Saaremaa asehaldurite loend

Selles loendis on loetletud Saaremaa asehaldurid alates Taani võimuperioodist XVI sajandil kuni XX sajandi alguseni.  Pikemalt artiklis Saaremaa asehaldur#Taani aeg, Saaremaa ajalugu#Taani kuningriigis Pärast Saare-Lääne piiskopkonna ostmist loovutas Taani kuningas Frederik II selle oma vennale Magnusele. Haldusvõimu teostamiseks seati ametisse asehaldur. 1572. aastal allutati Saaremaa otseselt kuningavõimule. Selline korraldus kehtis kuni 1645. aastani, mil Saarema liidendati Brömsebro rahu alusel Rootsiga.  Pikemalt artiklis Saaremaa kuberner#Rootsi aeg  Pikemalt artiklis Saaremaa maapealik#Rootsi aeg Pärast Saaremaa Rootsiga liidendamist (1645) allutati see esialgu Riia kubernerile, kuid juba samal aastal nimetati ametisse kuberner. XVII sajandi lõpul asendati kuberneri ametikoht maapealiku institutsiooniga, mis jäi kehtima kuni 1710. aastani.  Pikemalt artiklis Saaremaa maapealik#Vene aeg  Pikemalt artiklis Saaremaa asehaldur#Vene aeg Pärast Venemaa keisririigi võimu kehtestamist Eesti alal (1710) allutati Saaremaa Riia kindralkubernerile. 1719. aasta halduskorralduse muudatusega ― Riia kubermang jagati Liivimaa ja Smolenski distriktiks ― kuulus Saaremaa ühena kolmest kreisist Liivimaa distrikti koosseisu. 1731. aastal taastati aga varasem Rootsi-aegne korraldus: Saaremaale anti ainsa Liivimaa kreisina iseseisva provintsi staatus ja nimetati ametisse maavalitsus, mille eesotsas oli maapealik. See korraldus kaotati 1765. aastal ja kogu haldusvõim anti esialgu kolmeliikmelise revisjonikomisjoni kätte. 1768. aastal seati sisse asehalduri ametikoht, kes allutati Riia kindralkubernerile. 1783. aastal liidendati Saaremaa üheksanda maakonnana Riia kubermangu koosseisu.  Pikemalt artiklis Saaremaa kuberner#Saksa okupatsioon 1917−1918 Pärast Lääne-Eesti saarte okupeerimist 1917. aastal seadsid Saksamaa okupatsioonivõimud sisse tsiviilvalitsuse, mille eesotsas oli kuberner. Viimasele allutati ka Muhu ja Hiiumaa. Liivimaa kubermang Saaremaa ajalugu Saaremaa asehaldur Saaremaa kuberner Saaremaa maapealik Torben Glahn, Sorø Akadeemia SORANER-BIOGRAFIER 1584-1737, SORANSK SAMFUND 1978, lk 44-45 Johan Utteri eluloolised andmed saidil adelsvapen.com. Siöblad nr 79, www.adelsvapen.com Lars Eldstierna eluloolised andmed saidil adelsvapen.com. Eesti Ajalooarhiivi fondiloend. Riia kindralkuberner. EAA.279. Laur, Mati. Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783). Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000, lk 39. Laur, Mati. Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783). Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000, lk 40. Buxhöwden, Baron Peter Wilhelm von. Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell. Riga - Leipzig: Verlag von Edmund Götschel, 1838, lk 202, 204, 205, 209. Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte d. Oeselschen Landgüter und ihrer Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel´s Buchhandlung, 1851, lk 14, 15. Arbusow, Leonid. Grundriss der Geschichte Liv, Est- und Kurlands. Riga: Verlag von Jonck und Poliewsky, 1918, lk 331. Arbusow, Leonid. Grundriss der Geschichte Liv, Est- und Kurlands. Riga: Verlag von Jonck und Poliewsky, 1918. Lk 331 [1]. Buxhövden, F. von. Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialen zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte d. Oeselschen Landgüter und ihrer Besitzer. Riga: Nicolai Kymmel´s Buchhandlung, 1851. Lk 6-7, 14, 15. Buxhöwden, Baron Peter Wilhelm von. Beiträge zur Geschichte der Provinz Oesell. Riga - Leipzig: Verlag von Edmund Götschel, 1838. Laur, Mati. Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710−1783). Tartu: Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, 2000. Saaremaa asehaldurite loend saidil worldstatesmen.org