laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Corda porella

Corda porella (Porella cordaeana) on porellaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsadest, niitudelt, kaljudelt ja liivikuilt. Corda porella andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Corda porella andmebaasis eElurikkus
Toidupood

Toidupood ehk toidukauplus on pood, kus müüakse eelkõige toiduaineid ja valmistoitu, tööstuskaupade valik on piiratud ning piirdub peamiselt esmatarbekaupadega. Tänapäeval täidavad linnades toidupoodide ülesannet suuresti supermarketid, toidupoodideks on jäänud peamiselt väikepoed.
Suurelehine porella

Suurelehine porella (Porella platyphylla) on porellaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetest metsatüüpidest. Suurelehine porella andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Suurelehine porella andmebaasis eElurikkus
Heinaleedo

Heinaleedo on maausu püha 2. heinakuu ehk juuli päeval, mille kombestik ja aeg langeb kokku eesti rahvakalendri heinamaarjapäeva omadega.
Sale katiksammal

Sale katiksammal (Pterogonium gracile) on hiissamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetest metsatüüpidest. Sale katiksammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Sale katiksammal andmebaasis eElurikkus
Kurdsammal

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Kurdsammal (perekond). Kurdsammal (Rhytidium rugosum) on kurdsamblalised sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas niitudelt. Kurdsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kurdsammal andmebaasis eElurikkus
Sinisammal

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Sinisammal (perekond). Sinisammal (Saelania glaucescens) on jõhvsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga). Eestis võib teda leida kasvamas mitut tüüpi metsades. Sinisammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Sinisammal andmebaasis eElurikkus
Raul Haaristo

Raul Haaristo (sündinud 1954) on eesti päästeteenistuja ja filminäitleja. Ta on mänginud Vipperit filmis "Kevade". Hiljem on ta töötanud Tamrex Ohutuskeskuses tuleohutusasjatundjana. 1997 – Kotkaristi kuldrist Allar Viivik. "Imelik oli Austraaliast kodus käimas" Õhtuleht, 13. juuli 2002 Raul Haaristo andmebaasis IMDb
Linnajagu

Linnajagu on suurema linna sisene haldusüksus. Enamasti moodustatakse need üle 150 000 elanikuga suurlinnades, et haldust linnakodanikele lähemale tuua. Eestis täidavat linnajagude ülesannet Tallinna linnaosad. Saksamaal nimetatakse linnajagu Stadtbezirk või ka Bezirk (näiteks Berliinis) või Stadtteil (näiteks Karlsruhes). See, kas linn tohib moodustada linnajagusid, sõltub konkreetse liidumaa vallakorrast. Suuremad linnad on enamasti kohustatud seda tegema. Linnajaod kehtestatakse linnanõukogu otsusega vastavalt linna põhimäärusele (Hauptsatzung). Linnajaol on oma esinduskogu, mida sageli nimetatakse Bezirksbeirat või Bezirksversammlung. Need moodustatakse iga kord pärast kohalikke valimisi uuesti. Olenevalt liidumaast valib selle kogu otseselt rahvas või selle nimetab linnanõukogu. Linnajaol on ka vanem (Bezirksvorsteher, Bezirksamtsleiter, Bezirksbürgermeister). See võib olla nii tasustatav ametikoht kui ka auamet. Linnajagu haldavat asutust nimetatakse Bezirksamt. Mainitud nimetused on eri liidumaades erinevad. Suured linnajaod on mõnikord jaotatud veel linnaosadeks (Stadtteil) ja kvartaliteks (Stadtviertel), kuid need üksused ei ole haldusüksused, vaid puhtstatistilised üksused. Mõnes linnas nimetatakse linnajagusid ka linnaosadeks (Stadtteil). Mõnikord on nimetus Stadtbezirk antud nendest väiksematele üksustele (näiteks Karlsruhe). Seega võivad sõnade Insofern Stadtbezirk ja Stadtteil tähendused olla ümber pööratud. Mõnes linnas, näiteks Essenis on Stadtbezirk esimene alajaotuste tasand, Stadtteil teine. Maini-äärses Frankfurdis on Stadtbezirk kõige väiksem alajaotus. Linnajagu on formaalne haldusüksus, mis on osalt sõltumatu ajalooliselt väljakujunenud struktuuridest. Suurlinnade koosseisu on sageli läinud algselt omaette olnud asulaid, mis on haldusreformide käigus koondatud linnajagudesse. Põhiliselt juhtudel, kui linnajagu kujutab endasst asulat, mis on linnast, mille koosseisu ta kuulub, ruumiliselt eraldatud, kasutatakse linnajao kohta ka nimetust Teilort.
Jäik keerdsammal

Jäik keerdsammal (Tortella rigens) on pisisamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kuivadel looniitudel. Jäik keerdsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Jäik keerdsammal andmebaasis eElurikkus
Aacheni murre

Oche murre ehk Aacheni murre (Öcher Platt [ˈœʃʌ plat]) on Aachenis (Oche murdes Oche) kõneldav saksa keele murre, mis kuulub ripuaari murderühma. See on põliste aachenlaste seas tänini kasutusel. Ehtne Oche murre on kirjakeele kõnelejatele peaaegu arusaamatu. Reinimaa regiolekt on Oche murdelt üle võtnud mõned grammatika jooned ning mõned sõnad ja väljendid, kuid on kirjakeelele lähem ja kirjakeele kõnelejale arusaadav. Reinimaa regiolekti Aacheni varianti peavad võõrad Oche murdeks, aachenlased ise aga peavad seda kirjakeeleks. Oche murdel on silmatorkavalt omapärane kõnemeloodia, mida sageli nimetatakse Singsang. Aacheni murre on suguluses Hollandi Limburgi provintsi murretega, eriti Vaalsi murdega (Vólsj), Bocholtzi murdega (Bocheser) ja Kerkrade murdega (Kirchröadsj), ning Eupeni murdega Belgia Saksakeelses Kogukonnas. Funktsionaalsõnade puhul ulatuvad Oche murde ühisjooned hollandi keelega Aachenist kuni Stolbergi murdeni ning moodustavad selge piiri Kesk-Reinimaa Kölni murdeni (Kölsch). Vokalismi, konsonantismi ning silmatorkavate mitmuse- ja preteeritumivormide poolest lahknevad need selgelt Lõuna-Alam-Reini ja Kesk-Reinimaa (Kölni) murdest. Pärast Teist maailmasõda kasutatakse seda üha harvem. Oche murret kasutatakse avalikult eelkõige karnevalil, kus kõned, laulud, loosungid jms on Oche murdes. Oche murret harrastavad ja hooldavad 1907 asutatud ühing Öcher Platt e. V., murdeteatrid Alt-Aachener Bühne 1919 e.V., Öcher Schängche, Aachener Heimattheater Bühnenfreunde 1947 e.V. ning 1990. aastast Öcher Verzäll e.V. Ka mõnes Aacheni koolis tutvustatakse õpilastele Oche murret (näiteks teemanädalatel). Aeg-ajalt peetakse murdekeelseid missasid. Eriliste teenete eest Aacheni murde edendamisel, säilitamisel ja hooldamisel antakse välja iga-aastast Aacheni linna THOUET-murdeauhinda. Meeleldi kasutatakse sõimusõna Printekopp 'vürtsipräänikupea'. Hüvastijätul kasutatakse fraasi "Komm jut zuhaus, waa!?". "Mul on külm" kõlab Ich hab' kalt, mis on mujalt pärit sakslastele võõrastav. Düreni murre Eschweileri murre Die Aachener Mundart: Idiotikon nebst einem poetischen Anhange, Joseph Müller, Wilhelm Weitz, Verlag Jacob Anton Mayer, Aachen und Leipzig 1836 Adolf Steins: Grammatik des Aachener Dialekts. herausgegeben und mit einem Nachwort versehen von Klaus-Peter Lange. Rheinisches Archiv. Veröffentlichungen de Instituts für geschichtliche Landeskunde der Rheinlande der Universität Bonn. Band 141. Böhlau Verlag Köln Weimar Wien, 1998. ISBN 3-412-07698-8 Will Hermanns / Karl Allgaier ; Meinolf Bauschulte ; Richard Wollgarten. [Hrsg. vom Verein Öcher Platt e.V.] : Neuer Aachener Sprachschatz. 2010, ISBN 978-3-9813844-0-6 Karl Allgaier, Meinolf Bauschulte und Richard Wollgarten: Die Grammatik der Aachener Mundart, Öcher Platt e.V. (Hrsg), Aachen 2014, ISBN 978 3-9813844-1-3 ÖCHER PLATT e.V. – Verein für Mundart und Volkskunde seit 1907 Oche murre helinäidistega Oche murde sõnavara, paulssen.org
Ussiurguminemisepäev

Ussiurguminemisepäev on maausu püha 8. sügiskuu ehk septembri päeval, mille kombestik ja aeg langeb kokku eesti rahvakalendri ussimaarjapäeva omadega. Üldine on olnud metsaminekukeeld põhjendusega, et mets tahab puhata ja ussid rahulikult urgu minna. Lubatud oli minna marjule. Mõnevõrra oli levinud õmblemis- ja ketramiskeeld, et uss ei nõelaks. Sel päeval kaotavad nõelussid maaga kokku puutudes oma mürgi ja nende salvamine pole enam ohtlik. Enamik koristus- ja külvitöid (rukkikülv, viljakoristus) pidi olema lõpetatud. Mõnel pool usuti, et kesa sümboolselt kündmine hävitab kahjurid ja rukkiussid. Ussimaarjapäeva peeti õunte valmimise päevaks. Ussiurguminemisepäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta
Aleksandr Gromov

Aleksandr Gromov (Александр Николаевич Громов; sündinud 17. augustil 1959) on vene ulmekirjanik. Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Arvestaja" (ilmunud kogumikus "Muumia: vene ulme antoloogia", tõlkinud Arvi Nikkarev, Skarabeus, 2006), mis pälvis 2007. aastal eesti ulmeauhinna Stalker. Artikleid Aleksandr Gromovist
Suur sagarsammal

Suur sagarsammal (Tritomaria quinquedentata) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmetest metsatüüpidest, kaljudelt ning liivikuilt. Suur sagarsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Suur sagarsammal andmebaasis eElurikkus
London (hotell)

Hotell London oli hotell Tartu kesklinnas aadressil Rüütli 9 / Küütri 10/12. Samas majas asusid aastatel 1933–1940 Ko-Ko-Ko (Kolme Koopa Kohvik) ja 1975–1997 õllerestoran Humal. Hotell avati 7. mail 2002. Maja omanik oli Tartu ettevõtja ja jalgrattatreener Rein Kirsipuu, kes oli investeerinud hoonesse üle 40 miljoni Eesti krooni. Tollal oli hotellis 60 tuba ja 119 kohta. Hotelli haldas OÜ Hotell London, mille juhatuse esimees oli Verni Loodmaa. 2012. aasta seisuga tegutses hotelli keldrikorrusel restoran Polpo. Varem asus seal restoran Entri. 2009. aastast andis hotell London välja iga-aastast stipendiumi (Tartu Kultuurkapitali Hotell London Sihtkapitali stipendium) Vanemuise teatri näitlejatele loominguliseks enesetäienduseks Londonis. Samanimeline hotell tegutses Tartus ka enne Teist maailmasõda Kauba tänaval. Praegu asub sellel kohal äri- ja kortermaja GMP Plaza aadressil Küüni 5b. Hotell London lõpetas tegevuse 6. septembril 2021. 2018 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta kultuurisõbralik ettevõte - toetuse eest Vanemuise draamanäitlejate enesetäiendamisel) Äri 25. Kirsipuu ehitas varemetele hotelli. Äripäev, 31.05.2013 8 aastat tagasi avas Tartu aukodanik hotell Londoni Äripäev, 07.05.2010 Väinu Rozental Tartu hotellindus koondub kesklinna Delfi/Äripäev, 02.05.2002 Hotell London saadab tänavu teatrimekasse kaks vanemuislast Vanemuise teatri pressiteade 29.03.2015 https://m.osta.ee/item/63205040[alaline kõdulink] Hotelli London koduleht. Vaadatud 5. oktoobril 2021 Koduleht
Humal (restoran)

Humal oli Tartu kesklinnas Nõukogude ajal ja mõnda aega pärast Eesti taasiseseisvumist tegutsenud õllerestoran. Enne Teist maailmasõda tegutses samas majas Ko-Ko-Ko (Kolme Koopa Kohvik). Kuni 2021. aasta sügiseni tegutses seal hotell London. Restoran Humal avati 1975. aasta veebruaris ning suleti 1997. aasta kevadel. 1997. aastal algasid Humala hoones lammutustööd, sest seal plaaniti tööle panna kaubamaja. Kuid selle ehitus jäi soiku ja 2002. aastal avati samas hoopis hotell London, mille all toona paiknes kohvikrestoran Kokoko. Samades ruumides töötas veidi hiljem ka restoran Entri. Hoone praegune aadress on Rüütli 9 / Küütri 10/12. Humalat on mälestustes või ilukirjanduses maininud näiteks Mihkel Mutt, Mait Ando Raun, Margus Sanglepp, Tõnn Sarv, Imre Siil ja Daniel Vaarik. 2021. aasta sügisel avati Tartus varasema restorani nimekaimuna uus restoran Humal. "Äri 25. Kirsipuu ehitas varemetele hotelli". Äripäev. 31. mai 2013. Vaadatud 26. juulil 2023. Anu Jõesaar Humala aeg sai ümber EPL 11. juuni 1997 Humal portaalis "Tartu ilukirjanduses" "Uus restoran kannab kuulsa eelkäija nime". Tartu Postimees. 30. september 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021. Humal portaalis "Tartu ilukirjanduses" Aita Ottas. Tartu linn müüb oksjonil õllerestorani Humal hoone, alghinnaks 3 miljonit krooni Postimees, 23. aprill 1996 Anu Jõesaar. Humala aeg sai ümber Eesti Päevaleht, 11. juuni 1997 Karl-Martin Sinijärv. Kolme Koopa Kohvik on tagasi Õhtuleht, 27. juuli 2002
Park (hotell)

Park oli hotell Tartus Toomemäe pargis aadressil Vallikraavi tänav 23, hooneni viivad juurdepääsud Juhan Liivi ja Vallikraavi tänavalt. Hoone ehitati Tartu linnaarhitekti Arnold Matteuse 1940. aastal valminud projekti järgi Noorte Meeste Kristlikule Ühingule matkakoduks, sõja tõttu valmis see alles 1943. aastal. Hoone paikneb küll miljööväärtuslikul alal, kuid pole muinsuskaitse all. Matteus valis ka hotelli kaunistanud kunstiteosed. Nende seas oli mitme tuntud kunstniku loomingut, nagu Elmar Kitse maal "Tartu vaade Toomelt" (1957), Aleksander Vardi maal "Tartu vaade" (1957), Anton Starkopfi marmorkuju "Naine vaasiga" (1957) ja Varmo Pirgi maal "Tartu motiivil" (1943). Hooneesisel haljasalal asub Juhan Paberiti skulptuur "Õppiv tütarlaps". Hotell suleti 1. oktoobrist 2015. Hotell Park oli Tartu vanim järjepidevalt töötanud majutusasutus, selles oli sulgemise eel 19 numbrituba ja töötas seitse inimest. Hotelli viimane juhataja oli Eve Veede. Hotelli Park on oma teostes kirjeldanud Jüri Aarma, Hellar Grabbi, Kärt Hellerma, Jaak Juske, Jaan Kross, Mihkel Mutt, Karl Martin Sinijärv, Vaino Vahing ja Enn Vetemaa. Kuna teiste tuntud kultuuritegelaste seas peatus hotellis ka Vene kirjanik Aleksandr Solženitsõn, on Tartu linna kaasava eelarve raames soovitud Pargi hotelli juurde Solženitsõni mälestuskivi paigaldamist. 1964. aastal peatus hotellis Soome Vabariigi president Urho Kaleva Kekkonen, kelle järgi pandi nimi ta numbritoale. http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=698396 http://www.parkhotell.ee/ Hotell Park Tartu Linnaraamatukogu andmebaasis "Tartu ilukirjanduses" http://www.tartu.ee/index.php?page_id=24698&lang_id=1&menu_id=2 Hotelli koduleht Kertu Kula. Tartu vanima hotelli hoone tulevik on lahtine Postimees, 26. oktoober 2015 Raimu Hanson. Hotelli Park suured maalid lähevad oksjonile Postimees, 20. oktoober 2015 Kertu Kula. Tartu vanim hotell sulgeb uksed Postimees, 18. september 2015 Aime Jõgi. Administraator läks vahel väga närvi Postimees, 7. veebruar 2012 Hotell Park Tartu Linnaraamatukogu andmebaasis "Tartu ilukirjanduses"
Helleri ebatähtlehik

Helleri ebatähtlehik (Anastrophyllum hellerianum) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmes metsatüübis. Helleri ebatähtlehik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Helleri ebatähtlehik andmebaasis eElurikkus
Longus rippsammal

Longus rippsammal (Antitrichia curtipendula) on hiissamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas rändrahnude juures ja arumetsadest. Longus rippsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Longus rippsammal andmebaasis eElurikkus
Päeva tänava park

Päeva tänava park (ka Päeva park) on haljasala Tartus Karlova linnajaos Päeva, Pargi ja Kalevi tänava vahel. Päeva tänava park oli linna üldplaneeringuga määratud hoonestada. Roheala kaotamise vastu olid Eesti Roheline Liikumine, MTÜ Säästva Renoveerimise Infokeskuse Tartu ühendus, Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia- ja reklaamiosakonna õppurid ja õppejõud, hulk üksikisikuid, korteriühistu Kitzbergi 5, Karlova Selts, kodanikualgatus Roheline Karlova ja Karlova Sõbra Selts. 2008. aasta augustis ja septembris koguti allkirju haljasala täies mahus säilimise toetuseks, need esitati oktoobris Tartu Linnavalitsusele. 2008. aasta lõpus tutvustas linn plaani jätta umbes 1,35 hektari suurusest alast enam kui 0,7 hektarit haljasalaks. Plaani järgi aga ei tohiks kolm krundiomanikku (kaks äriettevõtet ja üks eraisik) sinna midagi ehitada. Karlova miljööväärtusliku ala kaitse- ja kasutustingimused Eesti Roheline Liikumine (vaadatud 24. november 2012) "Päeva park võib jääda haljasalaks" Tartu Postimees, 17. märts 2009 Vilja Kohler "Noored võtsid käsile Päeva pargi" Postimees, 19. veebruar 2013
Tõmmu pungsammal

Tõmmu pungsammal (Bryum neodamense) on pungsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas soodes. Tõmmu pungsammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Tõmmu pungsammal andmebaasis eElurikkus
Läikiv kurdsirbik

Läikiv kurdsammal (Hamatocaulis vernicosus) on teravtipuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida soodest. Läikiv kurdsirbik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Läikiv kurdsirbik andmebaasis eElurikkus
Tenneville'i vald

Tenneville on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla keskus on Tenneville. Valla piirides asuvad veel Cens, Champlon, Erneuville, Laneuville-au-Bois, Mochamps, Ramont, Wyompont. Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Tenneville'i vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Orson Scott Card

Orson Scott Card (sündinud 24. augustil 1951) on Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Eesti keeles on ilmunud romaanid "Enderi mäng" (tlk. Juhan Habicht, Varrak, 2000) ja "Surnute eest kõneleja" (tlk. Sash Uusjärv, Draakon & Kuu, 2015) ning jutud "Kuninglik liha" ja "Silm silma vastu" (ilmunud kogumikus "Pilet utoopiasse", Skarabeus, 2007). Artikleid Orson Scott Cardist
Sulgjas õhik

Sulgjas õhik (Neckera pennata) on ulmikulaadsete seltsi õhikuliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim. Sulgjas õhikule on iseloomulikus lapikult lehistunud võsud ja lainelised lehed. Sulgjas õhik on kosmopoliitse levilaga. Euroopas on ta põlismetsade tunnusliik. Eestis võib neid leida kasvamas soostuvates metsades, lammimetsades ja -põõsastikes, kõdusoometsades ja arumetsades, kasvades lehtpuude tüvedel, harvem kividel. Sobiv kasvukoht peab olema varjuline, lisaks peab puu, millel suljgas õhik kasvab, olema piisavalt jäme. Kõige enam eelistab ta kasvada vanadel haabadel. Sulgjas õhik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). 2022. aastal valiti sulgjas õhik aasta samblaks. Harju, Ülle (16. november 2021). "Aasta sammal valiti kulli ja kirjaga". postimees.ee. Vaadatud 17.3.2022 Neckera pennata - sulgjas õhik. eseis.ut.ee. Vaadatud 17.3.2022 Sulgjas õhik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Pihlakas on aasta puu 2022 Tartu Postimees, 28.12.2021 (vaadatud 28.12.2021) Sulgjas õhik andmebaasis eElurikkus
Lynx (brauser)

Lynx (eesti keeles ilves) on paindlikult seadistatav tekstipõhine veebibrauser. Lynx on mõeldud kasutamiseks kursoriga suunatavates tekstilahtritel (ehk tärkidel) põhinevates tekstikuvaga seadmetes. Lynx on vanim arenduses olev veebibrauser, seda on arendatud alates 1992. aastast. 2020. aasta seisuga on Lynx veel kasutuses ja arenduses. Lynxi on võimalik siduda ekraani (pimedate punktkirja ekraani) ja kõnesüntesaatoriga. Brauseril on tänapäevane TLS-i tugi tänu OpenSSL-i teegile. Lynx on levinud UNIX-i laadsetes operatsioonisüsteemides. See on vaikimisi olemas OpenBSD süsteemides ja seda võib leida enamiku Linux süsteemide paketihoidlatest ja Mac OS X opsüsteemi Fink paketivaramust. Lisaks UNIX-ilaadsetele süsteemidele on Lynx saadaval ka VMS-i, Microsoft Windowsi, DOS ja OS/2 EMX operatsioonisüsteemidele. ÕS2006:tärk Taylor, Dave (2005). Learning UNIX for Mac OS X Tiger (4 ed.). O'Reilly Media. Lk 225–227. ISBN 978-0-596-00915-1. Lynxi koduleht
Müür-nokksammal

Müür-nokksammal (Rhynchostegium murale) on lühikupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas arumetsades. Müür-nokksammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Müür-nokksammal andmebaasis eElurikkus
Süstjas skapaania

Süstjas skapaania (Scapania apiculata) on skapaanialiste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas mitmes metsatüübis. Süstjas skapaania andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Süstjas skapaania andmebaasis eElurikkus
Kähar põõsassammal

Kähar põõsassammal (Thamnobryum alopecurum) on ulmikulaadsete seltsi õhikuliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljude juures, arumetsades ja jõgedes. Kähar põõsassammal andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Kähar põõsassammal andmebaasis eElurikkus
Meklenburgi timmia

Meklenburgi timmia (Timmia megapolitana) on timmialiste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas kaljude juurest ja arumetsadest. Meklenburgi timmia andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Meklenburgi timmia andmebaasis eElurikkus
Valter Puidak

Valter Puidak (2. detsember 1898 – 23. jaanuar 1977) oli haridustegelane ja rahvaloomingu talletaja[viide?] Kavilda vallas Tartumaal. Aastatel 1920–1940 oli ta Puhja algkooli juhataja, hiljem Maidla lastekodu juhataja Juurus. 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=17332[alaline kõdulink]
Keeljas keerik

Keeljas keerik (Tortula lingulata) on pisisamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida kasvamas liivakivikaljude juurest. Keeljas keerik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Keeljas keerik andmebaasis eElurikkus
Tundra vesisirbik

Tundra vesisirbik (Warnstorfia tundrae) on teravtipuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib neid leida mageveekogudest ja madalsoodest. Tundra vesisirbik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 25.08.2012) Tundra vesisirbik andmebaasis eElurikkus
Škoda Auto

Škoda Auto on Tšehhi autotootja, mis on asutatud aastal 1895 Laurin & Klement nime all ning mille peakorter asub Tšehhi vabariigis Mladá Boleslav-is. 1925. aastal omandas Laurin & Klementi tööstuskonglomeraat Škoda Works, mis aga läks 1948. aastal riigi omandisse. Peale 1991. aastat erastati Škoda järk-järgult Volkswagen grupile, 1994. aastal sai sellest esmalt tütarettevõte ning 2000. aastaks oli tegu juba 100% Volkswageni omanduses oleva tütarettevõttega. Škoda Citigo Škoda Enyaq iV Škoda Fabia Škoda Kamiq Škoda Karoq Škoda Kodiaq Škoda Octavia Škoda Rapid Škoda Scala Škoda Superb Škoda Yeti
Minna Puidak

Minna Puidak (6. oktoober 1904 – 4. märts 2010) oli eesti pikaealine, õpetaja. Ta oli käsitöö ja kodunduse õpetaja Puhja algkoolis, hiljem kasvataja ning juhataja Maidla lastekodus. Ta oli Valter Puidaku abikaasa. http://www.sakala.ajaleht.ee/39185/104-aastane-naine-vottis-vastu-sunnipaevakulalisi/ http://www.sakala.ajaleht.ee/172418/105-aastane-vottis-vastu-onnitlusi/ http://www.puhja.ee/public/files/puhja_leht_okt_2008.pdf - lk 10
Fabritio Caroso

Fabritio Caroso da Sermoneta (1526/1535–1605/1620) oli Itaalia renessansiaja tantsuõpetaja, helilooja ja tantsumuusika seadete autor. Tema tantsuõpik "Il Ballarino" ilmus 1581. aastal, selle järgmine, oluliselt muudetud väljaanne "Nobiltà di Dame" ilmus 1600. ja pärast Caroso surma uuesti 1630. aastal. Raamat on ilmunud ka inglise keeles, Julia Suttoni tõlkes pealkirjaga "Courtly Dance of the Renaissance". Mõlemad raamatud on avaldatud ka faksiimileväljaannetena. Need teosed on väärtuslik informatsiooniallikas nii tantsuajaloolastele kui musikoloogidele, kuna tantsude kirjelduste juurde kuuluvad lautopartiide tabulatuurid ja nõuanded mängijale. Paljude tantsude kirjelduste juures leidub ka pühendusi kaasaegsetele aadlidaamidele.
29 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 32 eKr | 31 eKr | 30 eKr | 29 eKr | 28 eKr | 27 eKr | 26 eKr | ► | ►► Aasta 29 enne Kristuse sündi oli 29. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 725 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Iulius Caesar Octavianus, Sextus Apuleus ja Potitus Valerius Messalla. Roomlased vallutasid tänapäeva Sofia kohal paiknenud asula, mis sai nimeks Ulpia Serdica. ... ...