laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kurk (perekond)

Kurk (Cucumis) on taimede perekond. Kurgi perekonda liigitatakse järgmised taimeliigid: Cucumis anguria L. – näsakurk, Cucumis dipsaceus C.G. Ehrenb. ex Spach – siilkurk, Cucumis ficifolius A. Rich, Cucumis melo L. – melon, Cucumis metulifer E.Mey. ex Naudin – ogamelon, Cucumis myriocarpus E.Mey. ex Naudin, Cucumis prophetarum L., Cucumis sativus L. – harilik kurk. Sissekanne Eesti untsüklopeedia veebipõhises teabevaramus (vaadatud 01.01.2014) Sissekanne eestikeelsete taimenimede andmebaasis Sissekanne GRIN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cucumis seisuga 01.01.2014.
Graniidistumine

Graniidistumine (inglise granitization) on granitoidse kivimi moodustumine läbi moondeprotsesside. Graniidistumine on protsess, mille täpset olemust veel hästi ei mõisteta. Tegemist on olemasolevate kivimite ümberkristalliseerumise ehk moondumisega, kusjuures toimub ka metasomatoos ehk vana materjali osaline asendumine uuega. Tulemuseks on tardkivim graniidiga väga sarnane moondekivim. Graniit võib tekkida kahel viisil, mistõttu öeldaksegi mõnikord, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid. Mõned geoloogid peavad graniidistumise kaudu tekkinuks kõiki graniite, mille lähtekivimiks on settekivimid, hoolimata sellest, kas lähtematerjal on vahepeal üles sulanud ehk läbinud magmalise faasi või mitte. Graniit
Barigadu

Barigadu on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas Oristano provintsis. Piirkonnas on Allai, Ardauli, Bidonì, Busachi, Fordongianuse, Neoneli, Nughedu Santa Vittoria, Sedilo, Soddì, Sorradile, Tadasuni, Ulà Tirso ja Villanova Truschedu vald. Barigadu piirneb Barbagia di Belvi, Barbagia di Ollolai, Campidano di Oristano, Mandrolisai, Marghine, Marmilla ja Sarcidano provintsiga.
Sarcidano

Sarcidano on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Piirkonnas on Lõuna-Sardiinia provintsi 11 valda: Escolca, Genoni, Gergei, Isili, Laconi, Nuragus, Nurallao, Nurri, Orroli, Serri ja Villanova Tulo. Sarcidano piirneb Barigadu, Marmilla, Trexenta ja Barbagia di Belvi piirkonnaga. Genoni Isili Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Bellevue suvemõis

Bellevue suvemõis (Belvijas muižiņa, ka Volkovica muiža ja Pavlovica muiža, saksa keeles Bellevue) on suvemõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi asumis. Peahoone aadress on Bauskas ielā 48. Mõisa barokne peahoone rajati XVIII sajandi kolmandal veerandil. 1930. aastatel kuulusid suvemõisa hooned Buragsite perele. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Barbagia di Belvì

Barbagia di Belvì (sardi keeles Barbàgia de Brevìe) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Piirkonnas on kuus Nuoro provintsi valda: Aritzo, Belvi, Desulo, Gadoni, Meana Sardo ja Tonara. Barbagia di Belvì piirneb Barigadu, Mandrolisai, Barbagia di Seulo, Ogliastra ja Sarcidano provintsiga. Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 1 (A-D), Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X. Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Nummurmuiža mõis

Nummurmuiža mõis (Nummurmuiža, saksa keeles Nummershof) oli poolmõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi ja Bišumuiža asumis. Mõisa hoonetest pole midagi säilinud, isegi nende asukohta saab määrata vaid ligilähedaselt, saja meetri raadiusega alal. Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Trexenta

Trexenta on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas Lõuna-Sardiinia provintsis. Piirkonnas on Barrali, Gesico, Guamaggiore, Guasila, Mandase, Ortacesuse, Pimenteli, Sant'Andrea Friusi, San Basilio, Selegase, Senorbì, Siurgus Donigala ja Suelli vald. Trexenta piirneb Sarcidano, Marmilla, Campidano di Cagliari, Parteolla, Sarrabus-Gerrei, Ogliastra ja Barbagia di Seulo piirkonnaga. Piirkonna pindala on 412,4 km². Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007. Giulio Angioni, artikkel Trexenta, teoses Dizionario storico-geografico dei comuni della Sardegna, S-Z, (a cura di Manlio Brigaglia e Salvatore Tola), Sassari, Delfino, 2009
Budase suvemõis

Budase suvemõis (läti keeles Budas muižiņa, ka Heinrihsona, Hinrihsona või Beijera muiža, saksa keeles Heinrichsonshof) on suvemõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressil Pampāļu ielā 1. Saksa keeles Lindenruh. Bieriņi mõisa maadele rajati XVIII sajandil mitu suvemõisat, nende seas ka Budase suvemõis. Klassitsistlikus stiilis peahoone rajati sajandi lõpus, aastal 1928 ehitati see osaliselt ümber. Aastal 2008 tehti hoonele põhjalik remont, nii et maja võib praktiliselt nimetada uusehitiseks. Erinevalt teistest suvemõisatest on Budase suvemõisal siiski pikem ajalugu. Aastal 1682 asus selle kohal Ulenbroka mõis (Ullenbrockshof), mis aastal 1732 läks Heinrichsonide valdusse ja sai nende järgi oma saksakeelse nime. Aastal 1766 said selle omanikeks Bieriņi mõisa omanikud Behrens von Rautenfeldid, seejärel mõisad liideti. Mõisa hooned asusid saarel, ühest küljest piiras neid Mārupīte oja, teisest küljest aga ojast algav ja selles lõppev kraav. Pärast Bieriņi mõisaga liitmist asus neid rentima J. G. Zeiberlich, kes rajas sinna võõrastemaja. Suvemõis rajati vanade hoonete asemele. Bieriņu muižas vēsture Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Parteòlla

Parteòlla on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas. Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Dolianova, Donori, Serdiana, Soleminis ja Ussana. Parteòlla piirneb Campidano di Cagliari, Sarrabus-Gerrei ja Trexenta piirkonnaga. Francesco Floris (a cura di), Grande Enciclopedia della Sardegna, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.
Monteacuto

Monteacuto on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare põhjaosas. Piirkonnas on üheksa valda, mis jäävad Olbia-Tempio ja Sassari provintsi. Olbia-Tempio provintsis on neist Berchidda, Monti, Oschiri, Alà dei Sardi ja Buddusò vald ning Sassari provintsis Nughedu San Nicolò, Tula, Ozieri ja Pattada vald. Monteacuto piirneb Gallura, Baronie, Meilogu, Barbagia di Nuoro, Goceano, Meilogu, Sassarese ja Anglona piirkonnaga. Monteacuto pindala on 1628,95 km² ja elanike arv 33 967. Giuseppe Meloni e Piero Modde, Il castello di Monteacuto, Ozieri, 1994. S. Chessa, Le Dimore rurali in Sardegna, con particolare riferimento al Monteacuto, al Goceano, al Meilogu e alla Gallura, Cargeghe, Documenta, 2008.
Barbagia di Ollolai

Barbagia di Ollolai (sardi keeles Barbàgia 'e Ollolài) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Fonni, Gavoi, Lodine, Mamoiada, Ollolai, Ovodda, Olzai, Teti ja Tiana. Barbagia di Ollolai piirneb Mandrolisai, Barigadu, Marghine, Barbagia di Nuoro ja Ogliastra piirkonnaga.
Talude kruntimine

Talude kruntimine (lühemalt: kruntimine; ka kruntiajamine) on nähtus, kus talude hajali tükid ja küla ühiskasutuses olevad alad jaotatakse ümber terviklikeks kruntideks talude ümber. Eestis algas talude kruntimine 19. sajandi II veerandil ja laiaulatuslikuks muutus see pärast 1849. ja 1856. aasta talurahvaseadusi. talude päriseksostmine Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 100
Barbagia di Seùlo

Barbagia di Seùlo (sardi keeles Barbàgia 'e Seùlu) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Esterzili, Sadali, Seui, Seulo ja Ussassai. Barbagia di Seùlo piirneb Ogliastra, Trexenta ja Barbagia di Belvì piirkonnaga.
Borherti mõis

Borherti mõis, vanasti ka Grāve mõis (läti keeles Borherta muiža, Grāves muiža, Vites muiža, Līvena muiža või Fītinghofa muižiņa, saksa keeles Lievenhof, Wittenhof või Vitinghof) on mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Zvārdes iela 1. Borherti mõis tekkis ilmselt 16. sajandil. Mõisal on olnud palju omanikke, nende seas Lievenid ja Vietinghoffid. 1782. aastal asus mõisa maadel ka Jeruzaleme kõrts, millest sai hiljem Altona mõis. Mõisa puidust peahoone püstitati 1750. ja 1760. aastatel, baroksel hoonel on ka rokokooajastule omaseid elemente. Teine hoone on pärit 19. sajandist. Lisaks neile kahele hoonele on osaliselt säilinud mõisa allee ja park. Vaade Lievenhofile 1782. aastal. Johann Christoph Brotze kogust Vaade Lievenhofile 1782. aastal Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles) Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (läti keeles)
Campidano di Cagliari

Campidano di Cagliari on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lõunaosas. Piirkonnas on järgmised vallad, mis jäävad Cagliari ja Medio Campidano provintsi: Assemini, Burcei, Cagliari, Capoterra, Decimomannu, Decimoputzu, Elmas, Maracalagonis, Monastir, Monserrato, Nuraminis, Quartucciu, Quartu Sant'Elena, Samassi, San Sperate, Selargius, Serramanna, Serrenti, Sestu, Settimo San Pietro, Sinnai, Uta, Villasimius, Villasor ja Villaspeciosa. Campidano di Cagliari piirneb Marmilla, Monreale, Parteòlla, Sarrabus-Gerrei, Sulcis-Iglesiente ja Trexenta piirkonnaga.
Guspinese

Guspinese on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas. Piirkonnas on viis Medio Campidano provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Vallermosa ja Villacidro. Guspinese piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga. Gonnosfanadiga Guspini
Luunja vald (Tartu-Maarja kihelkond)

Luunja vald (saksa keeles Gemeinde Lunia) oli vald Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Sirgu külas. Vallas sündisid Jaan Jaago, Paul Muuli, Ernst Hiis, Eduard Sõrmus, Karl Koppel. 1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Luunja valla koosseisu, välja arvatud Kabina ja Põvvatu asunduste maa-alad, mis läksid Tartu valda. Maa-ameti kaardirakendused
Mandrolisai

Mandrolisai (sardi keeles Barbagia 'e Mandrolisai) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Mandrolisaid tuntakse veel ka Barbagia d'Olisay ja Mandr-e-Olisay nime all. 1338. aastal olid piirkonna asustatud kohad veel Azzàra, Leonissa, Ortuèri, Sòlgone, Spasulè ja Samughèo. Piirkonnas on neli Nuoro provintsi valda: Atzara, Sorgono, Ortueri ja Samugheo. Mandrolisai piirneb Barigadu, Barbagia di Ollolai, Barbagia di Belvi ja Ogliastra piirkonnaga. Casalis nel "Dizionario Geografico Storico Statistico Commerciale degli Stati di S.M. il Re di Sardegna" Torino 1833-1856
Teuvo Ahti

Teuvo Tapio Ahti (sündinud 14. juunil 1934) on soome lihhenoloog. Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Cannstatti verekohus

Cannstatti nõukogu, ka Cannstatti verekohus (Blutgericht zu Cannstatt), oli nõukogu kohtumine Cannstattis aastal 746, mis leidis aset, kui Austraasia majordoomus Karlmann, Karl Martelli vanem poeg, kutsus kokku kõik alemannide ülikud. Vastavalt Metzi annaalidele, annales Petaviani ja Childebrandi aruandele vahistas Karlmann mitu tuhat ülikut, keda süüdistati Theudebaldi ja Odilo ülestõusust osavõtus, ning lõpuks hukkas nad kõik riigireetmise eest. Tegu kõrvaldas peaaegu kogu alemannide hõimu juhtkonna ja lõpetas Alemannia hertsogkonna iseseisvuse, seejärel valitsesid seda Frangi hertsogid. Verekohus Stockholmi veresaun (sarnane sündmus Rootsi ajaloos) Verdeni kaelakohus
Pelska jõgi

Pelska jõgi (ka Belka jõgi) on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega jõgi Kagu-Eestis, mille ülemjooks asub Venemaa territooriumil. Jõe pikkus on 18 km (Eestis 5,5 km), valgla 85,2 km². Jõe ääres asub Võmmorski küla. Pelska jõgi kuulub Eesti piires lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse. Jõe nimi tuleneb Pelska külast, kust Vene poolel jõgi läbi voolab, Eesti aladel voolab jõgi läbi setu külade. Nimevariant Belka on tulnud kasutusse venekeelsete topokaartide ja seejärel halli raamatu vahendusel. Eesti osas on jõgi avalik veekogu. Valgla suurus 1986. aasta nimestikus 85,2 km², 1990. aastate lõpus koostatud valgalade kaardikihilt arvutatud 14,9 km². Jõkke suubuvad Mustoja ja Helbi oja, jõgi ise suubub Piusa jõkke. Jõeelustikust on tuntud võldas (Cottus cobio). Pelska jõgi keskkonnaportaalis. Vaadatud 1.01.2014.
Beberbeķi

Beberbeķi on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 1,204 km². Asub Mūkupurvsist idas ja Imantast lõunas. 432 elanikku (2010). Asum on nime saanud lähedal asuva raba kuivendamiseks rajatud Neriņa oja Koprakraavi (Bebber Beke) järgi. Sealsed maad asusid Kuramaa ja Riia linna piirialadel. Asumi maad kuulusid Riia linnale alates aastast 1215, ent alles aastal 1922 liideti Beberbeķi alad lõplikult Riia linnaga. Oja ääres on asunud mitu vesiveskit, ka olid seal Riia linnale kuulunud Beberbeķi mõisa maad. Praegu asuvad Beberbeķis eramajad, suvilad ja aiad. Beberbeki koduleht (läti keeles)
Mūkupurvs

Mūkupurvs on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 4,515 km². Asub Beberbeķist idas ja Zolitūdest läänes. 118 elanikku (2010). Mūkupurvs on soisel pinnal asuv piirkond, kus asub samanimeline raba. Rabas on turbakihi keskmine paksus 1,6 meetrit, aga maksimaalne – 2,5 meetrit. Asum liideti linnaga aastal 1924. Soise pinna tõttu pole see piirkond kunagi intensiivsete ehitustööde alaks olnud, aga kõrgemal pinnal asub vanematest majadest Griese kõrts. Mūkupurvsi koduleht (läti keeles)
Lozuvata

Lozuvata (ukraina keeles Лозувата) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 561. Pindala on 3,087 km².
Jeanne Moreau

Jeanne Moreau (prantsuse [ʒan mɔʁo]; 23. jaanuar 1928 Pariis – 31. juuli 2017 Pariis) oli prantsuse näitleja, laulja, režissöör ja stsenarist. Ta on mänginud näiteks filmides "Lift tapalavale" (1957), "Ohtlikud armusuhted" ja "Jules ja Jim" (1962). Moreau alustas näitlejakarjääri 1947. aastal teatris Comédie-Française, filmides hakkas mängima väikseid rolle 1949. aastal. 1963. aastal avaldas Moreau heliplaadi. Hiljem on ta laulnud koos Frank Sinatra, Yves Duteil’ ja Etienne Dahoga. 1992 sai ta Veneetsia filmifestivalil elutöö Kuldlõvi ja 2003 Cannes'i filmifestivalil Kuldse Palmioksa. Lisaks on ta saanud filmifestivalidel naisosade eest Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia ja Césari auhindu. Ta mängis Ilmar Raagi 2012. aasta filmis "Eestlanna Pariisis" Pariisis elavat eestlannat. Moreaud huvitasid eksiilis elavatest inimestest rääkivad stsenaariumid. Ta kandis enamikus filmides moekunstnik Chaneli rõivaid. Moreau elu moto oli mitte anda hinnanguid. Tema arvates on elu mõte armastus kunsti vastu. Moreau pidas oma eeskujuks kirjanikke. Moreau unistas tantsijaks saamisest, kuna tema ema oli trupi Les Girls tantsija. Siiski otsustas ta lõpuks teatrikarjääri kasuks, kuna soovis laval end teostada ja oma tundeid väljendada. Moreau tunnistas sisemise jõu olemasolu, kuid ei pidanud end usklikuks. Moreau pidas vabariiki abstraktsiooniks ning arvas, et maailm on 2012. aasta seisuga nagu vaatemänguühiskond, kus presidendid räägivad enda, mitte vabariigi nimel. Ta pidas Euroopa väljakutseks põlvkondade vahetumist. Moreau soosis loomulikku välimust ning arvas, et inimene ei peaks varjama aja kulgemist, vaid nägema välja vastavalt oma eale. Moreau arvates on televisioon muutunud teatrist ja kinost tähtsamaks, kuna teatris käiakse vähem ning teatrietendused jõuavad inimesteni televisiooni vahendusel. Moreau arvas, et kätte on jõudnud kordamise ajastu. Ta pidas eestlasi toredateks ja sõbralikeks ning talle meeldisid ameeriklased väga. Moreau on olnud abielus režissöör William Friedkiniga. Nad elasid paar aastat koos Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Martin Kala (18. oktoober 2012). "Eksklusiivintervjuu filmistaar Jeanne Moreau'ga". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2017. Jeanne Moreau andmekogus IMDb (inglise)
Tisleripink

Tisleripink (ka: höövlipink, kruupink) on puidust tööpink, kuhu töödeldav ese kinnitatakse puukruvi abil. Tisleripinki kasutatakse peamiselt hööveldamiseks. Eestis kasutati enne tisleripingi kasutuselevõttu 19. sajandi II poolel lihtsat tööpinki. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 100-101
Logudoro

Logudoro (sardi keeles Logudòro) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kesk- ja loodeosas. Logudoro piirid langevad kokku keskaegse Logudoro kuningriigi (regno di Torres, regno del Logudoro; giudicato di Torres, giudicato del Logudoro) piiridega. Logudoro pealinn oli alul Ardara ja hiljem Sassari. Keskaegse Logudoro (giudicato) territoorium vastab ligikaudu kaasaegse Sassari provintsi territooriumile, millele lisanduvad lõunapoolsemad Nuoro, Bosa ja Macomer.
Metasomatoos

Metasomatoos on protsess, mille käigus muutub moonduva kivimi keemiline koostis. Metasomatoosi põhjustavad peamiselt kivimeis ringlevad kuumad ning keemiliselt agressiivsed hüdrotermaalsed lahused ehk fluidid. Kui lihtne moone hõlmab vaid olemasoleva lähtekivimi ümberkristalliseerumist ilma selle koostist muutmata (näiteks liivakivi moondumine kvartsiidiks), siis metasomatoosi puhul asendatakse osa lähtekivimi materjalist uuega. Näiteks basaldi moondumine amfiboliidiks on metasomaatiline moone.
Monreale (täpsustus)

Monreale vald – 38 500 elanikuga (2011) omavalitsusüksus (comune) Itaalias Palermo provintsis Sitsiilias Monreale, selle keskuseks olev linn Monreale katedraal – Monreale peamine kirik Monreale (Sardiinia) – ajalooline piirkond Itaalias Sardiinias Monreale (vein) – sitsiilia DOC tähisega vein
Monreale (Sardiinia)

Monreale (ka Campidano di Sanluri) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas, endisaegse Arborea kuningriigi lõunaosas. Piirkonnas on kümme Lõuna-Sardiinia provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Pabillonis, San Gavino Monreale, Sanluri, Serrenti, Vallermosa ja Villacidro. Monreale piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.
Seebistumine

Seebistumine on keemiline protsess, mille käigus toimub estri hüdrolüütiline lagunemine alkoholiks ja happeks leeliste toimel. Termin „seebistamine” võeti kasutusele sellise rasvade seebiks keetmise protsessi kohta, milles kasutatakse leelismetallide hüdroksiidide vesilahuseid (varasemal ajal lehtpuu tuhka) ning tulemuseks on seebi ja glütserooli moodustumine rasvadest. Seebivalmistamisel tekivad rasvadest (glütserooli triestrid C11–C19 alifaatsete rasvhapetega) vees lahustuvad rasvhapete soolad (seebid), mis kihistatakse väljasoolamisega: RCOOCH(CH2OCOR)2 + NaOH → 3RCOO-Na+ + HOCH(CH2OH)2 Laiemas tähenduses nimetatakse seebistumiseks igasuguste orgaaniliste ainete hüdrolüütilist lagundamist. Näiteks valkude hüdrolüüs aminohapeteks või polüsahhariidide hüdrolüüs lihtsuhkruteks. Rasvade korral kasutatakse seebistumisarvu määramist, see on tehniline näitaja, mis iseloomustab aine koostisse kuuluvate estrite ja vabade rasvhapete hulka. Hüdrolüüs Rasvad Seebistumisarv
Külakost

Külakost (ka: kost) on külalise kaasatoodud toit või jook. Külakosti toomine on väga vana komme. Eestis toodi 19. sajandil külakostiks näiteks leiba, viina. 20. sajandil on Eestis kombeks saanud külakostiks tuua näiteks maiustusi, alkohoolseid jooke. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 02.01.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 119
Küünarpuu

Küünarpuu on vanaaegne, 4- või 6-kandiline puukepp, mille põhiosa oli küünrapikkune (arvesse ei läinud kepi käepide). Küünrapuud kasutati eriti riide mõõtmiseks. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 124
Zolitūde

Zolitūde (saksa keeles Solitude) on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 2,888 km². Asub Mūkupurvsist idas, Imantast lõunas, Šampēterisest ja Pleskodālest läänes. 20 145 elanikku (2010). Zolitūde asum on nime saanud Imanta asumis asunud samanimelise suvemõisa järgi, mille juurde rajati aastal 1989 Riia–Tukumsi raudteeliinile Zolitūde rongipeatus. Nimi tuleneb prantsuse keelest, kus solitude tähendab üksildust. Kuigi suvemõisa hooned asusid Imantas, olid selle maad siiski põhiliselt Zolitūde asumi aladel. Lisaks on Zolitūde ja Imanta piiril veel Imanta peatus. Aastal 1877 liideti mõisa maad linnaga, aga reaalset ehitustegevust seal eriti ei olnud. Aastani 1910 asus asumi maadel hipodroom, lisaks toodeti lähedal asuvast rabast turvast. Aastal 1924 võõrandati mõisa maad ja anti need Riia linna kasutusse. Enne Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt ehitati asumi aladele individuaalelamuid. Asumile iseloomulikud paneelmajad hakkasid kerkima alles aastast 1983. Aastal 2013 sai asum üle kogu maailma tuntuks Maxima kauplust tabanud varinguga. Asumi koduleht (läti keeles)
Maakond (Itaalia)

Itaalia haldusjaotuses on maakond (itaalia keeles regione, mitmuses regioni) 1. järgu haldusüksus. Maakonnad, välja arvatud Valle d'Aosta, jagunevad provintsideks (provincia) ja need omakorda valdadeks (comune). Põhiseaduse paragrahvi 131 järgi on Itaalias 20 maakonda. Igal maakonnal on oma valitsus oma statuudi, võimupiiride ja ülesannetega. Kõik maakonnad on Põhiseaduses sätestatud piirides autonoomsed. Viiele maakonnale (1948. aasta veebruaris Sitsiilia, Sardiinia, Valle d'Aosta ja Trentino-Alto Adige maakondadele, 1963. aasta jaanuaris Friuli-Venezia Giuliale) on spetsiaalse statuudiga antud ülejäänud maakondadega võrreldes laiendatud autonoomia. Üks neist viiest, Trentino-Alto Adige, koosneb kahest autonoomsest provintsist (Bolzano ja Trento), mille seadusandlikud volitused on analoogsed maakonna omadele. Trentino-Alto Adige ja Valle d'Aosta nimetused on Itaalia põhiseaduse 2001. aasta redaktsioonis (§ 116) toodud ära kahes keeles, itaalia/saksa ja itaalia/prantsuse keeles: Trentino-Alto Adige / Südtirol ja Valle d'Aosta / Vallée d'Aoste. Viieteistkümne eriõigusteta maakonna seadusandlikku autonoomiat suurendati märkimisväärselt 2001. aasta põhiseadusliku reformiga (kiideti heaks Amato II valitsuse ajal ja kinnitati rahvahääletusega Berlusconi II valitsuse ajal). Esimese maakonnana asutati 1946. aastal Sitsiilia maakond, viimasena moodustati 1963. aastal Molise maakond. Maakonna valitsusorganid on sätestatud põhiseaduse 121. paragrahvis: Piirkondlik nõukogu (consiglio regionale), seadusandlik organ. Piirkondlik komisjon (giunta regionale), kollegiaalne valitsemisorgan, koosneb presidendist (presidente) ja assessoritest (assessore); komisjoni liikmete arv ei tohi olla suurem kui üks viiendik nõukogu liikmete arvust. Piirkondliku komisjoni president (presidente della giunta regionale) ehk piirkonna ("maakonna") president (presidente della regione). Tabelis on esitatud maakondade keskused, elanike arv, pindala, asustustihedus, provintsid ja omavalitsusüksuste arv. Kaardil esitatud nimed on klõpsatavad. Apuulia Basilicata Calabria Sitsiilia Molise Campania Abruzzo Lazio Umbria Marche Toscana Sardiinia Emilia Romagna Liguuria Piemonte Friuli- Venezia Giulia Valle d'Aosta Alto Adige Trentino Veneto Lombardia Aadria meri Joonia meri Vahemeri Türreeni meri Liguuria meri Itaalia provintsid Sitsiilia valitsusorganiks on erandlikult Assemblea Regionale Siciliana DECRETO-LEGGE 13 agosto 2011, n. 138. L'art. 14, comma 1, lett. b "Bilancio demografico mensile anno 2013 e popolazione residente al 31/03/2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.09.2017. Vaadatud 28.09.2013. Elanike arv seisuga 31. märts 2013. Lisaks itaalia keelele on ametlikuks keeleks ka sitsiilia keel. Lisaks itaalia keelele on ametlikuks keeleks ka sardi keel. Lisaks itaalia keelele on ametlikeks keelteks ka friuuli, saksa, sloveeni ja veneetsia keeled. Lisaks itaalia keelele on ametlikeks keelteks ka saksa ja ladiini keel. Lisaks itaalia keelele on ametlikuks keeleks ka prantsuse keel.  Maakond (Itaalia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laekroon

Laekroon oli vanasti pidulike sündmuse puhul lakke riputatav kaunistus. Eestis olid tuntud näiteks jõulu-, nääri- ja pulmakroonid. Laekroonide kasutamine muutus Eestis harvaks alates 19. sajandi lõpust, ent 1960. aastatel hakati neid taas tegema. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 127