Netisläng

Netisläng (ka netikeel; inglise keeles Internet slang, netspeak) on keelevariantide perekond (language variety), mida kasutatakse internetisuhtluses ja mis varieerub vastavalt kasutajatele ja suhtlusolukordadele. Netislängi alla paigutatakse osalt vahendid ja võtted, mis on otseselt seotud arvuti (sh nutitelefon ja tahvelarvuti) omadustega ja võetud kasutusele just netisuhtluses (nt klaviatuuri abil sisestatud emotikonid). Teiselt kuuluvad siia tavasuhtluse vahendid ja võtted, mida netisuhtlus on muutnud populaarseks ja mis leiavad seal eriti laia kasutust (nt akronüümid ja muud lühendused nagu LOL "laugh out loud"). Lisaks on osa netislängi jooni suulise keele ja suulise dialoogi jooned, mis on üle kantud kirjalikku suhtlusse. Netisläng sündis Interneti algusaegadel ja osalt väljaspool netti. Nt Useneti kasutajate keel ja leetspeak teatetahvlisüsteemis (BBS, IRC jne). Tegu on pidevalt ja kiiresti muutuva keelevariandiga, mis omandatakse üldjuhul tegeliku keelekasutuse käigus, kuigi on kirjutatud ka netislängi stiilijuhiseid (Wired Style). Slängi termini kasutamine selle nähtuse kohta on tinglik. Släng (slang) viitab üldjuhul kindla sotsiaalse või erialase inimrühma erisõnavarale või kinnisfraasidele. Netislängi puhul on tegu ka grammatiliste erijoontega (eesti netisüntaksi erijoon on öeldise (eriti olema) sage puudumine: Sul auto load muidu olemas? Ta jube tore inimene.). Lisaks on suur osa kindlates rühmades kujunenud keelenditest ja suhtlusvõtetest läinud rühmaülesesse kasutusse. Keskne motiiv netikeelendite kasutamiseks on olnud tekstitootmise lihtsustamine ja kiirendamine, osalt ka vajadus mahutada võimalikult palju infot sisaldav tekst ettenähtud väiksesse ruumi (Twitter jm). Oluline mõju netislängile on arvuti tarkvaral ja riistvaral (klaviatuuril olevad märgid, ekraani suurus, sõnumi tähemärkide maksimaalne hulk, jms). Netislängi leidub kõige enam ja kõige järjekindlamalt argises spontaanses netidialoogis (kiirsuhtlus), Facebookis, jututubades, netimängudes, blogides jms. Netislängi jooni kasutatakse ka suhtluses väljaspool internetti ja tavasuhtlust, nt telefonisõnumites ja ilukirjanduses. Netislängi mõju keelekasutusele on nähtud erinevalt. Osa autoreid (eriti keelekorraldajad) on näinud selles ohtu kirjakeelele ja selle reeglite valdamisele. Osa autoreid näeb netislängis (sh selle keelevigades) keele rikastamise ja uuendamise abinõu. Allikad: Crystal, David (2001). Language and the Internet. Cambridge University Press. ISBN 0-521-80212-1. (teine trükk 2006). Herring, Susan C, Stein, Dieter, Virtanen, Tuija (toim) 2013. Pragmatics of Computer-mediated Communication. Berlin & Boston: de Gruyter Mouton. David Daw: "Web Jargon Origins Revealed" Pcworld.com, 21. jaanuar 2012 Trolling For Slang: The Origins of Internet Werdz theunderenlightened.com, 2. oktoober 2012 Hale, C. and Scanlon, J (1999). Wired Style: Principles of English Usage in the Digital Age. New York: Broadway Books. Tiit Hennoste: "kuule ma eemale nüüd" Sirp, 5. detsember 2013 Heli Allik: "Ideoot ehk Kui ortograafia kipub tegutsema tõlkija eest, saab abi internetist" Sirp, 26. september 2014 Helli Allik, Kivi, paber, käärid. Kolmas vorm. Vikerkaar 2016, nr 7–8. "Internet’s Effect on Language Debated" Newjerseynewsroom.com, 20. jaanuar 2010 Baron, Naomi 2008. Always On: Language in an Online and Mobile World. New York: Oxford UP. Baron, Naomi S, Rich Ling 2011. Necessary smileys ja useless periods: redefining punctuation in electronically-mediated communication. – Visible Language 45 1/2, 45–67; [1] Max Brawer: "The generation gap in online punctuation: an open letter (and revised style guide) to digital English" Forbes, 8, mai 2013 Ben Crair: "The period is pissed" newrepublic.com, 25. november 2013 Gunraj, Danielle N., April M. Drumm-Hewitt, Erica M. Dashow, Sri Siddhi N. Upadhyay, Celia M. Klin 2015. Texting insincerely: the role of the period in text messaging. – Computers in Human Behavior 55, 1067–1075 [2] Hennoste, Tiit, Pajusalu, Karl 2013. Eesti keele allkeeled. Õpik gümnaasiumile. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Anni Oja: "Delfi kommentaaride keelest" Sirp, 11. detsember 2009 Oja, Anni 2006. Eesti keel internetis. – Keel ja arvuti. Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse õppetooli toimetised 6. Toim. Mare Koit, Renate Pajusalu ja Haldur Õim. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 259–267 Soodla, Karin. Morfoloogilisi, morfosüntaktilisi ja sõnamoodustuslikke nähtusi eesti internetikeeles. Magistritöö. Tartu Ülikool 2010. [3]