laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Caeliuse küngas

Caeliuse küngas (ladina keeles Collis Caelius, itaalia keeles Celio) on üks Rooma seitsmest künkast. Rooma legendaarse kolmanda kuninga Tullus Hostiliuse valitsemise ajal sunniti kogu muistse Latiumi linna Alba Longa elanikkond Caeliuse künkale ümber asuma. Titus Liviuse poolt edasi antud pärimuse järgi on küngas saanud nime etruskist üliku Caelius Vibenna järgi ja seda kas seetõttu, et ta rajas sinna asustuse või kuna tema sõber Servius Tullius soovis teda pärast ta surma sel viisil austada. Rooma riigi vabariigi ajajärgul oli Caeliuse küngas moekas elamupiirkond ja jõukate inimeste residentside asukoht. Caracalla termide kohal läbi viidud arheoloogiliste tööde käigus on leitud külluslike villade rususid koos seinamaalingute ja mosaiikidega. Caeliuse künkal asuvad ka Santi Giovanni e Paolo basiilika ja muistne Santo Stefano Rotondo basiilika, mis on kuulus oma tsentraliseeritud, ringikujulise põhiplaani poolest. Veel asuvad künkal San Gregorio Magno al Celio, San Tommaso in Formis ja Santa Maria in Domnica kirikud. Suure osa künkast võtab enda alla Villa Celimontana koos sinna juurde kuuluvate aedadega. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub küngas Rooma 19. linnaosas (rione), mis kannab nime Celio. Rooma seitse küngast Titus Livius. "28-30". From the Founding of the City: Book 1: The Earliest Legends of Rome. Canon Roberts (tõlkija). Vaadatud 23.01.2011. Titus Livius. "Linna rajamisest", 1. raamat. Samuel Ball Platner. "A Topographical Dictionary of Ancient Rome"
Norra köök

Norra köök on Norra rahvuslik köök. Peamisteks elementideks on kala, liha ja piimatooted. Norra köök on tekkinud peamiselt talupojatoidu baasil ja on seotud Norra kliimaga: seal on lühike suvi ja pikk talv. Suurt osa mängib kalapüük, kala ja mereannid on kõige tähtsam osa Norra toidust. Heeringas on olulisim kala, vaesed sõid seda neli korda päevas. Heeringat marineeriti, söödi värskelt või praeti. Tänu pikale säilivusajale oli populaarne klippfisk, kuivatatud kala. Teravilja saab kasvatada vaid mõnedes riigi regioonides, Norras kasvavad ainult kaer ja oder. Suurt osa mängib Norra köögis kartul, seda serveeritakse nii lisandina kui ka eraldi roana. Üks peamisi ekspordiartikleid on lõhe. Terves maailmas on tuntud Norra suitsutatud lõhe. Populaarsed on veel heeringas, skumbria, tursk, sardiinid. Tuntuimaks roaks võib nimetada rakfiski (käärinud lõhe). Palju süüakse ka muid mereande. Varem oli igas peres olemas lehm, aga kõige populaarsem oli ikkagi lambaliha. Lambalihast tehakse väga palju erinevaid eineid: forikol, smalahove, fenalar. 20. sajandini söödi väga palju vaalaliha, praegu võib seda kohata Norra restoranides Veel on tähtsad piim ja piimatooted. Norralased joovad iga päev väga suurtes kogustes piima. Varem oli traditsiooniline jook blande, vadak veega. Laialt kasutatakse juustusid ja võid. Kõige populaarsem jook on kohv. Veel on populaarne õlu. Kartulist tehakse väga kanget alkohoolset jooki akvavit.
Miss Baltic Sea

Miss Baltic Sea oli Läänemere maades igal aastal korraldatud iludusvõistlus. Esimene võistlus toimus 1990. aastal, kui valiti Miss Baltic Sea 1991. Võistlus toimus 2005. aasta sügiseni ja seejärel koos võistlusega Miss Scandinavia veel kaks aastat. Miss Universum Miss Grand International Eesti Miss Estonia
Uniform Memory Access

Uniform Memory Access- multiprotsessoritega ühise mäluga arvutite arhitektuur. Kõik mikroprotsessorid UMA-arhitektuuris kasutavad füüsilist mälu ühel ajal. Sellel ajal tegevuste aeg ei sõltu sellest, milline protsessor töötab ja ka mille sellest, milline mälukiip hoiab vajalikku informatsiooni. Kuigi iga mikroprotsessor saab kasutada oma cash-i. Sellist töömeetodit kasutatakse SMP-masinates , selle pärast mõisted SMP ja UMA kasutatakse tihti koos nagu SMР/UMA
Vaike Rannet

Vaike Rannet (1945. aastani Vaike Trummel; 19. oktoober 1925 – 23. jaanuar 1999) oli eesti kirjanik. Aastatel 1932–1939 õppis ta Tallinna 9. Algkoolis ja 1939–1942 Tallinna Tütarlaste Kommertskoolis. Aastatel 1942–1944 töötas ta telefonistina Tallinna Kaugejaamas ja 1944–1946 sekretärina Tööjõureservide Peavalitsuses. 1945. aastal abiellus ta kirjanik Egon Rannetiga, kelle erasekretär, isiklik toimetaja ja hooldaja oli ta kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud. Vaike Rannet tegi kirjanduslikke katsetusi juba enne Egon Ranneti surma, kuid see ei leidnud abikaasa toetust. Pärast abikaasa surma kirjutas Vaike Rannet lõpuni Egon Ranneti suurromaani "Kivid ja leib" II osa (1985). Ta kirjutas ka romaani "Kivid ja leib" III osa (ilmus 1992) ja IV osa (ilmus 1996). Romaanidest kujunesid Eestis menukid.[viide?] Tema isa oli Aleksei Trummel (1900–1988; töötas Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi asutustes) ja ema Amalie-Melide (sündinud Sidok; 1894–1966) oli kooliteenija. Vanemad lahutasid abielu 1936. aastal. Vaike Ranneti hilisem elukaaslane oli Vello Rehkalt (sündinud 1944). Haud Tallinna Metsakalmistul
Noēsis

"Noēsis" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud kontsert viiulile, klarnetile ja orkestrile. Muusikateose pikkus on 20 minutit. Teose kandis esimest korda ette 17. juunil 2005 Detroiti Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Dasabuviir

Dasabuviir (dasabuvirum) ehk ABT-333 on keemiline aine ja viirusevastane ravim, mida kasutatakse kroonilise C-hepatiidi raviks täiskasvanutel kombinatsioonis teiste ravimitega. Dasabuviir on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimi on Exviera. Valem C 26 H 27 N 3 O 5 S {\displaystyle C26H27N3O5S} Dasabuviiri manustamisel koos ombitasviiri/paritapreviiri/ritonaviiriga kombineeritakse kolme otsese toimega viirusvastast ainet, millel on erinevad toimemehhanismid ja mittekattuvad resistentsusprofiilid, mis mõjutavad C-hepatiidi viirust viiruse elutsükli eri etappidel. Dasabuviir on NS5B geeni poolt kodeeritud HCV RNA-sõltuva RNA polümeraasi mittenukleosiidne inhibiitor, mis on vajalik viiruse genoomi replikatsiooniks. ABT-333 Dasabuviiri ravimiomaduste kokkuvõte Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dasabuvir seisuga 17.04.2015.
Reekviem (Tüür)

"Reekviem" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1994. aastal loodud muusikateos (reekviem). Teos on pühendatud Peeter Liljele. Muusikateose pikkus on 28 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 17. novembril 1994 Eesti Filharmoonia Kammerkoor ja Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Viiulikontsert

Viiulikontsert on viiulile ja orkestrile loodud muusikateos (instrumentaalkontsert). Erkki-Sven Tüür "Viiulikontsert", 1998
Viiulikontsert (Tüür)

"Viiulikontsert" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1999. aastal (teistel andmetel 1998[viide?]) loodud muusikateos (viiulikontsert) . Muusikateose pikkus on 32 minutit. Teose kandis esimest korda ette 16. septembril 1999 Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Hugh Wolff). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Oxymoron

"Oxymoron" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2001. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 21 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. septembril 2003 NYYD Ensemble (dirigent Olari Elts). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Salve Regina (Tüür)

"Salve Regina" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. Teos on pühendatud Helle Mustonenile (surnud 2005). Muusikateose pikkus on 6 minutit. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Rada ja jäljed

"Rada ja jäljed" (inglise "The Path and the Traces") on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. Teos on pühendatud Arvo Pärdile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 29. juunil 2005 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Haradok (Hłusk Pahareły)

Haradok (varasem nimi Hłusk Pahareły) on küla (endine alev) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Hłuski rajoonis Zavałočycy külanõukogus. Küla asub Pciči jõe kaldal. Haradokis on raamatukogu. Küla on ajalooliselt olnud tähtis käsitöökeskus. Vaatamisväärsuseks on õigeusu kirik aastast 1886. Asulat on esimest korda mainitud XV sajandi teisel poolel, toona kandis see nime Hłusk. Asula oli Alšėniškiste, Ostrogskite ja Goštautaste ühine valdus. XVI sajandi esimesel poolel asutas Jurgis Alšėniškis uue asula, mis hakkas kandma nime Hłusk, Haradok hakkas aga kandma nime Stary Hłusk (Стары Глуск). XVI sajandi keskel läks kaks osa alevist (Alšėniškiste ja Goštautaste osad) Zygmunt II Augusti valdusse. Asula jäi riiklikuks omandiks vaid aastani 1557, seejärel omandasid asula Chodkiewiczid. Jan Chodkiewicz müüs oma osa asulast ja sealsetest valdustest Olelkowiczitele. Ostrogskite osa läks abielu teel Albrecht Laska kätte, kes andis selle rendile. Aastal 1570 tekkis tal rentnikuga tüli, selle käigus põletati maha alevis asunud puidust linnus. Sellest ajast peale hakati asulat dokumentides nimetama Haradok Hłusk Pahareły või lühemalt Hłusk Pahareły (Глуск Пагарэлы), nime esimesest poolest tuleneb aga asula tänapäevane nimi. XVI sajandi lõpus ostis asula Krzysztof Mikołaj Radziwiłł, pärast seda sai Haradokist Radziwillide Słucki valduste osa. Poola jagamisel läks Hłusk Pahareły aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Minski kubermangu Babrujski maakonda. Aastal 1814 ehitati sinna õigeusu kirik. Aastal 1846 jagunes Hłusk Pahareły Haradoki külaks ja aleviks. Aastal 1866 ehitati sinna veel teinegi õigeusu kirik. Aastal 1897 olid alevis vesiveski, võõrastemaja ja kolm poodi, külas aga kaks poodi. Pärast aastat 1926 ühendati asulad taas Haradoki külaks. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa okupatsiooniväed 89 Haradoki elanikku. Haradok Küla YouTube'is
Sümfoonia nr 1

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 1": Sümfoonia nr 1 (Pärt) ("Polüfooniline") Sümfoonia nr 1 (Tüür) ... Ludwig van Beethoveni I sümfoonia valmis aastal 1800. Sümfoonia nr 2 Sümfoonia nr 3 Sümfoonia nr 4 Sümfoonia nr 5 Sümfoonia nr 6 Sümfoonia nr 7 Sümfoonia nr 8 Sümfoonia nr 9
Sümfoonia nr 2

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 2": Sümfoonia nr 2, Mili Balakirev Sümfoonia nr 2, Ludwig van Beethoven Sümfoonia nr 2, Aleksandr Borodin Sümfoonia nr 2, Johannes Brahms Sümfoonia nr 2, Anton Bruckner Sümfoonia nr 2, Antonin Dvorak Sümfoonia nr 2, Joseph Haydn Sümfoonia nr 2, Heimar Ilves Sümfoonia nr 2, Gustav Mahler Sümfoonia nr 2, Felix Mendelssohn Sümfoonia nr 2, Sergei Prokofjev Sümfoonia nr 2, Arvo Pärt Sümfoonia nr 2, Sergei Rahmaninov Sümfoonia nr 2, Franz Schubert Sümfoonia nr 2, Robert Schumann Sümfoonia nr 2, Dmitri Šostakovitš Sümfoonia nr 2, Jean Sibelius Sümfoonia nr 2, Pjotr Tšaikovski Sümfoonia nr 2, Erkki-Sven Tüür
Sümfoonia nr 3

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 3": Sümfoonia nr 3 (Pärt) Sümfoonia nr 3 (Tüür) ...
Sümfoonia nr 6

Muusikateoseid pealkirjaga "Sümfoonia nr 6": Sümfoonia nr 6 (Beethoven) Sümfoonia nr 6 (Bruckner) Sümfoonia nr 6 (Dvořák) Sümfoonia nr 6 (Glass) Sümfoonia nr 6 (Glazunov) Sümfoonia nr 6 (Haydn) Sümfoonia nr 6 (Mahler) Sümfoonia nr 6 (Martinů) Sümfoonia nr 6 (Melartin) Sümfoonia nr 6 (Mozart) Sümfoonia nr 6 (Penderecki) Sümfoonia nr 6 (Prokofjev) Sümfoonia nr 6 (Rautavaara) Sümfoonia nr 6 (Schnittke) Sümfoonia nr 6 (Sibelius) Sümfoonia nr 6 (Šoštakovitš) Sümfoonia nr 6 (Tšaikovski) Sümfoonia nr 6 (Tüür) ...
Sümfoonia nr 1 (Tüür)

"Sümfoonia nr 1" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 30 minutit ja see koosneb kolmest osast: 1. Andante, 2. Largo, 3. Con moto. Sümfoonia nr 1 oli Erkki-Sven Tüüri esimene orkestriteos ja kanti ette vaid ühel korral, 24. novembril 1984 ERSO Stuudiotunnis Vello Pähna dirigeerimisel. Teos valmis konservatooriumi lõputööna ning ajal, mil progerokki viljeleva In Spe eestvedaja noor Tüür otsustas keerata elus uue lehekülje ja jätkata kutselise heliloojana. 2018. aasta suvel kirjutas Tüür selle teose uusversiooni, mis jõudis esiettekandele 21. veebruaril 2020, 36 aastat pärast algupärase versiooni esitust. Tüür suhtus enda sõnul algmaterjali tolleaegsetele püüdlustele truuks jäädes ning püüdis suhestuda originaalpartituuriga kompositsiooniõpetaja positsioonilt. Uusversiooni esiettekanne toimus 21. veebruaril 2020 toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis Tallinna Kammerorkestri ja Tõnu Kaljuste esituses. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015) Erkki-Sven Tüür taaselustab teose loomeperioodi algusajast, ERR, 13.02.2020 Sandra Kalmann "Kõrvaring II. Zemlinsky, Schönberg, Sumera, Tüür" (kontserdikava), lk 15 FOTOD | Ettekandele tuleb Erkki-Sven Tüüri teos, mida on esitatud vaid korra 36 aastat tagasi. Eesti Päevaleht, 20. veebruar 2020. Galerii: Erkki-Sven Tüüri 1. sümfoonia kõlas kontserdisaalis pärast 36-aastast pausi, ERR
Sümfoonia nr 2 (Tüür)

"Sümfoonia nr 2" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1987. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 27 minutit. Teose kandis esimest korda ette 22. novembril 1988 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Paul Mägi). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Sümfoonia nr 3 (Tüür)

"Sümfoonia nr 3" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1997. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 30 minutit. Teose kandis esimest korda ette 4. aprillil 1997 Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Arvo Volmer). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Sümfoonia nr 4 (Tüür)

"Sümfoonia nr 4" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2002. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Muusikateose pikkus on 37 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. detsembril 2002 Flandria Kuningliku Filharmoonia Orkester (dirigent Kwamé Ryan). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Sümfoonia nr 6 (Tüür)

"Sümfoonia nr 6" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2007. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). Teos on pühendatud Anu Talile ja Põhjamaade Sümfooniaorkestrile. Muusikateose pikkus on 35 minutit. Teose kandis esimest korda ette 9. mail 2007 Põhjamaade Sümfooniaorkester (dirigent Anu Tali). http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Henrihh Hrinevski

Henryk Hryniewski (gruusia keeles ჰენრიხ ჰრინევსკი; 22. november 1869 Khuthaisi – 1937 Khuthaisi) oli Gruusia kunstnik ja arhitekt. Sündis poola peres. Pärast isa surma sõitis emaga Itaaliasse. Lõpetas Firenzes tehnikumi ja läbis katsed Kunstiakadeemias, aga 1889. aastal oli sunnitud Khuthaisisse ajateenistusse minema. Edaspidi õppis ta Karlsruhe polütehnikumis arhitektuuri, naasis Itaaliasse ja lõpetas seal õpingud. 1898 läks ta tagasi Gruusiasse ja elas Tiflises. Aitas kaasa Gruusia keskaja arhitektuuri uuringutele. 1912. aastal illustreeris ta gruusia kirjandusklassiku Ilja Tšavtšavadze teose. Raamat ilmus 1914. aastal ja sai suureks sündmuseks Gruusia kultuurielus. 1902. aastal oli õpetaja Kaukaasias. Aastatel 1918–1921 oli selle asutuse direktor. Oli üks Tbilisi kunstiakadeemia asutajaid ja töötas seal professorina 1922–1937. Ta vahistati ja represseeriti aastal 1937.
Albaania Parlament

Albaania Parlament (albaania keeles Kuvendi i Shqipërisë ehk Kuvendi, varasema nimega Kuvendi Popullor) on Albaania parlament. Liikmete arv on 140, neist 100 valitakse otsesel rahvahääletusel.
Fārūq I

Fārūq I (11. veebruar 1920 – 18. märts 1965 Rooma) oli Egiptuse kuningas aastatel 1936–1952. Ta tuli troonile pärast oma isa Fu'ād I surma. Süüdistatuna korruptsioonis ning kaotuses 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõjas, sunniti ta 23. juulil 1952 pärast Gamal Abdel Nasseri juhitud riigipööret tagasi astuma. Ametlikult sai troonile tema 6-kuune poeg Fu'ād II, kes jäi riigi viimaseks kuningaks kuni vabariigi ametliku väljakuulutamiseni vähem kui aasta aega hiljem. Fārūq elas kuni surmani eksiilis Monacos ja Itaalias. abikaasa: Kuninganna Farida (Safinaz Zulficar) (1921–1988) tütar Farial (1938–) tütar Fawzia (1940–2005) tütar Fadia (1943–2002) abikaasa: Kuninganna Nariman Sadeq (1934–2005) poeg Fu'ād (1952–) abikaasa: Irma Capece Minutolo di Canosa (1941–) Elulugu (Royal Ark)
Arhitektoonika I

"Arhitektoonika I" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos puhkpillikvintetile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette 25. mail 1985 Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett. "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VI" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika II

"Arhitektoonika II" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1986. aastal loodud muusikateos klarnetile, tšellole ja klaverile. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. märtsil 1987 Estonia Teatri orkestri solistide ansambel. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VI" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika III

"Arhitektoonika III" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 10 minutit. Teose kandis esimest korda ette 23. aprillil 1991 California EAR Unit. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VI" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika IV

"Arhitektoonika IV" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1990. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 27. mail 1990 Kanadas Torontos. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VI" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika V

"Arhitektoonika V" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1991. aastal loodud muusikateos elektrikitarrile ja võimendatud klaverile. Muusikateose pikkus on 12 minutit. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika VI" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika VI

"Arhitektoonika VI" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 12 minutit. Teose kandis esimest korda ette 21. augustil 1992 Soomes Helsingis Kammerorkester Avanti. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VII" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Arhitektoonika VII

"Arhitektoonika VII" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1992. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teos kanti esimest korda ette 6. oktoobril 1992 Strasbourgis Prantsusmaal. "Arhitektoonika I" "Arhitektoonika II" "Arhitektoonika III" "Arhitektoonika IV" "Arhitektoonika V" "Arhitektoonika VI" http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=95&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 17.04.2015)
Vietnami köök

Vietnami köögile on iseloomulik kalakastme, sojakastme, riisi ja aedviljade kasutamine. Kõikides Vietnami piirkondades serveeritakse roogasid traditsiooniliselt värskete juurviljade ja kastmetega. Kõige levinumad lihasordid on sealiha, kanaliha ja krevetid. Vietnami köök jaguneb kolmeks kategooriaks, iga kategooria esindab erinevat piirkonda. Põhja-Vietnami köök on tuntud roogadega nagu phở ja bahn cuon. See köök on kõige traditsioonilisem ning väga range vürtside ja koostisosade suhtes. Lõuna-Vietnami köök arenes Hiina immigrantide ja prantslaste mõju all. Selle piirkonna vietnamlased eelistavad magusa maitsega toite. Lõuna-Vietnamis on rohkem taimestikku ja sellepärast kasutatakse seal ka rohkem maitseaineid. Kesk-Vietnami köök on teistest erinev. Siin on palju kergeid suupisteid ja road on palju teravama maitsega. Vietnami köögi aluseks on riis. Riisi kodumaa on Tai ja Vietnam. 2006. aastal kirjutasid need riigid alla lepingule selle kohta, et nad ei hakka tootma geneetiliselt muundatud riisi. Riisist tehakse salateid ja seda kasutatakse ka garneeringuks.
Kristaps Upelnieks

Kristaps Krišs Upelnieks (24. juuni 1891 Kuramaa kubermang – 20. november 1944 Liepāja) oli läti sõjaväelane; võttis osa I ja II maailmasõjast ning Läti Vabadussõjast. Oli 1943. aasta augustis loodud Läti Kesknõukogu (Latvijas Centrālā Padome) sõjalise komisjoni faktiline juht ning Kindral Kurelise grupi staabiülem. Georgi risti (1917) ja Karutapja ordeni (1921) kavaler. Kristaps Krišs Upelnieks sündis Kuramaa kubermangus, praeguse haldusjaotuse järgi Sauka vallas Viesīte piirkonnas. Ta veetis oma lapsepõlve Sauka ja Biržu vallas. Aastal 1911 lõpetas ta Jēkabpilsis linnakooli ning sama aasta kevadel tegi eksami õpetajakutse saamiseks; sügisel sai ta Peterburi kooliringkonna eksamikomisjonilt loa õpetada koolis matemaatikat. Aastatel 1911–1912 töötas ta Peterburis, aastatel 1912–1914 töötas ta õpetajana Zasas ja Sērenes. Aastal 1914 mobiliseeriti ta Esimese maailmasõja ajal Vene armeesse. Ta teenis 335. välihaigla koosseisus Galiitsias. Aastal 1915 komandeeriti ta Kiievi lipnike kooli, pärast sõjakooli lõpetamist sai ta aastal 1916 lipniku auastme ja määrati 185. tagavarajalaväe polku.
Lõuna-Ameerika rannamängud

Lõuna-Ameerika rannamängud (hispaania Juegos Suramericanos de Playa, portugali Jogos Sul-Americanos de Praia) on iga kahe aasta tagant toimuvad mitme spordialaga piirkondlikud võistlused, milles osalevad Lõuna-Ameerika Spordiorganisatsiooni (ODESUR) liikmed. Sinna kuuluvad 15 riigi spordiföderatsioonid Lõuna-Ameerikas. Programmis on rannas ja vees läbiviidavad spordialad. Esimesed mängud toimusid 2009. aastal kahes Uruguay linnas - Montevideos ja Punta-Del-Estes. Edukaimad olid Brasiilia sportlased. Veesusatamine Rannajalgpall Rannakäsipall Ujumine Ranna regbi Surfamine Triatlon Rannavõrkpall Purjetamine
Aed-mustköömne õli

Aed-mustköömne õli on aed-mustköömne seemnetest (viljad) valmistatud õli. Õli võidakse valmistada kas külmpressimise (aed-mustköömne rasvõli) või ekstraheerimise teel (aed-mustköömne eeterlik õli).
Virtuaalne muuseum

Virtuaalne muuseum on veebilehe tüüp, mis on spetsialiseerunud muuseumi materjalide näitamisele. Materjalid võivad olla väga erinevad – alustades tavalistest maalidest ja lõpetades perereliikviatega. Virtuaalsed muuseumid lahendavad uute tehnoloogiate abil selliseid probleeme nagu säilitamine, turvalisus ja juurdepääs. Esimesed sellised "muuseumid" tekkisid Internetis 1991. aastal. Algul oli tegemist lihtsalt laiendatud muuseumide veebilehtedega, aga hiljem hakkasid tekkima ka spetsiaalsed virtuaalsed muuseumid. Esimene selline muuseum avati 1994. aastal. Kanada virtuaalmuuseumis on üle 2500 Kanada muuseumi kollektsiooni. 2001. aastal avas ICOM spetsiaalse domeeni .museum, mida kasutavad mitmed virtuaalmuuseumid.