laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hädaolukord

10 või enam hukkunut; Mõjutab 100 või enamat inimest (inimesed, kes vajavad kohest elutähtsate vajaduste rahuldamist hädaolukorra ajal, nt toit, vesi, peavari, hügieen, esmaabi; Kuulutatakse välja eriolukord; Küsitakse rahvusvahelist abi. Hädaolukorra lahendamise plaan (HoLP) kehtestatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega. Plaan sisaldab: lahendamise korraldust ja juhtimisstruktuuri; osapoolte ülesandeid ja teabevahetuse korraldust; avalikkuse teavitamise korraldust; rahvusvahelise koostöö korraldust. Päästeameti juhtimisel koostatakse järgmiste hädaolukordade riskianalüüsid: Ulatuslik metsa- ja maastikutulekahju; Raskete tagajärgedega torm; Üleujutus tiheasustusalal; Suurõnnetus ohtlikke kemikaale käitlevas ettevõttes või muus tööstus- või laohoones; Tulekahju, plahvatus või varing, mille tagajärjel saab vigastada palju inimesi; Erakordselt külm ilm. Hädaolukorra seadus, mis on Eesti kriisireguleerimissüsteemi üheks alustalaks, annab süsteemi ülesehitusele ja korraldusele õiguslikud raamid. Kriisireguleerimine Sõjaline riigikaitse Elanikkonnakaitse Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord Hädaolukorra seadus §2, eRT Erinevad hädaolukorrad Eestis (PDF), Kaitseministeerium, 2016 Hädaolukord, Päästeamet, vaadatud 07.04.2018 Hädaolukorra seadus (lühend - HOS), eRT Kriisireguleerimine, Siseministeerium, vaadatud 07.04.2018 Hädaolukorra seaduse käsiraamat, Siseministeerium, vaadatud 30.04.2018 Hädaolukorraks valmisolek, Päästeamet, vaadatud 01.11.2018 Käitumisjuhised kriisiolukordadeks, vaadatud 20.03.2019
Otto Karma

See artikkel räägib majandusajaloolasest. Matemaatiku kohta vaata artiklit Otto Karma (matemaatik). Otto Karma (kuni 1937 Otto Gutmann; 13. august (vkj)/ 26. august 1915 Retla küla, Alliku vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 7. juuni 1995 Tallinn) oli eesti majandusajaloolane. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1936. aastal Antwerpenis kõrgema kaubandusinstituudi ja 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1956. aastal kaitses ta ajalookandidaadi kraadi. Ta töötas aastatel 1949–1985 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis, alates 1952. aastast vanemteadurina. Avaldanud uurimusi Eesti tööstuse, maaparanduse, raudtee-ehituse ja mitme käitise ajaloo kohta. "Jooni maaparanduse arengust Eestis kuni 1917. aastani". Tallinn 1959 "Tööstuslikult revolutsioonilt sotsialistlikule revolutsioonile Eestis". Tallinn 1963 "100 aastat Eesti raudteed". Kaasautorid Veera Gussarova ja Georgi Lukin. Tallinn 1970 "Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat". Kaasautorid Kulno Kala ja Toomas Karjahärm. Tallinn 1977 "Eesti NSV majandusajalugu". Kaasautorid Valner Krinal, Herbert Ligi ja Feliks Sauks. Tallinn 1979 "Eesti Vabariigi majanduspoliitika". Tallinn 1995 1977 Eesti NSV riiklik preemia Tema poeg on matemaatik Otto Karma. "Karma, Otto". // Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi biograafiline teatmik. Koostaja Marju Vilbaste. Tallinn 2000. Lk 66–67 "Karma, Otto". // Eesti entsüklopeedia, 14. köide. Tallinn 2000. Lk 143 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Irmi, Armi ja Mustukene

Irmi, Armi ja Mustukene olid Kalevipoja ja tema vendade koerad rahvuseeposes "Kalevipoeg". Neid on mainitud eepose kolmandas loos (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek.): Oli neil kolm koerukesta; Üks oli Irmi, teine Armi, Kolmas murdja Mustukene. Pojad olid metsapaksus Koerte jälgil karu leidnud, Mesikäpa männikusta. Kiskus Irmi, katkes Armi, Murdis maha Mustukene; Koerad said karu kättele. Lisaks karule, aitasid koerad jahisaagiks murda põdra, metshärja, viis tosinat hunti, rebast ja jänest. Kalevipoeg võttis kogu saagi ning kõik nülitud nahad enda kanda. Kalevipoeg. Kolmas lugu
Gauja kihistu

Gauja kihistu (inglise keeles Gauja Formation) on devoni ajastu Gauja lademe kihistu. Kihistu esineb ka Eesti kaguosas. Kõige paksem on see Tsiistre 327 puuraugus (78 m). Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Sietini kihistik Lode kihistik. Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018) Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Adila kihistu

Adila kihistu (inglise keeles Adila Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Kihistu stratotüüp on Adila paemurd. Kihistut hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1960. Kihistu sai nime Adila küla järgi. Kõige paksem on see Soovälja K-1 puuraugus. Eestis lamab Põhja- ja Loode-Eestis selle all Moe kihistu, Kesk-Eesti aladel aga Halliku kihistu. Kihistu kivimeid eristatakse ka Läti idaosas. Kihistu on koos Moe kihistuga üks kahest Eestis avanduvast Pirgu lademe kihistust. Kihistu koosneb valdavalt hallist või rohekashallist argilliiti sisaldavast sõlmjast lubjakivist. Läti idaosas lasub sellel veel rifitekkeline lubjakivi. Kihistu sisaldab ohtralt fossiile. Adila kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation, Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005 Adila kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Adze kihistu

Adze kihistu (inglise keeles Adze Formation) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. Kihistu kuulub Keila ja Haljala lademete kõrval Kurna alamladestikku. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1970. Kihistu stratotüüp on Adze (tänapäeval Adzese) 6 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Kihistu on nime saanud Adze küla järgi. Eestis esineb kihistu riigi lõunaosas, kus võib osalt esineda Haljala lademe koosseisus; kõige paksem on see Päigistes Abja 92 puuraugus (16 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 11,5 meetrit. Kihistu on tekkinud veetõusu faasis ja seda esindavad lubjakivi ning mergel. Adze kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) The Great Ordovician Biodiversification Event Mary L. Droser, Ian G. Percival lk. 88 Adze kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Anelema kihistu

Anelema kihistu (inglise keeles Anelema Formation) on siluri ajastu Jaani lademe kihistu. Kihistut hakkas esimesena määratlema Dimitri Kaljo 1990. aastal. Kihistu stratotüüp on Anelema paekarjäär. Kihistule on saanud nime Anelema küla järgi. Kihistu koosneb valdavalt peenpoorsest dolokivist, mis lasub Pärnu-Jaagupi ümbruskonnas 10–20 meetri paksuse kihina. Anelema kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Stratigraafia terminoloogia Eesti aluspõhja geoloogiline kaart. Mõõtkavas 1: 400 OOO, SELETUSKIRI, Tallinn, 1997. Anelema kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Ärina kihistu

Ärina kihistu (inglise keeles Ärina Formation) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on kõige paksem Eerikveres Palamuse puuraugus (34.4 m). Kihistu on nime saanud Ärina küla järgi. Kihistiku stratotüüp on Ärina kõrtsi ase, kunagine paemurd, mis tänaseks on teetööde käigus mattunud ja mille täpne asukoht pole enam tuvastatav. Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Kamariku kihistik Siuge kihistik Tõrevere kihistik Vohilaiu kihistik. Mõned autorid arvavad selle koosseisu ka Röa kihistiku. Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Loode- ja Põhja-Eesti aladel. Kihistu tekkeaeg vastab umbkaudu Kuldiga kihistu tekkeajale. Tegemist on ainsa avanduva Porkuni lademe kihistuga. Ärina kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Eesti stratotüüpsed paljandid Kaljo, D., Hints, L., Hints, O., Martma, T. and Nõlvak, J., 1999. Carbon isotope excursions and coeval environmental and biotic changes in the late Caradoc and Ashgill of Estonia. Acta Universitatis Carolinae, Geologica 43: 507–510. Ärina kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Aseri kihistu

Aseri kihistu (inglise keeles Aseri Formation) on ordoviitsiumi ladestu Aseri lademe kihistu. Kihistut hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1986. Kihistu stratotüüp on Aseri paemurd, laiendatud stratotüübiks on aga Sirtsisoo 526 puurauk. Kihistu on nime saanud Aseri aleviku järgi. Kihistu on kõige paksem Kerguta puuraugus (3.75 m). Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Malla kihistik Ojaküla kihistik. Kihistut iseloomustab suur ooidide hulk, mis sisaldavad kas rauda või fosforit. Lõunas asuvad Aseri ja Segerstadi kihistute vahelised üleminekukivimid loetakse vahel Rokiškise kihistusse kuuluvaks. Aseri kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Geology and Mineral Resources of Estonia. Aseri stage Linda Hints Aseri kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Baldone kihistu

Baldone kihistu (inglise keeles Baldone Formation) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1975. Kihistu stratotüüp on Baldone 80 puurauk. See on nime saanud Lätis asuvalt Baldone kuurortlinnalt. Eestis esineb kihistut riigi lõunaosas, kõige paksem on see Taagepera puuraugus (28,4 m). Kihistu moodustab punane, punakaspruun või rohekashall savikas lubjakivi, mille fossiilidefauna on mitmekesine. Kohati sisaldab kihistu ka dolomiiti või mergli vahekihte. Baldone kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Geology and Mineral Resources of Estonia. Kunda stage Linda Hints Lower and Middle Ordovician conodonts from the subsurface of SE Estonia and adjacent Russia, Viive Viira, 2010 Baldone kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Baltinava kihistu

Baltinava kihistu (inglise Baltinava Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Lilita-Ilga Gailīte ja Rita Ulste aastal 1976 Kihistu stratotüüp on Baltinava 17 puurauk. Ka kihistu on nime saanud Baltinava küla järgi. Kihistu koosneb valdavalt sõlmjast hallist või pruunikashallist lubjakivist, mis sisaldab detriidi vahekihte ja veidi bentoniiti. Kihistu läheb lääne pool sujuvalt üle Halliku kihistuks. Baltinava kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation, Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005 Baltinava kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Bičinūai kihistu

Bičinūai kihistu (inglise Bičinūai Formation) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistu stratotüüp on Obeliai vallas asuv Butkūnai 241 puurauk. Kihistu ise on nime saanud puuraugu lähistel asuva Bičinūai küla järgi (tegelik nimekuju Bučiūnai). Bičinūai kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Bičinūai kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Blīdene kihistu

Blīdene kihistu (inglise keeles Blīdene Formation) on ordoviitsiumi ladestu Keila lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1963. Kihistu stratotüüp on Blīdene vallas Zauri talu juures asuv Blīdene 5 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Kihistu on nime saanud Blīdene küla järgi. Eestis esineb see riigi lõunaosas, kõige paksem on see Päigistes Abja 92 puuraugus (14,9 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul. Selle suurim paksus on Leedus 1,5 meetrit. Kihistu moodustavad savikas mergel ja argilliit. Eesti aladel sisaldab see ka muguljat lubjakivi. Blīdene kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 24 Blīdene kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Dobele kihistu

Dobele kihistu (inglise Dobele Formation) on siluri ajastu Raikküla lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1973. Kihistu stratotüüp on Blīdene vallas Zauri talu juures asuv Blidene 5 puurauk. Kihistu neostratotüüp on Remte 3 puurauk. Kihistu on nime saanud Dobele linna järgi. Selle moodustavad mustad kildad. Leedu keskosas esineb kihistu ligi 17 meetri paksuse argilliidi kihina. Dobele kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Stratigraafia terminoloogia Modelling Seawater Chemistry of the East Baltic Basinin the Late Ordovocian – Early Silurian, Enli Kiipli, Tallinn, 2005 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 14 Dobele kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Dreimani kihistu

Dreimani kihistu (inglise keeles Dreimani Formation) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama T. Springis aastal 1974. Kihistu stratotüüp on Dreimaņi-11 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Eestis esineb see riigi lõunaosas, kõige paksem on see Arumetsas Häädemeeste 172 puuraugus (15.5 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 7 meetrit. Kihistu koosneb hallist või rohekashallist lubjakivist, mis sisaldab alumises osas lubjarikka mergli vahekihte ja läätsesid. Kihistule on omane detriidi ja püriidi sisaldus. Leedus sisaldab see ka savikat merglit. Dreimani kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) A. Põldvere, R. Perens, K. Ariva, T. All, ja R. Rohtla. Eesti geoloogilise baaskaardi Tartu kaardilehe (5441) seletuskiri. Eesti Geoloogiakeskus. Tartu Regionaalosakond, Tartu, 2007 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 25 Dreimani kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Dzerbene kihistu

Dzerbene kihistu (inglise Dzerbene Formation) on ordoviitsiumi ladestu Nabala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu stratotüüp on Dzerbene 100 puurauk. Kihistu on nime saanud Dzērbene küla järgi. Kihistu koosneb helehallist kaltsilutiidist. Dzerbene kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) The Great Ordovician Biodiversification Event Mary L. Droser, Ian G. Percival lk. 89 Dzerbene kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Engure kihistu

Engure kihistu (inglise Engure Formation) on siluri ajastu Paadla lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihistu on nime saanud Engure asula järgi. Kihistu stratotüüp on Valdgale lähistel asuv Talsi 55 puurauk, kus kihistu esineb 479,2..525,6 meetril. Kihistu koosneb valdavalt lubjarikkast sõlmjast merglist. Engure kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Stratigraafia terminoloogia A bio-chemostratigraphical test of the synchroneity of biozones in the upper Silurian of Estonia and Latvia with some implications for practical stratigraphy-- Dimitri Kaljo, Rein Einasto, Tõnu Martma, Tiiu Märss, Viiu Nestor, Viive Viira Engure kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Fjäcka kihistu

Fjäcka kihistu (inglise keeles Fjäcka Formation) on ordoviitsiumi ladestu Vormsi lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1963. Kihistu sai nime Fjäcka oja järgi Dalarnas. Eestis on see esindatud riigi lõunaosas, kus see on kõige paksem Taagepera puuraugus (2.7 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas ja Nemunase madalikul. Selle suurim paksus on Leedus 4,5 meetrit. Kihistu moodustab hall savimergel ja must argilliit. Seda peetakse Rootsi Fjäcka kihistu vasteks, kuigi sealsed kildad kuuluvad osalt ka Nabala lademesse. Fjäcka kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Preservational aspects of the Upper Ordovician Fjäcka Shale, central Sweden - exemplified by a medusoid problematicum. Anette E. S. Högström, Jan Ove R. Ebbestad lk. 45 Eesti aluspõhja geoloogiline kaart. Mõõtkavas 1: 400 OOO. Seletuskiri Tallinn, 1997 Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström Fjäcka kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Cradock

Cradock on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas, Inxuba Yethemba valla halduskeskus. Linn on asutatud 1818. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cradocki elanikest mustanahalisi aafriklasi 61,83%, värvilisi 25,45%, valgeid 11,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,36% ja teisi 0,55%. Koosa keelt pidas emakeeleks 55,92% inimesi, afrikaani keelt 38,17% ja inglise keelt 3,51%. Cradock South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/278003
Põrgupiigad

Põrgupiigad on müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg". Neid on mainitud eepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega. Teekond allmaailma. Põrgupiigad.). Peale seda kui Kalevipoeg on lauakoorma ära toonud, jõuab ta koopasse, kus kolm meest keedavad katlas leent. Selgub, et nad on põrgukokad ja valmistavad oma peremehele Sarvikule einet. Kalevipoeg küsib teejuhatust ja läheb Sarvikut otsima. Ta jõuab raudukseni, millest läbi ei saa. Ukse tagant õpetab üks neidis teda, kuidas ust avada - uksepiida kõrval on kaks toobrit, ühes piimvalge, teises jälle must tõrvakarva märjuke. Käsi tuleb musta nõidusveega toobrisse kasta. Peale õpetust purustab Kalevipoeg ühe hoobiga ukse. Seejärel kohtabki ta esimest põrgupiigat, kes soovitab tal võtta Sarviku vara, millel on võluvõime - mõõk, pajuvits ja vana küünelaastudest tehtud kübar. Siis kutsub neid kohale ka oma õed: Palus tuppa teise piiga, Kes see kulda küürimassa, Hõbedada haljastamas, Kutsus õe kolmandama, Kes see käinud hanekarjas Lestajalgu lepitamas. Kalevipoeg tõotab piigadele allilmast pääsemist ja maa peal saabuvat paremat põlve. Tegevad on põrgupiigad ka neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.). Põrgu vanaeit pannakse kööki kinni ja piigad tutvustavad Kalevipojale Sarviku valdusi ja eluruume - raudtuba, vasktuba, hõbedast tuba, kullast tuba ja teisi tubasid, kuna Sarvikut kodus ei ole. Laialdaste valitsetavate valdade pärast pidavat Sarvik sageli salamahti kaugel rändamas käima, ilma et piigad ise teaksid, kuhu ta läinud või kust ta tulnud. Ühtlasi kurdavad põrgupiigad oma kurba saatust: Meie, õed õnnetumad, Kaunid neitsid kolmekesi Langesime lapsepõlves Õnnetuse tuulehoolla, Viletsuse vihmasaolla Pärisorjaks Sarvikulle. Sarviku tagasitulek sünnitab sedamaid võitluse, kus mehed lähevad teineteisega rammu katsuma, kumb kumma üle viimaks võimust saab. Peale esimest võidukat jõukatsumist Sarvikuga, tõstab Kalevipoeg varandusekotid õlale, piigad kolmekesi kottide otsa ja toimetab siis end - teekäigu lühendamiseks - soovikübara abiga koopasuhu, kuhu tulles lauakoorem maha jäi. Põrgupiigade edasisest saatusest on juttu viiesteistkümnendas loos (Tagaajajad. Raudoja nõianeitsi. Olevipoeg ja linnaehitus. Põrgupiigade saatus.). Piigad lähevad mehele Kalevipoja sõpradele: Alevite armas poega Kosis kohe kolmandama Neitsi noore enda naiseks... Sulevipoeg, sugulane, Valitses vanema piiga Õhtuõnneks enesele... Olevipoeg, hoonetarka, Kosind hiljem kolmandama Kasvandiku kodukanaks. Kalevipoeg. Kolmeteistkümnes lugu Kalevipoeg. Neljateistkümnes lugu Kalevipoeg. Viieteistkümnes lugu
Tagama

Tagama on paikkond Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sirtsi küla alal. Enne 1945 oli Tagama (ka Tagamaa) küla staatuses. Küla on esimest korda mainitud 1594 (Takema). KNAB (vaadatud 07.04.2018) http://www.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=sirtsi (vaadatud 07.04.2018)
Aruoja (küla)

Aruoja oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vikipalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vikipalu külaga. http://www.eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=vikipalu (vaadatud 07.04.2018)
Mitmevõistlus

Mitmevõistlus on mitmest spordialast või sama spordiala mitmest harjutusest koosnev võistlus. Mitmevõistlused on näiteks kergejõustiku mitmevõistlus, moodne viievõistlus, laskesuusatamine, põhja suusaalade kahevõistlus, triatlon, duatlon.
Oidipus (Dryden)

"Oidipus" (inglise keeles koos alapealkirjaga "Oedipus: A Tragedy") on inglise näitekirjanike John Drydeni ja Nathaniel Lee heroiline värssdraama, mis põhineb vanakreeka kirjaniku Sophoklese tragöödial "Kuningas Oidipus" 5. sajandist eKr. "Oidipuse" esitamise litsents anti Londoni teatritrupile Duke's Company 1678. aastal ning näidend ilmus trükist kirjastajate R. Bentley ja M. Magnesi juures 1679. aastal. Teost saatis suur lavaline edu, sellest sai üks Inglise restauratsiooni menukamaid draamasid. Näidend kirjutati, arvestades omaaegset keskmist tunduvalt ületavate lavatehniliste võimalustega, kuna Duke's Company oli just asunud uude, tehnikaga hästi varustatud teatrihoonesse. Ehkki tänapäeva vaatajate maitse jaoks peetakse draama lõpplahendust liialt veriseks, pälvis see oma kaasajal rahvusvahelise tunnustuse: 1700. aastal ülistas seda pealkirja all "Celebratur Oedipus" isegi Leipzigis ilmuv teadusajakiri Acta Eruditorum, mille oli asutanud Gottfried Wilhelm Leibniz. Tänini on ent teadmata, millised teose osad kirjutas üks inglise kirjanduse tuntumaid poeete Dryden ja millised Lee; Walter Scotti hinnangul olevat Dryden kirjutanud draama I ja III osa, kuna nende kirjanduslik kvaliteet olevat märgatavalt parem, samas ei ole teised kriitikud temaga nõustunud. Drydeni jaoks oli "Oidipus" eelkõige poliitiline draama ning nimitegelane oli hea valitseja, keda küll tabasid kohutavad õnnetused. Hea valitseja oli ta eeskätt sellepärast, et lähtus kaalutlevast mõistusest, mitte emotsioonidest ja eelarvamustest. 1692. aastal seadis neli lõiku "Oidipusest" muusikale inglise barokkmuusika suurkuju Henry Purcell, kes oli varem viisistanud ka teisi Drydeni teoseid. Tuntuim neist on laul "Music for a While", mis ilmus trükist Purcelli postuumses teostekogus "Orpheus Britannicus". Scott Horton Dryden/Purcell "Music for a While" Browsings. The Harper's blog. 8. märts 2009 Näidendi täistekst EEBO-TCP kodulehel
Šešuoliai vald

Šešuoliai vald (leedu keeles Šešuolių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 884 inimest. Valla keskus on Liaušiai küla, vallamaja asub aadressil Liepų g. 7, vallavanem on Jolanta Lukšienė. Teine tähtsam asula on Šešuoliai alev, mille järgi on vald nime saanud ja kus 2011. aastal oli 138 elanikku. Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid. Šešuolių seniūnija. Ukmergės rajono savivaldybė, vaadatud 8.04.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 8.04.2018.
Bhutani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Bhutanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Bathpalathangi lennujaam Gelephu lennujaam Paro rahvusvaheline lennujaam Yongphulla lennujaam
Lõuna-Sudaani lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Lõuna-Sudaanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Juba rahvusvaheline lennujaam Malakali lennujaam Rumbeki lennujaam Wau lennujaam
Somaalia lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Somaalias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Abdullahi Yusufi lennujaam Adeni Adde rahvusvaheline lennujaam Bosaso lennujaam Kismayo lennujaam Hargeisa lennujaam
Tšaadi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Tšaadis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Abéché lennujaam Am Timani lennujaam Faya-Largeau lennujaam Moundou lennujaam N'Djamena rahvusvaheline lennujaam Sarhi lennujaam
Lesotho lennujaamade ja lennuväljade loend

Leribe lennujaam Lesobengi lennujaam Mafetengi lennujaam Mokhotlongi lennujaam Moshoeshoe I rahvusvaheline lennujaam Qacha's Neki lennujaam Quthingi lennujaam Sehonghongi lennujaam Semonkongi lennujaam Seshote lennujaam Thaba Tseka lennujaam
Malawi lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Malawis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Chileka rahvusvaheline lennujaam Karonga lennujaam Lilongwe rahvusvaheline lennujaam Mzuzu lennujaam
Madagaskari lennujaamade ja lennuväljade loend

Ambanja lennujaam Ambatondrazaka lennujaam Analalava lennujaam Ankavandra lennujaam Antsirabato lennujaam Antsalova lennujaam Arracharti lennujaam Ambalabe lennujaam Ivato rahvusvaheline lennujaam
Svaasimaa lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Svaasimaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Kuningas Mswati III rahvusvaheline lennujaam Matsapha lennujaam
Benini lennujaamade ja lennuväljade loend

Siin loetletakse Beninis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid. Boundétingou lennujaam Cadjehouni lennujaam Djougou lennujaam Kandi lennujaam Parakou lennujaam Savé lennujaam
Burkina Faso lennujaamade ja lennuväljade loend

Banfora lennujaam Bobo Dioulasso lennujaam Bogandé lennujaam Boulsa lennujaam Dédougou lennujaam Diapaga lennujaam Diébougou lennujaam Djibo lennujaam Dori lennujaam Fada N'Gourma lennujaam Gaoua lennujaam Ouagadougou lennujaam