laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Montería

Montería on omavalitsusüksus ja linn Colombia põhjaosas, Córdoba departemangu pealinn. Linn asub 50 km Kariibi merest Sinú jõe ääres. Linn ja piirkond on tuntud oma eristuva kultuuripärandi poolest, mis hõlmab peamiselt Hispaania koloniaaljärglaste, Zenú rahvaste, krüptojuutide ja viimasel ajal Lähis-Ida immigrantide segu. Linn on Sombrero ja Porro folkloorimuusika sünnikodu. Linnal on sisemeresadam, mis on Sinú jõe kaudu ühendatud Kariibi merega. Piirkonda, kus praegu asub Córdoba departemang, asustasid esmalt Zenú indiaanlased, kes elasid kolme jõe kallaste lähedal: Sinú, San Jorge ja Nechí. Montería asutas 1. mail 1777 Cartagena provintsi kuberner ohvitser Juan de Torrezar Díaz Pimienta ja Antonio de la Torre y Miranda. Linn, mille elanikud olid nimetanud Monteriaks ja mis asus Sinú jõe idaküljel, nimetati seejärel ümber "San Jerónimo de Buenavista" ja viidi jõe lääneküljele. Antonio de la Torre y Miranda valis linnale nimeks San Jerónimo de Buenavista, et austada Püha Jerome'i, kuid inimesed nimetasid seda Monteríaks. 1803. aastal põletas linna põliselanike rühm, nii et elanikud otsustasid kolida tagasi Sinú idakaldale, kus linn asub praegugi. Viimastel aastatel on Monteria lääneosas elanike arv kasvanud. 1923. aastal sai sellest Bolívari departemangu omavalitsus ja 1952. aastal määrati see uue Córdoba departemangu pealinnaks. Ligikaudu 400 000 elanikuga linna peetakse Colombia kümne kõige olulisema linna hulka ja seda tuntakse kohalikult La Perla del Sinú (Sinú jõe pärli) nime all. Sinú orus asuvat linna jagab kaheks Sinú jõgi. Linna ilm on peamiselt soe ja parasniiske, aasta keskmine temperatuur on 27 °C. Piirkond kannatab tihti üleujutuste all. Piirkond on asustatud mitmekesise rahvastikuga, sealhulgas hispaanlaste/baskide, araablaste, prantslaste, itaallaste ja sinu-indiaanlaste järeltulijatega. 2018. aasta hinnangute kohaselt oli Monteria rahvaarv 490 935 ja rahvastikutihedus 160 inimest ruutkilomeetri kohta. Castro, Jaime. Historia extensa de Montería.
Bukančiai

Bukančiai (ka Bukončiai, žemaidi Bukontē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Kvistė jõe ääres. Bukančiais on kalmistu. Külas elas Leedu sõjaväelane Povilas Plechavičius. Asula on oma nime saanud isikunimest Bukantas. Küla kohta on teateid aastast 1661. Aastal 1764 elas külas kaks juuti. Aastal 1920 valmis seal uus koolimaja, aastal 1923 viidi sinna üle varem Ukrinais tegutsenud kool. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Feodalinių žemės valdų Lietuvoje inventorių aprašymas. - V., 1963. - Lk. 125 - 126. Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Podilski rajoon

Podilski rajoon (kuni 2015. aastani Kotovski rajoon) on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Podilski linn. 18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Podilski rajooniga Ananjivi, Balta, Kodõma, Ljubašivka, Oknõ ja Savrani rajoon ning Balta ja Podilski linn, mis olid varem oblastilise alluvusega linnad. 2001. aasta rahvaloendusel kuulutas 25,9 % elanikkonnast end moldovlasteks (rumeenlasteks). Ukraina Ülemraada võttis 21. mail 2016 vastu otsuse nimetada Kotovski rajoon Podilski rajooniks ja Kotovsk Podilskiks vastavalt kommunistliku päritoluga nimede keelamise seadusele. Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon 12 vallaks (hromada): Ananjivi linnavald, keskus Ananjiv linn Balta linnavald, keskus Balta linn Dolõnske külavald, keskus Dolõnske küla Kodõma linnavald, keskus Kodõma linn Kujalnõki külavald, keskus Kujalnõki küla Ljubašivka alevivald, keskus Ljubašivka alev Oknõ alevivald, keskus Oknõ alev Pištšana külavald, keskus Pištšana küla Podilski linnavald, keskus Podilski linn Savrani alevivald, keskus Savrani alev Slobidka alevivald, keskus Slobidka alev Zelenohirske alevivald, keskus Zelenohirske alev https://decentralization.gov.ua/news/12639
Marianna Liik

Marianna Liik (sündinud 8. septembril 1992 Kärdlas) on eesti helilooja. Alates 2014. aastast on ta Eesti Heliloojate Liidu liige. Marianna Liik. Eesti Muusika Infokeskus
Repšiai

Repšiai (žemaidi Repšē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Varduva jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Varduva jõgi II ja Žemalė ümbruskond. Asula nimi tuleneb isikunimest Repšys. Külas asub püha Jüri kujutisega tulpkabel. Küla kohta on teateid aastast 1583 (RepSe). Aastast 1779 on teada, et külas asus kõrts. Aastal 1783 on mainitud sealset karjamõisa. Aastal 1803 pandi sealse karjamõisa inventari kirja kõrts, pruulikoda, maja, juur- ja puuviljaaiad, mesila ning kõrts. Aastal 1876 kuulus küla Žemalė kihelkonda. Külas asus varem inimest meenutava kujuga rahn, mida kutsuti Kivineiuks. Rahvaloo kohaselt olnud sealses karjamõisa asemel kunagi Grosastele kuulunud mõis. Mõisnik armastanud kauneid talutüdrukuid noolida. Kord käskinud ta ühe talupoja tütrel mõisa tulla, see aga teadis, mis teda ees ootab, ning pages. Kui jälitajad teda juba tabamas olid, ütles tüdruk, et saagu temast pigem kivi, kui et ta nii häbisse langeb. Nii juhtunudki. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Feodalinių žemės valdų Lietuvoje inventorių aprašymas. - V., 1963. - Lk. 47. Šverebas P. 1876 m. Žemalės parapijos gyventojų surašymas. Kn.: Žemalė. D. Poškos gimtasis kraštas // Žemaičių praeitis 12. - Telšiai, 2007. - lk. 227. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 179 lk. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Veebilanss

Veebilanss on vee juurdetulekut, veekadu (veekulu) ja akumulatsiooni vahekorda iseloomustav näitaja vaadeldavas objektis (veekogus, organismis, mullas, biogeotsönoosis vms). Tavaliselt tuuakse veebilanss välja kuu või aasta lõikes. Eristatakse tasakaalustamata ja tasakaalustatud veebilanssi. Globaalses (planetaarses) veebilansis on täheldatud inimese poolt esile kutsutud häireid. See avaldub näiteks jõgede äravoolu vähenemises ja ookeanide veetaseme üldises tõusus. Mingi ökosüsteemi või ka maakera veebilansi lihtsustatud valem on järgmine: P = Q + E + Δ S , {\displaystyle P=Q+E+\Delta S,} kus P {\displaystyle P} tähistab sademeid (inglise precipitation) Q {\displaystyle Q} äravoolu E {\displaystyle E} evapotranspiratsiooni Δ S {\displaystyle \Delta S} veevaru muutus Et bilanss peab võrduma 0-ga, võib valemit kirjutada ka nii: 0 = P − Q − E − Δ S {\displaystyle 0=P-Q-E-\Delta S} Veeringe Ainebilanss
Vulcan Centaur

Vulcan Centaur on United Launch Alliance'i (ULA) välja töötatud kaheastmeline suure kandevõimega kanderakett. See on projekteeritud täitma Ameerika Ühendriikide valitsuse National Security Space Launch (NSSL) programmi nõudeid. Antud programmi raames kasutavad kanderakette USA kosmosevägi ja luureagentuurid riikliku julgeolekuga seotud satelliitide kosmosesse saatmiseks. Vulcan Centaur asendab mõlemad ULA olemasolevad suure kandevõimega raketid Atlas V ja Delta IV Heavy. Vulcani raketi väljatöötamist alustati 2014. aastal, vastuseks kasvavale konkurentsile SpaceX-iga ja soovile järk-järgult loobuda Atlas V-s kasutatavatest Vene rakettmootoritest RD-180. Algselt plaaniti esmalend sooritada 2020. aastal, kuid start hilines BE-4 mootori ja uue Centauri ülemise astme väljatöötamisel tekkinud probleemide tõttu. Vulcan Centaur startis esimest korda 8. jaanuaril 2024, viies edukalt kosmosesse Astrobotic Technology Kuu maanduri Peregrine. "After its impressive first flight, here's what's next for the Vulcan rocket". Ars Technica. Vaadatud 14. jaanuaril 2024. "ULA's Vulcan rocket launches private US moon lander, 1st since Apollo, and human remains in debut flight". Space.com. Vaadatud 14. jaanuaril 2024.
Algsingulaarsus

Algsingulaarsus (esialgne ainsus) on varaseim olukord universumi alguse ajakavas, enne suurt pauku.
Parreesia

Parreesia on otsekohene kõne. Terminit parrhesia kasutas juba Euripides 5. sajandil e.m.a. "Parreesia" – Eesti film Puumeister, Ott 2023. Parresia ehk kuidas haukuda tõde. Acta Semiotica Estica 20: 115–131.vt
Alasti singulaarsus

Alasti singulaarsus on üldrelatiivsusteoorias gravitatsiooniline singulaarsus, s.t. lõpmatu kõverusega aegruumi oletuslik punkt, mida erinevalt mustast august ei ümbritse sündmuste horisont.
Kummitusjutt

"Kummitusjutt" on Peter Straubi 1979. aastal ilmunud õudusromaan. Teost peetakse üldiselt üheks Straubi märgilisemaks raamatuks, mida on teiste hulgas kiitnud õuduskirjanik Stephen King. Romaani põhjal on kirjutatud John Irvini 1981. aasta filmi "Kummitusjutt" stsenaarium. Armastatud õuduskirjanik Peter Straub suri 79-aastaselt King, Stephen: Danse Macabre. Everest House, 1981. ISBN 978-0-89696-076-3. Ghost Story - IMDb
Leonard Rickhard

Leonard Rickhard (12. mai 1945 Tvedestrand – 7. jaanuar 2024) oli norra maalikunstnik. 2009. aastal nimetati Leonard Rickhard Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks. Tema teos "Trett modellflybygge" on arvatud Morgenbladeti 12 kõige olulisema kunstiteose (Morgenbladets 12 viktigste kunstverk ehk "En kanon etter Munch") hulka.
Tšetšeeni hunt

Tšetšeeni hunt ehk hall hunt (tšetšeeni keeles borz) on tšetšeeni rahvusloom. Hundi omadusi võrreldakse sageli tšetšeeni rahvaga poeetilises või metafoorilises mõttes, nt kui "vabad ja võrdsed nagu hundid". Ütlus, et inimest on kasvatanud emahunt, väljendab imetlusväärseid isiksuseomadusi. Hundiklanne võrdsustatakse sageli tšetšeeni taipidega (klannidega). On üks müüt, et tšetšeeni rahvuse mütoloogilise rajaja Turpalo-Noxchuo (tšetšeeni kangelane, kellest tšetšeenid põlvnevad "nagu terassädemed") kasvatas üles muinasjutuline armastav "hundiema". Vana tšetšeeni pärimuse kohaselt loodi lammas algselt hundile söömiseks, kuid inimene "varastas" lambad hundilt (see on üsna huvitav, arvestades, et paljud tšetšeenid olid minevikus karjakasvatajad). Etnograafiaajaloolase Jaimoukha sõnul järgisid tšetšeenid vanasti hundikultust, püüdes sellega takistada nende karja murdmist, pidades laupäeva eriliseks päevaks. Hunti kasutatakse tšetšeeni rahvuse sümbolina sageli sümboolika ja kujutiste jaoks. Levinud poosid hõlmavad hundi ulgumist mäe otsas (Tšetšeenia on väga mägine), lamamist või vaatajale otsa vaatamist. Erinevad poosid kutsuvad esile erineva sümboolika: Mäetipul ulguv hunt on tavaliselt rahvusliku uhkuse väljendus. Ajavahemikul 1991–1994 kandsid seda sümbolit saated iseseisvas Tšetšeenias, sel juhul sümboliseerides võitlust riikliku tunnustamise eest. Tšetšeenid kasutavad seda sümbolit tänapäeval ka lihtsa väljendina, et olla uhked, et nad on tšetšeenid. Hunt pikali, näoga vaataja poole on tavaliselt viide Turpalo-Noxchuo mütoloogilisele "hundiemale". Tänapäeval kannab Tšetšeenia separatistide vapp hunti. Islamistid eemaldasid selle hiljem ja asendasid selle araabia kirjaga ning Venemaa toetatud valitsev režiim eemaldas selle täielikult, kuid ilmalik eksiilvalitsus kasutab seda endiselt. Lisaks kasutab hunti heraldilise sümbolina ka muu tšetšeeni sümboolika (kõigi kolme valitsuse puhul). Tšetšeeni separatistide kahes Tšetšeenia sõjas toodetud relv kandis hundi järgi nime Borz. Vainahhi mütoloogia Jaimoukha, Amjad. The Chechens: A Handbook, Caucasus World: Peoples of the Caucasus, Routledge; (2005), p. 153. Jaimoukha. (2005:83) Gammer, Moshe. The Lone Wolf and the Bear: Three Centuries of Chechen Defiance of Russian Rule. London 2006. Page 4 Wood, Tony. Chechnya: The Case for Independence. page 13. "According to the Chechen ethos, the wolf is the only animal that would enter into an unequal match, making up for any disadvantage by its agility, wit, courage and tenacity. If it loses the battle, it lies down facing the foe in full acceptance of its fate—Chechen poise equivalent to the famed British ‘stiff upper lip’." Jaimoukha. (2005:153) Henze, Paul B; in collaboration with Tishkov, Valery. Islam in the North Caucasus: the Example of Chechenia. Originally completed September 1993, "somewhat updated", released May 1995. Available from website www.circassianworld.com in pdf form here: "Chechnya's Homemade Weapons Fuel War". Iwpr.net. 13. august 2009. Vaadatud 22. oktoobril 2009.
Bolotnaja väljak

Bolotnaja väljak (vene keeles Болотная площадь; 1962–1994 Repini väljak) on väljak Moskvas Keskhaldusringkonnas Jakimanka rajoonis. 1671. aastal hukati Bolotnajal Stepan Razin. 1775. aastal hukati väljakul Jemeljan Pugatšov. 1958. aastal avati väljakul Ilja Repini monument ning neli aastat hiljem anti ka väljakule tema nimi. Vladimir Giljarovski, Трущобные люди
Tooteartikkel

Tooteartikkel (ingl. k. item; stock keeping unit; SKU) on unikaalselt tuvastatav osa varudest, mida tähistatakse tavaliselt kahel kujul: tooteartikli kood ja selle kirjeldus. Eri tooteartiklite abil tuvastatakse nii tooraineid, materjale, tootekomponente, tootesõlmi, pooltooteid, valmistooteid kui ka pakendeid ja pakkematerjale. Tavaliselt erinevad tooteartiklid üksteisest paljude eri parameetrite poolest, milleks võivad olla kaubaartikli funktsioon, kuju, kaal, mõõtmed, värvus, tehnilised näitajad, kasutus- või tarbimisomadused jms. Tooteartikkel on laovaru ja tootesortimendi väikseim tuvastatav ühik. Tooteartikli kirjeldus (ingl.k. product article description) on tooteartikli ühest või mitmest sõnast koosnev nimi, ehk toote lühikirjeldus, mille abil suudetakse eristada tootevalikus üht tooteartiklit teisest. Tooteartikleid eristatakse optilisel tuvastamisel üksteisest ka vöötkoodide (EAN ja UPC koodid), kahemõõtmeliste koodide ja raadiosageduslikul tuvastamisel (RFID) ka raadiomärkide (tag) abil. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Sortimendi haldamine

Sortimendi haldamine (ingl.k. assortment management) on tegevuste kompleks, mis on suunatud tootesortimendi kujundamisele aja jooksul suuruselt ja koosseisult optimaalseks, tarbijate ostueelistustele vastavaks. Sortimendi kujundamisel kasutatakse enamasti kogemuslikke meetodeid, toetudes olemasolevale müügistatistikale. Selleks, et kaubandusettevõtte varude juhtimine oleks tulemuslik, on vaja pidevalt tegeleda tootesortimendi haldamise, juhtimise, analüüsi ja vajaduse korral ka jõulise piiramisega. Tootesortimendi juhtimine on tooteavaliku haldamise osategevus. Analüüsi abil selgitatakse välja iga üksiku tooteartikli tasuvus, toodete vastastikune müügisõltuvus, tarbijate konkreetsed eelistused olevikus ja võimalikud eelistused lähitulevikus. Sortimendi juhtimine hõlmab ühelt poolt tootenomenklatuuri kitsendamist mittemüüdavate ja vähemüüdavate ning probleemsete toodete arvel, teiselt poolt selle teadlikku laiendamist uute või seni mitterealiseeritavate toodetega arvestusega, et tarbijad võiksid hakata neid soetama. Hästi juhitud tootesortimendi korral peaksid ostjad ja varude juhid olema suutelised põhjendama majanduslikust või mõnest muust apektist iga tooteartikli olemasolu sortimendis. Sortimendi juhtimise käigus toimub selle ümberkujundamine läbimüügi, ettevõtte kasumlikkuse, rentaabluse ning turuosa suurendamise eesmärgil. Siinjuures pole vähetähtis turul konkureerivate tooteanaloogide ja konkurentide poolt realiseeritavate kaupade ostu- ja müügihinna ning logistika- ja jaotuskulude analüüs. Tõenäoliselt pole otstarbekas laiendada pakutavat sortimenti tootega, mida konkurendid on pikka aega müünud, mille elutsükkel hakkab lõppema ning mille müügimarginaal ei kata tegevuskulusid ega anna kasumit.   Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Sortiment

Sortiment, ka tootesortiment (ingl.k. assortment) või tootevalik on kogum erinevaid tooteartikleid, mida ostetakse, toodetakse, ladustatakse ja müüakse klientidele. Kliendibaas ja toodete omadused määravad sortimendi laiuse, ulatuse ja sügavuse. Sortimendi ulatus (ingl.k. assortment breadth) on tootevalikusse kuuluvate tooterühmade ehk tootekategooriate hulk. Kui sortimendi laius (ingl.k.assortment length) on tooterühma või sortimenti kuuluvate eri laoartiklite arv, siis sortimendi sügavus (ingl.k. assortment depth) on tooterühma või sortimenti kuuluvate tootevariantide hulk. Igal sortimenti kuuluval laoartiklil võib olla mitmeid variatsioone, mis erinevad üksteisest suuruse, värvuse vms omaduse poolest. Sarnaste tunnustega toodete rühma ehk kategooriat, mida käsitletakse varude prognoosimisel ja  planeerimisel ühtse grupina, nimetatakse tooteperekonnaks (ingl.k. product family). Laia tootesortimenti iseloomustab eri kaubagruppide ning eri tooteartiklite paljusus ja see katab enamasti erinevaid tarbimisvaldkondi. Tihti koosneb lai sortiment sagedamini ostetavatest kaubaartiklitest igas tooterühmas. Laia sortimenti pakkuvates kaupluses on võimalik osta palju erinevaid tooteid eri kaubakategooriatest. Sügava tootesortimendi korral piirdutakse tavapäraselt väheste kaubakategooriatega. Samas on igas kategoorias palju erinevaid tootevariante rahuldamaks võimalikult paljude ostjate erinevaid vajadusi nende tootegruppide raames. Rikkalik tootevalik annab ostjatele võimaluse leida täpselt seda, mida otsitakse. Sageli sooritavad kliendid sügava sortimendiga kauplustes emotsioonide ajel impulsiivseid ostusid. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Varude käibesagedus

Varude käibesagedus (ingl.k. inventory turnover) on varude juhtimise oluline näitaja, mis iseloomustab varude all oleva käibekapitali kasutamise tõhusust vaadeldaval perioodil. Varude käibesageduse leidmiseks jagatakse läbimüük aastas varude keskmise väärtusega. Varude käibesagedust arvutatakse järgmise valemi abil: Varude käibesagedus = Läbimüük (€)  / Varude keskmine väärtus (€) Vaadeldava perioodi pikkus sõltub nõudluse kõikumisest ja müügihooaja pikkusest ning võib ulatuda mõnest kalendrikuust kuni aastani. Suhteliselt ühtlase nõudluse korral võetakse käibesageduse arvutamisel aluseks läbimüük aastas ja aasta keskmine laoväärtus, mille juures näitab käibesagedus, mitu korda aasta jooksul müüakse rahalises väärtuses keskmist koguvaru. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Alfred Lints

Alfred Lints (1909–1994) oli eesti pedagoog. Ta oli rea matemaatikaõpikute autor. Kallak, Johannes; Lints, Alfred 1965. Elavad arvud. Tallinn: Eesti Raamat. Lints, Alfred; Kull, Hilja 1981. Matemaatika kontrolltöid ja peastarvutamise harjutusi III klassile. Tallinn: Valgus. Lints, Alfred 1985. Huvitav matemaatika: arvutusmänge, harjutusi, nuputamisülesandeid matemaatika õpetamiseks algklassides. Tallinn: Eesti NSV Haridusministeerium. 1990 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal Kupp, Frants 1989. Alfred Lints 80. Nõukogude Õpetaja 21. jaanuar.
Laoartikli ringlussagedus

Laoartikli ringlussagedus, ka tooteartikli ringlussagedus (inglise item turnover) on varude haldamise näitaja, mis iseloomustab, mitu korda teatud tooteartikli või tooterühma varu aasta jooksul laos vahetub. Ringlussageduse arvutamiseks jagatakse mingi tooterühma või toote aasta müük naturaalühikutes (tk; kg; t; m2; m3 jne) tooterühma või toote aasta (kaalutud) keskmise laoseisuga (laosaldoga). Ringlussagedust arvutatakse järgmise valemi abil: Tooteartikli ringlussagedus = Tooteartikli läbimüük (tk) / Tooteartikli keskmine laosaldo (tk) Mida suuremad on varude ringlus- ja käibesagedus, seda otstarbekamalt kasutab ettevõte varudega seotud kapitali ja seda madalam on nii konkreetse tootenimetuse kui ka tooteartiklite kaalutud keskmine säilituskulu. Varude ringlussageduse ja käibesageduse väärtused võivad teineisest oluliselt erineda. Seda põhjustab asjaolu, et nende toodete müük, mille puhul tehakse otsetarneid (pole laoarvestuses või on seal väga lühikest aega), võetakse arvesse käibesageduse, kuid mitte ringlussageduse arvutamisel. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Kukiai

Kukiai (žemaidi Kokē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Küla asub Kvistė ja Varduva jõe ühinemispaigas. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Varduva jõgi II. Asula on oma nime saanud isikunimest Kukys. Küla kohta on teateid aastast 1661. Aastal 1815 sündis Kukias kunstnik Steponas Gailevičius. 1930. aastatel kuulus 150 hektarit maad Petreliai mõisale ja 80 hektarit teistele maaomanikele. Toona kandis ka küla Petreliai nime. Aastail 1945–1948 asus külas militaarlennuväli. Muinsuskaitse all on külas asuvad Kukiai ehk Petreliai muinaskalmed, mis olid kasutusel esimesel aastatuhandel, V–VI sajandil, X–XIII sajandil ja XVII–XVIII sajandil. Ka on kaitse all Kukiai ehk Petreliai II muinaskalmed, mis olid kasutusel X–XIII sajandil. Muinaskalmete vahel on lohk, mis väljakaevamisi teostanud arheoloogide arvamust mööda oli muistne pühapaik. Sealt leiti sütt, põletusjälgedega kive; ka oli sinna viidud peene liiva kiht. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Feodalinių žemės valdų Lietuvoje inventorių aprašymas. – V., 1963. – Lk. 125 – 126. Jurga Sadauskaitė. Filosofo žmona // Veidas. – 1990. – Lk. 3. Kukių, Petrelių kapinynas Kukių, Petrelių kapinynas II Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 170–171 lk. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Varu kestus

Tooteartikli varu kestus, ka varu kestus (inglise inventory days of supply; stock cover) on oluline varude haldamise tegevusnäitaja, mis näitab päevade või nädalate arvu, mille jooksul rahuldatakse nõudlust tooteartikli olemasoleva laosaldo ja ühe päeva või nädala keskmise nõudluse juures. Varu kestus näitab, mitme päeva müügiks või tootmises kasutamiseks piisab toote olemasolevast laovarust ühtlase nõudluse korral. Varu kestus on periood, mille jooksul väljastatakse laost suhteliselt ühtlase tarbimise korral toode kogu keskmise laosaldo ulatuses tingimusel, et vahepeal laosaldo täiendusi ei tehta. Tooteartikli varu kestus näitab, kui pikal perioodil (päev, nädal, kuu) on võimalik ühtlast nõudlust katta olemasoleva laovaruga. Tootevaru kestust arvutatakse järgmiste valemitega: Tootevaru kestus päevades (tk) = Keskmine laovaru (tk) / Läbimüük aastas (tk) Tootevaru kestus nädalates (tk) = Keskmine laovaru x 52 / Läbimüük aastas (tk) Tooteartikli varu kestust võib mõõta ka tootevaru maksumuse alusel juhul, kui selle soetushind aasta jooksul ei muutu: Tootevaru kestus päevades = Keskmine laovaru väärtus (€) x 365 (päeva) / Läbimüük aastas (€) Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Martin Öövel

Martin Öövel (sündinud 11. märtsil 1983) on Eesti haldusjuht. Ta on olnud Sotsiaalministeeriumis digitaalvõimekuse arendamise osakonna juhataja ja Statistikaametis arenduste osakonna juhataja. Ta on olnud Tabasalu Ühisgümnaasiumi direktor ja Keila Kooli direktor. 2023. aasta sügisest on ta Eesti Rahvusraamatukogu peadirektor.
Smoking and Health

Smoking and Health: Report of the Advisory Committee to the Surgeon General of the Public Health Service oli märgiline ja teedrajav raport, mis avaldati Ameerika Ühendriikides 11. jaanuaril 1964. Raportis leiti, et suitsetamisel on otsene mõju mitmele haigusele, näiteks kopsuvähk või krooniline bronhiit.
Tasuvusindeks

Tasuvusindeks, ka ringluse tulu indeks (inglise turn-earn index ehk TEI) on varude haldamise tulemuslikkuse oluline näitaja, mis arvutatakse keskmise müügimarginaali ja käibesageduse korrutisena. Mida väiksem on müügimarginaal, seda kõrgem peaks olema püsivkulude katmiseks varude käibesagedus. Tulemust väljendatakse indeksi või protsendina. Tasuvusindeks näitab varudesse seotud kapitali tootlust, lubades teha varudega seotud otsuseid lähtuvalt varudesse tehtava investeeringu tasuvusest. Varude käibesagedus ja müügimarginaal on praktikas seotud omavahel pöördvõrdeliselt. Indeks näitab varude käibesageduse ja müügi kasumlikkuse omavahelist seost. Tasuvusindeksit arvutatakse järgmise valemiga: Tasuvusindeks = müügimarginaal x varude käibesagedus / 100% Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.