laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele

Mitte segi ajada Narvas Siivertsis asuva Põhjasõjas 1700. a. langenud Vene sõduritele püstitatud monumendiga (Siivertsi monument). Monument Põhjasõjas Narva piiramisel 1704. a. langenud Vene sõjaväelastele on mälestusmärk, mis asub Narvas Pimeaias, Viktoria bastionil. See on arvele võetud ajaloomälestisena. Mälestusmärk on pühendatud aastal 1704 Narva piiramisel langenud Vene sõjaväelastele. Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele kultuurimälestiste riiklikus registris Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele kultuurimälestiste riiklikus registris
Anton Hansen-Tammsaare monument

Anton Hansen-Tammsaare monument on mälestusmärk, mis asub Järva maakonnas Järva vallas Järva-Madise külas. Graniitsambale püstitatud pronksbüsti autor on skulptor Ferdi Sannamees. Mälestusmärk avati 30. augustil 1936.[viide?] Kohal olid riigivanema esindajana Johan Laidoner ja kirjanike esindaja kõneles Gustav Suits, Tammsaaret kohal ei olnud.[viide?] Samba kiviosal on näha Teise maailmasõja aegsete kuulide ja miinide tabamusjäljed, mida on hiljem lapitud.[viide?] A. H. Tammsaare mälestusmärk Tallinnas Tammsaare pargis Anton Hansen-Tammsaare monument kultuurimälestiste riiklikus registris
Bernhard Laipmani monument

Bernhard Laipmanni monument on mälestusmärk, mis on loodud Bernhard Laipmani mälestuseks. Monument asub Haapsalus aadressil Vaikne kallas 12 ning on arvele võetud ajaloomälestisena. Monument püstitati 1933. aastal. Selle autor on kunstnik Roman Haavamägi. Bernhard Laipmani monument kultuurimälestiste riiklikus registris Laipmanni ausammas Bernhard Laipmani monument kultuurimälestiste riiklikus registris
Mops condylurus

Mops condylurus on käsitiivaliste seltsi kuuluv imetajaliik. Mops condylurus elutseb Mustas Aafrikas. Mops condylurus '​el on klassifitseeritud andmebaasis ITIS järgmised alamliigid: Mops condylurus condylurus (A. Smith, 1833) Mops condylurus orientis G. M. Allen ja Loveridge, 1942 Mops condylurus osborni (J. A. Allen, 1917) Mops condylurus wonderi Sanbron, 1936  Pikemalt artiklis Ebola viirushaigus#Zoonootilised ohud Neid nahkhiiri seostatakse 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemiaga Lääne-Aafrikas – osad uurijad peavad neid väikseid, 16 kuni 28 grammi kaaluvaid putuktoidulisi nahkhiirte kehasid Ebola viiruse reservuaarideks. 2014. aasta detsembris avaldatud uurimuse kohaselt võis esimese Ebola viirushaiguse kahtlusega isik (nullpatsient) Meliandou külas Guineas 6. detsembril 2013 surnud kaheaastane ebolahaige poisslaps Émile Ouamouno saada nakkuse mängides (või küttides – lapsed ja naised pidavat küttima) puuviljadest (teiste allikate kohaselt putukatest) toituvatelt Angola nahkhiirtelt, kelle pesa leiti 50 m kauguselt lapse kodunt puu õõnussest, kuid kuna Ebola viiruse jälgi nende kehast teadlastel tuvastada ei õnnestunud, siis pole võimalik hüpoteesi üheselt kinnitada.. Nahkhiirtelt on tuvastatud ebolavastaseid antikehi ja teadlased arvavad, et nahkhiired omavat kaitsevõimet Ebola viiruse vastu ja elavad nakkuse üle. Mops condylurus (A. Smith, 1833) Fabian H. Leendertz et al.: Investigating the zoonotic origin of the West African Ebola epidemic. EMBO Molecular Medicine, 30. detsember 2014.a., doi|10.15252/emmm.201404792, ([1] David Quammen, Insect-Eating Bat May Be Origin of Ebola Outbreak, New Study Suggests "Tödliches Virus: Fledermäuse lösten vermutlich Ebola-Epidemie aus". Spiegel online (saksa). 30. detsember 2014. Vaadatud 31.12.2014. toimetaja Jaan - Juhan Oidermaa (30. detsember 2014). "Teadlased leidsid Ebola epideemia võimaliku algpunkti". teadus.err.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 31.12.2014. Vaadatud 31.12.2014. "Die Fledermaus war schuld, nicht der Flughund". Die Welt (saksa). 30. detsember 2014. Vaadatud 31.12.2014. Happold DC, Happold M., Reproduction of Angola free-tailed bats (Tadarida condylura) and little free-tailed bats (Tadarida pumila) in Malawi (Central Africa) and elsewhere in Africa. Lühikokkuvõte., J Reprod Fertil. jaanuar 1989 ;85(1):133-49. Maloney SK, Bronner GN, Buffenstein R., Thermoregulation in the Angolan free-tailed bat Mops condylurus: A small mammal that uses hot roosts. Lühikokkuvõte., Physiol Biochem Zool. juuli- august 1999 ;72(4):385-96. Sissekanne ADW-s Sissekanne Elu entsüklopeedias Mickleburgh, S., Hutson, A.M., Bergmans, W. & Cotterill, F.P.D. 2008. Mops condylurus, The IUCN Red List of Threatened Species. Version 2014.3. <www.iucnredlist.org>., [http://www.iucnredlist.org/details/13838/0 Angolan free-tailed bat (Mops condylurus)
Karl Abraham Hunniuse monument

Karl Abraham Hunniuse monument on mälestusmärk, mis asub Haapsalus, Promenaadi tänav 3 Jaan Poska pargis. Monument on püstitatud arst Karl Abraham Hunniuse auks ning on arvele võetud ajaloomälestisena. Sambal on kiri "Dr. K. A. Hunnius 1797-1851. Haapsalu mudaravi algataja", büsti autor on skulptor Roman Haavamägi. Karl Abraham Hunniuse monument kultuurimälestiste riiklikus registris Karl Abraham Hunniuse monument kultuurimälestiste riiklikus registris
Eleri Hirv

Eleri Hirv (sündinud 18. juunil 1988 Lasval Võrumaal) on eesti orienteeruja ja rogainija. Lõpetas 2007. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas Tartu Ülikooli geograafia eriala bakalaureuseõppe, 2013. aastal geoinformaatika ja kartograafia eriala magistriõppe cum laude ja kaitses loodusteaduste magistri kraadi tööga „Topograafilistel kaartidel kajastatud reljeef LiDARi andmestiku võrdluses“ (juhendaja Raivo Aunap). Töötab 2012. aastast Maa-ameti kartograafia osakonna peaspetsialistina. Harrastab orienteerumist 2000. aastast. Aastatel 2000–2008 oli tema treener Sarmite Sild. Aastatel 2002–2008 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel noorte ja juunioride vanuseklassides kokku 22 medalit (21 orienteerumisjooksus ja 1 rattaorienteerumises), neist 9 kulda, 6 hõbedat ja 7 pronksi. Aastatel 2010–2023 on ta võitnud orienteerumise Eesti meistrivõistlustel naiste põhiklassis 25 kulda (16 orienteerumisjooksus ja 9 rattaorienteerumises), 18 hõbedat ja 22 pronksi. Noorte Euroopa meistrivõistlustel orienteerumisjooksus tavarajal 2005. aastal 16. koht ja 2006. aastal 14. koht ning teatejooksus 2006. aastal 6. koht. Aastatel 2006–2008 osales orienteerumisjooksus juunioride MM-il, parimad tulemused 2006. aastal lühi- ja tavarajal 27. koht ning teatejooksus 2006. ja 2008. aastal 13. koht. Saanud orienteerumisjooksus EM-il 2022 lühirajal 24. ja teatejooksus 6. koha. Rattaorienteerumises osalenud 2013–2023 5 korda MM-il. Parimad tulemused: tavarajal 15.(2021), ühisstardist 12. (2022), sprindis 16. (2023) ja teates 6. koht (2021, 2022). Osalenud 2018–2023 4 korda EM-il (2023 sprindis 13. koht). Tulnud 2019 2 korral Balti meistriks (lühirajal ja tavarajal). Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud naisvõistkondade arvestuses hõbeda koos Piibe Tammemäega 2019. aastal Hispaanias Püreneede mäestikus ning kaks pronksmedalit Mariann Sulega: 2013. aastal Venemaal Pihkva oblastis Alolis ja 2015. aastal Soomes Lapimaal Kiilopääl. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus naiskondade arvestuses koos Mariann Sulega kulla. 2018 rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta kulla koos Piibe Tammemäega. 2015. aastal tuli ta koos Ain Fjodorovi ja Rene Käsikuga Eesti meistriks seiklusspordis. 2013, 2015 ja 2016 Võrumaa parim naissportlane. "Nõo Reaalgümnaasium. Lend 2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2013. Vaadatud 31. detsembril 2014. Eleri Hirv. Topograafilistel kaartidel kajastatud reljeef LiDARi andmestiku võrdluses. Magistritöö geoinformaatikas ja kartograafias. Tartu 2013 Maa-amet. Kontakt Eesti Spordi Biograafiline Leksikon "ESBL sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 31. detsembril 2014. XT Sport Biograafia ESBLis WorldofO. Athlete profile: Eleri Hirv
Stoŭbcy rajoon

Stoŭbcy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1885 km². 2009. aasta seisuga elas seal 42 007 inimest. Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Ataleźi, Ciesnavaja, Dzieraŭnaja, Litva, Mikałajeŭščyna, Naliboki, Navakołasava, Novy Śvieržańi, Rubiaževičy, Stary Śvieržańi, Šaški, Zasulle, Zajamnaje ja Višniavieci külanõukogu. Halduskeskus on Stoŭbcy linn. Naliboki kirik Novy Svieržańi kirik Mikałajeŭščyna kirik Višniavieci kirik Rajooni tähtsamad jõed on Nemunas ning selle lisajõed Suła ja Usa. Rajooni põhjaosa asub Minski kõrgustikul, suurem osa rajoonist Stoŭbcy tasandikul, lõunaosa aga Ülem-Neemeni madalikul. Kõrgeim koht (340 meetrit) asub Virłavičy küla juures. Rajooni loodeosa katab Naliboki ürgmets. 2009. aasta seisuga olid elanikest 75,1% valgevenelased, 5,84% venelased, 16,41% poolakad, 1,15% ukrainlased ja 1,5% oli teistest rahvustest. 80,75% elanike emakeel oli valgevene keel, 18,36% elanike emakeel aga vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 55,53% elanikke, vene keelt aga 42,59%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Stoŭbcy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (vene keeles) Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Švaabi ringkond

Švaabi ringkond (saksa Schwäbischer Reichskreis) oli 1500. aastal loodud Saksa-Rooma riigi ringkond endise Saksa hõimuhertsogkonna Švaabimaa territooriumil. Siiski ei sisaldanud see Habsburgide Švaabi Austria territooriume, Šveitsi Konföderatsiooni liikmesriike ega Alsace'i piirkonna maid Reinist läänes, mis kuulusid Ülem-Reini ringkonda. 1488. aasta Švaabi Liit, ringkonna eelkäija, saadeti laiali reformatsiooni ajal 16. sajandi lõpul. Švaabi ringkonna juhid olid Konstanzi piiskop (teda asendas pärast 1803. aasta Reichsdeputationshauptschluss Badeni markkrahv) ja Württembergi hertsog; ringkonna maapäeva kohtumised toimusid tavaliselt riigilinnas Ulmis. Kuigi see oli killustunud arvukateks, peamiselt väga väikesteks riigikesteks, omas ringkond tõhusat valitsust, mis Prantsusmaa ittatungi silmas pidades omas 1694. aastast alates isegi oma armeed Kehli kindluse baasil. 1792. aastal koosnes Švaabi ringkond 88 territooriumist, millest vaid Württembergi hertsogkond, Badeni markkrahvkond ja Augsburgi piiskopkond omasid mingitki tähtsust. Reichsdeputationshauptschluss vähendas arvu 41-ni ja 1806. aasta Rheinbundakte seitsmeni (sealhulgas territooriumid, mis läksid Baierile). Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Ilumäe Vabadussõja mälestussammas

Ilumäe Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Ilumäe külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. See kujutab endast mustast graniidist sokliga obeliski, mis on asetatud pruunist graniidist alusele. Esiküljel on loorberipärg Vabadusristiga. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Ilumäe Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Ilumäe Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Karl August Hermanni monument

Karl August Hermanni monument on mälestusmärk, mis asub Põltsamaal Põltsamaa linnapargis ning on pühendatud heliloojale, keeleteadlasele ja entsüklopedistile Karl August Hermannile. Monument avati 10. juunil 1935. Kuju autor on Alfred Zolk-Leius. Monument on arvele võetud ajaloomälestisena. Karl August Hermanni monument kultuurimälestiste riiklikus registris Karl August Hermanni monument kultuurimälestiste riiklikus registris
Meliandou

Meliandou on küla Guéckédou prefektuuri territooriumil Guineas. 2014. aasta detsembris avaldatud uurimuse kohaselt võis 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia alata just sellest külast. Uurijate arvates oli Lääne-Aafrikas käimasoleva epideemia esimene Ebola viirushaiguse kahtlusega isik (nullpatsient) 28. detsembril 2013 (isa sõnul suri poiss 6. detsembril) surnud kaheaastane ebolahaige poisslaps Émile Ouamouno. Laps võis saada nakkuse mängides (või küttides – lapsed ja naised pidavat seal küttima) puuviljadest (teiste allikate kohaselt putukatest) toituvatelt Angola nahkhiirtelt (Mops condylurus), kuid kuna Ebola viiruse jälgi nende kehast teadlastel tuvastada ei õnnestunud siis pole võimalik hüpoteesi üheselt kinnitada.. Ka poisi ema Sia, tema kolmeaastane õde Philomène ja vanaema Koumba haigestusid ja surid. WHO, Ground zero in Guinea: the outbreak smoulders – undetected – for more than 3 months, A retrospective on the first cases of the outbreak, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles) Is this tree the source of the Ebola outbreak in West Africa? Scientists believe 'young boy playing near colony of infected bats' sparked the crisis, 30. detsember 2014, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles) David Quammen, Insect-Eating Bat May Be Origin of Ebola Outbreak, New Study Suggests, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.) (inglise keeles) toimetaja Jaan - Juhan Oidermaa (30. detsember 2014). "Teadlased leidsid Ebola epideemia võimaliku algpunkti". teadus.err.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 31.12.2014. Vaadatud 31.12.2014. Adam Withnall, Ebola outbreak's 'Patient Zero' identified as a two-year-old boy from Guinea named Emile Ouamouno, 28. oktoober 2014 Nassos Stylianou, How world’s worst Ebola outbreak began with one boy’s death, BBC News, 27. november 2014 How the virus came into this world, 28. november 2014 High-resolution map of Meliandou area provided by European Union for ReliefWeb Meliandou Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Meliandou seisuga 31.12.2014.
Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas

Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Harju-Risti külas Risti kiriku kõrval Lääne-Harju vallas Harju maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Esiküljele on kirjutatud "Eesti wabadussõjas langenud sõdurid 1918.-1920.". Samba autor on kohalik Emil Weiss. Avati 29. juunil 1924. Mälestussammas oli üks vähestest Vabadussõja mälestusmärkidest, mis asus samal kohal kogu Nõukogude aja. Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris http://www.eestigiid.ee/?SCat=10&CatID=0&ItemID=19 Harju-Risti Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Aseri valla lipp

Aseri valla lipp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Aseri valla lipp. Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994. Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks horisontaalseks laiuks: sinine, valge ja roheline. Laidude laiused on vastavalt 2,5; 1; 2,5 ühikut. Lipu normaalmõõtmed on 100 x 150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3. Lipuvärvid viitavad Aseri valda ümbritseva looduskeskkonna eripärale: sinine – merele, roheline – maismaale taimestikuga ning hõbedane tala – lubjakivist pankrannikule. Valla lipp ja vapp peavad vastama riigisekretäri poolt kinnitatud Aseri valla lipu ja vapi kirjeldustele. Lipu ja vapi etalonkujutised asuvad vallavalitsuses. Aseri valla lipp heisatakse vallavalitsuse hoonele riiklikel pühadel ja tähtpäevadel (lipupäevadel) ning valla tähtpäevadel, milleks on omavalitsusliku staatuse saamise päev 9. aprill ja vallapäev. Valla lippu võivad heisata ka kõik Aseri valla kodanikud eramajadele ning asutused ja ettevõtted oma hoonetele. Muude sündmuste puhul (avalikud üritused, demonstratsioonid jne), välja arvatud perekondlikud pidupäevad, heisatakse valla lipp vallavalitsuse loal. Heisatav lipp peab olema terve, puhas ja vastama nõuetele. Lipp heisatakse maapinnalt tõusvasse lipumasti või hoonele. Lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuuekordne lipukanga laius. Hoonele kinnitatava lipuvarda pikkus peab olema kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadates vasakul. Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülaotsa 10 cm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde masti. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp likvideeritakse sündsal viisil. Aseri valla vapp Ida-Viru maakond Aseri valla sümboolika valla kodulehel. Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Aseri vald.
Jüri Vabadussõja mälestussammas

Jüri Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Jüri alevikus Rae vallas Harju maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Hallist graniidist valmistatud sõdurikuju asetseb punakaspruuni graniitalusel. Mälestussammas valmis tänu kohalike Jaan Saalverk ja Jaan Põldmäe eestvedamise. Jüri Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris  Jüri Vabadussõja mälestussammas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jüri Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Järve lahingu mälestussammas

Järve lahingu mälestussammas (ka Kohtla-Järve lahingu mälestussammas) on Vabadussõja mälestusmärk, mis asub Kohtla-Järvel Järve linnaosas. See on kunagise hävitatud samba täpne koopia. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Esialgne mälestussammas avati 11. septembril 1932. 29. oktoobril 1940 purustasid samba kommunistid. See taastati ja avati uuesti 21. oktoobril 1942. Monument hävitati taas 1944. aasta sügisel. 24. veebruaril 1993 toimus mälestussamba teine taasavamine. Mälestusmärk on pühendatud Järveküla lahingus hukkunutele. Soklil paikneva risttahuka esiküljel on ristikujulises raamis Vabadusristi kujutis ja pärg ning kiri: VABADUSVÕITLUSES / JÄRVE KÜLA LAHINGUS 16. JAAN. 1919. A. / LANGESID KALEVLASTE MALEVAST (järgneb 10 nime). Järve lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Järve lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas

Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Põltsamaal ja mille autor on skulptor Voldemar Mellik. Selle põhielement on mõõgale ja kilbile toetuv sõdurikuju, mis on asetatud dolomiidist sambale. Mälestussammas avati 17. augustil 1924. Oktoobris 1940 tõmmati sõdurikuju aluselt maha ja sammas lõhuti. Paar nädalat hiljem õhiti ka alus. Mälestussammas taasavati kipsist sõdurikujuga 12. augustil 1989, pool aastat hiljem asendati kipskuju dolomiidist kujuga. Mälestussammas on alates 2003. aastast ajaloomälestis. Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Põltsamaa Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris "Vabadussõja mälestussammas saab suveks värske ilme". Põltsamaa.info, 26. november 2013
Äksi Vabadussõja mälestussammas

Äksi Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk Tartumaal Tartu vallas Äksi alevikus. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Graniitobeliskile on paigutatud pronksist sõduri kuju. Aluse tagaküljel on tekst "MODELLEERIJA / AIRIKE TANILOO-BOGATKIN". Mälestis on pühendatud Äksi piirkonnast pärit Vabadussõjas langenutele. Äksi Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Äksi Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas

Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Kõnnu külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Sammas on püstitatud Kõnnu lahingus langenute mälestuseks. See on arvele võetud ajaloomälestisena. Mälestussammas avati 27. juulil 1930. Nõukogude okupatsiooni ajal 1948. aastal sammas õhiti ja selle tükid maeti maha. 14. juulil 1988 kaevati samba tükid maa seest välja. Vana samba eeskujul tehti uus ligilähedase välimusega sammas. Uus mälestussammas avati 15. oktoobril 1988. Sammas on 2,5 meetri kõrgune soklile asetatud obelisk. Tegu on algupärandi koopiaga. Sambal on tekst: "Seisa vaikides, / rändaja selle / samba ees / palvega. / Siin on Eestile / püha maa, / vaikselt pea / paljasta!” / Eesti vabadussõja / Kõnnu lahing / 17.–18. dets. 1918. a." Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Torma Vabadussõja mälestussammas

Torma Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Vanamõisa külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Algse samba kavandi valmistas soome arhitekt Ivari Anttila. Sammas avati 17. juunil 1923. Sammas oli suunatud näoga itta. 1940. aastal keerati kuju näoga läände, 1942 keerati kuju tagasi näoga itta. 26. oktoobril 1948 sammas õhiti. Originaali järgi taastatud sammas taasavati 23. juunil 1992. Mälestusmärk kujutab endast pruunist graniidist alusele paigutatud põlvitavat sõdurit – Kalevipoega, kelle paremas käes on mõõk ja vasakus kilp. Algsel sambal oli kujutatud käpprist, taastatud sambale graveeriti vabadusrist. Originaalsamba säilinud tükid Mälestussammas novembris 2022 Torma Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Torma Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Simuna Vabadussõja mälestussammas

Simuna Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Simuna alevikus Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas. Mälestusmärk avati 27. augustil 1927, selle autor oli kujur Richard Vasard. Kohalikud aktivistid ja Nõukogude sõdurid on püüdnud Vabadussammast õhkida. Kuigi õhkimine ebaõnnestus, sammas siiski hävitati 1946. aastal. Taastatud sammas on originaali täpne koopia. Tegu on dolomiidist valmistatud sambaga, mille ülemisel tahukal on reljeefid ning alumisel tekst ja nimed. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Simuna Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Simuna Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Austria ringkond

Austria ringkond (saksa Österreichischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond. See oli üks neljast 1512. aastal loodud ringkonnast, 12 aastat pärast esimest riigireformi, millega loodi kuus ringkonda. Austria ringkond kattus laias laastus niinimetatud Habsburgide perekonna pärusvaldustega (Erblande) ja vastab suuresti tänapäeva Austriale (välja arvatud Salzburg), Sloveeniale ja Põhja-Itaalia Trentino-Alto Adige piirkonnale. Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Joanna Kulig

Joanna Kulig (sündinud 24. juunil 1982 Krynica-Zdrójs) on poola näitleja. Ta on lõpetanud Ludwik Solski nimelise Riikliku Kõrgema Teatrikooli Krakówis. Alates 2006. aastast on ta mänginud paljudes filmides ja teleseriaalides, tal on olnud ka mitmeid teatrirolle. 2018. aastal pälvis Kulig Euroopa filmiauhinna parima naisnäitleja kategoorias naispeaosa eest režissöör Paweł Pawlikowski filmis "Külm sõda". Poola ajakiri Wprost asetas ta Poola 50 mõjukaima naise edetabelis neljandale kohale. Joanna Kulig abiellus 26. detsembril 2009 filmirežissööri ja stsenaristi Maciek Bochniakiga. Joanna Kuligi õde Justyna Schneider on samuti näitleja. "50 najbradziej wpływowcyh Polek". Wprost (poola). 3. märts 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2019. Vaadatud 23. mai 2019. Joanna Kuligi kodulehe arhiivkoopia Internet Archive'is (poola keeles) Joanna Kulig andmekogus IMDb (inglise)
Martna Vabadussõja mälestussammas

Martna Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk, mis asub Martna külas Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena. Sammas on algse täpne koopia, väljaarvatud graniittahvlid on asendatud betoontahvlitega. Originaal lõhati 27. augustil 1953. Kujutatud on kabeli portaali meenutavat ehitist, mille katuse tipus on metallrist. Martna Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Martna Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris