laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lockheed C-130 Hercules

Lockheed C-130 Hercules on Ameerika Ühendriikide Lockheedi korporatsiooni (hiljem Lockheed Martin) konstrueeritud nelja turbopropellermootoriga sõjaväetranspordilennuk. Lennuk konstrueeriti algselt sõdurite, sõjalise lasti ja haavatute transpordiks. C-130 kere suure mahu tõttu on seda hiljem kasutatud ka paljudel teistel eesmärkidel, näiteks luure, otsingu ja pääste-, tankur-, tuletõrjelennuk, ja kasutamine elektroonilisel sõjapidamisel. C-130 Herculese baasil on loodud üle 40 selle lennuki variandi, nende hulgas näiteks tsiviilvariant Lockheed L-100 ja raskelt relvastatud tuletoetuslennuk Lockheed AC-130, mis on kasutusel kokku enam kui 60 riigis. C-130 võeti esimesena kasutusse Ameerika Ühendriikide õhuväes 1956. aasta detsembris. Alates 1996. aastast ehitatakse seerias C-130 Herculese kaasajastatud varianti C-130J Super Hercules. Andmed pärinevad Ameerika Ühendriikide õhuväe ametlikult kodulehelt: Meeskond: C-130E ja C-130H: 5 (kaks pilooti, navigaator, lennuinsener ja lasti käitleja) C-130J: 3 (kaks pilooti, lasti käitleja) Pikkus: 29,3 meetrit Tiivaulatus: 39,7 meetrit Kõrgus: 11,9 meetrit Lennulagi: C-130E: 5846 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga C-130H: 7077 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga C-130J: 8615 meetrit 19 090 kilogrammise lastiga Kandevõime: Tavalast: C-130E ja C-130H: 16 590 kilogrammi C-130J: 15 422 kilogrammi Maksimumlast: C-130E, C-130H ja C-130J: 19 090 kilogrammi Suurim stardikaal: C-130E ja C-130H: 69 750 kilogrammi C-130J: 74 393 kilogrammi Tegevusraadius: Tavalastiga: C-130E: 1850,7 kilomeetrit C-130H: 1944 kilomeetrit C-130J: 3332,9 kilomeetrit Mootor: C-130E: neli Allison T56-A-7 turbopropellermootorit (4200 hobujõudu) C-130H: neli Allison T-56-A15 turbopropellermootorit (4591 hobujõudu) C-130J: neli Rolls-Royce AE 2100D3 turbopropellermootorit (4700 hobujõudu) Kiirus: C-130E: 555 km/h (Mach 0,49) C-130H: 589 km/h (Mach 0,52) C-130J: 671 km/h (Mach 0,59) C-130 derivaadid Lockheed AC-130 Lockheed DC-130 Lockheed EC-130 Lockheed EC-130H Compass Call Lockheed HC-130 Lockheed L-100 Hercules Lockheed LC-130 Lockheed Martin C-130J Super Hercules Lockheed Martin KC-130 Lockheed MC-130 Lockheed RC-130 Lockheed WC-130 Ülesande ja/või ajastu poolest võrreldavad lennukid Antonov An-12 Armstrong Whitworth AW.660 Argosy Blackburn Beverley Shaanxi Y-8 Shaanxi Y-9 Short Belfast Transall C-160 Airbus A400M Atlas "C-130 Hercules" (inglise keeles). Ameerika Ühendriikide õhuvägi. 20. juuni 2018. Vaadatud 25. juuni 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) C-130 Hercules Lockheed Martini ametlikul kodulehel (inglise keeles) C-130 takes off and lands on a Carrier USS Forrestal YouTube'is
Rahvuslik uurimisülikool

Rahvuslik uurimisülikool (vene keeles национальный исследовательский университет) on Venemaa ülikoolidele konkursi alusel antav staatus (kategooria). Sellist staatust antakse alates 2009. aastast 10 aastaks. Esimesed kaks ülikooli said rahvuslikeks uurimisülikoolideks väljaspool konkurssi: Rahvuslik Uurimis-Tuumaülikool MIFI Rahvuslik Uurimis-Tehnoloogiaülikool MISiS Hiljem on rahvusliku ülikooli staatuse saanud üle 20 ülikooli, sealhulgas: Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool Kõrgem Majanduskool Moskva Füüsika-Tehnika Instituut Peeter Suure Peterburi Polütehniline Ülikool Peterburi Mäeülikool Saratovi ülikool Tomski Riiklik Ülikool
Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool

Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool (vene keeles Московский государственный технический университет имени Н. Э. Баумана; lühend MGTU) on tehnikaülikool Moskvas, rahvuslik uurimisülikool. Ülikool nimetati revolutsionäär Nikolai Baumani (1873–1905) järgi. 2007. aastal õppis ülikoolis umbes 18 000 üliõpilast ja selles töötas üle 4500 õppejõu. Keiserlik Moskva Tehnikakool (1868–1918) Moskva Kõrgem Tehnikakool (1918–1930) Baumani-nimeline Moskva Mehaanika-Masinaehituse Instituut (1930–1943) Baumani-nimeline Moskva Kõrgem Tehnikakool (1943–1989) Baumani-nimeline Moskva Riiklik Tehnikaülikool (1989–) Ülikooli koduleht
Astmeline tulumaks

Astmeline tulumaks on sissetuleku maksustamine riigi poolt nii, et sissetuleku muutudes muutub ka maksumäära protsent ja üleminekukohti nimetatakse astmeks. Eestis pooldavad progressiivse astmelise tulumaksu kasutusele võtmist Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond . Progressiivne tulumaks Maksusüsteemid Riigi rahandus Ühetaoline tulumaks
Brandenburgi tehnikaülikool

Brandenburgi tehnikaülikool (ka Cottbusi tehnikaülikool; saksa keeles Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg) on tehnikaülikool Saksamaal Brandenburgis. Ülikoolilinnakud asuuvad ka Cottbusis ja Senftenbergis. Ülikool asutati 1991. Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase. Koduleht
Curtini ülikool

Curtini ülikool (inglise keeles Curtin University; varasema nimega Curtini tehnikaülikool) on ülikool Austraalias Bentleys ja Perthis. Ülikool asutati 1966. Ülikoolis õpib üle 58 000 üliõpilase (2017). Koduleht
Deakini ülikool

Deakini ülikool (inglise keeles Deakin University) on ülikool Austraalias Victorias. Ülikool asutati 1974. Ülikoolis õpib üle 54 000 üliõpilase. Koduleht
Kiisa

Kiisa on alevik Harju maakonnas Saku vallas. Asub Keila jõe kaldal. Alevikku läbib Tallinna–Viljandi raudteeliin ja seal paikneb Kiisa raudteejaam. Asulat läbib põhja-lõunasuunaliselt Tõdva–Hageri tee, millelt asula lõunaosas algab Kiisa–Maidla tee. Kagunurgas asub Kiisa jaama tee ning samale teele lõpeb Kirdalu–Kiisa tee. Asulas on apteek, vabaajakeskus (sh raamatukogu ja noortekeskus), kauplused A ja O, Meie ja turg. Vahetult Kiisa halduspiiri taga asuvad 2 avariireservelektrijaama (Kiisa avariireservelektrijaam), mis on rajatud Kiisa alajaama juurde. Need valmisid vastavalt 2013 ja 2014 ning nende koguvõimsus on 250 MW. Asula nimi on seotud Kiisa taluga, mida on esimest korda mainitud 1463. aastal. Saku mõisniku Paul Eduard von Rehbinderi ajal moodustati Kiisa ja Sikasarve talust Kiisa karjamõis. Kiisa küla on esmamainitud 1774. aastal ja toona kuulus sinna 6 talu. 1866. aastast kuulus Kiisa küla Keila kihelkonna Saku valda, mis 1890. aastal liideti Saue vallaga. 1921. aastal taasloodi Saku vald ja aastatel 1921–1939 oli Kiisa küla Saku valla koosseisus, 1939. aastast Tõdva valla koosseisus. 1945–1947 oli Kiisa küla Tõdva valla Saku külanõukogu koosseisus. 30. aprillist 1947 muudeti Tõdva valla ja Kohila valla vahelist piiri, nii et Kiisa küla arvati Kohila valla Kurtna külanõukogu koosseisu. 1954. aastal liideti senine Kurtna külanõukogu ja Saku külanõukogu Kurtna külanõukoguks, mille keskus asus Kiisal. 1964. aastal liideti Kurtna külanõukogu ja Nabala külanõukogu Saku külanõukoguks, nii et Kiisa küla jäi taas Saku külanõukokku, kuid külanõukogu keskus liikus Sakku. 1992. aastast on Kiisa Saku valla koosseisus. Kiisa turg Kiisa uus perroon Keila jõgi Kiisa juures Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Allar Viivik: "Kiisal valmis teine reservelektrijaam" Harju Elu, 11. juuli 2014 "Kiisa aleviku ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2019. Vaadatud 3. jaanuaril 2019. Saku valla ajalugu MTÜ Kodukoht Kiisa
Denisoni ülikool

Denisoni ülikool (inglise keeles Denison University) on ülikool USAs Ohio osariigis Granville'is. Ülikool asutati 1831. Ülikoolis õpib üle 2000 üliõpilase. Koduleht
Denveri ülikool

Denveri ülikool (inglise keeles University of Denver) on ülikool USAs Colorado osariigis Denveris. Ülikool asutati 1864. Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Antsiranana ülikool

Antsiranana ülikool (prantsuse keeles Université d’Antsiranana; varasema nimega Diégo-Suareze ülikool) on ülikool Madagaskaris Antsirananas. Ülikool asutati 1976. Ülikoolis õpib umbes 3000 üliõpilast. Koduleht
Draperi ülikool

Draperi ülikool (inglise keeles Draper University) on eraülikool Ameerika Ühendriikides California osariigis San Mateos. Ülikooli asutas 2012. aastal riskiinvestor Tim Draper. Koduleht
Duisburgi-Esseni ülikool

Duisburgi-Esseni ülikool (saksa keeles Universität Duisburg-Essen) on ülikool Saksamaal Duisburgis ja Essenis. Ülikool asutati 1654. Ülikoolis õpib üle 43 000 üliõpilase (2017). Koduleht
Eindhoveni tehnikaülikool

Eindhoveni Tehnikaülikool (hollandi keeles Technische Universiteit Eindhoven) on tehnikaülikool Hollandis Eindhovenis. Ülikool asutati 1956. Ülikoolis õpib üle 12 000 üliõpilase. Koduleht
Kunda linnaorkester

Kunda linnaorkester on Lääne-Viru maakonnas Kundas tegutsev orkester. Orkester asutati 6. veebruaril 2015. 2018 ühines Kunda linnaorkestriga Aseri orkester. https://www.facebook.com/pg/Kunda-Linnaorkester-857814144264456/about/ (vaadatud 24.06.2019) https://www.facebook.com/notes/aseri-orkester/teadaanne/1726787980713820/ (vaadatud 24.06.2019) Koduleht Facebookis
Aseri orkester

Aseri (puhkpilli)orkester oli Lääne-Viru maakonnas Aseris tegutsenud puhkpilliorkester. Orkester asutati 1909. 2018 ühines Aseri orkester Kunda linnaorkestriga. https://www.facebook.com/pg/Aseri-orkester-133993069990217/about/ (vaadatud 24.06.2019) https://www.facebook.com/notes/aseri-orkester/teadaanne/1726787980713820/ (vaadatud 24.06.2019) Koduleht Facebookis
Netaman Repair Group

Netaman Repair Group OÜ on Eesti laevaremondiettevõte, mis asub Tallinnas Paljassaare sadamas. Ettevõte asutati 2004.aastal. Netaman Repair Groupil on tütarettevõte Netaman Steel Constructions, mis on asutatud 2004. aastal. https://web.archive.org/web/20190626164716/http://steel.netaman.ee/about-us (vaadatud 24.06.2019) Netaman Repair Groupi koduleht
Showstoppers

Showstoppers OÜ on Eesti meelelahutusagentuur, mis korraldab lavaetendusi. Ettevõte tegutseb aastast 2009. Äriregistrisse kanti see 2011. https://web.archive.org/web/20190626164614/http://www.showstoppers.ee/#!meist/ (vaadatud 24.06.2019) Koduleht
UÕK Odessa piiskopkond

UÕK Odessa piiskopkond on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskopkond Odessa oblastis.
UNESCO maailmapärand Ecuadoris

Ecuadori alal on UNESCO maailmapärandi nimistus viis objekti ja viis objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 1978 Quito linn 1999 Santa Ana de los Ríos de Cuenca ajalooline keskus 2014 Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem. Ühispärand Argentina, Boliivia, Colombia, Peruu ja Tšiiliga kaks looduspärandi objekti: 1978, 2001 Galápagose saared. Asub Galápagose saartel. See oli esimene objekt, mis kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 1983 Sangay rahvuspark. Aastatel 1992–2005 oli see objekt ohustatud pärandi nimekirjas nimistusse kandideerib alates 1998. aastast veel viis objekti UNESCO maailmapärand Ecuadoris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) "Quito linn". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) "Santa Ana de los Ríos de Cuenca ajalooline keskus". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) "Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) "Galápagose saared". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) "Sangay rahvuspark". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019) UNESCO maailmapärand Ecuadoris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 25. juunil 2019)
Mazie Hirono

Mazie Keiko Hirono (jaapani 広野 慶子, Hirono Keiko; sündinud 3. novembril 1947 Fukushima prefektuuris Kooris) on jaapani päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige. Ta on 2013. aastast Ameerika Ühendriikide Senati liige (Hawaii osariigist). 2007–2013 oli ta Esindajatekoja liige. Ta on esimene Jaapanis sündinud USA senaator, esimene aasia ameeriklasest naissenaator ja esimene budistist senaator. Keiko Hirono kolis koos emaga Havaile 1955. aastal. Ta kasvas üles Honolulus ja õppis juristiks. Aastatel 1980–1994 oli ta Hawaii osariigi esindajatekoja liige. 2002. aastal kandideeris ta Hawaii osariigi kubernerivalimistel, kuid kaotas. 2006. aastal valiti ta 61% häältega Hawaii osariigi 2. valimisringkonnast USA Esindajatekoja liikmeks. https://www.hirono.senate.gov/
Ukraina grivna

Grivna (ukraina keeles гривня [ˈɦrɪu̯nʲɑ]) on Ukraina rahaühik. 1 grivna jaguneb 100 kopikaks. Valuutatähis standardi ISO-4217 järgi on UAH. Grivna võeti kasutusele 2. septembril 1996 karbovanetsi asemele kursiga 1 grivna = 100 000 karbovanetsit. Käibel on 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 grivnased rahatähed. Grivna sümboliks on kahe põikikriipsuga kursiivkirjas ukraina tähestiku täht г. Eesti Panga 7. jaanuari 2008 kursi järgi maksis 1 grivna 2,10879 Eesti krooni. 2007. aastal kõikus grivna kurss vahemikus 2,09...2,40 krooni. 2012. aasta lõpus maksis 1 grivna umbes 0,095 eurot ehk 1 euro võrdus umbes 10,5 grivnaga. 18. juulil 2016 oli grivna kurss euro suhtes 27,605427. http://www.bank.gov.ua/control/uk/index Grivnast Ukraina Rahvuspanga kodulehel (ukraina ja inglise keeles) Grivna kurss krooni suhtes 2002-2008
Küti jõgi

Küti jõgi (ka Küti oja) on oja Pärnumaal Lääneranna vallas. Jõgi on 14,5 km pikk, valgala pindala 35,7 km². Jõgi algab Piha külast ja suubub Liivi lahte. Keskjooksul voolab jõgi Paadrema looduskaitseala edelaosas. Kohanimenõukogu 11.06.2014 koosoleku protokoll nr 53. Küti jõgi keskkonnaportaalis
Eesti murumuna

Eesti murumuna (Lycoperdon estonicum) on murumunaliste sugukonda kuuluv seeneliik. Liik on nimetatud Eesti järgi. Liigi kirjeldas 1972. aastal Demoulin. Eesti murumuna andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.06.2019) Eesti murumuna andmebaasis eElurikkus
Euroopa Liidu liikmesriik

Euroopa Liidu liikmesriik on Euroopa Liidu aluslepingutega ühinenud riik, millele laienevad kõik Euroopa Liidu liikmesusest tulenevad õigused ja kohustused. Nüüdisajal on Euroopa Liidul 27 liikmesriiki. Viimasena ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 Horvaatia. Eesti kuulub Euroopa Liitu alates 1. maist 2004. Loetletud on Euroopa Liidu liikmesriigid 2021. aasta alguse seisuga: Endise Saksa DV liidumaad kuuluvad Euroopa Liitu alates 3. oktoobrist 1990. Euroopa Liidust on lahkunud üks riik - Suurbritannia: Eurostat, EU27 rahvaarv 2010-2020 2010. aasta andmed Eurostat, SKP turuhindades 2008. aasta andmed Eurostat, Eurostat andmebaas 2010. aasta andmed
Murumunalised

Murumunalised (Lycoperdaceae) šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond. Bovista – maamuna Calvatia – murukarikas Lycoperdon – murumuna Vascellum – aasmuna Murumunalised andmebaasis eElurikkus
Käoraamat

Käoraamat (Gymnadenia) on käpaliste perekond. Eestis kasvab kaks liiki: harilik käoraamat – Gymnadenia conopsea lõhnav käoraamat – Gymnadenia odoratissima
Mürt

Mürt (üldkeeles ka mirt) (Myrtus) on mürdiliste sugukonda kuuluv perekond. harilik mürt (Myrtus communis)
Djalma Campos

Djalma Braume Manuel Abel Campos (tuntud lihtsalt kui ka Djalma sündinud 30. mail 1987 Luandas) on Angola jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja Angola jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Portugali klubis Marítimo, millega liitus 2006. aastal. Aasta hiljem debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Portugali kõrgliigas. 2011. aastal liitus ta Portugali suurklubiga Porto. Ta mängis seal vaid hooajal 2011/2012, kuid tuli sel hooajal klubiga Portugali meistriks. Aastatel 2012–2013 mängis ta laenul Türgi kõrgliigas Kasımpaşas ning seejärel 2013–2015 Konyasporis. Hooajal 2015–2016 mängis ta Türgi kõrgliigas püsiva lepingu alusel Gençlerbirliğis. Aastatel 2016–2018 mängis ta Kreeka kõrgliiga klubis PAOK, kellega võitis kaks Kreeka karikat. 2018. aasta juunis naasis ta Konyaspori, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Debüüdi Angola jalgpallikoondises tegi Campos 2008. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2009 sõprusmängus Malta vastu. Alates 2010. aastast on ta kuulunud Angola koondisse neljadel Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Tema isa Abel Campos oli samuti jalgpallur. Porto Primeira Liga: 2011–12 PAOK Kreeka karikas: 2016–17, 2017–18
Saaremaa tondihobu

Saaremaa tondihobu (Aeshna serrata, ka Aeshna osiliensis[viide?]) on tondihobulaste sugukonda tondihobu perekonda kuuluv kiililine. Liiki on leitud Eestist, Soomest ja Rootsist. Saaremaa tondihobu andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.06.2019) Saaremaa tondihobu andmebaasis eElurikkus
Petrus Stuyvesant

Petrus Stuyvesant (1592–1672 New York) oli viimane Põhja-Ameerikasse asutatud Uus-Madalmaade koloonia kuberner. Ta juhatas kolooniat ja selle põhilist faktooriat Uus-Amsterdami 1647. aastast kuni 1664. aastani, mil kohalikud otsustasid vastupanuta tunnustada Suurbritannia kuningriigi krooni.
Naïm Sliti

Naïm Sliti (sündinud 27. juulil 1992 Marseilles) on Prantsusmaal sündinud Tuneesia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Ettifaq ja Tuneesia jalgpallikoondises. Ta on veetnud kogu klubikarjääri Prantsusmaal. Ta alustas profikarjääri 2011. aastal Prantsusmaa esiliiga klubis Sedan. Aastatel 2014–2017 mängis ta Red Staris, kellega jõudis ta Prantsusmaa tugevuselt kolmandast liigast esiliigasse. Hooajal 2015–16 valiti Sliti Prantsusmaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Prantsusmaa kõrgliigas mängis ta esimest korda hooajal 2016/2017 Lille'i meeskonnas. Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Dijoni. Debüüdi Tuneesia jalgpallikoondises tegi Sliti 3. juunil 2016 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Djibouti vastu. Ta lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Tuneesia koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Pierre Minuit

Pierre Minuit (Pieter Minuit, Peter Minuit või Peter Minnewit; 1580–1585 Wesel Kleve hertsogkond – 5. august 1638 Saint Christopheri saar) oli Uus-Madalmaade (Uus-Belgia) III peajuhataja ja koloniaalkuberner aastatel 1626–1631. Minuit sündis vallooni kalvinistide perekonnas, kes lahkusid Vallooniast hispaania katoliikluse tõusu tõttu.
Auguļi

Auguļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 161 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 189 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee.
Oussama Haddadi

Oussama Haddadi (araabia keeles اسامة الحدادي‎; sündinud 28. jaanuaril 1992 Tunises) on Tuneesia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Greuther Fürth ja Tuneesia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri 2010. aastal Tuneesia klubis Club Africain. Hooajal 2014–2015 tuli ta klubiga Tuneesia meistriks. Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Dijon. 2019. aasta mais sõlmis ta lepingu Saudi Araabia kõrgliigaklubiga Ettifaq. 2020. aasta jaanuaris suundus ta pooleteiseks aastaks laenule Türgi kõrgliigaklubisse Kasımpaşa. 2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Yeni Malatyaspor. 2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Greuther Fürthiga. Tuneesia jalgpallikoondises debüteeris Haddadi 27. märtsil 2015 mängus Jaapani vastu. Ta on kuulunud Tuneesia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. ja 2021. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. Club Africain Ligue Professionnelle 1: 2014–2015 https://www.transfermarkt.com/oussama-haddadi/profil/spieler/191407 (vaadatud 23.1.2022)
Bērziņi

Bērziņi (kohalikus murdes Bierziņi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 192 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V383. Seal asub Bērziņi bussipeatus. Bērziņi asub merepinnast 172 m kõrgusel Rūci järve kaldal. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Brieži

Brieži (ka Lielbrieži) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 188 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A2. Briežis asuvad Lielbrieži muinaskalmed ehk Miroņkalns on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2021. Vaadatud 25. juunil 2019.
Lācupji

Lācupji või Lācupi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 155 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 187 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A2. Maantee ääres asub Lucka bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur http://www.atd.lv/pieturvietas/1961Autotransporta direcija
Rūci

Rūci (ka Roči või Rūči) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Rūci asub merepinnast 168 m kõrgusel Rūci järve kaldal. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 191 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V383. Seal asub Rūci bussipeatus. Küla lähistel asuvad Rūci muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 25. juunil 2019.
Stiliņi

Stiliņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 188 km kaugusele. Küla asub merepinnast 188 m kõrgusel maantee A2 lähistel. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Šļukumi

Šļukumi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 168 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 186 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A2. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Tortuži

Tortuži on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 20 km ja Riiast 192 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Tortuži asub Dēliņkalnsi mäe jalamil merepinnast 190 meetri kõrgusel. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Vēciņi

Vēciņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. Küla asub merepinnast 189 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 187 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A2. Seal asub Vēciņi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Jerlani

Jerlani on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 202 km kaugusele. Küla jääb riiklikest teedest eemale. Läti Ruumiandmete Agentuur