laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaak Kitsing

Jaak Kitsing VR II/3 (28. veebruar/12. märts 1893 Ulge talu, Oiu küla, Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 5. juuli 1981 Oru talu, Viiratsi külanõukogu, Viljandi rajoon). Abiellus 19.03.1922 Kolga-Jaani kirikus Helmi Ant'iga (1901–1996). Oli Vabadussõja veteran (veltveebel, 1940 nooremveebel). Võitles vabatahtlikuna Scoutspataljonis. Sai autasumaa (Oru talu) Vana-Võidu mõisast. 1945–1957 oli vangis ja asumisel. Lapsed: Endel (1923–), Ellen (1931–1991), Riho (1945). Õppis Vana-Võidu vallakoolis ja lõpetas 1912.aastal Kolga-Jaani kihelkonnakooli. Esimeses maailmasõjas osales alates 1914 aastast. Võttis osa lahingutest Saksa vägedega, autasustatud Georgi rist IV järgu, teenis 2. Eesti Polgus 1917–1918 ratsarügemendis. Eesti Vabadussõjas alates 3.01.1919 vabatahtlikult Scouts väeosa A companys. Ülendati vanemallohvitseriks mais 1919, veltveebliks juulis 1919. Võttis osa lahingutest Lõuna-Eestis ja Lätimaal ning Narva all Punaarmee ja Landeswehri vastu. Senine aukraad nimetati juunis 1940 ümber nooremveebliks. Autasustatud Vabadusristiga VR II/3, nr. 1575/19.10.1920 "Scouts polgu weltweeblile Jaak Kitsingule hinnates wahwust, mis ülesnäidatud lahingus 16.weebruaril 1919 aastal raud silla waldamisel." Vabaduse Ristile lisandus 15 000 marka, tasuta maa normaaltalu suuruses, Vabadussõja mälestusmärk ja Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal. Autasumaa, suurusega 11,48 hektarit eraldati Viljandimaa Vana-Võidu mõisast mais 192, koht sai nimeks Oro/Oru talu. Ehitati elumaja ja kõrvalhooned. Koht kinnistati tema nimele aprillis 1929. Jaak tegeles edaspidi talupidajana. Jaak oli Vana-Võidu Piimaühingu esimees / talu maadele rajati meierei hoone. Kaitseliidu Sakalamaa Maleva keskmalevkonna liige, Seltsi Scouts Rügement ja VRVÜ Viljandi osakonna liige. Kuulus Vana-Võidu vallavolikogusse. Saksa ajal 1941–1944 oli Viljandi valla Omakaitse jao ja rühmaülem ning alates juunist 1944 kompaniiülem. Viljandi vallanõukogu liige 1943–1944. Jaanuarist 1944 VRVÜ Viljandi osakonna juhatuse liige. Arreteeriti Nõukogude repressiivorganite poolt 30. juunil 1945 Oru talus. Algul peeti teda kinni Viljandi vanglas, seejärel Sverdlovski ja Vladimiri oblasti vangilaagrites. Mõisteti 18. detsembril 1946 NSVL RJM Erinõupidamise otsusega 8 aastaks vangi. Juunis 1953 pärast vanglast vabanemist, saadeti asumisele Krasnojarski kraisse, aastast 1955 oli perekonna juures Siberis Irkutski oblastis Bohani rajoonis, kuhu pere oli küüditatud 21. märtsil 1949. Koos perega vabaneti Siberist 1957 ja tuldi tagasi Eestisse. Algselt elati kõrtsitalus ja hiljem saadi kodutallu. Jaak Kitsing töötas kohalikus kolhoosis põllutöölise ja öövahina ning kütjana viljakuivatis. Jaak Kitsing suri 5. juulil 1981 kodutalus Oru talus ning on maetud Viljandi Toome kalmistule.
Anna Kukk

Anna Marie Kukk VR II/3 (kuni 1922 Anna Marie Vares; 7/20. detsember 1901 Pahuvere mõis, Tuhalaane vald, Viljandimaa – 26. august 1987 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (reamees). Ta teenis Vabadussõjas 1. ratsapolgus, kasutades sõjaväes nime Peeter Ronk. Paistis silma 20. märtsil 1919 Munamäe lahingus, mille eest teda autasustati Vabaduseristi II liigi 3. järguga. Küüditati 25. märtsil 1949 Venemaale, tagasi Eestisse jõudis 1958. aastal. 1. oktoobril 1970 valiti ta Viljandi Pauluse kiriku koristajaks. 1920 – Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järk 1946 – Emamedali II järk 1920 – "Naissõdur Wadaduse-Risti saanud". Kaja, 3. september 1920. Lk 1 1934 – "Wabadusristi õde". Kaja, 12. mai 1934. Lk 5 1938 – "Peeter Ronk". Esmaspäev, 11. aprill 1938. Lk 5 2008 – Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat 2008, lk 200 2016 – Anneli Aasmäe. "Kolme linnunimega sõjakangelanna". Elukiri 7/2016 (Eesti ajaloo erinumber). Lk 64-71
Aleksander Pajur

Aleksander Pajur VR II/3 (kuni 1937. aastani Aleksander Potarik; 26. juuni/8. juuli 1897 Vana-Tänassilma vald (Viljandi kihelkond), Viljandimaa – 15. september 1986 Pärna talu, Altnurga küla, Puurmanni külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Vabadussõja veteran (reamees). Teenis vabatahtlikuna 1. ratsapolgus.
Tokyo Mew Mew

Tokyo Mew Mew (東京ミュウミュウ, Tōkyō Myū Myū) on Shōjo-manga. Sellest on ka anime. Selle on kirjutanud Reiko Yoshida ja joonistanud Mia Ikumi. Viis tüdrukut avastavad, et neil on loomade geene: Ichigol kassi, Mintol linnu, Retasul silepringli, Zakurol hundi ja Purinil ahvi geene. Koos sõpradega kaitseb Ichigo maad vaenlaste eest. Nad käiväd tööl Cafe Mew Mew's. Ichigo Momomiya – ta on peaaegu alati rõõmsameelne. Ichigo nimi tähendab eesti keeles maasikat. Minto Aizawa – Minto pere on väga rikas. Ta on tööl laisk ning Ichigo on alati ta peale vihane. Ta oli enne Café Mew Mew'sse tulemist tõusev täht baleriinimaailmas. Retasu Midorikawa – Retasu on kobakäpp ja pelglik tüdruk, aga oskab hoolida teistest. Purin Fong – ta on väga osav väike tüdruk, 10 aastat vana, tal pole ema ega isa, elab koos oma 4 väikse venna ja ühe väikse õega ning on nende eest juba aastaid hoolt kandnud. Teenib elatist tänaval. Zakuro Fujiwara – Zakuro on vaikne supermodell. Tal polnud sõpru, kui ta oli väike. Zakuro nimi tähendab eesti keeles õunapuud. Berry Shirayuki – Berry on nipsakas. Ta armastab kauneid asju ja oskab prantsuse keelt. Ta on ainult mangas. Eesti keeles on ta nimi Maarja.
Nõmme seltside ja ühenduste loend

Nõmme seltside ja ühenduste loend loetleb ajaloolise Nõmme ja kaasaegse Tallinna Nõmme linnaosas tegutsenud/tegutsevad seltse ja ühendusi. Nimekirjas on toodud vaid need organisatsioonid, mille reaalne tegevus on leidnud kajastamist ajakirjanduses jm. dokumentides. Nõmme Õpilasesinduste Liit
Argolída laht

Argolída laht (kreeka Αργολικός Κόλπος) on Myrtooni mere laht Peloponnesose idakaldal. Kirdes piirneb Argolise poolsaarega[küsitav], kagus ühenduses Myrtooni merega. Pikkus umbes 50 km, laius umbes 30 km, sügavus kuni 800 m.
Conway

Conway on laid Korallimeres. Conway geograafilised koordinaadid on 21° 44′ 18″ S, 174° 38′ 24″ E Pindala on 2 ha. Laid on madal, kõrgus umbes 2 m. Kuulub Fidžile.
Fritz Hofmann

Fritz Hofmann (19. juuni 1871 – 14. juuli 1927) oli saksa kergejõustiklane ja võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, olümpiahõbe ja olümpiapronks, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. Elukutselt kaupmees, spordiäri omanik Berliinis. 6. aprillil 1896 sai Fritz Hofmann Ateena olümpiamängudel kolmikhüppes viimase, 7. koha, kuid pääses finaali 100 meetri (12,6) ja 400 meetri jooksus (58,6). 7. aprillil jäi Hofmann 110 m tõkkejooksus oma eeljooksus viimaseks, kolmandaks, ega pääsenud finaali. 400 m jooksu finaalis jäi ta viimaseks, neljandaks, kuigi kaotas võitjale alla poolteise sekundi (55,6). Kuulitõukevõistlustel jäi ta 7 võistleja seas 3 viimase hulka. Kaugushüppes ta registreerus, kuid ei osalenud. 9. aprillil võitis Hofmann riistvõimlemises meeskonnaga rööbaspuud ja kangi, olles rühmavanem. Neljal individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, kangil ja rööbaspuudel – nagu ka kergejõustikus 800 m jooksus ta registreerus, kuid ei osalenud. 10. aprillil köieronimises ei suutnud ta nõutava 14 meetri kõrgusele ronida, kuid 12,5 meetrit andis siiski 5 võistleja seas 3. koha. 100 m jooksus sai ta Thomas Burke'i järel hõbemedali (Burke'ile oli ta kaotanud ka eeljooksus). Kõrgushüppevõistlustel jäi ta 1.55-ga viimaseks, viiendaks. Teivashüppes ta registreerus, kuid ei osalenud. Hofmann oli 1900. ja 1904. aasta olümpiamängudel ja 1906. aasta vaheolümpiamängudel Saksamaa võimlemisvõistkonna juht ja kuni surmani Saksamaa Olümpiakomitee liige. Ta rajas 1901 koos taimetoitlase Karl Manniga Valguse-Õhu-Spordikuurordi Berliinis (Licht-Luft-Sportbad) ning andis pikka aega välja ajakirja Kraft und Schönheit. Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
Hansalinn

Hansalinn oli linn, mis kuulus Hansa Liitu. Linna kuulumine Hansa Liitu andis selle linna kaupmeestele mitmesuguseid privileege. Hansa Liiduga seotud linnu oli üle 160. Berwick-upon-Tweed Bristol Boston Damme Leith Kingston upon Hull Newcastle upon Tyne Great Yarmouth Kings Lynn York Eesti Entsüklopeedia. 3. köide: Ferda–Jaanus. Tartu: Loodus, 1934, lk 697.
Pz 68

Pz 68 on Šveitsi keskmine tank, Pz 61 edasiarendus. Pz 68 esimene prototüüp valmis 1968. aastal ja tootma asuti uut tanki samal aastal. Aastatel 1971–1974 jõudis Šveitsi armee teenistusse kokku 170 Pz 68, mida järgmiste mudelite ilmumisel hakati Pz 68 Mk1 nimetama. Erinevalt Pz 61-st oli Pz 68 kahur stabiliseeritud, torni vasakul küljel asus laskemoona luuk, mootor oli võimsam ja transmissiooni oli modifitseeritud. Kuigi tanki kaal kasvas 39,7 tonnile, suurenes maksimaalne kiirus 55 km/h. Ka roomikud olid laiemad kui Pz 61-l ja maaga kontaktis olev osa roomikust oli pikem. Pz 68 torn ja kere mõlemad terasest valatud. Tank on jagatud kolmeks sektsiooniks. Juht istub ees keskel. Torn asub masina keskel, komandör ja sihtur istuvad paremal ja laadija vasakul pool. Mootor asub taga ja on meeskonnaruumist tulekindla seinaga eraldatud. Pz 68 põhirelvaks on briti 105 mm L7 suurtükk. Tankil on veel kaks 7,5 mm kuulipildujat ja suitsugranaadiheitjad. Pz 68 ainus kasutaja oli Šveits. Aastal 1998 otsustati, et modifitseerimata Pz 68-d arvatakse 2000. aastaks teenistusest välja. Aastal 1999 oli teenistuses veel 186 modifitseerimata ja 186 modifitseeritud Pz 68-t. Umbes 200 masinat üritati Taile maha müüa, kuid tehingust ei saanud asja. Aastal 2005 arvati kõik veel allesolevad tankid teenistusest maha ja müüdi vanarauaks. Säilinud Pz 68-id võib näha muuseumides üle maailma. Pz 68 – Pz 61 parandatud versioon stabiliseeritud kahuri, luugiga laskemoona laadimiseks, uuendatud mootori ja paremate roomikutega. (Hiljem nimetati ümber Pz 68 Mk1-ks). Pz 68 Mk2 (1974) – modifikatsioon Pz 68 Mk 1-st. Pearelv oli vooderdatud ja lisati süsteem vingugaasi eemaldamiseks. Märtsist detsembrini 1977 toodeti neid 50 tükki. Pz 68 Mk3 (1975) – lisaks Mk1-l ja Mk2-l olemasolevatele muudatustele on torn suurem. Aastatel 1978–1979 toodeti 110 sellist tanki. Pz 68 Mk4 – sarnane Pz 68 Mk3-ga, 60 masinat telliti 1978. aastal, anti sõjaväele üle vahemikus juuli 1983 – aprill 1984. Pz 68/88 – aastal 1988 otsustati moderniseerida 195 tanki Pz 68. Neile paigaldati uus tulejuhtimissüsteem. Lisaks uuendati ka vedrustust ja ABK kaitsevarustust. Pz 68/120 – 120 mm kahuriga tank. Toodeti vaid prototüüp. Brückenlegepanzer Pz 68 kerel põhinev sillapaigaldustank, mis kandis 18,23 m silda. Flab Pz 68 – õhutõrjetank. Pz 68 kere Gepardi torniga. Valmis ainult üks prototüüp. Panzerartilleriekanone 68 – Pz 68 kere põhjal valminud liikursuurtükk 155 mm suurtükiga. Valmis ainult üks prototüüp. Panzerzielfahrzeug 68 (või PzZielfz68) – eritank tankitõrjemeeskondade treenimiseks. Ekstra soomuse ja relva maketiga, meeskond kaheliikmeline. 35 mm Flab Panzer B22L Panzerkanone 68 Brückenpanzer 68 Entpannungspanzer65 Zielpanzer 68 "Pz 68" (Inglise k.). Army Guide. 22.08.2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Chant, lk 283–284 Christopher Chant (08.09.2009). "A compendium of armaments and military hardware" (Inglise k.). Google books.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Christopher Chant World Encyclopedia of the Tank. Second edition Inglismaa Sutton Publishing 2002 ISBN 0750931477 Inglise k. Šveitsi tankid Inglise k. Der Panzer, der von selber schoss Saksa k.
Hüpokaleemia

Hüpokaleemiaks ehk kaaliumivaeguseks ehk vaegkaaliumiveresuseks nimetatakse paljude loomade (sh inimeste) vere normaalsest madalamat kaaliumisisaldust. Kaaliumi hormonaalne kontroll allub neerupealise koore ja ajuripatsi hormoonidele. Normaalne kaaliumisisaldus veres on umbes 3,5–5,0 mEq/L. Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis klassifitseeritakse kaaliumivaegus jaotises: E87 Muud vedelike, elektrolüütide ja happe-leelise tasakaaluhäired: [E87.6] – Kaaliumivaegus. Nõrk hüpokaleemia ei tekita tihti mingeid sümptomeid, kuid võimalik on kerge vererõhu tõus ning harvad südame rütmihäired. Mõõdukas hüpokaleemia (2,5–3 mEq/L) võib põhjustada lihasnõrkust, -valu või -krampe. Kaaliumivaeguse kliinilisteks tunnusteks on: südame-veresoonkonnas: uimasus, ebanormaalselt madal vererõhk, südame rütmihäired ja südame seiskumine. seedeelundkonnas: oksendamine, anoreksia, kõhulahtisus. kuse-suguelundkonnas: liigkusesus. tugi- ja liikumiselundkonnas: lihasnõrkus, väsimus, jalakrambid. närvisüsteemis: närvilisus, segadus, depressioon , reflekside vähenemine jt. Tõsise hüpokaleemia tagajärjeks võib olla lihashalvatus ja reflekside kadumine. Hüpokaleemia põhjuste hulgas on vähene kaaliumi saamine toidust (harva otsustavaks teguriks), liigne kaaliumi väljutamine organismist suurte vedelikukaotustega (kõhulahtisus või liighigistamine) või uriiniga teatud ravimite mõjul, magneesiumipuudus, alkaloos ehk happe defitsiit veres. Kaaliumivaegust võivad põhjustada ka alkoholi, kofeiinirikaste jookide (nt kohvi jm), suhkru ja soola liigtarbimine. Kaaliumi madalat taset veres võib põhjustada mitmete ravimpreparaatide pikaajaline kasutamine, nagu abirateroon (ZYTIGA), aspiriin, Albuterol, Bisacodyl, kortikosteroidid, furosemiid, levodopa, nifedipiin, antibiootikumid (penitsilliin), Verapramil jpt. Tavalisemad ravimeetodid on kaaliumirikaste toitude söömine, vedelikukaotuste vältimine (nt kõhulahtisuse ravi) ning selliste ravimite võtmise lõpetamine, mille tõttu uriiniga väljutatakse normaalsest rohkem kaaliumi. Nõrga kaaliumipuuduse korral aitab ka kaaliumi manustamine toidulisandina. Tõsise hüpokaleemia puhul võib olla vajalik kaaliumit sisaldava lahuse tilguti abil veeniverre viimine, kuid isegi tõsistel juhtudel on eelistatud suukaudne manustamine. aldosteroon hüperkaleemia naatriumpump "Meditsiinisõnastik" 282:2004. Overview of Disorders of Potassium Metabolism, Veebiversioon (vaadatud 31.01.2014) (inglise keeles) Kratz, A; Ferraro, M; Sluss, PM; Lewandrowski, KB; Ellender, Stacey M.; Peters, Christine C.; Kratz, Alexander; Ferraro, Maryjane; Sluss, Patrick M.; Lewandrowski, Kent B. (2004). "Case records of the Massachusetts General Hospital. Weekly clinicopathological exercises. Laboratory reference values". The New England Journal of Medicine 351 (15): 1548–63. doi:10.1056/NEJMcpc049016. PMID 15470219. Kaalium Quattromedi laboriteatmik Lippincott Williams & Wilkins,Professional Guide to Diseases 9 th Edition, 2008,lk 581 – 582, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 31.01.2014) (inglise keeles)
Katrin Tammik

Katrin Tammik (aastani 1972 Katrin Sau; 21. detsember 1945 Võru – 17. veebruar 1999 Tartu) oli eesti luuletaja. Ta on muuhulgas õppinud ka Tartu 8. Keskkoolis, kus tema kirjandusõpetaja oli Vello Saage. "Tuuletallajad" (avaldamata noorsooromaan), 1971 "Ussihari". Kujundanud Tõnis Vint, illustreerinud Maara Vint. Eesti Raamat. Tallinn 1990 "Nõiutud armastus: luuletusi 1983–1990". Koostanud Ülo Alo Võsar, illustreerinud Taavo Võsu. Perioodika. Viljandi 1990 Oskar Kruus. "Mälestusi kirjanikest. Katrin Tammik". Videvik, 21. september 2000 Silvia Nagelmaa. "Tammik, Katrin". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 578–579 Oskar Kruus. "Mälestusi kirjanikest. Katrin Tammik". Videvik, 21. september 2000. Lk 4 Oskar Kruus. "Mälestusi kirjanikest. Katrin Tammik". Videvik, 21. september 2000 Haud Tartu Rahumäe kalmistul
CNN

Cable News Network (lühend CNN) on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mille asutas 1980. aastal Ted Turner. CNN-i peakorter on Atlantas. CNNi efekt CNN Twitteris
Tüüpsõna

Tüüpsõna on keeles sõna, mille najal on võimalik käänata või pöörata teisi sõnu. ÕS 2018 muuttüübid ja tüüpsõnad
Hüdrotransformaator

Hüdrotransformaator ehk hüdrotrafo on hüdrauliline seade pöördemomendi muutmiseks. Pöördemomenti saab muuta 2–3 korda. Trafot kasutatakse näiteks sisepõlemismootoriga autode automaatkäigukastides. Automaatkäigukastiga autodel kannab hüdrotrafo pöördemomendi mootorilt üle planetaarreduktorile, võimaldades sarnaselt siduriga mootori käigukastist lahutamist ja sujuvat ühendamist auto kohaltvõtmisel. Peale selle suurendab hüdrotrafo edasiantavat pöördemomenti just siis, kui seda kõige rohkem on vaja, näiteks auto kohaltvõtmisel. Reeglina paikneb hüdrotrafo sarnaselt siduriga sisepõlemismootori hooratta ja planetaarülekandega automaatkäigukasti vahel.
Parkal

Parkal on oskustööline, kelle põhitöö on nahkade parkimine. karusnahk Parkal Rajaleidja portaal
Heidi Klum

Heidi Klum (alates novembrist 2009 on tema kodanikunimi abikaasa nime järgi Heidi Samuel; sündinud 1. juunil 1973 Saksamaal Bergisch Gladbachis) on Saksamaa ja Ameerika Ühendriikide modell, näitleja ja saatejuht. Ta on juhtinud saateid "Project Runway" ja "Germany's Next Topmodel". Tema karjäär algas 1992. Konkursil Model ’92, mis toimus Thomas Gottschalki hilisöises sõus, võitis ta 19-aastaselt 25 000 konkurenti ja sai 300 000 USA dollari väärtusega fotomodellilepingu. Ta elab alates 1993 USA-s. 1998 õnnestus tal saada tuntuks ajakirjas Sports Illustrated. Edaspidi töötas ta pesufirma Victoria’s Secreti heaks. Ta on 2009. aasta seisuga Victoria's Secreti staažikaim modell (aastast 1999). Aastal 1997 abiellus Klum stilisti Ric Pipinoga. Abielu lahutati 2002. Seejärel käis ta itaalia ärimehe ja Vormel 1 meeskonna omaniku Flavio Briatorega ja sai temaga mais 2004 tütre Helene, kuid ei abiellunud, sest Briatore polnud talle truu ja teda nähti sageli teisi naisi suudlemas. Briatore ei osale oma tütre kasvatamises. 2004. aasta alguses, veel enne tütre sündi, alustas Heidi suhet Nigeeria päritolu muusiku Sealiga. Nad abiellusid 10. mail 2005 Mehhikos. Neil on kaks ühist last, mõlemad poisid: Henry Gunther Ademola Dashtu Samuel (sündis septembris 2005) ja noorema nimi on Johan Riley Fyodor Taiwo Samuel (sündis novembris 2006). Oktoobris 2009 sündis nende kolmas ühine laps, tütar Lou Sulola. 2008. aastal sai ta USA kodakondsuse. Ta oli tõsielusaate "Germany's Next Topmodel" saatejuht ja kohtunik. Selle võitsid Lena Gercke, Barbara Meier, Jennifer Hof ja Sara Nuru. Nelja saatehooaega näidati kanalil Pro7. Heidi Klumi ametlik koduleht (saksa ja inglise keeles) Intervjuu ajakirjale Der Spiegel, 12.02.2006 (inglise keeles) Heidi Klumi Sports Illustrated Swimsuit Issue fotogalerii
Germany's Next Topmodel

"Germany's Next Topmodel" on Saksamaa tõsielusaade, mis põhineb Tyra Banksi saate "Ameerika supermodellid" kontseptsioonil. Võistlussaadet juhib Heidi Klum, kes on ka peakohtunik ja tegevprodutsent.
Gisele Bündchen

Gisele Caroline Bündchen (sündinud 20. juulil 1980 Horizontinas Rio Grande do Suli osariigis) on Brasiilia modell ja näitleja.
Mitokondri kristad

Kristad ehk mitokondri harjad on mitokondri sisemembraani sissesopistised, kus toimuvad hingamisprotsessid (kus paiknevad elektronide transpordiahela ensüümid). Kristade olemasolu suurendab oluliselt mitokondri sisemembraani pindala.
Oskar Lafontaine

Oskar Lafontaine (sündinud 16. septembril 1943 Saarlouisis) on Saksamaa poliitik. Aastatel 1976–1985 oli ta Saarbrückeni linnapea. Aastatel 1985–1998 oli ta Saarimaa liidumaa peaminister, aastatel 1998–1999 Saksamaa rahandusminister. Aastatel 1995–1999 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Aastatel 2007–2010 oli ta koos Lothar Biskyga Vasakpartei kaasesimees. 2009. aastal diagnoositi tal eesnäärmevähk ning 2010. aasta jaanuaris teatas ta poliitikast lahkumisest.
Volikiri

Volikiri on kirjalikus vormis tehtud või notari poolt tõestatud dokument, mis tõendab esindaja volitusi. Tihti nimetatakse seda ebaõigelt[viide?] volituseks.
Huumusained

Huumusained on mulla huumust moodustavad ained, mis on tekkinud biokeemilisel teel keerukamatest lähteainetest. Huumusained jagatakse lahustumatuteks humiinaineteks, s.t., mis ei lahustu ei vees, leelistes ega mineraalhapetes. Leelistes lahustuvaid huumusaineid nimetatakse huumushapeteks ja kui neid huumushappeid töödelda mineraalhappega, siis humiinhapped sadestuvad ja fulvohapped jäävad lahusesse. Reintam, L. (kuupäevata). Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast. [WWW]: [1]
Jessica Simpson

Jessica Ann Simpson (sündinud 10. juulil 1980) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.
Dulgalahh

Dulgalahh on jõgi Aasias Venemaal Sahhas. Ta algab Verhojanski mägedest ja voolab laias orus valdavalt põhja. Ühinedes Sartangiga, moodustab Jana. Jõe pikkus on 507 km.
Pühak

Pühak on püha isik; legendaarne inimene või ajalooline isik, keda austatakse, kelle usklikkus ja vagadus avalduvad erilisel viisil ning kelle kaudu jumal maailmas toimib. Õigeusu ja katoliku kirikus on pühakud (ka kaitsepühakud ehk patroonid) inimeste eestkostjaks jumala ees. Eri religioonides on pühakutel eri tähendusi. Katoliikluses ja õigeusus on pühakute eestkoste ja abi palumine laialdaselt levinud. Paljud pühakojad on pühitsetud pühakutele. Igal pühakul on oma mälestuspäev kirikukalendris. Ristimisel ristitakse laps pühaku nime (pühakute nimede) järgi, et pühak (pühakud) teda edaspidises elus kaitseks. Kaitsepühakud on paljudel maadel, linnadel, asulatel, tegevusaladel jne. 1999. aastal nimetas paavst Johannes Paulus II Euroopa kaitsepühakuks püha Birgitta. Vana-Liivimaa oli pühitsetud pühale neitsi Maarjale – Maarjamaa, ladina keeles Terra Mariae ehk Terra Mariana. Kiriklikus traditsioonis nimetatakse pühakuteks (ladina keeles Sanctus ja Sancta, lühendatult S.; kirikuslaavi keeles Святый ja Святая, lühendatult Св.) enamasti neid isikuid, keda kirik on pühakuks kuulutanud (kanoniseerinud). Kanoniseeritud pühakute arv ulatub tuhandeteni. Reformatsioon kaotas katoliiklusele omase pühakute kultuse ning luterluses ja muudes protestantlikes kristluse harudes pühakuid selles mõttes ei ole. Vrd ka apostel, märter. Eesti keeles oli pühaku varasem nimetus "sant" (<Sancta, Santa, Saint), kasutusel ilmselt ka kerjusmunga kohta. Pühakute nimed on eesti keeles kasutusel kahes versioonis. Vanem, katoliikluse ajast pärinev versioon on kasutusel eesnimede, kalendriliste tähtpäevade ja pühakodade nimedes (Jaan, Peeter, Kadri jne). Uuem, reformatsiooniajast pärinev versioon lähtub piiblitõlgetest (Johannes, Peetrus, Katariina jne). Õigeusklikel setudel on katoliikluseaegsed pühakute nimed kasutusel kalendriliste tähtpäevade nimetustes (piitrepäiv, jaanipäiv jne) ja osaliselt ka pühakodade nimedes; eesnimedena on kasutusel Vene õigeusu kiriku pühakute nimedest mugandatud nimed: Petra (< Петр < Peetrus), Ivvo (< Иван < Johannes) jne. Budismis ja hinduismis on väga palju pühakuid. Avataara on (hinduismis) inimeseks kehastunud jumal. Bodhisattva on (budismis) isik, kes on loobunud isiklikust vabanemisest ning pühendunud kõigi olendite vabastamisele. Budismis on pühaku üldnimetus arhat. Kombe kohaselt on pühad ka kõik austusväärsed õpetajad (gurud). Eesti soost buda pühak on Vend Vahindra. Õigeusu pühakute loend Katoliku pühakute loend Eestist pärit pühakute loend Kaitsepühak Kaitsepühakute loend Kristi Tarand, "Pühakuteraamat", Perioodika 1995, ISBN 5797905779, 176 lk Pühaku ja reliikvia tähendus
Tõnu Runnel

Tõnu Runnel (sündinud 26. septembril 1981) on eesti disainer ja ettevõtja, Fraktali ja Edicy looja. Tõnu Runnel on kirjanik Hando Runneli poeg. Ta kuulub korp! Vironia liikmeskonda. 2024 Valgetähe V klassi teenetemärk Kristiina Kruuse: "Ettevõtja Tõnu Runnel eirab norme" Tartu Postimees, 18. juuni 2012 Mariliis Pinn: "Tõnu Runnel – huvid vahetuvad, veeb jääb" Äripäev, 26. mai 2015 "Tõnu Runnel: „Tegele sellega, mis sulle meeldib.“" juhtimine.ddakadeemia.ee Tõnu Runnel: "Uutmoodi allikakriitika" Postimees, 20. jaanuar 2014 "Multitalent Tõnu Runnel: mis sa tühja unistad, mine tee ära!" Geenius, 26. mai 2017 "Tõnu Runnel". Tallinn Design House. 26. juuli 2022. Vaadatud 20. septembril 2022.
Csepel

Csepel on saar Doonau jõel. See on Ungari suurim saar. Saare pikkus on 47 km ja pindala 257 km². Saar on madal, asub lammil. Saare põhjaosa jääb Budapesti piiridesse ja moodustab XXI linnarajooni. Samuti asuvad saarel Ráckeve, Szigetszentmiklósi, Szigethalomi ja Tököli linnad. Kokku elab saarel umbes 165 000 inimest. Saarel asub Lakihegy torn, mis oma 314 meetriga on Ungari kõrgeim rajatis.
Toronto Estonia segakoor

Estonia on 1976. aastal asutatud segakoor, mis tegutseb Kanadas. Estonia Seltsi Segakoor Toronto Eesti Meeskoor Toronto Eesti Segakoor Estonia koor tähistab 25-aastast tegevust, Eesti Elu, 28. august 2003
Adrianne Curry

Adrianne Marie Curry (sündinud 6. augustil 1982) on Ameerika Ühendriikide modell, saate "Ameerika tippmodell" esimese tsükli võitja. Adrianne Curry ametlik koduleht