Koeru kihelkond

Koeru kihelkond (ka Maarja-Magdaleena kihelkond, saksa keeles St. Marien-Magdalenen, lühend Koe) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis. Koeru kihelkonda on esimest korda kirjalikult mainitud 1282. aastal. Varem kuulus ala Lõpekunna (Loppegunde) muinaskihelkonda. Koeru kirik ja kihelkond pühitseti 1288. aastal Maarja-Magdaleenale. Juba 1727. aastast tegutses Koeru kihelkonnas kool. Ajaloolisele Järvamaale kuulunud kihelkonnas paiknes 23 mõisat: 1 kirikumõis, 13 rüütlimõisast peamõisat koos 6 kõrvalmõisaga, 2 poolmõisat ja 6 karjamõisat. Koeru kirikumõis (Pastorat St. Marien-Magdalenen) Aavere mõis (Afer) rüütlimõis Ao mõis (Hackeweid) endine rüütlimõis, hiljem minetas mõisa staatuse Aruküla mõis (Arroküll) rüütlimõis Ervita mõis (Erwita) rüütlimõis Kapu mõis (Kappo) rüütlimõis Karlsruue mõis (Karlsruh) poolmõis, eraldati Aruküla mõisast Liigvalla mõis (Löwenwolde) rüütlimõis Norra mõis (Kaltenborn) rüütlimõis Pedaniku mõis (Peddanik) Aruküla kõrvalmõis Piibe mõis (Piep) rüütlimõis Preedi mõis (Wredensitz, Sitz) rüütlimõis Raigu mõis (Raik) rüütlimõis Ramma mõis (Ramma) rüütlimõis Rõhu mõis (Rehho) Preedi kõrvalmõis Tammiku mõis (Tammik) Aruküla kõrvalmõis, eraldati Ervita mõisast Udeva mõis (Uddewa) Norra kõrvalmõis Vaali mõis (Wahlhof) rüütlimõis Vahu mõis (Wöhho) poolmõis, eraldati Preedi mõisast 1823. aastal Vao mõis (Waoküll) rüütlimõis Varangu mõis (Warrang) Liigvalla kõrvalmõis Vägeva mõis (Wäggewa) Liigvalla kõrvalmõis Väinjärve mõis (Weinjerwen) rüütlimõis Imukvere mõis (Immokfer), poolmõis, eraldati Vao mõisast Santovi mõis (Sandhof), poolmõis, eraldati Väinjärve ja Ramma mõisast 1850. aastal Sültsamäe mõis (Sültsamäe), poolmõis, eraldati Ervita mõisast. Aavere vald (Afer) (1866–1882) Aruküla vald (Arroküll) (1866–1892) Ervita vald (Erwita) (1866–1892) Kapu vald (Kappo) (1866–1895) Kapu vald (1895–) Liigvalla vald (Löwenwolde) (1866–) Piibe vald (Piep) (1866–1892) Preedi vald (Sitz und Rehho) (1866–1892) Raigu vald (Raick) (1866–1893) Ramma vald (Ramma) (1882–1892) Udeva-Norra vald (Uddewa, Kaltenborn (1866–1912) Vao vald (Waoküll) (1866–1892) Varangu vald (Warrang) (1866–1893) Väinjärve vald (Koeru kihelkond) (Weinjerwen) (1866–1882) Väinjärve vald (1882–1895) Ao kalmistu Ao II maailmasõja matmispaik Aruküla mõisa kalmistu Koeru kalmistu Koeru kirikuaed Piibe mõisa kalmistu Koeru kihelkonna külad (1935. aasta seisuga): Aavere, Abaja, Ao, Aruküla, Ellavere, Ervita, Jõeküla, Kaarli, Kalitsa, Kapu, Koidu-Ellavere, Koidu, Kuusna, Kõpsta, Laaneotsa, Lahu, Liigvalla, Liusvere, Merja, Metsanurga, Metsla, Nahkanuia, Norra, Nõmmküla, Paemurru, Piibe, Pikevere, Preedi, Puhmu, Puivere, Pädaniku, Raigu, Rakke, Ramma, Rodeviku, Rõhu, Salutaguse, Sandhofi, Tammiku, Tudre, Udeva, Udeva-Aru, Vaali, Vahu, Valila, Vao, Varangu, Visusti, Vuti, Väinjärve, Ällivere ja Koeru alevik. Tiheda asustusega kihelkonna põhiosa asub kaasaegsel Järvamaal Järva vallas. Ajaloolisele Järvamaale kuulunud kihelkonna põhja- ja idaalad kuuluvad Lääne-Virumaa Tapa ja Väike-Maarja valla koosseisu, kagunurk Vägeval on Jõgevamaa Jõgeva valla koosseisus. Kihelkonna rikkuseks on puhas vesi, mille kaitseks on loodud Endla looduskaitseala. Seal asub ka Baltikumi sügavaim, Sopa allikas (4,8 m). Koeru alevikust 5 km kaugusele jääb Järvamaa suurim veekogu Väinjärv. Koeru kirik Koeru vald Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk lk. 89-91. Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Koeru kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 510–513. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk lk. 89-91. Linda Vilmre. Ajaloolist traditsiooni Koeru kihelkonnast 1929. a. Eesti Kirjandusmuuseum. 2006. Koeru kihelkonnast Eesti mõisaportaalis