1969. The Biological Code. (Frontiers of Biology 12.) Amsterdam North-Holland Publishing Company. 1994. Meaning and Mechanisms. Ичас, М. 1994. О природе живого: Механизмы и смысл. (Перевод с английского А. С. Антонова и Е. 3. Годиной.) Москва: Мир. Гамов, Георгий; Ичас, Мартинас 1999. Мистер Томпкинс внутри самого себя. (Ю. А. Данилов, Предисловие.) Ижевск: Удмуртский университет. Ycas, Martynas 1958. The Protein Text. In: Yockey, H. P. (ed.), Symposium on Information Theory in Biology (Okt. 1956). New York, 70–100. Goel, Narendra S.; Campbell, Richard D.; Gordon, Richard; Rosen, Robert; Yčas, Martynas 1970. Self-sorting of isotropic cells. Journal of Theoretical Biology. Goel, Narendra S.; Yčas, Martynas 1975. The error catastrophe hypothesis with reference to aging and the evolution of the protein synthesizing machinery. Journal of Theoretical Biology.
Andres Vutt

Andres Vutt (sündinud 24. augustil 1969 Tartus) on eesti jurist. Tema peamised uurimisteemad on ühinguõigus ja kaubandusõigus. Vutt lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna cum laude, 2005. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2011. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Legal Capital Rules as a Measure for Creditor and Shareholder Protection" ("Osa- ja aktsiakapitali reeglid võlausaldajate ning osanike ja aktsionäride kaitse abinõuna", juhendaja Irene Kull). Andres Vutt oli aastatel 1991–1992 AS Postimees jurist ning 1993–1998 juristibüroo Fides jurist. 1993–2000 töötas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas tsiviilõiguse lektorina ning 1998–2002 Villu Kõve Advokaadibüroos juristina. Ta oli 2000–2005 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna tsiviilõiguse assistent ning 2002–2013 töötas advokaadibüroos Concordia juristina. Aastatel 2005–2012 oli Vutt õigusteaduskonna tsiviilõiguse lektor ning 2013–2019 advokaadibüroo Magnusson nõunik. Alates 2012. aastast on ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna äriõiguse dotsent. Vutt on organisatsiooni European Center of Commercial and Company Law asutajaliige. Alates 2006. aastast kuulub ta Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi, 2012. aastast seltsi juhatusse.   2016. aastast on ta ajakirjade Juridica ja Juridica International toimetuskolleegiumide liige ja 2018. aastast Eesti Advokatuuri kutsesobivuskomisjoni liige. "Eesti Teadusinfosüsteem. Andres Vutt". Vaadatud 10. oktoober 2020. Andres Vutt ResearchGate'is Andres Vutt Academia.edu-s
Ave Hussar

Ave Hussar (sündinud 1. jaanuaril 1971) on Tartu Ülikooli õigusteaduskonna õppejõud ja Riigikohtu tsiviilkolleegiumi nõunik. 1978–1989 A. H. Tammsaare nim. Tartu 1. Keskkool (matemaatika-füüsika eriklass) 1990–1994 Tartu Ülikool, majandusteaduskond, finantsarvestuse- ja analüüsi eriala, B.A. 1995–2000 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, B.A. 2000–2006 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, magister iuris (teaduskraad) 2013 Tartu Ülikooli aumärk "ETIS Ave Hussar". Vaadatud 08.02.2018. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022.
Voldemar Jaanberg

Voldemar Jaanberg (6. veebruar[küsitav] 1911 Paldiski - 29. märts 2005 Toronto) oli Tartu Ülikooli aullige. Ta lõpetas aastal 1930 Paldiski gümnaasiumi. Ta alustas õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas 1934. aastal ja lõpetas 1939. aastal. Pärast Teist Maailmasõda elas ja töötas Jaanberg Kanadas. Voldemar Jaanberg kuulub 2008. aasta kevadest Tartu Ülikooli auliikmete hulka. Tartu Ülikooli Sihtasutuse juurde loodud Voldemar Jaanbergi stipendiumifond annab välja temanimelisi stipendiume. "Asutatakse Voldemar Jaanbergi Mälestusfond". https://sihtasutus.ut.ee/fondid/statuut-voldemar-jaanbergi-stipendiumi-fond Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tim Cook

Timothy Donald Cook (sündinud 1. novembril 1960) on Ameerika ettevõtete juht, kes praegu töötab Apple Inc. tegevjuhina. Cook oli varem Applei tegevjuht töötades Steve Jobsi käe all Cook liitus Apple'iga 1998. aastal märtsis ülemaailmsete toimingute asepresidendina ning töötas seejärel ülemaailmse müügi ja operatsioonide asepresidendina. Ta nimetati tegevjuhiks 24. augustil 2011, enne Jobsi surma aasta oktoobris. Tegevjuhina töötamise ajal on ta propageerinud rahvusvahelise ja siseriikliku järelevalve, küberjulgeoleku, Ameerika tootmise ja keskkonna säilitamise poliitilist reformimist. Alates 2011. aastast, kui ta Applei üle võttis, kahekordistas Cook ettevõtte tulu ja kasumit 2020. aastani ning ettevõtte turuväärtus kasvas 348 miljardilt dollarilt 1,9 triljonile dollarile. 2014. aastal sai Cook esimeseks tegevusjuhtiks Fortune 500, kes tuli avalikult välja homona. Cook töötab ka Nike, Inc. Juhatuses, Rahvusliku Jalgpalli Fondis ning on Duke’i ülikooli usaldusisik. Väljaspool Applei tegeleb Cook heategevusega ja 2015. aasta märtsis väitis ta, et planeerib annetada oma varanduse heategevuseks.
Mait Kornet

Mait Kornet (sündinud 14. augustil 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik ja ühiskonnategelane, Harju maavanem (1994–1999). Ta õppis Maardu Keskkoolis aastatel 1956–1967 ja Tallinna Polütehnilises Instituudis informatsiooni töötlemise erialal 1967–1973. Mait Kornet oli Kodakondsus- ja Migratsiooniameti peadirektori asetäitja 1990–1994, Harju maavanem 1994–1999, AS-i Eesti Fosforiit nõukogu esimees ja juhataja 1999–2003 ning Harku Vallavalitsuse osakonnajuhataja 2006–2013. Aastatel 2013–2015 töötas ta AS-i Lahevesi juhatajana. Tallinna Linnavolikogu liige, haldusreformi komisjoni esimees 1989–1993. Mait Kornet oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (asutatud 1990) ja Reformierakonna (asutatud 1994) asutajaliige, lahkus erakonnast 2003. aastal. Ta on ka erakonna Eesti 200 (asutatud 2018) asutajaliige. Maavanem Mait Korneti uus seaduserikkumine, www.aripaev.ee, 14. oktoober 1998 Internaadimaja müük oli vale www.aripaev.ee, 28. oktoober 1998
Kalev Vapper

Kalev Vapper (sündinud 17. juulil 1953 Tallinnas) on eesti ettevõtja, purjetaja, tele- ja spordiajakirjanik ning sommeljee. Lõpetas 1971 Tallinna 36. Keskkooli ja 1976 ajakirjanduse erialal Tartu Riikliku Ülikooli. Õppis Tartu Ülikooli magistriõppes majandust 1999–2001. Töötanud 1976–1993 Eesti Televisioonis (1978–1980 spordisaadete toimetuses) toimetajana, vanemtoimetajana ja peatoimetajana. 1992. aastal asutas esimese Eesti–Prantsuse ühisfirma AS Riviera, mida juhtis kuni aastani 1998 (veinide, tipp-parfümeeria ja kosmeetika import ja hulgimüük), 1993–1995 tegutses ka rõivaäris (United Colors of Benetton), 1999–2002 juhtis EMT müügivõrku, 2002–2005 töötas rootslastele kuuluvas alkoholifirmas V&S veinidivisjoni juhina, 2005–2007 oli juhatuse liige ja reklaamidirektor aktsiaseltsis Ühinenud Ajakirjad, 2007–2014 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja ning AS-i Eesti Loots nõukogu liige, aastatel 2015–2023 Coop Eesti veinivaldkonna projektijuht. Purjetama hakkas 1964 Kalevi Jahtklubis Taavi Oru juhendamisel. Võitnud 1964–2022 Eesti meistrivõistlustel klassides Optimist, Kadett, Finn ja Soling ning avamerepurjetamises kokku 22 medalit ja tulnud korduvalt Eesti meistriks nii roolimehe, kui meeskonnaliikmena. Võitnud MM-il avamerejahi Forte meeskonnas 2014 klassis ORC B kuldmedali ja 2010 klassis X-41 pronksmedali ning EM-il 2015 klassis ORC A/B kuldmedali[viide?]. Olnud aastast 1968 Eesti Spordiseltsi Kalev Jahtklubi liige, aastatel 2006-2022 juhatuse liige ja aastatel 2012-2022 kommodoor. Aastast 2020 on ta Eesti Jahtklubide Liidu president. Aastast 2022 Kalevi Jahtklubi auliige. Kalev Vapper kuulub alates 2002. aastast erakonda Isamaa. Tallinna Linnavolikogu liige aastatel 2009–2017 (IRL). Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 106 häält ning ei osutunud valituks. "Lähme olümpiaregatile" (1980) "Täistuules" (1980) "XXII olümpiamängud. Moskva '80" (kaasautor) (1982) "Olümpiaregatiraamat" (kaasautor) (1983) "Maalt ja merelt" (2015) "Meri meid mõõdab" (2023) Ta on avaldanud purjetamis- ja veiniteemalisi artikleid ajakirjanduses (Spordileht, Kehakultuur, Kodukolle, Vine, Tehnikamaailm, Navigaator, Paat, Hetk)[viide?].Ta on olnuz autor ja toimetanud kümneid ETV saatesarju: "Kotermanni kool", "Ahoi, poisid!", "Küss julgesti, kysy pois!", "Oma nägu", "Kontakt", "Olümpiamosaiik", "Eesti 1600" jne. Teinud ka 62-saatelise sarja "Vein & Seltskond". 1980 Eesti Ajakirjanike Liit 1990 Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liit (AIPS) Biograafia ESBL-is
AEGEE-Tallinn

AEGEE-Tallinn on Tallinnas tegutsev AEGEE liikmesorganisatsioon (antenna), mis asutati 5. detsembril 1991. aastal (taasasutati 23. jaanuaril 2002. aastal kui Mittetulundusühing AEGEE-Tallinn). AEGEE-Tallinn on üks kahest Eestis tegutsevast AEGEE liikmesorganisatsioonist, teine on AEGEE-Tartu. AEGEE-Tallinn on Eesti Noorteühenduste Liidu täisliige. AEGEE-Tartu "EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT. Liikmed". EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT. Vaadatud 14.02.2018. Organisatsiooni koduleht Fotod: AEGEE-Tallinn külas AEGEE-Helsinkil 2001. aastal Videokokkuvõte organisatsiooni 2008. aasta tegevustest Fotod: AEGEE-Tallinna tegevus 2009-2010
AEGEE

AEGEE (prantsuse keeles Association des États Généraux des Étudiants de l'Europe) ehk Euroopa Üliõpilasfoorum on suurim rahvusvaheline ja interdistsiplinaarne üliõpilasorganisatsioon Euroopas, mis asutati 16. aprillil 1985. AEGEE-sse kuulub üle 13 000 liikme ja ligikaudu 200 haruorganisatsiooni (antenna) üle Euroopa. Organisatsiooni juhatus ja peakontor asub Brüsselis. AEGEE toetab visiooni avatud ja demokraatlikust Euroopast, mis toetub õigusriigi põhimõtetele ja aktiivsele kodanikuühiskonnale. Iga aasta organiseeritakse AEGEE võrgustikus sadu konverentse, koolitusi ja kultuuriüritusi. Ühtlasi esindab AEGEE Euroopa üliõpilaste huve mitmetes instantsides ja rahvusvahelistes organisatsioonides. Eestis tegutseb kaks AEGEE haruorganisatsiooni: AEGEE-Tallinn ja AEGEE-Tartu. AEGEE-Tallinn AEGEE-Tartu "Key to Europe 2016-2017. What is AEGEE?". AEGEE-Europe. 14.12.2017. Lk 9. Vaadatud 14.02.2018. Organisatsiooni koduleht
Koertenäitus

Koertenäitus on perioodiliselt toimuv sündmus, kus kohtunikud hindavad kindla koeratõu puhtatõuliste isendite vastavust tõustandarditele. Koertenäitusel on erinevad tõud jagatud osalema erinevatesse ringidesse selle järgi, milliseid tõuge milline kohtunik sellel näitusel on tulnud hindama. Osalejaid kutsub ringi ringikorraldaja. Kohtuniku arvamuse koera kohta märgib kirjelduslehele ringisekretär. Eesti koertenäitustel saavad kõik koerad kirjelduslehe koos kirjelduse ja hindega. Näitusele registreerumiseks täidavad koera omanikud registreerimislehe andmetega koera ja tema omaniku kohta. Koertenäituste läbiviimist reguleerib Eesti Kennelliidu näituste eeskiri. Rahvusvahelised näitused on Eesti Kennelliidu (EKL) kalenderplaani kantud ning FCI Rahvusvahelise Künoloogilise Föderatsiooni (Fédération Cynologique Internationale) poolt kinnitatud kõikide FCI-i poolt tunnustatud koeratõugude näitus. Rahvusvahelisel näitusel võistlevad koerad CACIB-i (Rahvusvahelise Välimikutšempioni Kandidaadi Sertifikaat; Certificat d'Aptitude au Championnat International de Beauté), SERT-i (Tšempioni Kandidaadi Sertifikaat), JUN SERT-i (Juuniortšempioni Kandidaadi Sertifikaat) ning VET SERT-i (Veterantšempioni Kandidaadi Sertifikaat) omistamise eest. Rahvuslikud näitused on Eesti Kennelliidu kalenderplaani kantud ametlikud näitused, mis jagunevad kõikide tõugude näitusteks, rühmanäitusteks ja erinäitusteks. Rahvuslikel näitustel võistlevad koerad SERT-i, JUN SERT-i ning VET SERT-i omistamise eest Kõikide tõugude näitus – kõikide EKL poolt tunnustatud koeratõugude näitus. Kõikide tõugude näitustel võistlevad koerad SERT-i, JUN SERT-i ning VET SERT-i omistamise eest. Rühmanäitus – ühe või mitme FCI rühma näitus. Rühmanäitusel võistlevad koerad SERT-i, JUN SERT-i ning VET SERT-i omistamise eest. Erinäitus – ühe või mitme EKL poolt tunnustatud koeratõu näitus. Erinäitusel võib korraldada mitteametlikke lisavõistlusi, mis võivad olla kantud näituse kataloogi. Erinäitustel võistlevad koerad SERT-i, JUN SERT-i ning VET SERT-i omistamise eest Ringikorraldaja http://kennelliit.ee/wp-content/uploads/2014/04/EKL-n%C3%A4ituste-eeskiri-1-1-2018.pdf
Ringikorraldaja

Ringikorraldaja on ringiabiline koertenäitustel. Eestis koondab ringikorraldajaid Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate Kogu. Ringikorraldajad on isikud, kes on positiivselt sooritanud atesteerimiseksami ja kinnitatud Eesti Kennelliidu juhatuse poolt ringikorraldajate nimekirja. Isikud, kes on läbinud ringikorraldaja põhikoolituse, sooritanud positiivselt põhikoolituse lõputesti, ent ei ole veel sooritanud atesteerimiseksamit ja töötavad ringis ringikorraldaja abilisena nimetatakse stažööriks. Ringikorraldajad ja stažöörid esindavad Eesti Kennelliitu. Näitusega seotud ringikorraldajate ja stažööride rollid, õigused ja kohustused määratleb Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate statuut. Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate Kogu Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate statuut