laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Süsiniku jalajälg

Süsiniku jalajälg (ingl.k. carbon footprint) on üksikisiku, organisatsiooni, masina või seadme, operatsiooni, protsessi jms süsinikuemissiooni mõõdik. Mõõdetakse toodetud/eraldunud kasvuhoonegaaside emissiooni määra fossiilsete kütuste põletamisel elektrienergia saamiseks, kütmiseks, põllumajandussaaduste tootmiseks, transpordiks jms otstarbeks. See on indiviidi või organisatsiooni poolt teatud perioodil ühel või teisel viisil fossiilseid kütuseid kasutades toodetud süsinikdioksiidi kogus. Süsiniku jalajälg on kvantitatiivselt väljendatud kasvuhoonegaaside heite koguhulk, mis tekib inimese, ettevõtte vm üksuse või mingi toote/teenuse olelusringi jooksul. Saadud väärtuste järgi on võimalik hinnata inimtegevuse mõju keskkonnale ja eriti kliimamuutustele. Mõiste lõi naftatöötlusettevõtte British Petroleum palgatud suhtekorraldusettevõte Ogilvy & Mather, et lükata kliimamuutuse vastutus naftaettevõttelt üksikisikutele. Ettevõte avaldas 2004. aastal süsiniku jalajälje kalkulaatori, mis lasi arvutada, kuidas inimese argitegevus (näiteks tööl käimine, reisimine ja toidu hankimine) süsinikku tekitavad. Ökoloogiline jalajälg Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 16.02.2010) Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066. Solnit, Rebecca (23. august 2021). "Big oil coined 'carbon footprints' to blame us for their greed. Keep them on the hook". the Guardian. Vaadatud 16. aprillil 2023. Bergan, Brad (26. august 2021). "Surprise! The Term 'Carbon Footprint' Was Coined by Big Oil to Blame You for Climate Change". Interesting Engineering. Vaadatud 16. aprillil 2023. Kaufman, Mark (9. juuli 2021). "The devious fossil fuel propaganda we all use". Mashable. Vaadatud 16. aprillil 2023.
Andy Bolton

Andy Bolton (sündinud 22. jaanuaril 1970) on Suurbritannia jõutõstja. Tema käes on maailmarekord kükis (550 kg) ja eksrekordiomanik jõutõmbes (457,5 kg).
Säästev tehnoloogia

Säästev tehnoloogia ehk keskkonnahoidlik tehnoloogia on tehnoloogia, mille kasutamisel ei ületata keskkonna taluvusvõimet, kuid mis tagab inimeste vajaduste rahuldamise. Säästvad tootmistehnoloogiad on võimalikult vähese energiamahukusega ning kasutatav tooraine või ressurss pärineb kas kasutatud materjalist, taastuvast energiaallikast vms. Sageli on need tooted ka omakorda taaskasutatavad. Tüüpilised säästva tehnoloogia abil loodud tooted on näiteks taastuvenergia, põletamata savist ehitusmaterjalid. Keskkonnatehnoloogia Ökotehnoloogia Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 3.02.2010)
Abdest

Abdest ehk wuḑū' (araabia keeles وضوء , pärsia keeles آبدست‎ , türgi keeles abdest) on islamis pesemisrituaal, mis on kohustuslik rituaalse puhtuse (ţahārah) saavutamiseks enne palvet (şalāt) ja enne koraani puudutamist.
Harilik esparsett

Harilik esparsett (Onobrychis viciifolia) on taim liblikõieliste sugukonnast esparseti perekonnast. 30–70 cm kõrgune, püstise või tõusva, ülemises osas haruneva varrega. Sulgjagused liitlehed koosnevad 6–14 paarist lehekestest. Õied on helepunased, 10–13 mm pikkused. Eestis kultuurtaim. Kasvab metsistunult liivikuil, hõredates männimetsades, põlluservades, söötis maadel. Harv. Harilik esparsett andmebaasis eElurikkus
Liiv-esparsett

Liiv-esparsett (Onobrychis arenaria) on taim liblikõieliste sugukonnast esparseti perekonnast. Eestis pärismaine, kuid väga haruldane. Üksikud leiukohad Kagu- ja Kirde-Eestis. Liiv-esparsett andmebaasis eElurikkus Liigi seisundist Eestis.
Troonist loobumine

Troonist loobumine ehk abdikatsioon on valitseva monarhi vabatahtlik või sunnitud lahtiütlemine monarhivõimust ning monarhitiitlist ja sellega kaasnevatest õigustest. Ka troonipretendent võib oma pretensioonist loobuda. Troonist loobuda võib kas ainult enda, kõigi oma pärijate või pärast troonist loobumist sündida võivate pärijate eest. Vana-Rooma keisritest loobus esimesena vabatahtlikult troonist Diocletianus 1. mail 305, kes tundis end valitsemiseks liiga nõrgana. Viimane Lääne-Rooma keiser Romulus Augustulus sunniti troonist loobuma 4. septembril 476. Vabatahtlikku loobumist paavsti tiitlist ja õigustest nimetatakse kanoonilise õiguse järgi renuntiatio. Coelestinus V loobus võimust 13. detsembril 1294, et naasta erakuellu. Gregorius XII loobus võimust 4. juulil 1415, tehes lõpu Suurele Skismale. Pius XII määras, et kui Saksamaa võimud ta arreteerivad, tähendab see automaatselt paavstivõimust loobumist. Tagasiastumine
Kõrge mesikas

Kõrge mesikas (Melilotus altissimus) on liblikõieliste sugukonda mesika perekonda kuuluv rohttaim. Kõrge mesikas andmebaasis eElurikkus
Kollane mesikas

Kollane mesikas (Melilotus officinalis) on liblikõieliste sugukonna mesika perekonda kuuluv kaheaastaste rohttaimede liik. 30–90 cm kõrgune vars on püstine ja harunenud. Lehed kolmetised, pikarootsulised, pealt sinakasrohelised, alt kahvatud. Kollased õied asetsevad kobarates. Lõuna- ja Kesk-Euroopas, vähem põhjapoolsetel aladel, Lääne- ja Ida-Siberis, Kesk-, Kagu- ja Väike-Aasias. Eestis tavaline, rohkem levinud Eesti lääne- ja põhjaosas (seal sage). Teeservadel, põllupeenardel, raudteetammidel, elamute ümbruses. Sagedamini loo- ja pärisaruniitudel. Eelistab kuivemaid lubjarikka pinnasega kasvukohti. On kasutatud maitsetaimena. Kollases mesikas sisalduv kumariin annab ürdijuustule, likööridele ja nastoikadele kumariini lõhna ja soolakasmõrkja maitse. Värskeid juuri kasutati Taga-Kaukaasias köögiviljana. Ravimtaimena on kasutatud välispidisena paisete ja mädanevate haavade raviks. Juurtel esinevate mügarbakterite tõttu kasutatakse haljasväetisena. Issako, L., Maitsetaimed, Valgus, Tallinn, 1977 Kollane mesikas andmebaasis eElurikkus
Jõesete

Jõesete ehk uhtsete ehk alluviaalsete ehk alluuvium (ld alluvium 'uhe') on purdsetteist koosnev, võrdlemisi hiljuti (geoloogilises ajaskaalas) vooluvee poolt setitatud sete. Et alluuvium on setitatud vooluvee poolt, on ta reeglina terasuuruse järgi hästi sorteeritud, erinedes seega oluliselt liustikust settinud moreenist. Samuti on purdosakesed reeglina ümardunud. Jõesetete lõimis ja mineraalne koostis sõltuvad eelkõige jõe langust, aluspõhjakivimitest ja kvaternaarisetteist. Alluuviumi põhilised koostisosad on savi, aleuriit, liiv ja kruus. Jõesetted settivad kas jõe sängis, lammil või deltas. Mägedes on vooluvete moodustatud uhtekuhikuid. Järve- ja meresetteid, isegi kui nad on transporditud jõgede poolt, ei nimetata jõesetteiks. Järvesete Meresete Miidel, A, R. (2001). Jõgede kalastik. – Eesti jõed. Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 29–35
India mesikas

India mesikas (Melilotus indicus) on liblikõieliste sugukonda mesika perekonda kuuluv rohttaim. India mesikas andmebaasis eElurikkus
Vene mesikas

Vene mesikas (Melilotus wolgicus) on liblikõieliste sugukonda mesika perekonda kuuluv rohttaim. Eestis kasvab väga haruldase tulnukana. Vene mesikas andmebaasis eElurikkus
Araabia lutsern

Araabia lutsern (Medicago arabica) on liblikõieliste sugukonda lutserni perekonda kuuluv taim. Araabia lutsern andmebaasis eElurikkus
Ogaviljane lutsern

Ogaviljane lutsern (Medicago denticulata) on liblikõieliste sugukonda lutserni perekonda kuuluv taim. Ogaviljane lutsern andmebaasis eElurikkus
Lõhine lutsern

Lõhine lutsern (Medicago laciniata) on liblikõieliste sugukonda lutserni perekonda kuuluv taim. Lõhine lutsern andmebaasis eElurikkus
Margareta Eriksdotter (Vasa)

Margareta Eriksdotter (1497 – 31. detsember 1536 Tallinn) oli Rootsi aadlidaam, Rootsi kuninga Gustav I õde. Margareta Eriksdotter sündis Erik Johanssoni ja Cecilia Månsdotteri tütrena. 30. märtsil 1516 abiellus ta Joakim Brahega. 1520. aastal hukati tema abikaasa ja isa Stockholmi veresauna käigus. Margareta ja tema ema, õed, vanaema ja tädi Christina Gyllenstierna võeti vangi ning viidi Kopenhaagenisse, kus neid Sinises tornis vangistuses hoiti. Mitmed neist, muuhulgas Margareta ema ja õed, surid katku. 1524. aastal ta vabastati ning ta naasis Rootsi, kus tema vend Gustav oli kuningaks saanud. 15. jaanuaril 1525 abiellus Margareta Hoya ja Brockenhuseni krahvi Johanniga. Oma isalt oli Margareta pärinud Rydboholmi linnuse. 1528–1529 külastas ta Saksamaad ja Lübeckit. Jönköpingi linnapea Nils Arvidsson lasi Rootsi naasnud Margareta parasjagu käimasoleva mässu tõttu vangistada. Hiljem Margareta ja tema abikaasa suhted kuningas Gustaviga halvenesid. 1534. aastal lahkusid Margreta ja Johann Rootsist Saksamaale. 1535. aastal sai Johann Krahvisõjas surma. Hoolimata kuninga saadetud palvekirjadest, ei naasnud Margareta Rootsi, kartes, et Gustav I võib teha viga tema lastele. Margareta suri 1536. aastal Tallinnas ja maeti Tallinna toomkirikusse tolleaegse peaaltari ette; kiriku interjöör hävis 1684. aasta tulekahjus ning 1910. aastal välja antud J. Ploompuu kirjastuse "Tallinna juht" kirjutas, et Margareta haua täpne asukoht on "kaotsis". 30. märtsil 1516 abiellus Margareta riiginõunik Joakim Brahega. Abielust sündisid: Brita Brahe krahv Per Brahe vanem (1520–1590), Rootsi riiginõunik 15. jaanuaril 1525 abiellus Margareta Hoya ja Brockenhuseni krahvi Johanniga. Abielust sündisid: Jobst (1527–1560) Johann (1530–1574) Tallinna juht. Tallinn: J. Ploompuu kirjastus. 1910. Lk 9.
1520

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | 1550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 | 1521 | 1522 | 1523 | 1524 | ► | ►► 1520. aasta (MDXLII) oli 16. sajandi 20. aasta. 18. jaanuar – Taani ja Norra kuningas Christian II võitis Åsundeni järve lahingus rootslasi; varsti pärast seda vallutas Christian kogu Rootsi. 16. aprill – Kastiilia linna Toledo elanikud, kes olid vastu Karl V valitsusele, alustasid mässu, kui kuninglik valitsus püüdis kõrvaldada radikaalseid linna nõunikke. 7.–24. juuni – Inglismaa kuningas Henry VIII ja Prantsusmaa kuningas François I kohtusid (Field of the Cloth of Gold). 15. juuni – Paavst Leo X andis välja bulla "Exsurge Domine", mis kuulutas Lutheri 41 teesi ketserlikuks. 1. juuli – Asteegid tõrjusid Hernán Cortési juhitud konkistadoorid asteekide riigi pealinnast Tenochtitlanist välja. 30. september – Osmanite riigi sultaniks sai Suleiman I Tore. 21. oktoober – Portugali maadeavastaja João Álvares Fagundes maabus Saint-Pierre ja Miqueloni saartel ning nimetas need "11 000 neitsi saarteks". 1.–4. november – Taani kuningas Christian II krooniti ka Rootsi kuningaks ning ta andis oma oponentidele amnestia. 8. november – Stockholmi veresaunas tapsid Taani kuningale lojaalsed rootslased linna keskväljakul üle 80 poliitilise vastase. 28. november – Portugali maadeavastaja Fernão de Magalhães jõudis Vaiksele ookeanile läbi Lõuna-Ameerikas asuva väina, mis tänapäeval kannab tema nime. 16. detsember – Martin Luther põletas avalikult paavsti bulla "Exsurge Domine", kus teatati tema väljaheitmisest katoliku kirikust. 1. august – Zygmunt II August, Poola kuningas ja Leedu suurvürst Jean Ribault, prantsuse meresõitja 6. aprill – Raffael, itaalia kunstnik ja arhitekt 29. juuni – Moctezuma II, asteekide imperaator 22. september – Selim I Yavuz, Osmanite riigi valitseja, Suleiman Toreda isa
Abdülmecit II

Abdülmecit II (29. mai 1868 İstanbul – 23. august 1944 Pariis) oli Osmanite dünastia viimane kaliif (19. november 1922 – 3. märts 1924). Abdülmecit oli Türgi sultani Abdülazizi poeg. Ta ei huvitunud poliitikast, vaid harrastas maalikunsti. Üks tema maal oli 1900 eksponeeritud Pariisis. Aastal 1918 olid Viinis eksponeeritud tema maalitud Ludwig van Beethoveni, Johann Wolfgang von Goethe ja Selim I portree. Ta oli Osmanite riigi kunstnike ühingu esimees. Tal oli kindrali auaste. Kui 4. juulil 1918 astus troonile Mehmet VI, sai Abdülmecitist kroonprints. Talât-paşa ja hiljem Mustafa Kemal püüdsid asjatult teda poliitikasse kaasa tõmmata. Kui sultan Mehmet novembris 1922 Briti sõjalaeva Malaya pardal riigist põgenes, kuulutas usuasjade minister välja fetvaa tema tagandamiseks. Sultaniamet kaotati, kuid kaliifiamet, mis oli olnud sultaniametiga ühitatud, jäi alles. 19. novembril 1922 valis Türgi Suur Rahvuskogu Ankaras Abdülmeciti uueks kaliifiks. Seni kasutusel olnud ametisse pühitsemise tseremooniatest loobuti. Ametisse astumine leidis aset Topkapı palees. Temast sai 101. kaliif ja 37. Osmanite dünastia pea. Kaliifi võim oli väike. Mustafa Kemali juhtimisel liikus riik vabariigi suunas. Türgi Suur Rahvuskogu otsustas kaliifiameti kaotada. 3. märtsil 1924 Abdülmecit tagandati ning ta pidi koos kaaskonnaga riigist lahkuma. Võimud viisid ta oma paleest Idaekspressi. Ta asus oma perekonnaga elama Pariisi. Seal suri ta oma majas Boulevard Suchet'l Pariisi 16. linnajaos. Tema surnukeha viidi Mediinasse.
Väike lutsern

Väike lutsern (Medicago minima) on liblikõieliste sugukonda lutserni perekonda kuuluv taim. Väike lutsern andmebaasis eElurikkus
Hübriidlutsern

Hübriidlutsern (Medicago × varia) on liblikõieliste sugukonda lutserni perekonda kuuluv taim. Hübriidlutsern andmebaasis eElurikkus
Eksistentsialistlik kirjandus

Eksistentsialistlik kirjandus käsitleb inimese maailmas olemise põhiküsimusi: väärtushinnangud, vabadus, vastutus, suhe Jumalaga, armastus, surm jms. Eksistentsialistlikke ideid on kirjanduses arendanud Jean-Paul Sartre, Albert Camus, eelkäijana Franz Kafka. Eesti kirjanduses võib eksistentsialistlikke vihjeid leida Eessaare Aadu 1923. aastal poolelijäänud romaanis "Linnupriid". eksistentsialism
Kjeld Abell

Kjeld Abell (25. august 1901 Ribe – 5. märts 1961 Kopenhaagen) oli taani kirjanik, lavastaja ja teatrikunstnik. Ta oli üks 20. sajandi väljapaistvamaid taani näitekirjanikke. "Millionærdrengen" (1936) "Tak fordi du kom, Nick" (1941) "Regnen holdt op" (1942) "Ta' briller på" (1942) "Melodien der blev væk" ("Kadunud meloodia"; 1935) "Anna Sophie Hedvig" (1939) "Dage paa en sky" ("Päevad pilvel", 1937) "Den blå pekingeser" ("Sinine pekinglane", 1954)
Rühm (haridus)

Rühmaks nimetatakse õppegruppi haridusasutuses, millel on ühtne tegevuskava ning ühtsed õpieesmärgid. Rühmad võivad olla nii püsiva iseloomuga kui ka näiteks ainerühmad, mis on selekteeritud õpilaste ainealaste oskuste taseme järgi. Lasteaias nimetatakse rühmaks õppegruppi, kus vastavalt rühma päevakavale ja laste eale on ühine päevarütm, vahelduvad igapäevatoimingud, laste mäng, vabategevused ja pedagoogi kavandatud õppe- ja kasvatustegevused. Rühma õppe- ja kasvatustegevuse kavandamisel esitatakse kavandatava perioodi (nädal, kuu vm) eesmärgid, temaatika, õppesisu ja -tegevused. Koolieelse lasteasutuse juhataja võib vastavalt vajadusele moodustada järgnevaid rühmi: sõimerühm (kuni 3aastased), suurus kuni 14 last noorem rühm - (3-5 aastased), suurus kuni 20 last keskmine rühm - (5-6 aastased), suurus kuni 20 last vanem rühm - (6-7 aastased), suurus kuni 20 last liitrühm - (2-7 aastased), suurus kuni 18 last erirühm (haridus) sobitusrühm huvialarühm pikapäevarühm tasemerühm võõrkeelerühm Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava KOOLIEELSE LASTEASUTUSE SEADUS
Olaus Petri

Olaus Petri (harvem Olavus Petri, latiniseering rootsikeelsest nimest Olof Persson või Pettersson; 6. jaanuar 1493 Örebro – 19. aprill 1552 Stockholm) oli rootsi usu-uuendaja, kirikuõpetaja, õigusteadlane, piiblitõlkija ja ajaloolane. Tema vennast Laurentius Petrist (Lars Persson) sai Rootsi esimene luteri peapiiskop, kelle Rootsi kuningas Gustav I Vasa määras Rootsi reformeeritud kirikus ilma Rooma paavsti kinnituseta Uppsala peapiiskopiks.
Maya Ababadjani

Maya Ababadjani (tuntud ka kui Maya Sørensen; sündinud 3. jaanuaril 1984 Liibanonis) on Taani filminäitleja. Ta sündis Liibanoni kristlaste peres, kuid adopteeriti Taani varases lapseeas. Ta tegi filmidebüüdi pornofilmides "Maya" ja "Maya's dating". Hiljem on ta mänginud filmides "Pusher II" (2004) ja "Betonhjerter" (2005). Ta on korduvalt saanud Taani muslimitest araablastelt tapmisähvardusi. IMDb Foto
Eduardo Abela

Eduardo Félix Abela Villarreal (1889 San Antonio de los Baños – 1965 Havanna; teistel andmetel 1892–1966) oli Kuuba maalikunstnik ja karikaturist. 1920. aastatel viibis ta Pariisis, kus Alejo Carpentier julgustas teda kujutama Kuuba motiive. Teda mõjutas Jules Pascini ja Marc Chagalli looming. Kuuba ajalehes El Diario de la Marina ilmus aastatel 1930–1934 tema loodud karikatuurisari, mis oli Gerardo Machado valitsuse vastane ja mille tegelane oli El bobo. gallerymiami.com alocubano.com ENE 1. väljaanne, kd 4, 1972, lk 263 artnet.com Sissekanne veebisaidil gallerymiami.com Sissekanne veebisaidil alocubano.com Sissekanne veebisaidil cubanet.org Sissekanne veebisaidil artnet.com
Paavo Väyrynen

Paavo Matti Väyrynen (sündinud 2. septembril 1946 Keminmaa vallas) on Soome poliitik, Matti Vanhase teise valitsuse ja Mari Kiviniemi valitsuse väliskaubandusminister. Paavo Väyrynen on ühiskonnateaduste doktor. Ta kuulus 2018. aastani Soome Keskerakonda ning tuli poliitikasse Urho Kekkose soosikuna. Aastatel 1972–1980 oli ta erakonna aseesimees ja 1980–1990 oli ta erakonna esimees. Aastal 1982 põhjustas skandaali asjaolu, et Väyrynen oli kasutanud väljaspool Helsingit elavatele parlamendiliikmetele makstavat toetust, mis pärast maksude mahaarvamist oli 4100 Soome marka kuus. Kuid tema koduks nimetataval aadressil Keminmaa vallas Lapimaal oli üksnes mõne ruutmeetri suurune teisaldatav aiamaja, kus Väyrynen oma perega tegelikult ei elanud. Aastal 1988 kirjutas ta doktoritöö, milles püüdis näidata, et NSV Liit on igavene ja Lääne-Euroopa integratsioon jääb tulevikus seisma. Edgar Savisaare hinnangul ei pooldanud Väyrynen välisministrina Eesti iseseisvust. Ta on olnud eduskunna liige alates 1970. aastast. Aastatel 1995–2007 kuulus ta Euroopa Parlamenti, kuigi osutus valituks ka eduskunda nii 1995. kui ka 1999. aasta valimistel. Alates 2007. aastast on ta uuesti eduskunna liige. Ta on olnud Soome haridusminister (1975–1976), tööminister (1976–1977) ja välisminister (1977–1982, 1983–1987 ja 1991–1993). Paavo Väyrynen oli Keskerakonna presidendikandidaat 1988. aastal, mil kaotas Mauno Koivistole, ja 1994. aastal, mil jäi esimeses voorus Martti Ahtisaari ja Elisabeth Rehni järel kolmandaks. Aastal 1982 toetas Väyrynen Keskerakonna presidendikandidaadi valimisel Ahti Karjalaist, kes kaotas hiljem Johannes Virolaisele. Hiljem on ilmnenud, et Väyrynen oli otsinud Karjalaisele salaja toetust Venemaa suursaatkonnast. Enne Soome liitumist Euroopa Liiduga oli ta üks häälekamaid liitumise vastaseid. 9. septembril 2011 valis Keskerakond Paavo Väyryse oma kandidaadiks 2012. aasta jaanuaris peetavatel presidendivalimistel. Ta tuli valimiste 1. voorus 3. kohale kogudes 17,6% häältest. 2018. aastal asutas ta uue erakonna, Seitsme Tähe Liikumise. Ta sai 2019. aasta Soome parlamendivalimistel Uusimaa valimisringkonnas 1235 häält ja ei osutunud valituks. Paavo Väyrysen oudot päivärahat Suomen Kuvalehti 1982 (soome keeles) Former Estonian PM criticises Finnish leaders' actions during independence process. Helsingin Sanomat (inglise keeles) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2020. Vaadatud 3. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://yle.fi/uutiset/3-10738853 Koduleht Seitsme Tähe Liikumine
Sune Sik

Sune Sik, ka Simon Sik ja Suno Syk (ka vanem Sune Sik) oli Rootsi ülik, kuningas Sverker vanema poeg. Võib-olla oli tema ema üks kahest Sverkeri kuningannast. Andmed Sune Siki kohta pärinevad Olaus Petri ja Johannes Bureusi tehtud sugupuust. Vaid Olaus Petri väidab, et Sune Sik oli Ingrid Ylva isa. Bureuse tehtud sugupuu-uuringus seda aga pole. Selle üle, kas Sune Sik oli kuningapoeg, vaieldakse tänaseni. . Mõned asjatundjad kahtlevad aga üldse tema olemasolus, väites, et tegemist on ühe teise (hilisema) Sune Sikiga, keda mainitakse 14. sajandi allikates ning kes olevat 13. sajandi lõpus olnud Vreta kloostri rahaline toetaja. Nils Ahnlund. Historisk tidskrift 1945 lk. 332-351 Lars Lagerqvist ja Nils Åberg. "Litet lexikon över Sveriges regenter" Vincent förlag, Boda kyrkby 2004 ISBN 91-87064-43-X s. 13 Natanael Beckman. "Kungagravar och medeltidshistoria". 1921
Kauripuu

Kauripuu (Agathis) on igihaljaste okaspuude perekond araukaarialiste sugukonnast. Perekonda kuulub 21 või 22 liiki. Kirjeldus Uusmeremaa kauripuu (Agathis australis) on Uus-Meremaa põhjaosas kasvav okaspuu. Kauripuu on mahu järgi Uus-Meremaa suurim, kuid mitte kõrgeim. Puul on sile koor ja väikesed ovaalsed lehed. Kauripuu võib kasvada kuni 50 meetri kõrguseks ning elada üle 2000 aasta vanaks, ta on hiidsekvoia järel suuruselt maailma teine puuliik. Suurim kauripuu on Tane Mahuta (maoori keeles 'metsa isand'), mis on 51 meetrit kõrge, tüve ümbermõõduga 13,7 meetrit ning ligikaudu 1300 aastat vana. Ajalugu Kauripuu puit on tugev ning vastupidav, 1830. aastatel hakati metsi üles töötama nii kohaliku turu kui ekspordi jaoks ning tänapäeval on kunagistest kaurimetsadest järel 7000 ha ehk 4%, mis on range kaitse all. 1940. aastaks oli enamik kaurimetsadest maha võetud või põletatud. Alles siis kehtestati kauripuu raiumiseks erikord, kuid nõnda pikaealise puu jaoks oli juba hilja. Puitu eksporditi Austraaliasse ja Suurbritanniasse ning kasutati põhiliselt laeva- ja majaehituses. Levik Kauripuitu leidub ka soostunud aladel. Tänapäeval kaevatakse maapõuest neid puid, mis kunagistel aegatel on tormide tõttu maha jäänud. Puidu kännu osa on erilise tekstuuriga ning hinnatud oma ilu poolest. Eriti sobib see puit mööbli, tsisternide, vaatide ja aedade valmistamiseks. Poleeritud puidu värvus varieerub beežist tumepruunini. Nüüdseks on alles jäänud ainult mõned looduskaitse all olevad reservid, mis meelitavad kohale palju turiste. "Agathis australis". Agathis atropurpurea (purpur-kauripuu; kasvab Queenslandis) Agathis australis (uusmeremaa kauripuu; kasvab Põhjasaarel) Agathis borneensis (borneo kauripuu; kasvab Malaisia idaosas, Borneol) Agathis brownii (Browni kauripuu) Agathis corbassonii (kasvab Uus-Kaledoonias) Agathis dammara (dammara-kauripuu; kasvab Malaisia idaosas) Agathis endertii (kasvab Borneol) Agathis flavescens (kasvab Borneol) Agathis kinabaluensis (kasvab Borneol) Agathis labillardieri (kõrge kauripuu; kasvab Uus-Guineal) Agathis lanceolata (kasvab Uus-Kaledoonias) Agathis lenticula (kasvab Borneol) Agathis macrophylla (suurelehine kauripuu; kasvab Fidžil, Vanuatul, Saalomoni saartel) Agathis microstachya (väikesetähaline kauripuu; kasvab Queenslandis) Agathis montana (kasvab Uus-Kaledoonias) Agathis moorei (Moore'i kauripuu; kasvab Uus-Kaledoonias) Agathis orbicula (kasvab Borneol) Agathis ovata (kasvab Uus-Kaledoonias) Agathis philippinensis (kasvab Filipiinidel, Sulawesil) Agathis robusta (tüse kauripuu; kasvab Queenslandis ja Uus-Guineas) Agathis silbae (kasvab Vanuatul) Agathis spathulata (kasvab Paapua Uus-Guineas)