laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cezar Petrescu

Cezar Petrescu [tš'ezar petr'esku] (1. detsember 1892 Cotnari – 9. märts 1961 Bukarest) oli rumeenia kirjanik ja ajakirjanik. Kirjanikuna oli talle suureks eeskujuks Honoré de Balzac, kelle mõjul püüdis ta rumeenia keeles kirjutada romaanitsüklit, mis peegeldaks Balzaci "Inimlikku komöödiat". Tema tuntumad romaanid on "Întunecare" (1928; eesti keeles "Pimenemine", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1989), "Calea Victoriei" (1930), "Dumenica orbului" (1934) ja "Noi vrem pământ" ("1938). Eesti keeles on ilmunud ka Petrescu jutustuste kogu "Dacia Felix" (rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Loomingu Raamatukogu 44, 1961).
Miadziełi järv

Miadziełi järv ehk Mjadzeli järv (valgevene keeles Возера Мядзел, vene keeles Мядель) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, selle valgala on 89,2 km². Kaldajoone pikkus on 30,9 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart, nende kogupindala on 0,24 km². Suurimal saarel on säilinud XIX sajandil rajatud linnuse varemed, selle ümber asus juba toona asula (Miadziełi linna vana asupaik). Arvatakse, et asula jäeti maha XV sajandil. Miadziełi järv asub Narači rahvuspargi territooriumil, 15–20 meetri sügavuses orus. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kahe kuni kolme meetri sügavuseni on põhi liivane. Veetaimestik kasvab 1,5–2 meetri sügavuses osas, sukeltaimi leidub kuni 6 meetri sügavuses osas. Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, säinas, roosärg, säga ja särg. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Zaharia Stancu

Zaharia Stancu [zahar'ia st'anku] (7. oktoober 1902 Salcia, Teleorman – 5. detsember 1974 Bukarest) oli rumeenia kirjanik. Ta debüteeris 1927. aastal luulekoguga "Poeme simple" ("Lihtsad luuletused"), mis võitis kirjandusauhinna. Teise maailmasõja ajal oli ta Ion Antonescu fašistlikule valitsusele vastuseisu eest Târgu Jiu poliitvangide laagris. Aastail 1946–1952 ja 1958–1968 oli Stancu Bukaresti Riikliku Teatri direktor. Ta oli ka Rumeenia Akadeemia liige aastast 1955 ning Rumeenia Kirjanike Liidu president aastail 1966–1974. Stancu avaldas aastail 1926–1944 kuus luulekogu. Tema esimene oluline romaan "Desculț" ("Paljajalu") ilmus 1948. Stancu tuntumaid romaane on veel "Șatra" (1971, eesti keeles "Mustlaslaager", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Tallinn: Eesti Raamat, 1978). Eesti keeles on ilmunud ka tema autobiograafiline romaan "Ce mult te-am iubit" (1970; "Kuidas ma sind küll armastasin!", tõlkinud L. Kangur, Aleksei Šehtman, Tallinn: Eesti Raamat, 1974). Venera E. Dumitrescu, "In Memoriam – Zaharia Stancu (1902–1974)". Observatorul, 11. juuli 2002.
Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon

Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsioon (tuntud lühendi MOPR järgi venekeelse nimetuse Международная организация помощи борцам революции põhjal) oli 1922. aastal Kominterni loodud organisatsioon, mis oli suunatud klassivõitluses poliitilistel põhjustel vangistatute abistamiseks. MOPR likvideeriti ametlikult 1947. aastal. Julian Marchlewski (1922–1925) Klara Zetkin (1925–1927) Jelena Stassova (1927–1937) ERA.R-29, "ENSV MOPRi Keskkomitee"
Petru Dumitriu

Petru Dumitriu (8. mai 1924 Baziaș – 6. aprill 2002 Metz) oli rumeenia kirjanik, kes kirjutas nii rumeenia kui ka prantsuse keeles. Dumitriu ungarlannast ema rääkis oma Rumeenia armee ohvitserist abikaasa ja pojaga peamiselt prantsuse keeles, mistõttu see oli poisi teine kodune keel. Pärast koolihariduse saamist Rumeenias suundus Dumitriu Humboldti stipendiaadina õppima filosoofiat Müncheni Ülikooli. Tema õpingud katkesid 1944. aastal, kui Rumeenia vahetas ieises maailmasõjas pooli ning kuningas Mihai I kukutas Ion Antonescu Saksa-meelse valitsuse võimult. 1960 põgenes Dumitriu Lääne-Berliini, suundus sealt edasi Frankfurti, hiljem Bad Godesbergi ning viimaks Prantsusmaale Metzi. Ta läks uuesti Rumeeniasse alles 1996. aastal. Eesti keeles on ilmunud Dumitriu romaan "Pasărea furtunii" (1957; "Tormikajakas", rumeenia keelest tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1959).
Audentes Tallinna Living

Audentes Tallinna Living (lühemalt Audentes Tallinn) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 2007 ja 2008 tuli klubi Eesti meistriks. Klubi mängijaid eurobasket.com lehel
TLÜ/AJ Tooted

TLÜ/AJ Tooted (lühemalt Tooted Tallinn) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. 2005 ja 2006 tuli klubi Eesti meistriks.
Avala teletorn

Avala teletorn (serbia Авалски торањ, Avalski toranj) on teletorn Serbia pealinnas Belgradis Avala mäel. See on Serbia kõrgeim torn. Praegust Avala teletorni ehitati 21. detsembrist 2006 kuni 23. oktoobrini 2009 ja selle kõrgus on 204,68 meetrit. See asendab varasemat, 202,87 m kõrgust teletorni, mis ehitati 1961–1965 ja mis hävis 29. aprillil 1999 Kosovo sõja ajal NATO õhurünnakus. Uue torni avamispidustused toimusid 21. aprillil 2010. Tornis on kaks lifti, 119 m kõrgusel asub restoran. Hävinud torni terasbetoonkonstruktsioon ulatus 136,65 m kõrgusele, selle otsas asusid antennid. Uus torn on koos antennidega 204,68 m kõrge. Torni arhitektid on Uglješa Bogdanović ja Slobodan Janjić. Teletorni ehitus veebruaris 2008 Teletorni ehitus juulis 2008 Teletorni ehitus juulis 2008 РТС: Наш торањ http://skyscraperpage.com/cities/?buildingID=7727 Avala teletorni avamisest
Vao (Järva)

Vao on küla Järva maakonna Järva vallas. Jääb endisse Koeru kihelkonda. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 255 inimest, 1. jaanuari 2009 seisuga 269 inimest. Vao külas Kubja-Reinu talu lähedal põllul asetseb haruldaselt valge graniitrahn, mille ümbermõõt on 15 m. Kubja-Reinu Valgekivi läheduses asub ka väiksem kultuselohkudega rahn. Külas tegutseb Vao Raamatukogu. Vao küla on kirjalikes allikais esmamainitud 1564. aastal. Mõis rajati sinna Rootsi ajal, 17. sajandi lõpul. 19. sajandi algusest pärineva ühekorruselise puust mõisahäärberi ümber on vabakujuline park, kus peamised puuliigid on kask, nulg, tamm, lehis, vaher ja kastan. Endine mõisa magasiait ja kuivati on arhitektuurimälestisena kaitse all. Kultuurimälestisteks on arvatud ka mõisa peahoone ja mõisa park. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Koeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vello Mäeots

Vello Mäeots (19. veebruar 1940 – 25. juuli 2015) oli eesti laulja. Ta oli Eesti Rahvusmeeskoori ja kvarteti RAM-3 laulja ning giid Gustav Ernesaksa majas Kadriorus. Vello Mäeots sai lauljahariduse Tallinna Muusikakoolis (1959–1963). Aastatel 1961–1963 töötas ta Eesti Televisioonis muusikasaadete režissööri assistendina. Hääleliigilt oli Mäeots bariton. Suur osa Mäeotsa elust oli seotud Eesti Rahvusmeeskooriga: aastatel 1963–1990 ja 1996–1997 oli ta RAM-i laulja, kes sageli esines ka RAM-i solistina ning kuulus mitmesse ansamblisse, sealhulgas populaarsesse kvartetti RAM-3 (1965–1987). Aastatel 1997–2003 oli ta RAM-i direktor. Ta oli ka Eesti Raadio segakoori direktor. 2003. aastast töötas ta Tallinna huvikeskuses Kullo tütarlastekoori Ellerhein produtsendina. Kunagistest ajakirjandusõpingutest oli Mäeotsal kasu RAM-i ajaloo jäädvustamisel. Ta kirjutas raamatuid, tegi tele- ja raadiosaateid ning koostas ja korrastas RAM-i arhiivi. Vello Mäeots suri 25. juulil 2015 ja on maetud Rahumäe kalmistule. "Mina olen peres kõige väiksem muusik, mina olen ainult laulja," on Vello Mäeots öelnud. Tema abikaasa Anneli Mäeots on dirigent, tütar Ingrid Kõrvits Ellerheina dirigent ja poeg Kristjan Mäeots ERSO löökpillimängija. Raamat "RAMipalavik. Rammipoiste purj(u)etamisi laulumere lainetel" (2011) Kaheosaline telesaade "Rahvusmeeskoor 60" (2004) – kaasautor Dokumentaalfilm "Laulutaadi hümnid" (2008) – kaasstsenarist Muud RAMi-ainelised raadiosaated ja artiklid Rahvusmeeskoor 60: Gustav Ernesaksa aeg. err arhiiv. I osa Rahvusmeeskoor 60: Las poisid teevad. err arhiiv. II osa Rahvusmeeskoor 60: Teekond Grammyni. err arhiiv. III osa RAMipalavik. RAMi elumere- ja logiraamat. Eesti Rahvusmeeskoor 70. Esimene tagasivaade: RAMi dirigendid Eesti Rahvusmeeskoor 70. Teine tagasivaade: uus RAM ja uued dirigendid "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. juulil 2022. BBC Music Elu lugu: 11 | RAM-i laulja Vello Mäeots ETV portreesaade. ERR Arhiiv, esmaeeter 22.02.2015. RAM 3 RAM poolsada.03. err arhiiv Vaadatud 22.04.2015. err arhiiv, tele- ja raadiosaated Vaadatud 01.08.2015. Elu lugu: RAM-i laulja Vello Mäeots. (vaadatud 6.04.2015) Rahvakultuuri keskus vaadatud 6.04.2015) In Memoriam Vello Mäeots, Postimees, 29. juuli 2015
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond

Tartu Ülikooli korvpallinaiskond on Tartu Ülikooli korvpallinaiskond. Klubi on asutatud 1948 ja on ühtlasi Eesti vanim korvpallinaiskond. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas. Naiskond Facebookis
Rapla Korvpallikool

Rapla Korvpallikool on Raplas asuv Eesti korvpalliklubi. Klubi asutati 2005 ja korvpallikooli hoone asub Aasa tänav 1, Raplas. Klubi esindusmeeskond Avis Utilitas Rapla mängib Korvpalli Meistriliigas, lisaks mängis 2018. aastani rahvusvahelises liigas Baltic Basketball League ning sealt alates mängib ka PAF Eesti-Läti Korvpalliliigas. Rapla Korvpallikool mängib I liigas. Klubi koduleht
Aasta parim korvpallur

Aasta korvpallur on aunimetus igal aastal valitavale Eesti korvpallurile. Aunimetust antakse aastast 1995, algselt valiti see ajakirja Sporditäht ringküsitluse põhjal, hiljem võttis selle üle Eesti Korvpalliliit. Enim on aasta meeskorvpalluriks valitud Kristjan Kangur (8 korda) ja naiskorvpalluriks Merike Anderson (11 korda). https://sport.delfi.ee/archive/press-valis-muursepa-parimaks-korvpalluriks?id=1672176 https://sport.delfi.ee/archive/muursepp-eesti-parim?id=7986798 https://sport.delfi.ee/archive/korvpallihooaja-200405-parimad?id=10560528 http://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/selgusid-korvpallihooaja-200506-parimad?id=13059323 http://epl.delfi.ee/news/sport/valiti-korvpallihooaja-20062007-parimad?id=51223171 http://epl.delfi.ee/news/sport/valiti-korvpallihooaja-parimad?id=51256721 https://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/eesti-parimaks-korvpalluriks-valiti-kristjan-kangur?id=31464313 https://sport.postimees.ee/456844/kangur-valiti-eesti-parimaks-meeskorvpalluriks https://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/fotod-kristjan-kangur-valiti-neljandat-aastat-jarjest-eesti-parimaks-meeskorvpalluriks?id=64499842 https://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/fotodvideo-eesti-parimateks-korvpalluriteks-kuulutati-kristjan-kangur-ja-merike-anderson?id=66184268 https://sport.err.ee/55490/eesti-korvpalliliit-lopetas-hooaja-ning-tunnustas-parimaid https://sport.postimees.ee/3206325/aasta-parimateks-korvpalluriteks-valiti-kangur-ja-anderson https://sport.err.ee/86917/aasta-parimad-korvpallurid-on-kristjan-kangur-ja-merike-anderson https://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/fotod-eesti-aasta-parimateks-korvpalluriteks-valiti-mailis-pokk-ja-siim-sander-vene?id=78418603 http://www.basket.ee/et/uudised?news_id=4605 http://www.basket.ee/et/uudised?news_id=6082
Martin Rump

Martin Rump (sündinud 2. aprillil 1996) on Eesti mootorisportlane. Sissekanne andmebaasis Driver Database
Martti Nõmme

Martti Nõmme (sündinud 7. augustil 1993) on endine eesti suusahüppaja. Ta on 2010. ja 2013. aastal saanud individuaalselt Eesti meistrivõistlustelt suusahüpetes pronksmedali. 2020. aasta aprillis teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest. Eesti suusahüppaja lõpetab 26-aastaselt sportlaskarjääri Postimees, 13. aprill 2020 Martti Nõmme FIS-i kodulehel
Martin Mandre

Martin Mandre (sündinud 31. mail 1977 Tallinnas) on eesti motosportlane. Ta on tulnud mootorrataste hipodroomisõidus kolm korda (1992, 1993 ja 1994) ja söerajasõidus (speedway) kaks korda (1992 ja 1993) Eesti meistriks noorte 125 cm³ masinaklassis. Biograafia ESBL-is (vaadatud 06.04.2015) Biograafia ESBL-is
Mats Piho

Mats Piho (sündinud 20. jaanuaril 1990 Võrus) on eesti suusahüppaja. 2008. aastal sai ta juunioride maailmameistrivõistlustel suusahüpetes 14. koha.
Kaur Kuslap

Kaur Kuslap (sündinud 26. jaanuaril 1990 Viljandis) on Eesti sõudja. Lõpetas 2009 Viljandi C. R. Jakobsoni nim gümnaasiumi, õpib TTÜ Tartu kolledžis maastikuarhitektuuri erialal. 193 cm, 94 kg. Sõudmisega hakkas tegelema 2002 Viljandis Ruth Vaari käe all, aastast 2009 treeninud Matti Killingu juhendamisel. Oli 2012 Londoni OM-il varuvõistleja. MM-i tulemused: 2018 M2x 11.koht paarisaerulisel neljapaadil 2017 sai koos Allar Raja, Tõnu Endreksoni ja Kaspar Taimsooga pronksmedali. 2014 5., 2013 5. 2011 16. paarisaerulisel kahepaadil 2018 11. ja 2015 24., U-23 MM-il kaheksapaadil 2009 6. ja 2010 7., paarisaerulisel neljapaadil 2011 ja 2012 8. noorte MM-il paarisaerulisel neljapaadil 2005 19. ja ühepaadil 2008 8. koht. EM: M8+ 2010 8., M2x 2011 7., 2012 9. ja 2015 16. M4x 2014 6., 2017 7., 2018 9. ja 2013 10. koha. MK etapid ja EMV'd Osalenud 2010–18 13 MK etapil, saanud paarisaerulisel neljapaadil 2014 2. ja 2013 kahel korral 3. koha. Tulnud 13 korral Eesti meistriks: 2015 ühepaadil, 2013–14 roolijata kahepaadil, 2012 paarisaerulisel kahepaadil, 2013 roolijata neljapaadil, 2012–14 ja 2017 paarisaerulisel neljapaadil 2011–14 kaheksapaadil. Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda. Viljandimaa parim meessportlane 2017. Sõudeliidu parim noorsõudja 2008, juunior (U-23) 2009–12 ning meessõudja 2013–14 ja 2017–18. Vennad Alo Kuslap ja Kaarel Kuslap mõlemad Eesti sõudjad, olnud ka mitmekordsed Eesti meistrid. Biograafia ESBL-is
Sten-Erik Anderson

Sten-Erik Anderson (sündinud 30. jaanuaril 1991 Sindis) on Eesti sõudja. 198cm, 105kg. Kooliajal harrastanud jalgpalli ja taekwondo'd, sõudmisega tegelnud aastast 2003 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel. Juuniorina 2008 2x MMi 19. koht 2009 4x MMi 16. koht Sõudeliidu parim noorsõudja 2009 U23 2010-2013 MMi 7 (M8+), 8, 8, ja 11. koht M4x paadiklassis Sõudeliidu parim U-23 2010–12 Täiskasvanutes 2010-2018 EM'il 2x, 4x ja 8+ paadiklassides 6.-14. kohad MK etappidel: 2013 M4x 3.koht, 3.koht 2014 M4x 2.koht MMil: 2011 M4x 16. 2013 M4x 5. ja 2014 6. (Allar Raja, Kaspar Taimsoo, ja Kaur Kuslapiga. 2015 M2x 24. koos Kaur Kuslapiga 2017 M2x 20. koos Jüri-Mikk Udamiga Oli 2016 Rio de Janeiro OM-il varuvõistleja Sõudeliidu parim meessõudja 2013–14. Eesti meister 19 korda aastatel 2010–2018 paadiklassides M8+, M4x, M2x, M2-, M4- World Rowing https://www.esbl.ee/biograafia/Sten-Erik_Anderson http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=683&aasta=0&tyyp=0&vanuseklass=0&voistlusala=0&spordiala=0&koht=0&#tulemusedlist
Sten Villmann

Sten Villmann (sündinud 26. jaanuaril 1986 Tabasalus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2005 Pärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi. 186 cm, 90 kg. Sportima hakkas 1996 Pärnus Uno Koorti ja Raul Kuke tennisetreeningutel, sõudma 1996 Raini Lelle treeningurühmas, 2006 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel. 2004 juunioride MM-il roolijaga kahepaadil 5. koht. M8+ saanud U-23 MM-il 2005–06 7., 2007 1. ja 2008 6., M8+ üliõpilaste MM-il 2006 3. EM-il 2009 4. ja 2011 7. koha. Osalenud 2006–11 4 korda MK etapil. Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 2012 roolijata kahepaadil, 2006, 2009 ja 2011 roolijata neljapaadil 2005–06, 2009, 2015 2017–18 kaheksapaadil Pärnu parima võistkonna liige 2007. Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–07. 14. lend – humanitaar https://www.esbl.ee/biograafia/Sten_Villmann http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=22696&#tulemusedlist https://worldrowing.com/athlete/fce2e074-390a-4c59-8a31-669b153f20ea
Sireen (koor)

Kammernaiskoor Sireen on 2011. aastal loodud Eesti koor, mida juhatab alates 2022. Sügisest läti sopran ja dirigent Laura Štoma. Koori asutasid dirigendid Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk, aastatel 2018–2022 juhatas Sireeni Nele Erastus. Koor on klassikalise kammerkoosseisuga, kuid osalenud mitmes uuenduslikus ja ebatraditsioonilises projektis. Koor väärtustab helisevat, täpset ja mitmekülgset kõlavärvi, selget ja puhast vokaali. Oluline on olnud koostöö selliste noorte andekate Eesti heliloojatega nagu Maria Kõrvits, Sander Pehk, Evelin Seppar, Pärt Uusberg. 2013 – XIII rahvusvaheline koorifestival "Tallinn 2013" naiskooride kategoorias II koht 2015 – XIV rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2015" nais- ja meeskooride kategoorias II koht 2016 – XII Eesti Kammerkooride festivalil Jõhvis A-kategooria kammermees- ja naiskooride I koht 2017 – Kooriühing valis Sireeni debüütalbumi "Terra Incognita" aasta kooriplaadiks ning premeeris toonaseid dirigente (Ülle Tuisk, Tiiu Ivanova) aasta noore dirigendi preemiaga 2018 – XIII Eesti kammerkooride festivalil Tartus A-kategoorias III koht 2019 – XVI rahvusvahelisel koorifestivalil "Tallinn 2019" nais- ja meeskooride kategoorias II koht ja kaasaegse muusika kategoorias 4. koht. 2019 – Euroopa Rahvusringhäälingute Liidu (EBU) rahvusvahelisel koorikonkursil "Let The Peoples Sing" (Barcelonas) täiskasvanute kooride kategoorias I koht. 2022 – XVI Eesti kammerkooride festivalil Tamsalus parima kohustusliku laulu (Thomas Tallis "If ye love me") esituse eripreemia ja A-kategooria III koht. Koori juhatas Lodewijk van der Ree. 2016 – debüütalbum "Terra Incognita" 2017 – Rasmus Puuri autorialbum "Noore naise mõtted" koos neidudekooriga Kammerhääled "Sireeni dirigent". Kammernaiskoor Sireen koduleht. Vaadatud 8.08.2022. "Kammernaiskoor Sireen. Dirigent". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.01.2019. Vaadatud 13.01.2019. Sireen Kopli poolsaare laevatehases Kammernaiskoor Sireen (vaadatud 7.04.2015) "Kammernaiskoor Sireeni koduleht". "Postimehe kultuurieri artikkel Kooriühingu aastapreemiatest (2016)". Vaadatud 18.12.2019. INDIEGOGO (vaadatud 10.10.2016) Delta valik. Naiskoori Sireen debüütalbum "Terra Incognita" 19.09.2016 (vaadatud 10.10.2016) "Rasmus Puuri autorialbumi link Apollo raamatupoe lehel". Kammernaiskoor Sireen. Repertuaar Kammernaiskoor Sireen. Kontserdid Dirigeerib Ülle Tuisk (vaadatud 7.04.2015) Dirigeerib Tiiu Sinipalu (vaadatud 7.04.2015) Soundcloud: Kammernaiskoor Sireen (kuulatud 21.02.2016)
Martin Neerot

Martin Neerot (sündinud 25. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti sõudja. Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Martin Absalon

Martin Absalon (sündinud 7. jaanuaril 1986 Tartus) on eesti sõudja. 188 cm pikk, 89 kg. Lõpetanud 2005 Pärnu Ülejõe gümnaasiumi ning 2010 keskkonnatehnoloogia erialal ja 2013 loodusteaduse magistrina Tartu Ülikooli. Tegelenud lisaks sõudmisele ka kulturismi ja autoralliga. Tulnud sõudmises U23 vanuseklassi maailmameistriks kaheksapaadil. Võitnud 2013 sportlikus fitnessis Eesti karika. Aastal 2015 asutas OÜ Fossa. Hakkas sõudmisega tegelema 1998. aastal Raini Lelle juhendamisel, hiljem treeninud Mihkel Leppiku käe all. 2004 – juunioride MM-il roolijaga kahepaadil 5. koht 2005–2006 U23 MM 8+ 7. koht 2007 – U23 MM 8+ 1. koht 2007 – MM 8+ 16. koht 2008 – U23 MM 8+ 8. koht 2009 – EM 8+ 4. koht 2001–2012 – 12-kordne Eesti meister, sh 7 korda täiskasvanute seas 2007 – Pärnu parim juunior 2006 ja 2007 – Sõudeliidu parim juunior (U23) http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=24716&spordiala=0&vanuseklass=0&aasta=0&koht=0&voistlusala=0&tyyp=EMV&#tulemusedlist http://www.esbl.ee/biograafia/Martin_Absalon
Rauno Talisoo

Rauno Talisoo (sündinud 22. detsembril 1988 Audrus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2009. aastal Audru Keskkooli ja 2014. aastal Sisekaitseakadeemia, õppinud Tartu Ülikoolis kehakultuuri. Töötanud Pärnu päästekomandos. Sõudmistreeninguid alustas 2003. aastal Reet Palmi käe all, 2005. aastast treenis Matti Killingu ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Saavutanud kaheksapaadil: MM-il 2007 16., EM-il 2009 4., 2010 8. ja 2011 7., MK etapil 2006 8., 2007 11. ja 2010 9., U23 MM-il 2005, 2006 ja 2010 7., 2007 1., 2008 ja 2009 6. koha. Noorte MM-il roolijata kahepaadil 2004 9. ja 2005 7. ning ühepaadil 2006 14. koht. Üliõpilaste MM-il 2010 kaheksapaadil 3. koht Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 2007, 2009, 2011 roolijata kahe- ja 2008 neljapaadil 2007–08 ja 2010–11 kaheksapaadil. Sisesõudmise lahtisel EM-il vanuseklassis U18 2006 1. ja 2005 3. koht. 2009 – kuulus kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda. 2007 Pärnu parim noorsportlane ja Pärnu parima võistkonna liige. Sõudeliidu parim noorsõudja 2006 Sõudeliidu parim juunior (U23) 2006–07 ja 2009–10. https://www.esbl.ee/biograafia/Rauno_Talisoo
Siim Schvede

Siim Schvede (sündinud 18. septembril 1994) on eesti sõudja. Ta sai 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kaheksapaadil kaheksanda koha.
Sille Vaiksaar

Sille Vaiksaar (sündinud 29. juulil 1983 Tartus) on endine Eesti sõudja. Lõpetas 2002. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi reaalharus, õppis 2002–2003 Eesti Maaülikoolis agroökoloogiat. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis kehakultuuri, lõpetas ülikooli 2006. aastal bakalaureusekraadiga, 2008. aastal magistrikraadiga ja sai 2012. aastal doktorikraadi (PhD). Olnud treener Sõudmise ja Aerutamise klubis Tartu ning Emajõe Aeruklubis. Töötab Tartu Crossfitis treenerina. Tegutsenud ka sõudekohtunikuna. Oli 2002–2017 Sõudeliidu revisjonikomisjoni esimees. 175 cm, 67 kg. Sportima hakkas 1993 Maire Sule korvpallitreeningutel, 1995–1997 tegeles Raili Lille juhendamisel suusatamisega. Sõudmistreeninguid alustas 2000 Priit Purge juhendamisel, hiljem treeninud Jüri Kuruli (1997–1999), isa Jaan Vaiksaare (2002–2005), Tatjana Jaansoni (2005–2008) ning Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel (2008–2011). Saavutas 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustel sõudmises kahepaadil 6. koha Üliõpilaste MM-il olnud paarisaerulisel kahepaadil 2010 2. koos Natalja Garankinaga, roolijana meeste kaheksapaadil 2004 3. ning ühepaadil 2004 8., 2006 4. ja 2008 8 Ühepaadil tulnud 2005 U23 MM-il 14. ja 2001 juunioride MM-il 15. kohale Osalenud 2006–2010 neljal MK etapil Tulnud 19 korral Eesti meistriks: 2004 ja 2006–2007 ühepaadil 2001, 2004–2005 ja 2009 paarisaerulisel kahepaadil 2002, 2005 ja 2007 roolijata neljapaadil 2006 ja 2009 paarisaerulisel neljapaadil 2000 kaheksapaadil 2002–2003 ja 2011 sisesõudmises kergekaalu kategoorias 2006–2007 ja 2010 sisesõudmises. 2005 Leedu meister roolijata kahepaadil. Eesti parim noorsõudja 2001 naissõudja 2004, 2006 ja 2008–2009 aasta aktivist 2010 Isa Jaan Vaiksaar (sündinud 27. septembril 1957 Tallinnas) on võitnud sõudmises Eesti meistrivõistlustel 1974–2000 4 hõbedat ja 8 pronksi. Olnud Tartu Sõude- ja Aerutamiskeskuse juhataja. 1997–2001 Sõudeliidu juhatuse liige, hiljem olnud ka revisjonikomisjoni esimees. Aastast 2014 Emajõe aeruklubi juhatuse liige ja treener. Õde Kaija V. (sündinud 2. märtsil 1987) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil ning 2006 paarisaerulisel neljapaadil ja sisesõudmises (kergekaal) Eesti meistriks. Õde Rhoda V. (sündinud 31. mail 1988) on tulnud 2005 roolijata neljapaadil Eesti meistriks. Lelletütar Mari V. (sündinud 7. oktoobril 1988) on tulnud 2007 sisesõudmises (kergekaal) ja 2017 kaheksapaadil Eesti meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Sille_Vaiksaar http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=22066&#tulemusedlist Biograafia ESBL-is
Urmas Kaldvee

Urmas Kaldvee (sündinud 20. novembril 1964 Vastseliinas) on endine eesti laskesuusataja. Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 10. Keskkooli. Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas. Ta osales 1992. aasta ja 1994. aasta taliolümpiamängudel. 1980–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt 6 kulda, 6 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 4 kulda ja 2 hõbedat. Tema poeg on laskesuusataja Martten Kaldvee. Biograafia ESBL-is (vaadatud 06.04.2015) Biograafia ESBL-is
Aruküla vald

Aruküla vald on olnud mitme Eesti valla nimi. Aruküla vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal Aruküla vald Jüri kihelkonnas Harjumaal Aruküla vald Koeru kihelkonnas Järvamaal