laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dorje

Dorje on Tiibeti budismis kaheksaharuline rituaalne ese, mida laama rituaalide ajal käes hoiab. See on püha sümbol (valgustuse piksenool), mis tähendab järsku muutust (bodhi) inimese teadvuses. Dorje on seotud ka vastandite ühtsusega. Rituaali ajal pannakse meesalget (osavalt väljendatud kaastunne) sümboliseeriv dorje paari kellukesega (drilbu), mis väljendab naisalget (tühjusetarkus). Nende kahe alge ühendus on valgustunud meel. Tiibetis antakse lastele sageli eesnimeks Dorje. Tiibetlased usuvad, et see annab lapsele sellise vaimu nagu inimkonda kaugelt aitaval bodhisatval. Indias vastab dorje'le vadžra (sanskriti vajra).
Mihkel Poll

Mihkel Poll (sündinud 14. augustil 1986 Tallinnas) on eesti pianist. Ta on õppinud Nõmme Muusikakoolis Helve Kuuskmanni juures ning Tallinna Muusikakeskkoolis Ivari Ilja ja Maigi Pakri klassis. Seejärel õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Ivari Ilja klaveriklassis ning Guildhalli Muusika- ja Draamakoolis Ronan O'Hora juures. 2016. aastal sai ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias prof Ivari Ilja klaveriklassis õppinult doktorikraadi. 2004 – Rina Sala Gallo nimeline pianistide konkurss Monzas (1. preemia ja orkestri eripreemia) 2004 – vabariiklik interpreetide konkurss "Con brio" (peapreemia ja 4 eripreemiat) 2006 – Ferroli rahvusvaheline pianistide konkurs Hispaanias (1. preemia) 2006 – esimene Tallinna rahvusvaheline pianistide konkurss (1. preemia ja Tubina eripreemia) 2013 noore kultuuritegelase preemia 2004 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (edukas esinemine rahvusvahelisel pianistide konkursil) 2018 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eduka ja kõrgetasemelise kontserttegevuse eest Eestis ja välismaal ning muusikaelu korraldamise, sh festivali „Virmalised“ kunstilise juhtimise eest) 2020 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (silmapaistev ja kõrgetasemeline loominguline tegevus solisti ja kammermuusikuna) "20. sajandi klaverimuusika" (2009) Tema ema on Kadri Hunt, isa oli pianist ja muusikapedagoog Siim Poll (1965–2014), õde viiuldaja Mari Poll. Noore kultuuritegelase preemia pälvis Mihkel Poll, ERR, 5. juuli 2013 Koduleht
Porsumine

Porsumine (inglise chemical weathering) on kivimeid moodustavate mineraalide murenemine keemiliste protsesside tagajärjel. Murenemine jaotatakse tavaliselt porsumiseks ja rabenemiseks ehk keemiliseks ja füüsikaliseks murenemiseks. Valdav osa murenemisest on porsumine. Porsumine tuleneb sellest, et murenevaid kivimeid moodustavad mineraalid ei ole atmosfääritingimustes (st atmosfääriga kokku puutudes) stabiilsed. Porsumine on näiteks kivimite lagunemine või ümberkristalliseerumine hüdrolüüsi, oksüdeerumise, hüdratatsiooni, lahustumise või ioonvahetuse tagajärjel. Erinevalt rabenemisest, mis vaid lammutab olemasolevad kivimid väiksemateks tükkideks, võib porsumine esile kutsuda olemasolevaist kivimitest uute, atmosfääritingimustes stabiilsematest mineraalidest koosnevate kivimite tekke. Sellised kivimid on näiteks settekivimid. Porsumine on näiteks päevakivide muutumine savimineraalideks (hüdrolüüs), lubjakivide lahustumine põhjavees sisalduvate ioonide mõjul (lahustumine), pürokseeni muutumine hematiidiks ja kvartsiks (oksüdeerumine), hematiidi muutumine götiidiks (hüdratatsioon) jne. Kõige tõenäolisemalt porsuvad mineraalid, mis atmosfääritingimustes on kõige ebastabiilsemad ehk teiste sõnadega need mineraalid, mille stabiilse oleku tingimused erinevad kõige rohkem normaaltingimustest. Näiteks oliviin kristalliseerub magmast kõrgemal temperatuuril kui päevakivid, mistõttu on ta ka kergemini murendatav. murenemine rabenemine
Saarestik

Saarestik ehk arhipelaag on mitme omavahel lähestikku paikneva saare kogum. Saarestiku saared on tavaliselt tekkelt sarnased. Näiteks Hawaii saared on kuuma täpi vulkanismi saadus, Lääne-Eesti saarestik aga glatsioisostaatilise maakerke tulem. Saarestikuks võidakse nimetada ka saari koos neid ümbritseva merealaga.
Tsam

Tsam on Tiibeti budismis rituaalne tants, mida tantsitakse maskides ja ornamentidega kaunistatud kostüümides. Tsam on budistlik religioosne ja teatraalne etendus nagu ooper.Etendatakse igasugu erinevaid stseene jumaluste ja suurte gurude elulugudest. Tantsu saadavad mungad Tiibeti traditsioonilistel muusikainstrumentidel. Sageli on tsam-tantsude moraaliks mitte kahjustada teadvusega olendeid. Nende vaatamine toovat õnnistust. Bhutanis tantsitakse tsam-tantse iga-aastastel pidustustel (tsechu). Mõnel pidustusel laotatakse lühikeseks ajaks lahti suur maal (thongdrol), mille pelk nägemne vabastab vaatajad patust. Tiibetis on Hiina võimud tsam-tantsude esitamist piiranud. Lhasas on see ära keelatud.
Ameerika Ühendriikide vapp

Ameerika Ühendriikide vapp on Ameerika Ühendriikide mitteametlik vapp, mida on kujutatud Ameerika Ühendriikide suurel pitsatil. Ameerika Ühendriikide lipp
David Wechsler

David Wechsler (12. jaanuar 1896 – 2. mai 1981) oli ameerika psühholoog. Ta on tänapäeval väga populaarsete intelligentsustestide (Wechsleri intelligentsusskaalade) autor. Wechsleri definitsiooni kohaselt on intelligentsus indiviidi üldine võimekus käituda eesmärgipäraselt, mõelda ratsionaalselt ja tulla keskkonnas edukalt toime. Wechsler sündis Rumeenias Lespezis juudi päritolu peres ja immigreerus lapsepõlves koos vanematega Ameerika Ühendriikidesse. Ta õppis New Yorgis koolis City College of New York ja Columbia ülikoolis, kus ta kaitses 1917. aastal magistrikraadi ja 1925. aastal doktorikraadi Robert S. Woodworthi juhendamisel. I maailmasõja ajal, õppides Charles Spearmani ja Karl Pearsoni käe all, tegi ta koostööd Ameerika Ühendriikide armeega, et töötada välja testid uute noorsõdurite värbamiseks. Pärast lühikesi tööülesandeid eri valdkondades (sealhulgas viis aastat erapraksist) oli Wechsler aastatel 1932–1967 Bellevue Psühhiaatriahaigla peapsühholoog. Wechsler suri 1981. aastal, kui tema psühholoogiatestid olid juba kõrgelt hinnatud.
Raymond Bernard Cattell

Raymond Bernard Cattell (20. märts 1905 – 2. veebruar 1998) oli ameerika ja Suurbritannia psühholoog. Peamised tegevusvaldkonnad olid intelligentsuse ja isiksuseomaduste mõõtmine. Cattell liigitas intelligentsuse kaheks, teineteisele vastanduvaks pooleks: Fluiidne ehk liikuv ehk voolav intelligentsus (inglise keeles fluid intelligence) on närvisüsteemi arenguprotsess, mis väljendub indiviidi võimes arutleda, teavet käsitleda ja analüüsida, uudsetes olukordades toime tulla, tajuda seoseid ja hankida uusi teadmisi. Ladestunud ehk kristalliseerunud intelligentsus (inglise crystallized intelligence) on elu jooksul koos teadmiste omandamise ja ümbritseva keskkonnaga koostoimes arenev intelligentsus. See sisaldab omandatud teadmisi ja oskusi ning nende rakendamist spetsiifiliste asjade puhul. Fluiidne intelligentsus saavutab haripunkti 20. eluaastaks ja hiljem langeb mõningal määral. Kristalliseerunud intelligentsus areneb kogu elu jooksul. Cattell kasutas Allport-Odberti 4500-omaduselise isiksuseomaduste nimekirja analüüsimiseks faktoranalüüsi ning sai tulemusi taandades 12 faktorit, millele lisas neli, mille ilmnemist ta eeldas. Nii koostas ta 16-faktorilise isiksuseomaduste loetelu (16PF). Cattelli isiksuse faktorid koos klassikaliste tähistega on järgmised: A. endassetõmbunud – suhtlemisaldis B. konkreetselt mõtlev – abstraktselt mõtlev C. tunnetest mõjutatav (nõrga ego jõuga) – emotsionaalselt stabiilne (tugeva ego jõuga) D. allaheitlik – domineeriv E. kaalutlev – entusiastlik F. moraalist vähe sõltuv (nõrga superego jõuga) – kohusetundlik (tugeva superego jõuga) G. häbelik (Threctia) – julge/tegutsemishimuline (Parmia) H. sentimentaalsuseta (Harria) – tundeõrn (Premsia) I. usaldav (Alaxia) – kahtlustav (Protension) J. praktiline (Praxernia) – unistav, autistlik (Autia) K. lihtsameelne – läbinägelik L. häirimatu – ärevil Q. alalhoidlik – radikaalne (valmisolek muutusteks – skaala) Q1. grupile orienteeritud/kaasamineja – sõltumatu (Iseseisvuse skaala) Q2. loid – tugeva enesekontrolliga (Perfektsionismi skaala) Q3. pingevaba – pinges
Kükloobid

Kükloobid on vanakreeka mütoloogias hiiglased, kelle ainus silm on otsaesisel. "Odüsseias" kirjeldatud Poseidoni poeg Polyphemos oli kükloop. Arvatavasti on sellise müütilise kuju aluseks juhuslikult leitud väljasurnud kääbuselevantide koljud, mille esiosas londi kinnituskohal on suur ava.
Howard Gardner

Howard Gardner (sündinud 1943) on Harvardi ülikooli psühholoog. 1983. aastal esitas Gardner multiintelligentsuse teooria, mille kohaselt intelligentsus tähendab võimeid probleeme lahendada ja midagi luua. Erinevalt Charles Edward Spearmani definitsioonist väidab Gardner, et üldist vaimset võimekust pole olemas, vaid selle asemel on vähemalt seitse üksteisest erinevat, oma seaduspärasuse ja loogikaga vaimset võimekust: keeleline ehk lingvistiline loogilis-matemaatiline muusikaline ruumiline kehalis-kineetiline enesetunnetuslik (intrapersonaalne) suhtlemisalane (interpersonaalne) Gardneri teooria pole rajatud kontrollitavatele faktidele, vaid usule – seepärast on nimetatud võimekusi väga raske mõõta ja paljud peavad seda teooriat küsitavaks. Teooria kaitseks räägivad juhtumid, kus indiviid on kaotanud ajukahjustuse tõttu mõne oma vaimse võimekuse ja säilitanud ülejäänud. Howard Gardner pälvis 1981. aastal MacArthuri auhinna. 2006. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks. Howard Gardneri biograafia Harvardi ülikooli lehel Howard Gardner Harvardi ülikooli Project Zero lehel Howard Gardneri koduleht
Lennuk (täpsustus)

Lennuk on Eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg" Kalevipoja laeva nimi. Selle järgi on nime saanud: Lennuk, õhust raskem õhusõiduk, mis ei kasuta õhkutõusmiseks tiibade liikumist Lennuk, Eesti Üliõpilaste Seltsile kuulunud paat Lennuk, Eesti miiniristleja Lennuk, purjelaev, millega eestlased sõitsid ümber maailma 16. oktoober 1999. a. – 19. märts 2001. a. (Finngulf 44, bermuuda luup-taglasega avamere kiiljaht) "Lennuk", Nikolai Triigi maal. Lennuk, perekonnanimi "Lennuk!" ("Airplane!") on Jim Abrahamsi film Leslie Nielseniga peaosas aastast 1980. Urmas Lennuk on eesti näitekirjanik.
Benini lipp

Benini lipp on Benini Vabariigi ametlik lipp. Riigi- ja rahvuslipp oli esmakordselt kasutusel 16. novembrist 1959 kuni detsembrini 1975 (Dahomee Vabariik). Uuesti sai see riigi tunnuseks 1. augustil 1990. Plagu on üleaafrikalistes värvides trikoloor: punane, kollane, roheline. Vardapoolses osas on vertikaalne roheline laid, mis moodustab 2/5 lipu laiusest, ülejäänud lipu osa on jagatud horisontaalselt kaheks: kollaseks ja punaseks. Roheline sümboliseerib haljendavat maad ja lootust, kollane jõukust ja punane vaprust. Roheline, punane ja kollane kokku kujutavad Aafrika ühtsust ja rahvustunnet. Benini vapp Benini lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Robert Sternberg

Robert Sternberg (sündinud 8. detsembril 1949 Newarkis) on ameerika psühholoog, kolmekomponendilise intelligentsusteooria autor. Sternbergi arvates mõõdavad tavalised intelligentsustestid ainult analüütilist intelligentsust, kuid tegelikult koosneb intelligentsus kolmest osast: analüütiline intelligentsus seostub inimeste seesmiste kognitiivsete protsessidega: vajaliku teabe omandamine; probleemi käsitluse plaanimine; teadmiste kohandamine plaaniga konkreetse ülesande lahendamisel; loovus ehk kreatiivne intelligentsus seostub inimese kogemustega – teadmisi ja kogemusi kasutatakse uute olukordade lahendamisel ja millegi loomisel (sarnaneb Raymond Cattelli liikuva ja ladestunud intelligentsuse teooriaga); praktiline intelligentsus seostub igapäevaste probleemide lahendamisega ja on sõltuvuses inimese sotsiaalsest ja kultuurilisest keskkonnast. Sternberg uuris ka armastust ning töötas välja armastuse kolmnurgamudeli, ka teisi armastuse teooriad ja mõõtmisskaala.  Pikemalt artiklis Armastuse kolme komponendi teooria Sternbergi armastuse kolme komponendi teooria kontekstis on (1986, 1998) on armastusekogemusel kolm komponenti: kirg, lähedus ja kohustus (decision/commitment). Need võivad esineda üksi või mitmesugustes kombinatsioonides ja neil on mitmeid erinevusi. Ainult läheduse puhul on tegemist armastusega sõprade vahel, kire puhul pimeda armumisega esimesest pilgust. Nende kolme armastuse komponendi kombinatsioonid annavad 8 armastussuhte liiki. Nii näiteks on mittearmastuse korral puudu nii lähedus, kirg kui ka otsustus/pühendumus. Kui suhtes on vaid kohustuse komponent, siis tegemist on tühja armastusega, mil indiviid on otsustanud armastada teist inimest ja on pühendunud. Romantiline armastussuhe koosneb kirest ja lähedusest ilma kohustuseta. Vennalik armastus koosneb lähedusest ja kohustusest; selline suhe võib valitseda ka staažikate abielupaaride vahel. Mõtlematu armastus koosneb kirest ja kohustusest, kuid selles puudub ühendav ja stabiliseeriv lähedus. Ainult küps armastus (consummate love) tuleneb kõigist kolmest komponendist ja selle alalhoidmine nõuab pidevat pingutust. Robert Sternberg töötas nende kolme armastuse komponendi hindamiseks välja armastuse kolmnurgaskaala (lüh TTLS). Pamela C. Regan, The Mating Game: A Primer on Love, Sex, and Marriage, Chapter 7: General Theories of Love, 2008, 4-8 Sternberg’s Triangular Love Scale, http://www.kordoutis.gr/STLS.pdf Robert Sternberg, "The Triangular Love Scale", The Triangle of Love: Intimacy, Passion, Commitment., 1988 Videoloeng, Tõnu Lehtsaar, "Armastusest perekonnasuhetes". (Sternbergi kolmnurgamudeli ja Lee armastusestiilide näitel) [1] Tartu Ülikooli Televisioon (UTTV).
William Lewis Stern

William Lewis Stern (29. aprill 1871 – 27. märts 1938) oli juudi päritolu Saksa psühholoog, intelligentsuskvoodi ehk IQ kasutuselevõtja, isiksusepsühholoogia ja intelligentsuspsühholoogia pioneer. Teda peetakse intelligentsuskvoodi ehk IQ mõiste loojaks, mida hiljem kasutasid Lewis Therman ja teised teadlased IQ testide väljatöötamisel, mis põhineb Alfred Binet' tööl. Stern on saksa kirjaniku ja filosoofi Gunther Andersi isa. 1897. aastal leiutas Stern helikõrguse variaatori, mis andis võimaluse uurida inimese heli taju enneolematul moel. Stern sündis Berliinis, ta on kuulsa Saksa-juudi reformi filosoofi Sigismund Sterni pojapoeg. 1893. aastal sai Stern doktorikraadi psühholoogias Berliini Ülikoolis, kus ta õppis Hermann Ebbinghausi käe all. Ta oli aastatel 1897–1916 Breslau Ülikoolis õppejõud. 1916 määrati ta psühholoogiaprofessoriks Hamburgi Ülikoolis, 1933 sai temast psühholoogiainstituudi direktor. Stern kui juut tagandati oma ametikohalt pärast Hitleri võimuletulekut. 1933. aastal emigreerus ta Hollandisse, seejärel siirdus aga Ameerika Ühendriikidesse, kus ta määrati lektoraadiks ja professoriks Duke’i Ülikooli. Ta õpetas Duke’is kuni 1938, mil teda tabas südameatakk ja ta suri. Ta oli abielus Clara Joseephyga, kes oli erialalt psühholoog. Neil oli kolm last: Hilde, Eva ja Günther, viimasest sai samuti esseist ja mõtleja. Sterni peeti oma aja juhtivaks noorte psühholoogiks ja üheks tähtsamaks autoriteediks individuaalsete erinevuste psühholoogias. Stern tutvustas võimalusi, kuidas testida intelligentsust ehk teha kindlaks intelligentsuskvoot (IQ). Sterni filosoofiat on välja toodud mitmetes mahukates raamatutes ja seda on nimetatud personalismiks. Teda on tsiteeritud hollandikeelses raamatus "De levende Onderneming" ("The Living Company"), mille autoriks on Arie de Geus, kes kasutab Sterni filosoofiat, seletamaks teatud firmade pikaealisust ja läbilööki nagu Shell Oil ja Mitsubishi.
Intelligentsuskvoot

Intelligentsuskvoot (arukuskvoot) ehk IQ (inglise keeles intelligence quotient) on intelligentsustesti tulemus. Termini võttis kasutusele William Stern. Stern defineeris IQ suuruse valemiga I Q = v a i m n e   v a n u s k r o n o l o o g i l i n e   v a n u s × 100 {\displaystyle IQ={\frac {vaimne\ vanus}{kronoloogiline\ vanus}}\times 100} Kronoloogiline vanus tähendab inimese tegelikku vanust. Vaimne vanus tähendab inimese vanust vastavalt testi järgi saadud punktidele. Tänapäeval kasutatakse IQ arvutamiseks teist metoodikat ja valemit. IQ-teste katsetatakse algselt piisavalt suurel ja esinduslikul valimil ehk normgrupil. Valem: I Q = 100 + x − μ σ × 15 {\displaystyle IQ=100+{\frac {x-\mu }{\sigma }}\times 15} x – testis saadud toorpunktide summa; μ – keskmine punktide arv, mille normgrupp on saavutanud; σ – normgrupi tulemuste standardhälve. Intelligentsuskvoot näitab intelligentsuse suhtelist, mitte aga absoluutset taset.
John Carlyle Raven

John Carlyle Raven (28. juuni 1902 London – 10. august 1970 Dumfries) oli inglise psühholoog. Tema suurimaks panuseks peetakse Raveni progressiivsete maatriksite testi loomist. Tema isa suri varakult ning jättis Johni tema ema ja kahe õe eest hoolitsema. Johni õpetajad ei lootnud temast palju, kuna ta kannatas düsleksia all. Kõigest hoolimata jätkas ta õpinguid ning teenis elatist õpetajana füüsiliste puuetega laste koolis. Tema üheks huviks oli religioonipsühholoogia. Ta töötas assistendina psühhiaatri ja geneetiku Lionel Penrose'i juures, kes uuris vähese vaimse võimekuse põhjuseid ja kasutas Stanford–Binet' intelligentsusteste. Raveni progressiivsete maatriksite test on mittesõnaline intelligentsustest, mis algab lihtsamate ülesannetega ja muutub järjest keerukamaks. Et varasemad intelligentsustestid (Binet'-Simoni test, David Wechsleri testid WAIS ja WISC) sõltusid inimese keelelisest arengust, siis oli väga raske neid teste kõigile inimestele kohandada. Raveni test kõrvaldas selle probleemi.
Bhutani lipp

Bhutani lipp on Bhutani ametlik lipp. 1949–1956 1956–1969 See kujutab näoga vardast ära pööratud valget tiibadeta draakonit safrankollasel ja oranžil põhjal. Lipp on jaotatud vardapoolse külje alaosast lähtuva diagonaaliga pooleks, nii et moodustuvad ülemine safrankollane ja alumine oranž kolmnurk. Lipu proportsioonid on 2:3. Kollane värvilaid tähendab monarhiat, oranž värvilaid Drukpa koolkonna kloostreid ja budismi. Valge kõuedraakoni (tiibeti Druk) kujutis on lipul sellepärast, et kohalikus dzongkha keeles nimetatakse Bhutani Draakonimaaks (Drukyuel). Nimi ja embleem tulenevad Drukpa koolkonnast, mille klooster Bhutani 1200. aasta paiku rajati. Müristamist peetakse Bhutanis draakoni hääleks. Valge sümboliseerib puhtust. Draakoni küüniste küljes on kalliskivid, mis sümboliseerivad rikkust. Kuule hoidev draakon on ka universumi sümbol. Ähvardavalt avatud suu sümboliseerib maad kaitsvaid jumalaid ja jumalannasid. Hiina stiilis lipp meenutab Hiina keisririigi kuldkollast lippu. Lipu kollane on seotud Bhutani kuninga rüü värviga. Bhutani lipp on üks väheseid riigilippe, millel on tähtsal kohal oranž värv. Draakon on rahvuslippudest kujutatud veel Walesi lipul. Sarnane lipp on Bhutanil olnud 19. sajandist saadik. Riigilipu esimene variant kavandati 1949. aastal India-Bhutani lepingu sõlmimise puhuks. Kuningas Jigme Wangchuk kavandas ruudukujulise lipu, mis oli diagonaalselt jagatud ülemiseks kollaseks ja alumiseks punaseks laiuks. Lipu keskel oli roheline draakon, traditsiooniline türkiisdraakon yu druk ngonm (གཡུ་ རབྲུག་ སྡོནམ). Thimphus Rahvuskogu hoones võib selle lipu koopiat praegugi näha. Originaali asukoht on teadmata. Riigilippu läks uuesti tarvis kuninga ringreisi ajal 1956. Uus lipp tehti vana lipu foto järgi, kuid draakon muudeti valgeks. Valmistati üks suur lipp laagripaikades heiskamiseks ning hulk väikesi lippe kuninga saatesalga igale kümnendale ponile. Enam-vähem praeguse kuju sai lipp 1960. Üks ametnik märkas mõni aasta varem Indiat külastades, et ruudukujuline lipp ei lehvi nii hästi nagu India lipp, mille proportsioonid on 2:3. Bhutani lipule anti India lipu mõõdud 6×9 jalga. Draakoni asendit muudeti nii, et ta kergelt tuule käes lehvides ei vaataks alla. Aastal 1969 muudeti kuninga käsul punane oranžiks. Seoses riigi astumisega ÜRO-sse 1971 kinnitati lipu kuju ametlikult 8. juunil 1972. Bhutani vapp Bhutani õhuväeembleem Bhutani lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles) The Origin and Description of the National Flag and Anthem of the Kingdom of Bhutan (PDF)
Théodore Simon

Théodore Simon (10. juuli 1872 Dijon – 4. september 1961 Pariis) oli prantsuse psühholoog, Binet'-Simoni testi kaasautor.
Binet'-Simoni test

Binet'-Simoni test on Alfred Binet' ja Théodore Simoni 1904. aastal loodud intelligentsustest. See oli maailma esimene intelligentsustest, kuid leidis kasutust ka veel 1960. aastatel. Testi väljatöötamise tingis vajadus tuvastada lapsed, kes normaalkoolis hakkama ei saa. Test on mõeldud 3–15-aastastele lastele ja noortele, esialgne test sisaldas 30 ülesannet. Esimeses järgus anti lapsele ette tema tegelikule vanusele mõeldud test. Kui laps testi täitmisel eksis, anti talle järgmiseks ette nooremale vanusele mõeldud test. Kui laps ei eksinud, siis katsetati kõrgema vanuse testiga. Testi raskusastme suurendamist või vähendamist võis vajadusel korrata. Testi tulemusena saadi teada lapse vaimne vanus võrreldes tema ealise vanusega.
Intelligentsustest

Intelligentsustest on intelligentsuse (üldise vaimse võimekuse) mõõtmiseks mõeldud test. Binet'-Simoni test Raveni progresseeruvad maatriksid Wechsleri intelligentsusskaalad Testide tulemuste põhjal on sõltuvalt testist võimalik leida andekaid inimesi, samuti tuvastada, kas inimese probleemid tulenevad tema vaimsest mahajäämusest, vaimsest alaarengust, dementsusest, või käitumishälvetest. Testide sooritamisel tuleb hoolikalt jälgida testi sooritamise tingimuste standardsust, muidu võib saada ühel ja samal indiviidil üsna erinevaid testiväärtusi. Standardiseeritud intelligentsustestide reliaablus on kõrge, näiteks Stanfordi-Binet' intelligentsusskaalade 5. väljalaske alaskaalade reliaablus on vahemikus 0,82–0,98 [1]. Olulisemad tegurid, mis võivad märkimisväärselt mõjutada testi tulemusi: ärevus testi täitmise ajal väsimus tähelepanu hajutavad tegurid, nagu ümbritsev müra motivatsioon meeleolu testi sooritamise kellaaeg – inimese ööpäevane rütm möödunud aeg viimasest söögist igapäevaste stressitegurite olemasolu Inimesele endale annab testi tulemus ettekujutuse oma võimetest ja võimaldab tal sellega arvestades oma tulevikku plaanida. Kuivõrd intelligentsustestide tulemused võivad inimese elukäiku mõjutada, siis tasub testide tulemuste puhul arvestada järgmiste asjaoludega: testitulemuste avalikustamine võib kahjustada testitava huve; testi vastustega võivad tutvuda ainult inimesed, kes oskavad tulemusi adekvaatselt tõlgendada; testitaval on õigus tutvuda ainult oma tulemusega (punktisummaga) aga mitte vastusega. Muidu võivad vastused avalikuks saada ja testitavatel on võimalik õiged vastused pähe õppida. Intelligentsuskvoot ehk IQ Flynni efekt Stanfordi-Binet' testi psühhomeetrilised omadused kirjastuse kodulehel
Boliivia lipp

Boliivia lipp on Boliivia riigi ametlik lipp. Praeguse Boliivia rahvuslipp võeti vastu 31. oktoobril 1851 ja kinnitati 14. juulil 1888. aastal. Lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor, puna-kolla-roheline. Ka Boliivia järgib Simón Bolívari ülestõusnute tunnust, Lõuna-Ameerika trikoloori, kuid sinise, merd sümboliseeriva laiu asemel on roheline. Lipu proportsioonid on 2:3. Punane sümboliseerib rahva kangelaslikkust ning sõdurite valmisolekut kangelasteoks, kui ka loomariiki. Kollane tähistab maavarade rikkust. Roheline aga loodust. 2009. aasta põhiseaduse järgi on Boliivia teiseks rahvuslipuks inkade ruudukujuline embleem wiphala. Boliivia riigilipuks on rahvuslipp, mille kollase laiu keskele on lisatud Boliivia vapp. Boliivia riigipeaks on president ning tema lipuks on riigilipp, ainult proportsioonid erinevad, nimelt presidendi lipu proportsioonid on 1:2. Aastatel 1825 - 1826 oli riigi tunnuseks rohe-puna-roheline trikoloor, mille punane laid oli tunduvalt laiem kui rohelised. Punasele laiule olid paigutatud viis kollast õlipuu- ja loorberipuu lehtedega ümbritsetud viisnurkset tähte, need tähistasid viit vana Boliivia departemangu. 1826. aastal muudeti lippu, nimelt kolla-puna-roheliseks. Kollane sümboliseeris maavarasid, punane loomastikku ja roheline taimestikku. Kasutati ka lippe, millel keskel oli vapp ja ka selliseid mille keskmine punane väli oli laiem. 1836. aastal loodud Peruu-Boliivia liitriigi lipuks oli punane kangas, millel olid loorberipärjaga ümbritsetud ühinenud maade vapid. Keskel oli Peruu vapp, lehvi pool Boliivia vapp ja varda pool oli kollase päikese kujutis. 1825 - 1826 (rahvuslipp) 1825 - 1826 (riigilipp) 1826 - 1851 (rahvuslipp) 1826 - 1851 (riigilipp) Peruu-Boliivia liitriik 1836 - 1839 Boliivia vapp Wiphala Boliivia lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)