24. veebruar

24. veebruar on Gregoriuse kalendri 55. päev. Juliuse kalendri järgi 11. veebruar (1901–2100). 1878 – San Stefano rahulepinguga lõppes Üheteistkümnes Vene-Türgi sõda, mis oli alanud 12. aprillil 1877. Sõjas osales ka suur hulk eestlasi. 1915 – Mihkel Martna ettepanekul ei koostanud spordiselts Kalev enam koosolekute protokolle vene keeles. 1918 – Tallinnas kuulutati välja Eesti Vabariik. 1919 – Tallinnas tähistati sõjaväeparaadiga Eesti Vabariigi esimest aastapäeva. Ühtlasi asutati samal päeval Vabadusristi teenetemärk, pandi valitsuse otsusega alus Eesti Pangale. ja loodi Eesti Punane Rist 1920 – asutati üliõpilasselts Veljesto. 1923 – järgmise päevani kestnud raamatukogutööliste kongressi käigus pandi alus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingule. 1925 – Eesti Vabariigi aastapäeva pidustustel osalesid Rahvasteliidu peasekretär Eric Drummond ja Läti Vabariigi president Janis Čakste. 1928 – üle Eesti toimusid suured pidustused omariikluse 10. aastapäeva puhul. 1932 – Tallinna Spordi jääpallimeeskond tuli kümnendat korda Eesti meistriks, võites finaalis Kalevi võistkonda 3:2. 1938 – algasid I Riigivolikogu valimised. 1938 – algasid Lahti maailmameistrivõistlused suusatamises, kus esimest korda osales ka Eesti suusakoondis. 1940 – Rakvere teatrihoone avati piduliku aktusega. 1942 – Estonia kontserdisaalis peeti nn vabadusepäeva. 1943 – Saksa okupatsioon Eestis: Saksa okupatsioonivõimud kuulutasid välja ajavahemikus 1919–1924 sündinud noormeeste värbamise töö- ja abiteenistusse. 5000 värvatut saadeti teenima Eesti SS-leegioni. 1944 – Teine maailmasõda: 20. Eesti diviis likvideeris Punaarmee sillapea Narva lähedal Riigikülas. 1948 – Eesti NSV Ministrite Nõukogu määras kindlaks kolhoosipere õueaiamaa suuruse (0,25–0,60 hektarit) ja isiklikus käsutuses olevate loomade arvu piirmäärad (kuni 2 lehma, 2 mullikat, 1 emis põrsastega, 10 lammast, 20 mesipuud ning piiramatul arvul kodulinde ja küülikuid). 1977 – varahommikul avastati Tartus Vanemuise teatrihoone katusel lehvimas Eesti rahvuslipp, millega meenutati Eesti Vabariigi 59. aastapäeva. Lipuheiskajaid ei suutnud julgeolekuorganid tuvastada. 1980 – taas avastati mitmel pool üle Eesti lehvimas rahvuslipud. Samal päeval toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu valimised. 285 valitud saadiku seas oli 193 kommunistliku partei liiget ja liikmekandidaati. 1985 – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu valimised. 285 valitud saadiku seas oli 192 kommunistliku partei liiget ja liikmekandidaati. Ametlikel andmetel oli valimistel osalusprotsent 99,99% ja poolthääletanute osakaal 99,96%. 1987 – rokkansambel Terminaator andis Otepääl oma esimese kontserdi. 1988 – Eesti Vabariigi 70. aastapäeval organiseerisid võimud Tallinnas Võidu väljakul "protestimiitingu" taunimaks USA Kongressi ja president Ronald Reagani toetust Eesti iseseisvusele. Rahvas kogunes omakorda meeleavaldusele A. H. Tammsaare monumendi juurde. Tartus pidasid ajalooüliõpilased päevakohase teaduskonverentsi. 1989 – Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Eesti Kristlik Liit esinesid üleskutsega Eesti kodanike komiteede asutamiseks, Eesti kodanike registreerimiseks ja Eesti Kongressi ettevalmistamiseks. Pika Hermanni tornis heisati Rahvarinde ja valitsuse algatusel Eesti rahvuslipp. 1990 – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised. 2013 – korraldati minutiline ühispildistamine Eesti Minut. 0510 eKr – viimane Rooma kuningas Tarquinius Superbus põgenes. 1525 – Pavia lahingus purustasid Saksa-Rooma keisri Karl V väed Prantsuse armee ja võtsid vangi Prantsuse kuninga François I. 1527 – Ferdinand I krooniti Böömimaa kuningaks. 1530 – Karl V krooniti paavst Clemens VII poolt Saksa Rahvuse Püha Rooma keisririigi valitsejaks. Tegu oli viimase korraga, mil paavst kroonis Saksa-Rooma keisri. 1582 – paavst Gregorius XIII kehtestas uue kalendri, mis sai tema nime järgi tuntuks Gregoriuse kalendrina. 1739 – Karnali lahingus purustas Iraani valitseja Nadir-šahh mogulite valitseja Muhammad-šahhi armee. 1804 – Londoni Drury Lane Theatre põles maani maha. 1826 – Yandaboo rahuga lõppes esimene Birma sõda. 1848 – veebruarirevolutsiooni tulemusel loobus Prantsuse kuningas Louis-Philippe I troonist. 1851 – testis Saksa leiutaja Wilhelm Bauer Kieli sadamas oma esimest allveelaeva, mis lõppes aga selle uppumisega. 1871 – ilmus Charles Darwini kaheosaline teos "The Descent of Man, and Selection in Relation to Sex". 1878 – San Stefano rahulepinguga lõppes Üheteistkümnes Vene-Türgi sõda. 1895 – Kuubas Baire linnas puhkes revolutsioon. Sellega algas Kuuba iseseisvussõda. 1896 – prantsuse füüsik Antoine Henri Becquerel avastas uraani radioaktiivse kiirguse. 1920 – Saksa Töölispartei (Deutsche Arbeiterpartei) nimetati ümber Natsionaalsotsialistlikuks Saksa Töölisparteiks (Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei). 1938 – USA ettevõte DuPont esitles esimesi nailonharjastega hambaharju. 1942 – Nõukogude Liidu allveelaev Štš-213 laskis Mustal merel Bosporuse lähedal põhja juudi põgenikke vedanud auriku Struma. Hukkusid 781 põgenikku ning 10 meeskonnaliiget. 1946 – Argentina presidendiks valiti Juan Domingo Perón. 1949 – Palestiina sõjas hakkas kehtima relvarahu Iisraeli ja Egiptuse vahel. 1966 – Ghanas kukutati riigipöördega välisvisiidil viibinud president Kwame Nkrumah ja tuli võimule Joseph Arthur Ankrah' sõjaväeline valitsus. 1981 – Suurbritannias teavitati avalikkust prints Charlesi ja leedi Diana Spenceri kihlusest. 1989 – Iraani usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī pani välja 3 miljoni USA dollari suuruse preemia raamatu "Saatanlikud värsid" autori Salman Rushdie tapmise eest. 2000 – paavst Johannes Paulus II külastas Egiptust. 2002 – Ameerika Ühendriikides Salt Lake Citys lõppesid 19. taliolümpiamängud. 2004 – Venemaa president Vladimir Putin vabastas ametist peaminister Mihhail Kasjanovi valitsuse. 2006 – Filipiinidel toimus sõjaväeline riigipöördekatse president Gloria Macapagal-Arroyo kukutamiseks. Julgeolekuteenistustel õnnestus riigipööre nurjata. 2011 – kosmosesüstik Discovery startis oma viimasele missioonile STS-133. 2022 – Vene-Ukraina sõda: algas Venemaa täiemahuline sissetung Ukrainasse.  Pikemalt artiklis Sündinud 24. veebruaril 1103 – Toba, Jaapani keiser 1107–1123 1304 – Ibn Baţţūţah, maadeavastaja 1500 – Karl V (Carlos I), Saksa-Rooma keiser 1530–1556 ja Hispaania kuningas 1516–1556 1536 – Clemens VIII, paavst 1592–1605 1547 – Don Juan de Austria, Austria prints ja väejuht 1557 – Matthias, Saksa-Rooma keiser 1612–1619 1619 – Charles Le Brun, prantsuse kunstnik 1786 – Wilhelm Grimm, saksa folklorist 1803 – Carl Wilhelm Freundlich, eesti prosaist ja luuletaja 1843 – Teófilo Braga, Portugali president 1910–1911 ja 1915 1846 – Luigi Denza, itaalia helilooja 1866 – Pjotr Lebedev, vene füüsik 1885 – Chester W. Nimitz, USA mereväelane, admiral 1887 – Jaan Junkur, VR I/3, Eesti sõjaväelane 1900 – Maksim Štrauhh, NSV Liidu näitleja 1903 – Evald Abram Jalak (Eesav Edvard Puuslik), eesti ajakirjanik ja följetonist 1921 – Valentina Hein, eesti laulja 1922 – Albert Eskel, eesti skulptor 1927 – Erich Ülevain, eesti balletitantsija 1928 – Veeliks Jalakas, eesti selgeltnägija 1928 – Õie Kütt, eesti metallikunstnik 1931 – Ingrid Sarv, eesti rahvaluuleteadlane 1932 – Michel Legrand, prantsuse helilooja, pianist, dirigent ja laulja 1934 – Bettino Craxi, Itaalia peaminister 1983–1987 1935 – Heldur Nestor, eesti paleontoloog 1940 – Raimo Kõlli, eesti mullateadlane 1942 – Joseph Lieberman, USA poliitik 1942 – Maile Grünberg, eesti kujunduskunstnik 1943 – Andres Keevallik, eesti arvutiteadlane 1945 – Taissia Filippova, eesti pianist ja muusikapedagoog 1947 – Edward James Olmos, USA filminäitleja 1949 – Ülo Luht, eesti rahvatantsujuht 1950 – Peeter Sookruus, eesti ajakirjanik ja riigiametnik, Eesti Raadio peadirektor (1990–1992 ja 1994–1997) 1951 – Helen Shaver, Kanada näitleja 1953 – Peeter Simm, eesti filmilavastaja 1955 – Steve Jobs, USA infotehnoloog ja ettevõtja, firma Apple Computer asutaja 1955 – Alain Prost, prantsuse autovõidusõitja 1957 – Signe Kivi, eesti tekstiilikunstnik ja poliitik, Eesti Kunstiakadeemia rektor aastast 2005 1957 – Tiina Mõis, eesti pangandustegelane 1958 – Heino Rebane, eesti korvpallitreener 1959 – Toomas Saks, Eesti ujuja, sporditegelane ja ettevõtja 1960 – Vallo Toomet, eesti ajakirjanik 1961 – Urmas Kõljalg, eesti bioloog 1964 – Reet Hääl, eesti firmajuht 1966 – Billy Zane, USA filminäitleja 1973 – Aleksei Kovaljov, vene hokimängija 1980 – Stig Rästa, eesti laulja ja laulukirjutaja 1981 – Lleyton Hewitt, Austraalia tennisist 1983 – Ingemar Teever, eesti jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 24. veebruaril 1588 – Johannes Weyer, hollandi arst ja okultist 1666 – Nicholas Lanier, Briti helilooja 1704 – Marc-Antoine Charpentier, prantsuse helilooja 1777 – José I, Portugali kuningas 1750–1777 1810 – Henry Cavendish, inglise füüsik ja keemik 1815 – Robert Fulton, USA leiutaja 1836 – Dániel Berzsenyi, ungari luuletaja 1856 – Nikolai Lobatševski, vene matemaatik 1914 – Joshua Chamberlain, USA professor ja sõjaväelane, Ameerika kodusõja kangelane 1925 – Hjalmar Branting, Rootsi peaminister, Nobeli rahuauhinna laureaat 1921 1940 – Tannil Kriisa, eesti orelimeister 1975 – Nikolai Bulganin, NSV Liidu sõjaväelane ja poliitik 1985 – Nigol Andresen, eesti kirjanik, kirjandusteadlane, kriitik, tõlkija ja poliitik 1990 – Malcolm Forbes, USA kirjastaja 1993 – Bobby Moore, inglise jalgpallur 2001 – Claude Shannon, USA matemaatik, informatsiooniteooria looja 2006 – Don Knotts, USA tele- ja filminäitleja Eesti Vabariigi aastapäev (1918) Talvine madisepäev Mehhikos Día de la Bandera – lipupäev (1937) Rumeenias Dragobete – rahvalik püha, müütilise kangelase Dragomiri ehk Dragobete mälestuspäev Saksamaal ja Austrias Matthiastag – püha Matteuse mälestuspäev Vana-Roomas Regifugium ehk Fugalia – kuninga põgenemise päev Eestikeelse kalendri järgi: Mattias, Madis, Madi, Matis, Mati, Matti, Mats, Mait, Maido, Maidu, Mäido Tallinna maksimumtemperatuur +9,2 °C (1990) Tallinna miinimumtemperatuur –25,4 °C (2011) Tartu maksimumtemperatuur +9,5 °C (1990) Tartu miinimumtemperatuur –30,4 °C (1985) ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 192–198 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2012. Vaadatud 16. juuni 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2016. Vaadatud 6. juuli 2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)