laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pierre Guerre

Pierre Guerre (esialgu Daguerre) oli baski talupoeg, 16. sajandi Prantsusmaa kuulsaima petuloo ohvri Martin Guerre'i onu. Pierre tegutses 16. sajandi alguses koos oma vanema venna Sanxiga Hendayes telliskivipõletajana. 1527. aastal kolis ta koos venna perega Artigat' külla Prantsusmaal. Seal jätkasid vennad senisel tegevusalal ning said küllaltki jõukaks. Kui Sanxi 1550. aasta paiku suri, sai Pierre'st perekonnapea. Tema vennapoeg Martin oli 1548. aastal kodust lahkunud ning teadmata kadunud, mistõttu Pierre hoolitses ka tema pere: naise Bertrande'i ja tema väikese poja eest. Ta abiellus ka Bertrande'i lesstunud emaga, saades ka tolle varanduse käsutajaks, mis tegi temast küla ühe mõjukama mehe. 1556. saabus külla Arnaud du Tilh alias Pansette, kes väitis enda olevat tagasipöördunud Martin Guerre'i. Pierre jäi seda esialgu uskuma, kuid hiljem sugenesid nende vahele tülid. Arnaud müüs Martini varandust maha ning käitus endisest hoopis erinevalt. Tõenäoliselt ei osanud too ka baski keelt, mis pidi Pierre'i eriti valvsaks tegema. Nii kaebas ta mehe pettuses süüdistatuna 1559. aastal kohtusse. Esimese astme kohus Rieux's langetaski otsuse tema kasuks, mõistes mehe surma, kuid 1560. aastal arutati asja uuesti kuningakohtus Toulouse'is. Sealsed kohtunikud kaldusid oma otsustes pigem Pansette'i poole ning lasid Pierre'i ja Bertrande'i vangistada. Nood päästis täbarast olukorrast protsessi viimastel päevadel välja ilmunud tõeline Martin Guerre. Viimane teade Pierre'ist on aastast 1563, kus ta aitab lahendada ühte külasisest tüliküsimust.
Konkurents (bioloogia)

Konkurents on organismidevahelise suhte tüüp koosluses, mille korral mõju on vastastikku negatiivne. Eri liikide vahelist konkurentsi nimetatakse liikidevaheliseks konkurentsiks, ühe liigi piires toimuvat konkurentsi aga liigisiseseks konkurentsiks. Konkurents ilmneb tavaliselt juhul, kui organismidel on sarnased toidubaasid ja/või elupaigad, st ühine limiteeriv ressurss. Konkurentsi määr sõltub eeskätt populatsioonitihedusest. Taimede puhul saab eristada juurekonkurentsi- ja võsukonkurentsi, mis samuti võib ilmneda nii liigisisesena kui ka liikidevahelisena. Vastavalt konkurentsi välistamise reeglile (Gause reegel) ei saa kaks liiki püsivalt koos elada ühes ja samas ökonišis (s.o konkureerides sama limiteeriva ressursi pärast); seetõttu pole konkurentsiolukord püsiv, toimub kas ümberkohanemine või ühe osapoole väljasuremine. Looduses siiski Gause reegel alati ei kehti, näiteks veekeskkonnas võivad pisiorganismid sageli elada, ilma et üks liik teist liiki välja tõrjuks (planktoni paradoks). Darvinliku evolutsiooniteooria järgi on liikidevahelisel ja liigisisesel konkurentsil oluline roll looduslikus valikus. Gause reegel
Bertrande de Rols

Bertrande de Rols ehk Bertrande Guerre (umbes 1527 Artigat – pärast 1560 Artigat) oli prantsuse talunaine, 16. sajandi ühe kuulsama petuloo ohvri Martin Guerre'i abikaasa. Bertrande oli Artigat' ühe mõjukaima perekonna, Rolside liige. 1538. aastal korraldati tema ja baskist uustulnuka Martin Guerre abielu. See osutus küllaltki õnnetuks, sest nad olid liiga noored ega sobinud tõenäoliselt eriti hästi kokku. Alles 1548. aastal sündis neil poeg. Seejärel jättis Martin aga pere maha ning Bertrande jäi tolle onu ja hilisema võõrasisa Pierre Guerre'i hoole alla. Et toonased kirikuseadused keelasid naisel ka mehe kadumise korral abiellumise enne, kui pole kindlalt teada, et too on surnud, pidi ta taluma olukorda, kus ta polnud ei abielunaine ega lesk. Toonases külaühiskonnas oli tal seetõttu madal positsioon ning ilmselt polnud ta sellega sugugi rahul. 1556. aastal saabus külla aga mees, kes väitis, et tema on kadunud Martin Guerre. Ta sarnanes väga Bertrande'i mehega, mistõttu uskus enamik külaelanikke, et tegu on tõesti Martiniga. Ajaloolane Natalie Zemon Davis oletab, et esialgu võis ka Bertrande meest uskuma jääda, kuid tõenäoliselt poleks pettur Arnaud du Tilh suutnud intiimolukordades naise eest tõde varjata. Seetõttu arvab ta, et Bertrande hakkas du Tilhiga kaasa mängima, et saada endale tagasi auväärse abielunaise koht. Nende kooselu laabus esialgu hästi, neil sündis koguni tütar. Kuid petisest "Martin" läks peagi tülli oma "onu" Pierre'iga ning too hakkas teda petmises süüdistama. Bertrande hoidis siiski "Martini" poolele, mis ei päästnud teda aga 1559. aastal vangi sattumisest. Järgnevalt sundis Pierre Bertrande'i petise vastu süüdistust esitama, ent Davis arvab, et ka veel seejärel jätkas naine tegelikult mehe kaitsmist. 1560. aastal otsustas Toulouse'i kohus Bertrande'i ja Pierre'i valesüüdistuse kahtlustatavatena vangistada. Naist poleks ilmselt oodanud eriti karm karistus, küll aga Pierre'i, kes oleks võidud isegi hukata. Igal juhul paistis loost võitjana välja tulevat Arnaud du Tilh, kuid siis saabus kohale tõeline Martin ning hoopis du Tilh mõisteti surma. Bertrande vabastati vangist ja kõigist süüdistustest, ehkki teda oleks võidud karistada abielurikkumise eest. Kohus leidis aga, et tegu oli heauskse ja naiivse naisega, kes arvas, et petis on tõeline Martin. Davis usub, et kohtu sellise otsuse taga oli peamehe Jean de Coras' tahtmine Guerre'de perekonda mitte hävitada ning teatav sümpaatia osava du Tilhi suhtes. Ehkki Martin oli naise peale vihane ega uskunud, et too ei teadnud, et du Tilh ei ole Martin, võttis ta tolle siiski tagasi ning nad elasid kuni naise surmani koos.
Brčko ringkond

Brčko ringkond (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Brčko distrikt, kirillitsas Брчко дистрикт) on haldusüksus Bosnias ja Hertsegoviinas. Asub riigi kirdeosas, piirneb idas Horvaatiaga. Ringkond loodi Brčko vallast ja kuulub formaalselt nii Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni kui ka Serblaste Vabariigi koosseisu, kuid de facto on omavalitsuslik üksus, mis allub otse Bosniale ja Hertsegoviinale. Daytoni rahulepingu kohaselt pidi ringkonnast 48% (sealhulgas Brčko linn) olema Serblaste Vabariigi ning 52% Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni halduse all. 2006. aastal hinnati rahvuslikuks koosseisuks 47% serblasi, 41,5% bosnialasi ja 11,5% horvaate. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel oli bosnialasi 35 381 (42,36%) serblasi 28 884 (34,58%), horvaate 17 252 (20,66%) ja muid rahvaid 1899 (2,28%). Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1961. aastal Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1971. aastal Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1981. aastal Brčko etniline jaotus asumite kaupa 1991. aastal Brčko etniline jaotus asumite kaupa 2013. aastal http://nasbih.com/entity/3 Ringkonna volikogu koduleht
Kaiu vald

Kaiu vald oli vald Rapla maakonnas. 2017. aasta omavalitsuse haldusreformi käigus liideti Kaiu vald veel koos kolme vallaga uueks Rapla vallaks. Vald asus Tallinnast umbes 60 km ja Raplast 25 km kaugusel. Vallas olid Kaiu Põhikool, Kuimetsa Algkool, Kaiu Lasteaed, Kaiu hooldekodu, Kaiu Muusikakool, Kaiu Raamatukogu, Kuimetsa Raamatukogu, Vahastu Raamatukogu, Kaiu rahvamaja, Kaiu noortetuba, Kuimetsa rahvamaja, Vahastu rahvamaja. Kaiu vallavanem oli Erika Reinumägi. Kaiu valla nimetus oli algusest peale seotud Kasvandu ja Kuimetsa valla nimetustega. Nimed Kaiu, Kasvandu ja Kuimetsa esinevad juba "Taani hindamisraamatus" (Kaiv, Kasawandi, Quiuames). 1286. aastast kuulusid need Tallinna Püha Miikaeli naistsistertslaste kloostrile. 1345. aastal rajati Kuimetsa kloostrimõis. 1560. aastal põletati Kuimetsa kloostrimõis Liivimaa sõja käigus maha. Uuemal ajal sai mõis tuntuks Eduard Bornhöhe jutustuse "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad" ja selle järgi 1969. aastal valminud mängufilmi "Viimne reliikvia" kaudu. Kloostrile kuulunud Kay küla anti 1563. aastal Harju-Viru vasalkonna haldusse. 1651–1663 küla mõisastati Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumi lauamõisaks. 1816. aasta talurahvaseadusega asutati piirkonnas mõisavallad. 1939. aastal liideti Kaiu vald Kuimetsaga. 1945. aastal moodustati vallas külanõukogud, 1950 vald likvideeriti. 1954. aastal ühendati Kaiu külanõukoguga Kuimetsa ja Vahastu. Kasvandu küla kaguossa tekkis külanõukogu ja kolhoosi keskusena Kaiu alevik. 1972. aastal liideti Kaiu Juuru külanõukoguga. 1993. aasta juulis eraldati Kaiu vald Juuru vallast. 26. veebruaril 1996 kinnitati Kaiu valla vapp: rohelisel kilbil kaks hõbedast okaspuuoksa ja hõbedane ärastala, millel on kolme punase jõhvikaga laineväät. Vapipildiga, kuid jõhvikateta ristkülikukujuline lipp kinnitati vapiga samal päeval. Stiliseeritud okaspuuoksad sümboliseerivad valla metsarikkust, ärastala viitab valda läbivatele teedele. Jõhvikad tähistavad Loosalu, Viirika ja Aela jõhvikasoid. Kaiu Kuimetsa – Vahastu – Karitsa – Kasvandu – Oblu – Põlliku – Suurekivi – Tamsi – Tolla – Toomja – Vana-Kaiu – Vaopere Enne 1976. aastat oli valla alal veel Kaomäe, Lagevainu, Leedi, Lihu, Määrissoo, Nõmmküla, Oraniku, Päri, Rasala, Salutaguse, Saunametsa, Siuge, Taga-Põlliku, Tagasmäe, Viirika ja Ärismaa küla. Iida urked Loosalu järv Loossalu õpperada Kadja järv Õrde allikad Loossalu-Paluküla loodusõpperada Aela sookaitseala Mahtra sookaitseala Juuru Mihkli kogudus Vahastu kogudus Pensionäride klubi "Elurõõm" Kaiu Laulu- ja Tantsuselts (endine) Vahastu Pensionäride Klubi "Metsamoorid" Pohmell (ansambel) Kaiu Jahindusklubi Kaiu Kalaklubi Kaiu Laskurklubi Kaiu Metsaühing Lembit Arro Ülle Kiviste Tiit Tammsaar Juss Laansoo Siiri Sisask Liivi Erm Endel Kaasiku Meelis Luks Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 RT I 1993, 52, 732
Gause reegel

Gause reegel (ka eksklusioonireegel, konkurentse välistamise reegel, konkurentsi välistamise reegel[viide?]) on ökoloogiline seaduspära, mille järgi kaks liiki, kel on identne ökoloogiline nišš, ei saa püsivalt koos eksisteerida. Võrdseist konkurentidest üks sureb välja, kusjuures kumb, on juhuse määrata. Reegli formuleeris vene ökoloog Georgi Gause 1934. aastal. Seejuures toetus ta oma laborikatsetele kahe kinglooma liigiga, Paramecium aurelia ja Paramecium caudatum. Sarnane on Grinnelli reegel, mille formuleeris Joseph Grinnell. Gause reeglist järeldub, et kooseksisteerimiseks on vajalik mingi erinevus liikide ökoloogilistes niššides. Samuti viib niisugune konkurentne teise liigi välistamine konkurentsi vähenemisele. Gause reeglil on ka lihtne matemaatiline põhjendus, mille on teiste seas esitanud Vito Volterra. Seetõttu on bioloogidele suurt huvi pakkunud kooslused, kus palju liike, mis on ökoloogiliste nõudluste poolest väga sarnased, ikkagi kaunis püsivalt koos eksisteerivad. Niisugusteks kooslusteks on näiteks planktonikooslused, kus palju sarnaseid vetikaliike koos elavad, või troopiline mets, kus palju lähedaste nõudlustega puuliike koos elavad, või niit, kus on püsivalt lähestikku koos elamas kümneid kaunis sarnaseid taimeliike. Vastavalt on liigirikaste koosluste stabiilsus (ehk liikide kooseksisteerimise tingimused) oluliseks teoreetiliseks probleemiks ökoloogias. Selle olulisuse esiletõstja oli näiteks ameerika teoreetilise ökoloogia koolkonna rajaja George Evelyn Hutchinson, kes kõneles sellest kui planktoni paradoksist. Seejärel on liikide kooseksisteerimise probleemiga tegelenud paljud ökoloogid. Näiteks David Tilman tõi esile, et sarnased liigid, kes konkureerivad samade ressursside pärast, võivad siiski koos eksisteerida, kui keskkonnategurid piisavalt fluktueeruvad. konkurents Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 63 Masing, Viktor (toim.) "Ökoloogialeksikon" Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992, lk 63 Elupaigad ja nišid
Cluster

Cluster (1969–1971 Kluster) on saksa eksperimentaalse muusika ansambel, mis mõjutas oma kaasaegset elektroonilist ja ambient-muusikat. Ansambel on alates 1971. aastast avaldanud 13 albumit. Hans-Joachim Roedelius (alates 1971) Dieter Moebius (alates 1971) Conny Plank (muusikuna 1971, heliloojana 1971–1972, produtsendina 1971–1978) 1971 "Cluster" 1972 "Cluster II" 1974 "Zuckerzeit" 1976 "Sowiesoso" 1977 "Cluster & Eno" – salvestatud koos Brian Enoga 1978 "After The Heat" – salvestatud koos Brian Enoga 1979 "Grosses Wasser" 1980 "Cluster '71" esimese albumi uus väljaanne 1981 "Curiosum" 1991 "Apropos Cluster" 1995 "One Hour" 1980 "Live In Vienna" – salvestatud koos Joshi Farnbaueriga 1997 "Japan 1996 Live" 1997 "First Encounter Tour 1996" 1984 "Begegnungen" 1984 "Stimmungen" 1985 "Begegnungen II" 1985 "Old Land" 2007 "Box 1"
Mihhail Devjatjarov

Mihhail Talgatovitš Devjatjarov (vene keeles Михаил Талгатович Девятьяров; sündinud 25. veebruaril 1959 Permi oblastis Tšusovois) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa suusataja, olümpiavõitja. Devjatjarov võitis 15 km klassikalises stiilis olümpiakulla 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys, edestades norralast Pål Gunnar Mikkelsplassi. Ta kuulus ka hõbemedali võitnud NSV Liidu 4x10 km teatemeeskonda. 1987. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai Devjatjarov Marco Albarello ja Thomas Wassbergi järel 15 km (kl) pronksmedali. Teatevõistluses tuli ta NSV Liidu koondise koosseisus teiseks. Devjatjarov võitis kaks maailma karikasarja etappi. 1988 Calgarys olümpiavõitja 15 km klassikalises stiilis hõbemedal 4x10 km teatesõidus 1987 Oberstdorfis hõbemedal 4x10 km teatesõidus pronksmedal 15 km klassikalises stiilis Mihhail Devjatjarov FIS-i kodulehel (inglise)
Natalie Zemon Davis

Natalie Zemon Davis (8. november 1928 Detroit – 21. oktoober 2023) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane, silmapaistvamaid[viide?] mikroajaloo esindajaid. Zemon Davise vanemad olid Leedust USA-sse emigreerunud juudid. Et tema vanemad polnud kuigivõrd usklikud, ei mõjutanud judaism eriti ka tema noorust. Täiskasvanuna hakkas ta selle vastu tunduvalt enam huvi tundma. Ajaloolasena uuris Davis peamiselt seni ajaloolaste peatähelepanu alt välja jäänud valdkondi, nagu naiste eluolu möödunud aegadel, marginaalsed grupid (juudid, mustlased, moslemid) keskaegses Euroopas jms. Tema kuulsaim teos on 1982. aastal valminud raamat "Martin Guerre'i tagasitulek", mis oli (samanimelise) Prantsuse filmi "Le Retour de Martin Guerre" omamoodi kõrvalsaadus. Raamat on ilmunud ka eesti keeles. Oma ajalooteoreetilistelt vaadetelt oli Davis mitme üheaegselt kehtiva ja omavahel ühitamatu tõe teooria pooldaja. Natalie Zemon Davis valiti 2011. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks. Natalie Davis oli abielus USA-Kanada matemaatiku ja ulmekirjaniku Chandler Davisega.
Davos

Davos on vald Lõuna-Šveitsis Graubündeni kantonis Landwasseri jõe ääres. Davosi tuntakse talispordikeskusena. Davos on murdmaasuusatamise- ja mäesuusatamiskeskus, kus korraldatakse rahvusvahelisi võistlusi. Davosis on olnud ka maailma majandusfoorumi (World Economic Forum, WEF) keskus. Vald jaguneb järgmisteks osadeks (Fraktion): Davos Dorf, mille juurde kuuluvad Wolfgang ja Laret. Davos Platz Davos Frauenkirch Davos Glaris Davos Monstein Davos Wiesen Davosi järv https://www.bfs.admin.ch/bfs/de/home/statistiken/bevoelkerung/stand-entwicklung/bevoelkerung.assetdetail.13707291.html, vaadatud 31.10.2020. Davosi valla koduleht Pilte Davosist
Tanah

Tanah (heebrea: תנ״ך TNK ehk 'tanakh'; eesti keeles on kasutatud ka vormi Tanak) on judaismi pühakiri. See koosneb Toorast (heebrea תורה; Pentateuh ehk Viisraamat), nevi'im'ist (heebrea נביאים; Prohvetid) ja ketuvimist (heebrea כתובים; Kirjad). Toora vastab oma koosseisult kristlaste viiele Moosese raamatule. Prohvetite ja Kirjade järjekord on teistsugune kui Vanas Testamendis. Tanah koosneb kolmest raamatute grupist: toorast ehk seadusest, prohvetitest ja kirjutistest. Toora (Õpetus, Seadus) ehk viis Moosese raamatut. Heebrea keeles kasutatakse nimedena raamatute esimesi sõnu: Rahvusvaheliselt on kasutusel ladinakeelsed pealkirjad: Genesis, Exodus, Leviticus, Numeri, Deuteronomium. Prohvetikirjandus (nevi'im) jaotatakse: Prophetae priores (nevi'im rishonim), esmased prohvetid: Joosua Kohtumõistjate raamat Saamueli raamat Kuningate raamat Prophetae posteriores (nevi'im aẖronim), teisesed prohvetid: Jesaja Jeremia Hesekiel Kaksteist väikest prohvetit Kirjade (Hagiographa lad k, ketuvim hb k) hulka kuuluvad: Psalmid ehk Laulud Iiob Õpetussõnad 5 rullraamatut (Megillot), mida loeti kindlate pühade puhul: Rutt - (Nädalapüha ülestõusmine) Ülemlaul- (Paasapüha) Koguja -(Lehtmajadepüha) Nutulaulud -(Templipõlemine) Ester -(Purim) Taaniel Esra Nehemja Ajaraamat
Thunder Bay

Thunder Bay on Kanadas Ontario provintsis Ülemjärve ääres asuv sadamalinn. Linn moodustati 1970. aastal kahe linna Fort Williami ja Port Arthuri liitumise tulemusel. Linn on suur metsatööstuskeskus. Thunder Bays asub ka 1965. aastast tegutsev Lakeheadi Ülikool. Linnas tegutseb Eesti Selts ning EELK Välis-Eesti piiskopkonda kuuluv Thunder Bay kogudus. Thunder Bays toimusid 1995. aasta suusatamise maailmameistrivõistlused. Seal on korraldatud ka maailma karikasarja etappe murdmaasuusatamises, suusahüpetes ja kahevõistluses. Aastatel 2010–2018 oli linnapea Keith Hobbs. Alates 2018. aastast on Thunder Bay linnapea Bill Mauro. Thunder Bay kogudus Thunder Bay Eesti Selts Canada 2021 Census Thunder Bay koduleht
Vättern

Vättern on Rootsi suuruselt teine järv (Vänerni järel) ja Euroopa Liidus suuruselt neljas (Vänerni, Saimaa ja Peipsi-Pihkva järve järel). Selle pindala on 1912 km². Maht 75 km³ Suurim sügavus 128 m Keskmine sügavus 39 m Kõrgus merepinnast 88 m Soolsus 0‰ Järvest voolab välja Göta kanal, mida nimetatakse ka Motala jõeks. Järves asub Visingsö saar. Gränna sadam, kust pääseb Visingsö saarele. Vätterni järv ja Visingsö saar. Järves asuv saun Karlsborgi linnas. Ombergi mägi järve kaldal. Carl Curmani foto aastast 1889.
Štrbské Pleso

Štrbské Pleso on suusa- ja turismikeskus Kõrg-Tatras Slovakkias, küla (osada) Prešovi maakonna Štrba vallas. Kuulus aastatel 1948–2007 Vysoké Tatry linna haldusalasse. Koht on saanud nime Štrbské pleso järve järgi. Järve lõunapoolsele kaldale rajas maaomanik Jozef Szentiványi 1872. aastal jahimaja. Esimene hotell ehitati sellesse piirkonda 1875. aastal. Hiljem rajati sellesse piirkonda palju uusi ehitisi ja teid. Järve äärde ehitati ravi- ja rekreatsioonikeskusi. Eriti hoogsalt ehitati hotelle ja piirkonda arendati seal peetud 1970. aasta suusatamise maailmameistrivõistluste tõttu. Seal on toimunud mitmeid maailma karikasarja etappe suusahüpetes ja murdmaasuusatamises ning muid talispordivõistlusi, näiteks 1987. aasta taliuniversiaad. Štrbské Pleso kaart
Ronald Goldman

Ronald Goldmani nime on kandnud mitu tuntud isikut: Ronald J. Goldman oli juudi päritolu Suurbritannia religioonipsühholoog Ronald Lyle Goldman (1968–1994) oli juudi päritolu USA tenniseinstruktor, kelle mõrvas kahtlustati jalgpallur O. J. Simpsonit Ronald N. Goldman on juudi päritolu USA matemaatik ja infotehnoloog
Soisalo

Soisalo on 1638 km² suur järvesaar Soomes. Seda võib pidada Soome suurimaks saareks (suurim pärissaar on Ahvenanmanner pindalaga 685 km²) ja Euroopa suurimaks järvesaareks. Samas on aga vaieldav, kas Soisalo on üldse saar, sest seda ümbritsev vesi ei ole samal tasapinnal – vee tasapinna kõrguste vahe on 6 meetrit. Soisalo piirneb mitmete erinimeliste järvedega. Need on Kallavesi, Suvasvesi, Kermajärvi, Ruokovesi, Haukivesi ja Unnukka.
Arnaud du Tilh

Arnaud du Tilh, hüüdnimega Pansette (surnud 1560), oli prantsuse talupoeg, tuntud Prantsusmaa ajaloo ühes kuulsamas petuloos Martin Guerre'i osava teesklemise tõttu. Du Tilh oli pärit üsna vaesest perekonnast ning sai juba noorelt tuntuks osava kelmi ja luiskelugude vestjana. Ta tõmbas oma kelmustega enda peale paljude pahameele, kuid suutis end üldiselt alati jutuga välja keerutada. 1550. aastate alguses lahkus ta kodukülast ning osales Prantsusmaa poolel lahingutes Picardie's. On teada, et seal võitles, kuigi vastaspoolel, ka Martin Guerre, kuid kaks meest tõenäoliselt siiski ei kohtunud, sest Guerre saabus sinna alles 1557. aastal, kui du Tilh oli sõjaväest juba lahkunud. 1556. aasta paiku kohtus ta kahe Guerre'i tuttavaga, kes pidasid teda viimaseks. Ilmselt siis küpses tal plaan varastada Guerre'i identiteet ning üle võtta tema vara ja naine. Samal aastal läks ta Artigat'sse, Guerre'ide kodukülla, ning esines veenvalt Martin Guerre'ina. Enamik külaelanikke, sealhulgas pereliikmed, jäidki teda esialgu uskuma. Ajaloolane Natalie Zemon Davis arvab siiski, et Martini naine Bertrande pidi tema pettuse küllaltki kiiresti läbi nägema, sest intiimsetes olukordades oleks see paratamatult ilmsiks tulnud. Nõnda pakub ta välja hüpoteesi, et naine aitas du Tilhil pettust varjata, et abielunaisena külaühiskonnas paremat positsiooni saada ning endale majanduslikult rohkem kindlustatum elu tagada. Davis oletab ka, et nii Bertrande kui ka Arnaud võisid olla uue usutunnistuse (hugenottide) pooldajad, mis neid veelgi lähendas ning andis ka moraalse põhjenduse abielurikkumiseks. Esialgu said Arnaud ja Bertrande väga hästi läbi, neil sündis tütar ning mees suurendas osavalt oma varandust Martini valduste müügiga. Kuid seoses viimastega tekkisid tal tülid oma "onu" Pierre Guerre'iga, kes hakkas teda peagi petiseks pidama. Tõenäoliselt reetis du Tilhi ennekõike ta mittebaski päritolu. Muus osas aga esines ta Martin Guerre'ina suisa laitmatult, sest tal oli hea mälu ja suurepärane näitlemisoskus. 1559. aastal kaebas Pierre Guerre ta siiski pettuses süüdistatuna kohtusse. Lisaks sellele süüdistati teda ka ühe aadliku maja süütamises, mille eest ta ka vangistati. Viimases asjas leidis kohus ta siiski süütu olevat, kuid Pierre kaebust hakati Rieux' kohtus peagi tõsiselt arutama. Süüdistusele lisas kaalu see, et vormiliselt oli ta esitatud Bertrande'i nimel, kes Davise arvates jäi siiski du Tilhi poolele. Tõenäoliselt leppisid nad kokku käitumismalle ning naine pühendas talle jätkuvalt väikeseid saladusi Martini kohta, mis võimaldasid petturil kohtus edukalt Martinina esineda. Siiski mõistis kohus mehe lõpuks süüdi, kuid Arnaud kaebas otsuse Toulouse'i kohtusse edasi. Seal esines ta tunduvalt veenvamalt ning kohtunikud jäid teda uskuma. Nüüd vangistati valesüüdistuse esitamises kahtlustatuna nii Pierre kui ka Bertrande ning tundus, et vale-Martin võib protsessi võita. Kuid siis ilmus välja tõeline Martin Guerre ning ehkki du Tilh väitis, et tema on ikkagi tõeline Martin, suudeti peagi tõestada vasupidist. Arnaud du Tilh mõisteti surma ning kohtuotsus viidi täide Martin Guerre'i maja ette püstitatud võllapuul.
Castries

Castries on Saint Lucia pealinn ja ühtlasi riigi suurim linn. Linn asub Castriesi ringkonnas (district). Linna asutasid 1650. aastal prantslased. Castriesis sündis Derek Walcott ja seal on temanimeline väljak.
Teaduste Akadeemia ahelik

Teaduste Akadeemia ahelik on mäestik Aasias, osa Pamiirist. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Aheliku pikkus on umbes 110 km. Mäestik nimetati 1927. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia järgi. Kõrgeim tipp on kogu Pamiiri kõrgeim mägi Ismoili Somoni mäetipp (7495 m).