laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristina Škuleta-Gromova

Kristina Škuleta-Gromova (sündinud 15. septembril 2000) on Eesti iluuisutaja. Tema endised treenerid olid Irina Kononova ja Alina Škuleta-Gromova. Praegu treenib Alina Škuleta-Gromovaga. Lühikava muusika 2017/2018: Demi Lovato "Stone Cold". Vabakava muusika 2017/2018: "Earthguale" (soundtrack) Aiko esituses. Eesti Juunioride meistrivõistlused 2015 – 3. koht Eesti Juunioride meistrivõistlused 2016 – 1. koht Eesti Juunioride meistrivõistlused 2017 – 1. koht Eesti Meistrivõistlused 2016 – 3. koht ISU Junior Grand Prix Minskis 2017 – 10. koht) ISU Junior Grand Prix Gdanskis 2017 – 8. koht) "Eesti iluuisulootus: olen arendanud võrdselt kavasid ja tehnilist osa". ERR, 3. märts 2015 "Škuleta-Gromova: sain esimeselt suurvõistluselt hea kogemuse". ERR, 4. märts 2015
Ritten

Ritten (itaalia: Renon) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. 2016. aasta 31. detsembri seisuga elas Rittenis 7847 inimest. 111 km² suurune piirkond on nime saanud 1100–1400 m kõrguse Ritteni või Renoni kõrgplatoo järgi, millel asub enamus külasid. Platoo moodustab Sarntali Alpide mäeaheliku kaguotsa ning asub Eisacki ja Talferi jõe vahel keskmiselt 800 m neist kõrgemal. Ritten asub otse Bolzanost kirdes, viimane asub mõlema jõe kohtumiskohas. Ritten külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Bolzano, Kastelruth, Karneid, Völs, Jenesien, Sarntal ja Villanders. Vallas on 17 frazione't (alljaotused, tavaliselt külad ja asundused). Sinna hulka kuuluvad keskne küla Klobenstein (Collalbo), kus asub raekoda, samuti Atzwang (Campodazzo), Gissmann (Madonnina), Lengmoos (Longomoso), Lengstein (Longostagno), Mittelberg (Monte di Mezzo), Oberbozen (Soprabolzano), Oberinn (Auna di Sopra), Rotwand (Pietrarossa), Siffian (Siffiano), Signat (Signato), Sill (Castel Novale), Unterinn (Auna di Sotto), Wangen (Vanga) ja Wolfsgruben (Costalovara). Neist ainult Atzwang ja Sill ei paikne platool, vaid vastavalt Eisacki ja Talferi jõe ääres. Mäeahelikku on esmamainitud 871.–875. aastal kui Mons Ritanus. Juba 1200. aasta paiku rajati platoole mägivõõrastemaja. 1237. aastal ehitati Wangeni isandate poolt Ritteni territooriumi kivisele kannusele Runkelsteini loss. Tirooli patrioodist kangelane Peter Mayr (1767–1810), kes osales mässus Tirooli okupeerivate Napoleoni vägede vastu, sündis Siffiani külas Rittenis. 17. sajandist on Ritten olnud populaarne suvituskoht Bolzano kodanikele, kuna õhk on platool märkimisväärselt jahedam. Rittenit ühendavad Bolzanoga provintsimaantee ja köistee Oberbozenist. See on pikim köistee maailmas ja sel on pikkust umbes 4 km ning selle läbimine võtab 12 minutit. See köistee asendas 1960. aastal 1907. aastal ehitatud ratasajamiga raudteed. Raudtee töötab siiani mäeküljel Maria Himmelfahrti ja Klobensteini vahel. Oberbozeni ja Lengsteini juures on mitu Maapüramiidide rühma. Klobensteinis on 1198 m kõrgusel väline tehisjäärada Arena Ritten või Ritten Kunsteisbahn, kus on peetud 2007. ja 2011. aasta Euroopa meistrivõistlused kiiruisutamises ning palju maailma karikavõistluste etappe. Rittenis asub maiustustefirma Loacker. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 95,20% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,55% itaalia keelt ja 0,25% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Isa ja poeg (ehitis)

Isa ja poeg on maja Tallinna kesklinnas aadressil Kuninga tänav 1. Maja on tunnistatud kultuurimälestiseks. Maja krundi kohta on esimesed dokumentaalsed teated aastast 1339. Tänaseni säilinud hoone ehitati 15. sajandi keskpaiku. Hoones on säilinud ainus gooti stiilis kamin Tallinnas. https://www.visittallinn.ee/est/turist/avasta-tallinna/artiklid-soovitused/arhitektuur-tallinnas (vaadatud 29.10.2017) Elamu Kuninga t.1 hooviansambliga kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.10.2017) Elamu Kuninga t.1 hooviansambliga kultuurimälestiste riiklikus registris
Generation Doom

"Generation Doom" on Otepi seitsmes stuudioalbum. Selle andis välja 15. aprillil 2016 plaadifirma Napalm Records.
Arctic Monkeyse laulude loend

Arctic Monkeyse laulude loend loetleb Inglise indie-rokk bändi Arctic Monkeyse laule. Siia nimekirja palume kanda Arctic Monkeyse salvestatud laulud. "John Cooper Clarke: 'Alex Turner's a fantastic lyricist'". NME. 2.08.2013. Vaadatud 29.10.2017. Grow, Kory (24.10.2013). "Arctic Monkeys Get Farm Fresh in 'One for the Road'". Rolling Stone. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.10.2013. Vaadatud 29.10.2017. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:List of songs recorded by Arctic Monkeys seisuga 29.10.2017.
Birgitte, Gloucesteri hertsoginna

Birgitte van Deurs (sünninimi Birgitte Eva Henriksen, sündinud 20. juunil 1946) on Briti kuningliku perekonna liige, Gloucesteri hertsogi abikaasa. Koos oma abikaasaga täitis ta kuninglikke kohustusi oma abikaasa nõo, kuninganna Elizabeth II eest. Birgitte sündis 20. juunil 1946 Odenses Taanis. Tema isa Asger Preben Wissing Henriksen oli advokaat ning tema ema oli Vivian van Deurs. Pärast vanemate lahutust võttis Birgitte perekonnanimeks Henrikseni asemel van Deurs. Ta kolis Cambridge'i ja töötas Londonis Taani saatkonnas. 1972 veebruaris kihlus Birgitte Gloucesteri printsi Richardiga, kes oli kuningas George V lapselaps. Laulatus toimus 8. juulil 1972 St. Andrew kirikus Northamptonshire'is ning oli suhteliselt tagasihoidlik. Laulatuspäeval sai Birgitte tiitli Suurbritannia ja Põhja-Iiri printsess ja kõnetlusvormeli "Tema Kuninglik Kõrgus". Kuus nädalat pärast pulmi hukkus ootamatult Richardi vanem vend, prints William ja Richardist sai hertsogkonna pärija. 1974. aastal, kui suri ta isa, sai Richardist Gloucesteri hertsog ning Birgittest Gloucesteri hertsoginna. Neil on kolm last: Alexander Windsor, Ulsteri krahv Leedi Davina Lewis Leedi Rose Windsor Ükski lastest ei kanna kuninglikku tiitlit ega täida kuninglikke kohustusi. Gloucesteri hertsoginna on mitmete hariduse, heaolu ja arstiteadusega seotud organisatsioonide patroon. Ta on ka saatnud hertsogit tema mitmetel välisreisidel: 1973. aastal oli tema esimene selline visiit, kui hertsog ja hertsoginna esindasid kuningannat Olav V 70. sünnipäeva puhuks korraldatud pidustustel. Hertsoginna on ka kahe Kuningliku Mereväe laeva, HMS Gloucesteri ja HMS Sandowni, ristija. Gloucesteri hertsoginna
Santa Cristina Gherdëina

Santa Cristina Gherdëina (itaalia: Santa Cristina Valgardena; saksa: St. Christina in Gröden) on ladiinikeelne vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost idas. Selle Saslongi suusaradadel peetakse meeste ülisuurslaalomi ja kiirlaskumise suusatamise maailma karikasarja etappe. 2010. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1900 inimest ja valla pindala on 31,82 km². Santa Cristina vald külgneb järgmiste valdadega: Campitello di Fassa, Kastelruth, Villnöß, Urtijëi, San Martin de Tor ja Sëlva. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 91,40% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,41% itaalia keelt ja 4,19% saksa keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Maarja Magdaleena (Sandys)

„Maarja Magdaleena“ on inglise kunstniku Frederick Sandysi (1829–1904) maal.
Pattu kahetsev Magdaleena (Caravaggio)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia kunstniku Michelangelo Caravaggio (1571–1610) maal. Teos asub Doria Pamphilj galeriis Roomas. Riccardo Bassani and Fiora Bellini, Caravaggio assassino: la carriera di un "valenthuomo" fazioso nella Roma della Controriforma, Saggi. Storia e scienze sociali, Roma: Donzelli, 1994. Giovanni Pietro Bellori, Le vite de' pittori, scultori e architetti moderni, a cura di E. Borea, I Millenni, Torino: G. Einaudi, 1976. Christoph Liutpold Frommel, "Mario Minniti e il Cardinal Francesco Maria del Monte", Michelangelo Merisi da Caravaggio: la vita e le opere attraverso i documenti, a cura di S. Macioce, Roma: Logart press, 1996, p. 18-41. Giulio Mancini, Considerazioni sulla pittura, a cura di A. Marucchi e L. Salerno, Fonti e documenti inediti per la storia dell'arte (1), Roma: Accademia nazionale dei Lincei, 1956, 2 voll. Maurizio Marini, Michelangelo Merisi da Caravaggio "pictor praestantissimus". La tragica esistenza, la raffinata cultura, il mondo sanguigno del primo Seicento, nell'iter pittorico completo di uno dei massimi rivoluzionari dell'arte di tutti i tempi, Roma: Newton Compton, 1987. Kimberley C. Patton e John Stratton Hawley, Holy tears: weeping in the religious imagination, Princeton, NJ: Princeton University Press, 2005. Peter Robb, M: l'enigma Caravaggio, Milano: Mondadori, 2001. Ingrid D. Rowland, From heaven to Arcadia: the sacred and the profane in the Renaissance, New York [Berkeley, Calif.?]: New York Review Books; Distributed to the trade by Publishers Group West, 2005. John L. Varriano, Caravaggio: the art of realism, University Park, Pa.: Pennsylvania State University Press, 2006.
Sarntal

Sarntal (itaalia: Sarentino) on org ja vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost põhjas. Valda kuulub mitu linna ja küla. Suurim, meeri ja volikogu asupaik, on Sarnthein. Sarntal külgneb järgmiste valdadega: Hafling, Freienfeld, Klausen, Franzensfeste, Mölten, Ratschings, Ritten, Jenesien, St. Leonhard in Passeier, Schenna, Vahrn, Vöran ja Villanders. Durnholzi järv paikneb valla territooriumil. Orus on mõned ilusad maastikud mägede ja ka tasase ruumiga. Peamine jõgi on Talfer, mille läte on Weisshornil Pensertalis. Sarntheini küla on esmamainitud 1211. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,07% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,82% itaalia keelt ja 0,10% ladiini keelt. Koduleht (saksa ja itaalia keeles)
2017. aasta Saksamaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend

Siin on loetletud 2017. aasta Saksamaa singlimüügi edetabeli esikümne lugusid. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:List of top 10 singles in 2017 (Germany) seisuga 29.10.2017.
Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1565)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia kunstniku Tiziani maal. Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1533)
Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1533)

„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia kunstniku Tiziani maal. Pattu kahetsev Magdaleena (Tizian, 1565) Marco Chiarini, Galleria palatina e Appartamenti Reali, Sillabe, Livorno 1998. ISBN 978-88-86392-48-8 Marion Kaminski, Tiziano, Könemann, Colonia 2000. ISBN 3-8290-4553-0 Francesco Valcanover, L'opera completa di Tiziano, Rizzoli, Milano 1969.
Noore arsti märkmed

"Noore arsti märkmed" on musta huumoriga vürtsitatud BBC tragikoomiline telesari, mis põhineb Mihhail Bulgakovi samanimelisel autobiograafilisel novellikogumikul ja kirjeldab äsja arstiteaduskonna lõpetanud noore arsti katsumusi Murijevo maakonnahaiglas. Sarja sündmustik leiab aset 20. sajandi alguses Venemaal ajalugu muutvate sündmuste keerises. Esimese hooaja taustal kruvib pingeid oktoobrirevolutsioon, mis ei ole küll keskseks teemaks, ent tuletab end aeg-ajalt pealinnast saabuvate uudiste kujul siiski meelde. Teine hooaeg on aga tunduvalt rohkem käsitletavat ajalooperioodi peegeldav, kuivõrd haiglasse jõuavad sõdurid Venemaa kodusõja mõlemast leerist – nii bolševike kui ka valgekaartlaste ridadest. Nagu eelnevalt mainitud, on sari kirjutatud Bulgakovi samanimelise autobiograafiliste mõjutustega jutukogumiku põhjal. Esimese maailmasõja puhkedes astus noor Bulgakov vabatahtlikuna Punase Risti ridadesse ja sai vähemalt kahel korral raskelt haavata. Kroonilise valu käes vaevlev Bulgakov hakkas leevenduseks endale morfiini süstima. Kirjanik sai siiski 1918. aastaks sõltuvusest jagu ning võitlus narkootikumisõltuvusega on üheks peateemaks 1926. aastal avaldatud "Noore arsti märkmetes". 1916. aastal lõpetas Bulgakov Kiievi ülikooli meditsiiniosakonna ning suunati seejärel maakonnaarstiks Smolenski kubermangu haiglasse. Novellikogumik keskendubki peamiselt autori maakonnahaiglas veedetud aastatele, tema karjääri algusaega iseloomustavatele probleemidele ja valudele. Daniel Radcliffe mängib sarjas Dr. Vladimir "Nika" Bomgradi, noort arsti, kes on äsja silmapaistvate tulemustega arstiteaduskonna lõpetanud. Hoolimata oma kogenematusest on noormees väga isepäine ja egoistlik. Sarja teine peaosatäitja on Jon Hamm, kes kehastab keskealist Dr. Vladimir Bomgradi. Doktor Bomgrad on sattunud oma morfiinisõltuvuse tõttu politsei uurimise alla ning noorusajal kirjutatud vana päevikut lugedes hakkab arst meenutama aega, mil töötas veel Murjevo maakonnahaiglas, üritades iseenda nooremat versiooni peatada vigade tegemisest, mida nüüd sügavalt kahetseb. Tagasihoidlikul moel armsa ja hooliva noorem-ämmaemanda Pelageja Ivanovna rolli täidab Rosie Cavaliero. Vicki Pepperdine mängib sarjas ranget vanem-ämmaemandat Anna Nikolajevnat, kes on noore arsti pädevuse suhtes skeptiline, sest varasem haigla juhataja Leopold Leopoldovitš oli tõeliselt andekas ja küps arst. Parameedik Demjan Lukitši rolli mängib sarjas Adam Godley. Tegelane on pisut ohmu, ent väga siiras ja hooliv. Teda iseloomustab suur armastus atlaste ja marineeritud kilude vastu. "A Young Doctor's Notebook (TV series)". "A Country Doctor's Notebook".
Alexander Windsor, Ulsteri krahv

Alexander Windsor, Ulsteri krahv (Alexander Patrick Gregers Richard Windsor; sündinud 24. oktoobril 1974) on Gloucesteri hertsogi Richardi ja hertsoginna Birgitte ainus poeg. Hertsogi vanima poja ja pärijana on tema tiitel Ulsteri krahv. Tal on ka nooremad õed Davina ja Rose. Ta abiellus 22. juunil 2002 dr. Claire Boothiga. 12. märtsil 2007 sündis neil poeg Xan Richard Anders Windsor ja 20. mail 2010 tütar. Lord Ulster on Briti Armee ohvitser ja ta on teeninud King's Royal Hussarsi rügemendis alates 1998. aastast. 2002 aastal viibis ta tegevteenistuses Kosovos. Ulsteri krahv on 2015. aasta seisuga Briti troonipärilusjärjestuses 25. kohal.
Eva Luts

Eva Luts (sündinud 8. märtsil 1967) on eesti ulmetoimetaja ja -tõlkija ning kirjastuse Fantaasia asutaja ja omanik. Ulmeajakiri Reaktor. J. J. Metsavana. "Intervjuu: Eva Luts".
Arvi Nikkarev

Arvi Nikkarev (sündinud 1949) on eesti ulmetõlkija ja -toimetaja ning kirjastuse Skarabeus omanik. Ta oli Eesti Kongressi sõnaõiguslik liige. Arvi Nikkarev Ulmekirjanduse BAASis J. J. Metsavana. "Intervjuu: Arvi Nikkarev". Ulmeajakiri Reaktor, juuni 2014
Poska maja

Poska maja (ka Poska villa) on maja Tallinna kesklinnas aadressil Jaan Poska tänav 8. Maja on tunnistatud kultuurimälestiseks. Krundile ehitati maja 1870. Aastal 1877, 1900 ja 1908 tehti majale juurdeehitusi. 1908–1920 elas majas riigimees Jaan Poska. 1920. aastatel tegutses majas eestlaste salong, kus käis koos eesti rahvuslik eliit. 1930. aastatel tegutses majas Eesti Naisliit. Nõukogude ajal tegutses majas ALMAVÜ. Alates 1990. aastast oli maja kasutuseta. Hiljem Tallinna linna eestvõttel maja restaureeriti ja avati taas 24. jaanuaril 2008. Tänapäeval tegutseb majas Jaan Poska muuseum. Hoone kuulub jätkuvalt Tallinna linnale ja seda kasutatakse vastuvõttudeks, nõupidamisteks, seminarideks ning kultuuriürituste läbiviimiseks. Poska maja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.10.2017) "Ülevaade: kui kulukad on Tallinnale tema residentsid" ERR, 2. juuli 2020 Poska maja kultuurimälestiste riiklikus registris
Reichmanni maja

Reichmanni maja on maja Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 23/25. Kolmekorruseline juugendstiilis hoone ehitati 1908–1909. Hoone arhitekt oli Jacques Rosenbaum ja selle insener oli Ernst Boustedt. Hoone kuulus Reinhold Reichmannile ja seejärel Scheinide perekonnale. Hoone fassaadi kaunistavad lopsakad uusrenessanssfrontoonid, mis lähtuvad Hollandi ja Põhja-Saksamaa eeskujudest; Pika ja Voorimehe tänava nurgal on hoone mahust sujuvalt välja kasvav sihvakas ümartorn. Kinnistu Hobuse 1, Tallinn Pikk 23, Tallinn Pikk 23/25 detailandmed, Rahvusarhiiv
Orehhovo-Zujevo rajoon

Orehhovo-Zujevo rajoon (vene keeles Орехово-Зуевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Orehhovo-Zujevo linn, mis ei kuulu rajooni koosseisu. Rajoon piirneb põhjas Vladimiri oblasti Petuški rajooniga, idas Šatura rajooniga, kagus Jegorjevski linnaringkonnaga, edelas Voskressenski rajooniga, läänes Ramenskoje rajooniga ja loodes Pavlovski Possadi rajooniga. Rajooni pindala on 1821,28 km². Elanike arv oli 2012. aastal 121 707, 2009. aastal 115 052 ja 2002. aastal 119 803. Orehhovo-Zujevo rajoonis on 177 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Likino-Duljovo, Kurovskoje ja Drezna linnade) ning kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsaim jõgi on Kljazma. Q127263059
Põhjend

Põhjend ehk alus (inglise keeles reason) on uskumus või propositsioon, millele mingi uskumus (mingi propositsiooni uskumine) või tegu tugineb. Uskumuse põhjend on hea, kui selle abil on võimalik uskumust õigustada. Alus Põhjus
Claire Windsor

Claire Alexandra Windsor, Ulsteri krahvinna (sünninimi Booth, sündinud 29. detsembril 1977) on Ulsteri krahvi abikaasa. Nad on abielus alates 22. juunist 2002. Dr. Booth on ametilt füsioterapeut.
Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei

Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei on mitme praeguse ja endise erakonna nimi: Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei oli aastatel 1905–1921 erakond Venemaal; Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei oli aastatel 1913–1919 erakond Itaalias; Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei oli aastatel 1927–1940 erakond Jaapanis; Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei oli Ukraina erakonna Vitše nimi aastatel 1993–2005; Jaapani Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei on 2017. aastal asutatud vasaktsentristlik erakond Jaapanis; Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei – Rahva Vabaduse Partei oli aastatel 1990–1995 erakond Venemaal.
Victoria Rahvusgalerii

Victoria Rahvusgalerii on kunstimuuseum Melbourne’is Austraalias. 1861. aastal asutatud muuseum on Austraalia vanim, suurim ja kõige rohkem külastatav kunstimuuseum.  Victoria Rahvusgalerii – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pattu kahetsev Magdaleena

"Pattu kahetsev Magdaleena" (Maddalena penitente) on mitme teose pealkiri: "Pattu kahetsev Magdaleena", Cagnacci maal "Pattu kahetsev Magdaleena", Canova skulptuur "Pattu kahetsev Magdaleena", Caravaggio maal "Pattu kahetsev Magdaleena", Desiderio da Settignano teos "Pattu kahetsev Magdaleena", Donatello teos "Pattu kahetsev Magdaleena", El Greco maal "Pattu kahetsev Magdaleena", Gentileschi maal "Pattu kahetsev Magdaleena", Giordano maal "Pattu kahetsev Magdaleena", Tiziani maal (1533) "Pattu kahetsev Magdaleena", Tiziani maal (1565)
Naftageoloogia

Naftageoloogia on maa all leiduvate süsivesinikel põhinevate vedelkütuste päritolu, liikumiste ning nafta kogunemist uuriv teadusharu. Naftageoloogias võetakse arvesse seitse võtmeelementi settebasseini uurimisel. Struktuurne lõks, kus lõhe on kõrvuti poorse ja läbistatava reservuaariga läbistamatu kivimikihi vastas. Nafta (punasena) koguneb pideme all kuni läbimatu kiht on struktuurselt terve. Nii kui nafta jõuab läbitava kihini pääseb see lõksust minema kas maapinnale lähematesse kihtidesse või maapinnale. Nafta kättesaamiseks vajalik juhuste kokkulangemine Nafta tekkekivi Reservuaar Pide Lõks Ajastus Küpsemine Migratsioon Vajalike tingimuste leidmine käib läbi väga piiratud "akende" ühe või enama uurimiskaevupuurkaevu näol. Need kaevud näitavad ainult 1D segmenti uuritavast aluspõhjast ning sellest 3D omaduste lugemise oskus on üks naftageoloogia alustalasid. Viimasel ajal[millal?] on suhteliselt odava ning hea kvaliteediga 3D seismilise andmestiku kättesaadavus ning andmed erinevatest elektromagnetilis-geofüüsikalistest meetoditest aidanud saada palju täpsemat tõlgendust. Nafta allika hindamisel kasutatakse geokeemiat, et uurida orgaanikarikast kivimit, et hinnata mis tüüpi ja kvaliteediga süsivesinikud erituvad.
Orchidantha

Orchidantha on taimeperekond sugukonnast Lowiaceae. World Checklist of Selected Plant Families liigitab perekonda Orchidantha alljärgnevad taimeliigid: Orchidantha borneensis N.E.Br., Gard. Chron., n.s., 26: 519 (1886). Orchidantha calcarea M.R.Hend., Gard. Bull. Straits Settlem. 7: 125 (1933). Orchidantha chinensis T.L.Wu, Acta Phytotax. Sin. 9: 340 (1964). Orchidantha fimbriata Holttum, Gard. Bull. Singapore 25: 243 (1970). Orchidantha foetida Jenjitt. & K.Larsen, Nordic J. Bot. 22: 405 (2002 avaldatud 2003). Orchidantha grandiflora Mood & L.B.Pedersen, Nordic J. Bot. 21: 126 (2001). Orchidantha holttumii K.Larsen, Nordic J. Bot. 13: 285 (1993). Orchidantha inouei Nagam. & S.Sakai, Nordic J. Bot. 19: 149 (1999). Orchidantha insularis T.L.Wu, Acta Phytotax. Sin. 9: 340 (1964). Orchidantha laotica K.Larsen, Bot. Tidsskr. 56: 349 (1961). Orchidantha lengguanii Škornick., Gard. Bull. Singapore 66: 16 (2014). Orchidantha longiflora (Scort.) Ridl., Fl. Malay Penins. 4: 292 (1924). Orchidantha longisepala D.Fang, Guihaia 16: 4 (1996). Orchidantha maxillarioides (Ridl.) K.Schum. in H.G.A.Engler (toim.), Pflanzenr., IV, 45: 42 (1900). Orchidantha quadricolor L.B.Pedersen & A.L.Lamb, Nordic J. Bot. 21: 124 (2001). Orchidantha ranchanensis Syauqina & Meekiong, Folia Malaysiana 17(2): 37 (2016). Orchidantha sabahensis A.L.Lamb & L.B.Pedersen, Nordic J. Bot. 21: 123 (2001). Orchidantha siamensis K.Larsen, Bot. Tidsskr. 56: 348 (1961). Orchidantha stercorea H.Ð.Tran & Škornick., Nordic J. Bot. 28: 299 (2010). Orchidantha suratii L.B.Pedersen, J.Linton & A.L.Lamb, Nordic J. Bot. 21: 122 (2001). Orchidantha vietnamica K.Larsen, Adansonia, n.s., 13: 481 (1973 publ. 1974). Orchidantha virosa Škornick. & Q.B.Nguyen, Adansonia, sér. 3, 36: 238 (2014). Orchidantha megalantha Škorničk. & A.D.Poulsen, 2017 Orchidantha micrantha Škorničk. & A.D.Poulsen, 2017. World Checklist of Selected Plant Families, Orchidantha N.E.Br., Gard. Chron., n.s., 26: 519 (1886)., veebiversioon (vaadatud 30. oktoobril 2017) [Botany • 2017 Orchidantha micrantha & O. megalantha • Two New Orchidantha Species (Lowiaceae) from Borne], veebiversioon (vaadatud 30. oktoobril 2017) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Orchidantha seisuga 30.10.2017. Sissekanne CoL-is