laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zbigniew Brzezinski

Zbigniew Kazimierz Brzezinski (28. märts 1928 Varssavi – 26. mai 2017) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide politoloog ja riigitegelane. Brzezinski isa oli Poola diplomaat Tadeusz Brzeziński, kes töötas natsionaalsotsialismi tõusuaastatel (1931–1935) Saksamaal ning Stalini suure terrori päevil (1936–1938) Nõukogude Liidus. 1938. aastal määrati ta tööle Kanadasse, kuhu pere jäi ka pärast Teise maailmasõja puhkemist. Doktorikraadi omandas Zbigniew Brzezinski Ühendriikides, Harvardi ülikoolis (1953), kus jõudis ka professorina tegutseda. 1958. aastal sai Brzezinski Ameerika Ühendriikide kodanikuks. Brzezinski osales nõuandjana John Kennedy presidendikampaanias ning toetas hiljem Lyndon Johnsoni ja Hubert Humphrey kampaaniaid. Aastatel 1973–1976 oli Brzezinski Trilateraalse Komisjoni esimeseks direktoriks. Aastatel 1977–1981 oli Brzezinski president Jimmy Carteri julgeolekunõunik. Brzezinski toetas suhete normaliseerimist Hiina Rahvavabariigiga, täiendava relvastuskontrolli lepet Nõukogude Liiduga (SALT II kirjutati alla 1979). Tema ametiaega jäid ka Iraani islamirevolutsioon ja Nõukogude invasioon Afganistani. Ägeda Nõukogude-vastasena tuntud Brzezinskile on vahel pahaks pandud Afganistani modžahediinide relvastamist võitluseks Nõukogude vägedega. Brzezinski oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor. 2008. aasta presidendivalimistel oli Brzezinski üks Barack Obama välispoliitilisi nõuandjaid. Бжезинский, З. Великая шахматная доска: господство Америки и его геостратегические императивы = The grand chessboard: American primacy and its geostrategic imperatives — New York : Basic books, October 1997 / Пер. с англ. О. Ю. Уральской. — М. : Международные отношения, 1998. Samuel Huntington, Zbigniew Brzezinski , Clash of Civilizations and the Remaking of World Order. ISBN 9781451628975, ISBN 1451628978 Ilyas Akhmadov, Miriam Lanskoy, Zbigniew K. Brzezinski, Chechen Struggle: Independence Won and Lost. ISBN 9780230105348, ISBN 0230105343 Nathan Gardels. Zbigniew Brzezinski: Huntingtonil oli õigus EPL, 5. jaanuar 2009 Zbigniew Brzezinski: Gruusia sõda meenutab Soome ründamist, EPL, 13. august 2008 20. oktoober 2014. Liga Novosti. Россия превратится в разоренного сателлита Китая - Бжезинский [Venemaa muutub Hiina laostunud satelliidiks - Brzezinski] (vene keeles)
SZ (auto)

SZ on kahekohaline neljarattaline auto, millel on õhkjahutusega mootor IZH-PZ. SZA-M-e toodeti aastatel 1958–1970. Selle ühesilindriline 346 cc mootor võimaldas maksimumkiirust 55 km tunnis. Nõukogude Liidus tunti neid "(mootor)ratastooli" või vene keeles "invalidka" ja eesti keeles "invaliidikäru" nime all, sest neid jaotati puuetega inimestele tasuta kasutada. Viimased 300 SZ-d valmisid Serpuhhovi autotehases (СеАЗ) sügisel 1997. 1998. aastal asendati SZ mudeliga Oka. Kaal – 454 kg Mõõdud – 2595 mm (pikkus) × 1380 mm (laius) × 1700 mm (kõrgus) Väiseim pöörderaadius – 3,8–4,2 m Maksimumkiirus – 70 km/h Kütusekulu – 7 liitrit/100 km SZA kasutati Leonid Gaidai filmis "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused" Kaljo Kiisa filmis "Keskpäevane praam" СМЗ С-3А СМЗ С-3Д «Oka» Русские инвалидки SZD SeAZ veebileht
Parika raba

Parika raba on kaitsealune raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Selle pindala on 3426 hektarit. Raba laiub Võrtsjärve põhjapoolses nõos, mis varem oli vee all. Rabas on mitu rabajärve ja -saart. Tähtsamad järved on Parika järv, Parika Väikejärv ja Parika Pühajärv. Turbalasundi paksus on 4–8 m. Raba eriilmelise elustiku kaitseks on raba põhjaosas loodud Parika looduskaitseala, lõunaosa on kuivendatud ja seal asub turbatootmisala. Põhja- ja lõunaosa vahel kulgeb Viljandi–Põltsamaa maantee. Parika järve lõunakaldal asub puidust vaatetorn. Parika väikejärve ääres on matkarada, puhkeala ja ujumiskoht. Parika looduskaitseala Parika järv Parika Väikejärv Parika Pühajärv Kink M., 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 99 RMK. "Parika järve vaatetorn". RMK veebileht. Vaadatud 20.07.2022. RMK. "Parika väikejärve õpperada". RMK veebileht. Vaadatud 20.07.2022. Parika raba Eesti looduse infosüsteemis
Vaharu

Vaharu on mitme Eesti loodusobjekti nimi: Vaharu rändrahn Vaharu soo Vaharu järv on Vaheru järve üks nimedest Vaharu on perekonnanimi Vaharu küla Harju maakonnas Järvakandi vallas Vaharu raudteepeatus
Karl Jaspers

Karl Jaspers (23. veebruar 1883 Oldenburg – 26. veebruar 1969 Basel) oli saksa filosoof, arst ja psühhiaater. Jaspers on filosoofina tuntud oma piirisituatsioonide (Grenzsituation) analüüsiga. "Kuhu läheb Lääne-Saksamaa? (faktid, kartused, väljavaated)". Tõlkinud Matti Vaga ja V. Lindsalu. Eesti Raamat, Tallinn 1970, 190 lk "Jeesus". Saksa keelest tõlkinud Helgi Loik – kogumikus "Valik" III. Esseid maailmakirjandusest. Koostanud Toomas Haug. Loomingu Raamatukogu 1988, nr 51/52, lk 34–57 "Eesmärk on vabadus" (mõtisklusi vabadusest aastal 1949) – Poliitika 1991, nr 6, lk 43–56 "Aja vaimne situatsioon" (originaal: "Die geistige Situation der Zeit", Berliin/Leipzig 1931), tõlkinud Krista Läänemets. Sari Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, Tartu 1997, 232 lk (ISBN 9985-821-74-2) 1947 – Goethe auhind 1959 – Erasmuse preemia Teljeajastu Ülo Tonts, "Jaspers räägib meile meist enestest" (raamatu "Aja vaimne situatsioon" arvustus) – Eesti Päevaleht 11. jaanuar 1998, lk 6 Haljand Udam, "XX sajandi apokalüptilisest kirjandusest" (raamatu "Aja vaimne situatsioon" arvustus) – Looming 1998, nr 6, lk 944–948; ka H. Udami raamatus "Maagid, filosoofid, poliitikud", Tallinn 2003, lk 31–38 Alfred Koort, “Uusi teid filosoofias. Eksistentsifilosoofia Saksas. Karl Jaspers” – võrguversioon Kirjandusarhiivis; varem ilmunud: Looming 1933, nr 7, lk 810–816; 2. trükk A. Koorti raamatus "Kaasaegset filosoofiat" I, Tartu 1938; 3. trükk A. Koorti raamatus "Inimese meetod", Tartu 1996, lk 117–126 Mart Kivimäe, "Kui ei taheta vabaduse eest pageda…" (raamatusoovitus: "Aja vaimne situatsioon") - Postimees / Kultuur 20. märts 1998, lk 15 Miina Hint, "Inimene ja tema aeg. Mõningaid mõtteid Karl Jaspersi "Aja vaimse situatsiooniga" seoses" – Sirp 8. mai 1998, lk 6
Osorno

Osorno on linn Tšiilis, Los Lagosi piirkonnas ning on Osorno provintsi halduskeskus. http://www.censo2017.cl/descargue-aqui-resultados-de-comunas/
Rummu raba

Rummu raba (ka Kodasoo) laiub Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo on alguse saanud järve kinnikasvamisest, selle sügavaimas osas asub Rummu järv (45,4 ha). Turbalasundi paksus kuni 4,5 m.
Rahvuslik Koonderakond

Rahvuslik Koonderakond (soome keeles Kansallinen Kokoomus, tavakeeles Kokoomus) on Soome liberaalkonservatiivne partei, üks kolmest Soome suurparteist. Erakonna esimees on Petteri Orpo. Erakonna aseesimehed on Antti Häkkänen, Elina Valtonen ja Anna-Kaisa Ikonen. Erakonna asutasid monarhia pooldajad 9. detsembril 1918. Partei eelkäijaks oli juba autonoomia ajal tekkinud Soome Erakond (Suomalainen puolue; niinimetatud vanasoomlased). Koonderakonna loomisel liitus sellega ka osa Noorsoome Erakonna liikmeid. Erakonna kandvateks ideedeks on vabadus, vastutus ja demokraatia; võrdsed võimalused, haridus, kannustamine, sallivus ja hoolivus. Rõhutatakse isikukesksust ja ettevõtlikkust. Koonderakond on ainuke suurem erakond Soomes, kes pooldab ühinemist NATOga. Erakonna esimees oli 2004–2014 peaminister Jyrki Katainen. Valitsusse kuulusid koonderakondlastest ka väliskaubanduse ja Euroopa asjade minister Alexander Stubb, regionaalminister Henna Virkkunen, põllu- ja metsamajandusminister Jari Koskinen, majandusminister Jyri Häkämies ja sotsiaalminister Paula Risikko. Mari Kiviniemi valitsusse kuulusid erakonna esindajatena rahandusminister Jyrki Katainen, välisminister Alexander Stubb, siseminister Anne Holmlund, kaitseminister Jyri Häkämies, haridusminister Sari Sarkomaa, kommunikatsiooniminister Suvi Lindén, teine sotsiaalminister Paula Risikko ja eluasememinister Jan Vapaavuori. Endine partei esimees Sauli Niinistö, kes saavutas 2007. aasta parlamendivalimistel Soome kõigi aegade suurima häältesaagi, oli tollase Eduskunna esimees. Viimaste aegade tuntumate koonderakondlaste hulka kuuluvad teiste seas Ben Zyskowicz, Iiro Viinanen, Ilkka Kanerva, Harri Holkeri, Ilkka Suominen, Pertti Salolainen, Kirsi Piha ja Riitta Uosukainen. Parlamendivalimistel on erakonna populaarsus enamasti olnud veidi alla või üle 20%. Erakond võitis 2023. aasta Soome parlamendivalimised saades 20,8 % häältest ja 48 kohta Eduskunnas. 2019. aasta valimistel sai Rahvuslik Koonderakond 17,00 protsenti häältest ja 38 kohta eduskunnas. 2015. aasta valimistel sai Rahvuslik Koonderakond 18,25 protsenti häältest ja 37 kohta eduskunnas. Euroopa Parlamendis on kolm Koonderakonna esindajat, kes kuuluvad Euroopa rahvapartei ja Euroopa demokraatide saadikurühma (EPP-ED). Praegused esindajat Euroopa Parlamendis on Sirpa Pietikäinen, Henna Virkkunen ja Petri Sarvamaa. Pehr Evind Svinhufvud 1931–1937 Juho Kusti Paasikivi 1946–1956 Sauli Niinistö 2012–2024 Alexander Stubb 2024–... Pehr Evind Svinhufvud 1917–1918, 1930–1931 Juho Kusti Paasikivi 1918, 1944–1946 Rafael Erich 1920–1921 Lauri Ingman 1924–1925 Antti Tulenheimo 1925 Edwin Linkomies 1943–1944 Antti Hackzell 1944 Urho Castrén 1944 Harri Holkeri 1987–1991 Jyrki Katainen 2011–2014 Alexander Stubb 2014–2015 Petteri Orpo 2023– Soome Keskerakond Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei "Kokoomus". Vaadatud 31.12.2019. https://tulospalvelu.vaalit.fi/EKV-2023/fi/tulos_kokomaa.html "Yle tulospalvelu". Vaadatud 31.12.2019. "Tilastokeskus". Vaadatud 31.12.2019. "Yle". Vaadatud 31.12.2019. "Valtioneuvosto". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.03.2019. Vaadatud 31.12.2019. Erakonna koduleht Erakonna veebiajaleht
Ribadedeva vald

Ribadedeva ('Deva jõe kallas'; astuuria keeles Ribedeva) on vald Hispaanias Astuuria idaotsas Oriente maakonnas. Ta piirneb põhjas Biskaia lahega, läänes Llanese vallaga, lõunas Peñamellera Baja vallaga ning idas Kantaabriaga, millest teda eraldab Deva jõgi. Valla pindala on 35,66 km². See moodustab 0,33% Astuuria pindalast. Vald on Astuuria valdade seas pindalalt 66. kohal. Valla elanike arv on 2006. aasta andmetel 1907, mis moodustab 0,17% Astuuria rahvaarvust. Sellega on ta Astuuria valdade seas elanike arvu poolest 52. kohal. Rahvastiku tihedus on 53,47 in/km². Valla halduskeskus on Colombres. Vald kuulub Llanese kohturingkonda. Vald jaguneb kolmeks kihelkonnaks: Colombrese kihelkond Noriega kihelkond Villanueva kihelkond Vallas on järgmised külad: Andinas (astuuria Andines; Villanueva kihelkond) Bojes (astuuria Boh.es; Noriega kihelkond) Boquerizo (Noriega kihelkond) Bustio (astuuria Bustio; Colombrese kihelkond) Colombres (Colombrese kihelkond) El Peral (Colombrese kihelkond) La Franca (Colombrese kihelkond) Llavandes (Colombrese kihelkond) Noriega (Noriega kihelkond) Pimiango (astuuria Pimiangu; Colombrese kihelkond) Vilde (astuuria Videl; Villanueva kihelkond) Villanueva (Villanueva kihelkond) Municipal Register of Spain of 2023
Seli

Seli on mitmetähenduslik sõna: Seli ehk rusuvool Kohad: Seli, küla Lääneranna vallas Seli, küla Rapla vallas Seli, küla Rae vallas Seli (Tallinn), asum Tallinna linnas Sēļi, küla Lätis Mazsalaca piirkonnas Sēļi, küla Lätis Valka piirkonnas Seli järv Seli mõis Seli raba Seli vald
Marimetsa

Marimetsa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ubasalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ubasalu külaga. Külast on teateid alates 1795 (Dorf Merja oder Marrimetz). Marimetsa looduskaitseala Marimetsa oja Marimetsa raba Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.03.2019)
Väikepütt

Väikepütt ehk punakael-pütt (Tachybaptus ruficollis) on pütlaste sugukonda kuuluv veelind. Ta on väikseim Euroopas pesitsev pütt. Ta elab paljudel avavetel oma areaali ulatuses Euraasias, osadel Malai saartel, Uus-Guineal ja Aafrikas . Väikepüti üldpikkus on 25–29 cm, tiibade siruulatus 40–45 cm. Väikepüttide hundsulestik on hõlpsasti teistest liikidest eristatav: kogu keha on valdavalt tumedate toonidega, roostepunased põsed ja kael ning nokalahulaik kollakas, linnu tagakeha on valkjas. Linnu nokk on teravdunud. Väikepüti puhkesulestik on heledam kui hundsulestik: siis on kurgualune valkjas, keha küljed, kael ja põsed aga kollakaspruunid. Häälitsused on heledakõlalised ja sageli trillerdavad. Väikepütt pesitseb oma laia levila ulatuses väikeste kolooniatena (Eestis küll mitte, sest siin on tema leviku piiriala). Väikepütt vajab pesitsemiseks varjupakkuva tiheda kaldataimestikuga veekogusid. Pesa teeb ta kalda lähedale, selles on tavaliselt neli kuni seitse muna. Väikepüti pojad on triibulised. Eestis on väikepütt haruldane haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10–30 paarile, talvist arvukust 0–10 isendile. Mõnikord ka talvitub jäävabadel veekogudel. Esimesed tõestatud pesitsemised Eestis 1861. aastal Õisu järvel ja 1909.–1910. aastal Riksu järvel. Eestis pesitseb väikepütt kaks korda aastas: täiskurn on mai keskel ja juulis. Väikepütt toitub kaladest ja veeselgrootutest, sukeldudes osavalt saagi järele. Eestis on väikepüti vaatlemiseks head kohad Lääne-Eesti, Tartu ümbrus, Ilmatsalu kalatiigid ja Paljassaare linnuala. Jonsson, L. Euroopa linnud. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 42–43 "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Renno, O. Eesti linnuatlas. Tallinn: Valgus. 1993, lk 24 Väikepütt andmebaasis eElurikkus Eesti veekogude "arg pardipoeg" on väikepütt, Looduskalender.ee
Laululuik

Laululuik (Cygnus cygnus) on partlaste sugukonda kuuluv suur veelind. Laululuik on aastast 1981 Soome rahvuslind. Laululuiged pesitsevad peamiselt lähisarktilises Euraasias, harva ka Šotimaal, sagedane eksikülaline ka Põhja-Ameerika lääneosas. Linnud talvituvad lõunapoolsematel Euraasia aladel, eriti Briti saartel. Eestis on laululuik haruldane, kuid suureneva arvukusega haudelind. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 70 - 100 paarile, talvist arvukust 100 - 2000 isendile. Laululuige üldpikkus on 145–160 cm, tiibade siruulatus 218–243 cm. Laululuige kaal on 8–15 kg.[viide?] Laululuik on üsna sarnane väikeluigega, ehkki on kõrvutamisel viimasest tunduvalt suurem. Laululuige nokal on kollane värv alati ülekaalus, väikeluigel aga vastupidi. BirdLife International (2008). Cygnus cygnus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2008. Veedla, Peep (2021). Rahvuslinnud ja sümbollinnud Euroopas ja kaugemal. Mõedaka: Pesapaik. Lk 59. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Jonsson, L. Euroopa linnud. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 76–77 Laululuik andmebaasis eElurikkus Laululuik YouTube'is
Kristjan Laas

Kristjan Laas (sündinud 13. detsembril 1989) oli üks telesaate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaliste. Kristjan Laas langes välja kolmandas saates, nagu ka žürii oli ennustanud. Ta laulis stuudiovoorus Plain White T laulu "Hey There Delilah". Ta on õppinud 9 aastat muusikakallakuga klassis ja käinud 8 aastat poistekooris Revalia. Kristjan Laas on olnud laulja Tallinna 32. Keskkooli bändis Uhvo. Kuni 2008. aasta kevadeni õppis ta Tallinna 32. Keskkooli teatrikallakuga klassis. Alates 2020. aastast on ta tuntud ka meelelahutuskanali WinTV saatejuhina, kus ta lugematutel õhtutel on 1000€ erinevates hasartmänguvormides maha mänginud. 2023. aastast tegeleb ta sama asjaga ka FinalFM kanalil.
Ungari vapp

Ungari vapp on Ungari Vabariigi vapp. Vapp on olnud kasutusel alates 3. juulist 1990.
Enugu

Enugu (ibo keeles Énugwú) on linn Lõuna-Nigeerias, Enugu osariigi keskus. Elanike arv on 688 862 (2007). Linna nimi tähendab ibo keeles künkapealset ja tuleneb linna asendist künklikul maastikul. Linn arenes välja peamiselt tänu Briti kolonistide rajatud söekaevandustele. Enugu oli lühikest aega eksisteerinud Biafra vabariigi pealinnaks. https://citypopulation.de/en/nigeria/admin/NGA014__enugu/, vaadatud 31.12.2023. https://citypopulation.de/en/nigeria/admin/NGA014__enugu/, vaadatud 31.12.2023.
Suletud süsteem

Suletud süsteem on mitmetähenduslik termin: Suletud süsteem on füüsikas süsteem, millel on ümbritseva keskkonnaga energia-, kuid mitte ainevahetus. Suletud süsteem tähistab sotsioloogias ja psühholoogias suletud ruumi ja kinniseid asutusi: sõjavägi, vangla, klooster, hullumaja. Suletud süsteem (closed loop) on mingisuguse protsessi või masina juhtimise viis, mille juures kasutatakse tagasisidet.
Й

Й (й) kirillitsa täht, mis hääldub /j/ ja millele ladina tähestikus vastab J.
Ч

Ч (ч) on kirillitsa täht, mis tavaliselt märgib helitut postalveolaarset afrikaati /tʃ/ (/tš/). Vene tähestikus on see 25. täht. Eesti keelde translitereeritakse see kui tš, teistesse ladina tähestikku kasutavatesse keeltesse võidakse see translitereerida ka kui ch, tch või č.
Щ

Щ (щ) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles /ɕʨ/ (štš) või /ʆ/ (šj), ukraina keeles /ʃʧ/ (štš), bulgaaria keeles /ʃt/ (št). Algselt oli see ligatuur (Ш + Т = Щ). Eesti keelde translitereeritakse щ vene nimedes 'štš', inglise keelde 'šč', saksa keelde 'schtsch' ja rootsi keelde 'sjtj'. Unicode'i kood on suurtähel U+0429 ja väiketähel U+0449.
Д

Д (väiketäht д; kursiivis Д д) on kirillitsa täht, mis tavaliselt hääldub kui heliline /d/. Täht tuleneb kreeka tähest Δ, δ (delta).
Є

Є (є) on kirillitsa täht, mida kasutatakse ukraina ja russiini tähestikus. Ukraina keeles hääldub ta /je/. Algselt (vanavene tähestikus) oli see täht Е-tähe variant, mida kasutati muu hulgas ligatuuris Ѥ.
Katehhees

Katehhees (ka katekees, kreeka sõnast katēkheō 'kuuldavaks tegema' sõnadest κατά kata umb 'kaudu' ja ἦχος ēchos 'heli') on suuline õpetus kristlikust usust, ristimise ja konfirmatsiooni ettevalmistus. Traditsiooniliselt on katehheetiline õpetus esitatud küsimuste ja vastuste kujul. Isikut, kes ristimiseks valmistudes võtab vastu katehhisti antavat õpetust usu kohta, nimetatakse katehhumeeniks (ladina keeles catechumenus, kreekakeelsest κατηχούμενος katēkhoumenos 'see, kellele suuliselt õpetust antakse'). Mõistet ja nimetust kasutatakse katoliku, õigeusu, anglikaani ja luteri kirikuis, kasutatakse ka sõna "usuõppija". Katekismus Ristimise sakrament. - Rooma-Katoliku Kirik L. Eek. Eestikeelne usuõpetus (katehhees) õigeusu kirikus. - Mäetagused 64. 2016
Ё

Ё (ё) on kirillitsa täht, mis hääldub /jo/ või pärast palataliseeritud kaashäälikuid /o/. See on vene ja valgevene tähestiku seitsmes täht ning russiini tähestiku üheksas täht. Ë (ladina kirja täht)
Ў

Ў (ў) on kirillitsa täht. Slaavi keelte tähestikest kasutatakse seda ainult valgevene tähestikus. Seda tähte kasutatakse valgevene tähestikus (Kirylica). Valgevene ladina tähestikus (Łacinka) vastab sellele Ŭ. Valgevene keele omasõnades märgib see bilabiaalset frikatiivi /ʊ/, näiteks: хлеў /xlʲeʊ/ ('laut'); воўк /vɔʊk/ ('hunt'). See häälik sarnaneb w-ga inglise sõnas cow /kaʊ/ ('lehm'). Täht ў ei esine täishäälikutähe ees. Selles positsioonis asendub ta tähega в, mis hääldub /v/, näiteks: хлеў /xlʲeʊ/ ('laut'), aga за хлявом /za xlʲaˈvom/ ('lauda taga'). Kui у-ga (hääldus /u/) algavale sõnale eelneb täishäälik, nii et liesooni tõttu moodustub diftong, asendatakse у tavaliselt (kuid mitte tingimata) ў-ga näiteks: у хляве /u xlʲa'vʲe/ ('laudas'), aga увайшлі яны ў хлеў /uvajʃˈlʲi jaˈnɨ ʊ xlʲeʊ/ ('nad läksid lauta'). Võõrsõnades märgib ў labiovelaarset aproksimanti. Tähte kasutatakse ka dungani tähestikus (hääldus /uː/ või /u/). Dungani keele vanas ladinatähelises kirjaviisis vastab sellele w, ladina transkriptsioonis wu, pinyin'is u. Tähte kasutatakse ka siberi jupiki tähestikus. Tähte kasutati ka usbeki tähestiku kirillitsa variandis (1992. aastani). Sellele vastab ladina täht O’. Hääldus on /ɤ/ (labialiseerimata poolkinnine tagavokaal). Valgevene keel Dungani keel Siberi jupiki keel Usbeki keel
Р

Р (р) on kirillitsa täht, mis hääldub /r/.
Ҷ

Ҷ (ҷ) on kirillitsa täht. Tadžiki tähestikus märgib ҷ häälikut /d͡ʒ/ (heliline postalveolaarne afrikaat), mille eestikeelne ligikaudne vaste on [dž]. Abhaasi tähestikus märgib ҷ häälikut, mis sarnaneb helitu alveolopalataalse afrikaadiga /t̠͡ɕ/. Tadžiki keel Abhaasi keel
Џ

Џ (џ) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia, serbia ja abhaasi tähestikus. Џ hääldub makedoonia ja serbia keeles /d͡ʒ/ ([dž]; afrikaat, täpsemalt heliline postalveolaarne afrikaat) abhaasi keeles /ɖ͡ʐ/ (heliline retrofleksne afrikaat). Bulgaaria, ukraina ja valgevene keeles kasutatakse џ asemel täheühendit дж, mida valgevene tähestikus (Kirylica) loetakse eraldi täheks дж.
Søren Brier

Søren Brier (sündinud 12. juulil 1951 Kopenhaagenis) on taani bioloog ja semiootik. Ta oli semiootikaprofessor (professor in the semiotics of information, cognitive and communication science) Kopenhaageni Majandusülikoolis (Copenhagen Business School). Ta huvivaldkonnaks on biosemiootika ja kübersemiootika. Ta on olnud ajakirja Cybernetics and Human Knowing peatoimetaja.
Religiooniõpetus

Religiooniõpetus on koolides üht või mitut religiooni käsitlev õppeaine. Religiooniõpetus hõlmab usuõpetust ja usundiõpetust. Religiooniõpetuse aine õpisisu kesksed teemad on usundid, kultuur ja eetika. Seda terminit kasutati Eesti kontekstis eelkõige enne 2010. aastat, mil riiklikus õppekavas nimetati religioone käsitlev aine usundiõpetuseks. Uues ainekavas toimusid võrreldes enne usuõpetuse ainekavaga järgmised muudatused: "Kristlusekeskselt ainekäsitluselt on liigutud erinevate religioonide ja maailmavaadete tutvustamisele ning ainekeskselt õppelt lapsekesksele; suuremat rõhku pööratakse väärtuskasvatusele." Eesti seadusruumis tehakse vahet erakoolides antaval ühest religioonist lähtuval usuõpetusel ning pluralistlikust käsitlusest lähtuval usundiõpetusel, religiooniõpetust kasutatakse pigem katusterminina neile kahele. Usuõpetust on õigus õpetada ainult erakoolides ja see peab olema seal õpilastele vabatahtlik. Munitsipaalkoolides tohib õpetada ainult riiklikus õppekavas kirjeldatud usundiõpetust. Riiklik õppekava piiritleb usundiõpetuse eesmärgid ja sisu, jättes konfessionaalse lähenemisega usuõpetuse sisu erakoolide endi otsustada. Euroopa Liidu liikmesriikides jaguneb religiooniõpetus konfessionaalseks (usuõpetus) ja mittekonfessionaalseks (usundiõpetus). Usuõpetust õpetatakse näiteks Poolas, Türgis, Saksamaal ja mujal, usundiõpetust Suurbritannias, Rootsis, Norras ja mujal. "Põhikooli riiklik õppekava". Riigi Teataja. Vaadatud 13.03.2018. Schihalejev, Olga (16.03.2012). "Millist usundiõpetust vajaks Eesti kool tänapäeval?". Kirik ja Teoloogia. Vaadatud 19.03.2018. "Erakooliseadus". Riigi Teataja. Vaadatud 13.03.2018. Valk, Pille (20.03.2004). "Religiooniopetus Euroopa riikides". Postimees. Vaadatud 13.03.2018.
Tundravöönd

Tundravöönd on loodusvöönd, mis paikneb Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas ning Gröönimaa lõunarannikul. Tundravöö suurim osa paikneb lähisarktilises kliimavöötmes, ülejäänud osa paikneb arktilises kliimavöötmes. Aladel polaarjoonest põhja pool esineb polaaröö ja -päev. Talv on tundravöötmes pikk, külm ja vähe sademeid. Lumikate on õhuke ja sellepärast külmub maapind sügavalt (esineb igikelts). Suvi on lühike, jahe ja niiske. Kuigi sademete hulk on väike, aurumine on veel väiksem ja selletõttu on tundrad liigniisked ja seal on palju soid. Vööndile on omased teiste seas soostunud ja keltsmullad. Taimestik ei ole väga liigirikas, taimed õitsevad kiiresti ning enamik taimi paljuneb vegetatiivselt. Kasvavad paljud samblad ja samblikud, puhmastaimed, rohttaimed, kidurad puud ja põõsad. Paljudel loomadel on tihe karvkate või sulestik ning paks nahaalune rasvkude. Suvel pesitsevad tundras paljud linnud (haned, pardid, luiged jt). Loomadest elavad näiteks põhjapõder, muskusveis, lumekakk, lemming. Inimesed tegelevad põhiliselt põhjapõdra kasvatamisega, kalandusega ja jahindusega. Karmide kliimatingimuste tõttu on asustustihedus hõre. Tundras on palju kaevandusi. Põlisrahvad: saamid e laplased, neenetsid, tšuktšid, islandlased.