laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
New Music from Estonia

"New Music from Estonia" on Eesti Muusika Infokeskuse 2006. aasta album, mis sisaldab fragmente eesti heliloojate uuemast muusikast. Galina Grigorjeva "There is a Time for Autumn" Galina Grigorjeva "Recitativo accompagnato" Galina Grigorjeva "Round Dance from Svjatki" Tatjana Kozlova "The Shadow of the Scream" Tatjana Kozlova "Ice Intermezzo" Tatjana Kozlova "Circles" Ülo Krigul "Ajakeevitaja" Ülo Krigul "JenZeits" Ülo Krigul "Kaz Dream" Ülo Krigul "If My Guardian Angel Falls..." Tõnu Kõrvits "Beyond the Solar Fields" Tõnu Kõrvits "Solano" Tõnu Kõrvits "... in these gardens" Märt-Matis Lill "Echo of Lost Forest" Märt-Matis Lill "Fire Dots in the Darkness" Märt-Matis Lill "The River of Heaven" Toivo Tulev "Don't Call Him Too Early" Toivo Tulev "Songs" Toivo Tulev "Deux" Helena Tulve "Reyah hadas 'ala" Helena Tulve "It is Getting So Dark" Helena Tulve "Abysses" Mari Vihmand "Labyrinth" Mari Vihmand "Psalm 126"
Eesti heliloojad II

"Eesti heliloojad II" on Eesti Raadio 2002. aastal ilmunud album eesti heliloojate muusikaga. Helena Tulve "Traces" Mirjam Tally / Hasso Krull "Swinburne" Tõnu Kõrvits "Allikas" Timo Steiner "Kaini järeltulijad" Tõnis Kaumann "Long play" Märt-Matis Lill "Le rite de passage" Mart Siimer "Eluvesi" Tutvustus EMIK kodulehel
Eesti heliloojad III

"Eesti heliloojad III" on Eesti Raadio 2003. aasta album eesti heliloojate muusikaga. Esitab Hortus Musicus. Galina Grigorjeva "Con misterio" 21:15 1. "Заклинание" / "Mana" (Velimir Hlebnikov) 6:23 2. "Колыбельная" / "Hällilaul" (Fjodor Sologub) 3:50 3. "О Душе" / "Hingest" (Konstantin Balmont) 4.54 4. #"Ария" / "Aaria" (Jelizaveta Kuzmina-Karavajeva)6:08 5. Lepo Sumera "Pantomiim" 15.59 6. Lepo Sumera "Dracula ja Zombie laps" 14:27 Galina Grigorjeva "Нa иcхoд" / "Lahkumisele" 17:59 7. "Не спеша" / "Aeglaselt" 3:25 8. "С тихой грустью" / "Vaikses nukruses" 4:18 9. "Мрачно" / "Mornilt" 4:29 10. #"Просветлённо" / "Kirgastunult" 1:34 11. "Сдержанно" / "Vaoshoitult" 4:13 Tutvustus ERR poes
Eesti heliloojad IV

"Eesti heliloojad IV" on Eesti Raadio 2003. aasta album, mis sisaldab 2002. aasta Eesti Muusika Päevadel salvestatud muusikat. Ülo Krigul "Seinad" Liis Jürgens "PunaneSinineKollane" Kristjan Kõrver "Pre" Kerri Kotta "Variatsioonid" Mart Siimer "Kaks pala. Tiivasirutus" Mart Siimer "Kaks pala. Tuju" Tõnis Kaumann "Valitud salongipalu. Eksootiline rütm" Tõnis Kaumann "Valitud salongipalu. Tango" Tauno Aints "Troop" Timo Steiner "In memoriam" Tutvustus ERR poes
Be lost in the Call

"Be lost in the Call" on Eesti Raadio 2004. aasta album, mis sisaldab Toivo Tulevi muusikat aastatest 1996–2003. Esitavad NYYD Ensemble ja Vox Clamantis. "Quella sera" "Gare de l'Est" "Adiós (Śrī Rāma in memoriam)" "Isopo" "Be lost in the Call" Tutvustus EMIK kodulehel
Sula (album)

"Sula" on Eesti Raadio 2005. aasta album, mis sisaldab Helena Tulve muusikat. Esitavad NYYD Ensemble, Irina Zahharenkova (klavessiin), Tommy Mansikka-Aho (didgeridoo), Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (dirigent Toomas Vavilov). "Saar" "Sans titre" "Ithaka" "...il neige" "Lumineux/Opaque" "Sula"
Tantsib klaveril

"Tantsib klaveril" on 2004. aasta album, mis sisaldab Rein Rannapi muusikat. Albumi tootis Klaveripoeg. "Tantsib klaveril" "Luik" "Kellade juubeldamine" "O sole mio fantaasia" "Meenutused Yesterday ainetel" "Laps vaatab tähistaevast" "Tõtlik teekond" "Imetleja" "Päikeseklaver" "Jäätunud vihm" "Luuletus"
Manuscript

"Manuscript" on Eesti Raadio 2006. aasta album, millel Monika Mattiesen esitab eesti heliloojate muusikat. Galina Grigorjeva "Quasi niente" Mart Siimer "Pöörlev gloobus" Erkki-Sven Tüür "Sisemonoloog II", protsessitud versioon Mirjam Tally "Veetilgas sätendab veel möödunudaastane päike" Tõnu Kõrvits "Thulemaa laulud" Helena Tulve "Lendajad" Galina Grigorjeva "Lament" Toivo Tulev "Du, ewig Du"
Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkond

Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb põhjas Botswanaga. Ringkonnas kasvatatakse lihaveiseid. Põllukultuuridest on tähtsamad mais ja maapähkel. Ringkond jaguneb 5 vallaks: Greater Taung, Naledi, Mamusa, Lekwa-Teemane, Kagisano-Molopo. Halduskeskus on Vryburg. Ringkond on nime saanud Vryburgi linnapea järgi. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,41%, värvilisi 3,96%, valgeid 3,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,29%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 83,60% inimesi, afrikaani keelt 7,65%, inglise keelt 1,89%, sotho keelt 1,76% ja koosa keelt 1,54%. https://census2011.adrianfrith.com/place/639
Koknese piirkond

Koknese piirkond (läti Kokneses novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirkonna keskuse oli Koknese. Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Koknese piirkonna elanikest lätlasi 88,61%, venelasi 6,19%, valgevenelasi 1,58% ja teistest rahvustest inimesi 3,62%. Piirkond moodustati 2009. aastal Bebri, Irši ja Koknese vallast. 2021. aastal liideti Koknese piirkond Aizkraukle piirkonnaga. "The Ministry of Regional Development and Local Government of the Republic of Latvia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2012. Vaadatud 15. septembril 2011. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2012. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Mihhail Ivanov

Mihhail Ivanov (sündinud 20. novembril 1977) on vene murdmaasuusataja ja olümpiavõitja. 1997 Trondheimis 38. koht 25 km jälitussõidus 49. koht 10 km klassikas 1999 Ramsaus 9. koht 10 km klassikas 15. koht 25 km jälitussõidus 2001 Lahtis 3. koht 30 km klassikas 20. koht 15 km klassikas 2003 Val di Fiemmes 17. koht 30 km klassika ühisstardist 2005 Oberstdorfis 44. koht 2x15 km topeltjälitussõidus 1. koht 50 km klassikas 11. koht 15 km klassikas Mihhail Ivanov on võitnud kaks maailma karikasarja etappi. Mihhail Ivanov FIS-i kodulehel (inglise)
Läbi öö

"Läbi öö" on ansambli HU? 2011. aasta EP (Extended Play). Väljaandmist toetas A Le Coq. Erinevalt HU? varasematest väljaannetest on EP-l "Läbi öö" kasutatud palju "D'n'B"d ja alternatiivset muusikat, kuid sarnaselt HU? teise albumiga "HU2" on vihjeid ka electro'le ja džässile. "Läbi öö" sisaldab laule kolmandalt albumilt, mis ilmus 2011. aasta sügisel. "Filosoofia, anatoomia" 4:13 "Kui lähedal on kaugel?" 4:13 "Torpeedo" 3:35 "Sügis" 4:27 "Vaadake, ma pildistasin seent!" 2:58 "Läbi öö" 4:33 "Unistuste tapjad" 3:17 "Unistuste maja" 4:08 Lisalugu: "Elupõletaja" 4. mail 2011 avaldati uue EP pealkiri – "Läbi öö". Samal päeval anti välja esimene ja ühtlasi ka viimane singel "Läbi öö". 9. mail 2011 toimus singli esitlus Facebookis. "Läbi öö" andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Pau Gasol

Pau Gasol Sáez (sündinud 6. juulil 1980 Barcelonas) on endine Hispaania elukutseline korvpallur, kes mängis viimati Hispaania kõrgliigaklubis FC Barcelona. Hispaania koondisega hulgaliselt tiitlivõistluste medaleid võitnud Gasol mängis aastatel 2001–2019 korvpalliliigas NBA kokku 18 hooaega ja tuli Los Angeles Lakersiga kahekordseks NBA meistriks. 9. oktoobril 2021 teatas Gasol pressikonverentsil, et tema karjäär tippsportlasena on läbi saanud. Gasoli elukutselise korvpalluri karjäär algas 1998. aastal, kui ta liitus FC Barcelonaga, kus ta mängis enne NBA-sse siirdumist kolm hooaega. Pärast ligi kaks kümnendit väldanud NBA karjääri liitus 40-aastane Gasol 2021. aastal taas sama klubiga. 2001. aastal valiti Gasol NBA draft'i esimeses ringis kolmandana. Gasoli valinud Atlanta Hawks vahetas ta Memphis Grizzliesesse, kus Gasol veetis NBA karjääri esimesed kuus ja pool hooaega. Debüüthooajal keskmiselt 17,6 punkti, 8,9 lauapalli, 2,7 tulemuslikku söötu ja 2,1 viskeblokeeringut kogunud Gasol valiti 2002. aastal NBA parimaks uustulnukaks. Karjääri resultatiivseimal, 2006/07. hooajal viskaks Gasol Memphise eest 20,8 punkti mängus. 2008. aasta veebruaris Los Angeles Lakersisse vahetatud Gasol tuli Kobe Bryanti juhitud Lakersiga 2009. ja 2010. aastal NBA meistriks. 2014. aastal kaheks aastaks Chicago Bullsi siirdunud Gasol tõi hooajal 2014/15 keskmiselt 18,5 punkti ja karjääri parimad 11,8 lauapalli mängus. 2016. aasta suvel liitus Gasol San Antonio Spursiga, kuid oli sunnitud vigastuse tõttu 2019. aastal klubiga koostöö lõpetama. Seejärel Milwaukee Bucksiga lepingu sõlminud Gasol sai Bucksiga kaasa teha vaid kolm mängu, kuni vigastus tema hooaja ja ka NBA karjääri lõpetas. 2-kordne NBA meister (2009, 2010) 6 korda valitud NBA tähtede mängule (2006, 2009–2011, 2015, 2016) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2011, 2015) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2009, 2010) NBA aasta parim uustulnuk (2002) NBA uustulnukate esiviisik (2002) Hispaania korvpallimeeskonnaga on Gasol võitnud olümpiamängudelt kaks hõbedat (2008, 2012) ja pronksi (2016), maailmameistrivõistlustelt kulla (2006) ning Euroopa meistrivõistlustelt kolm kulda (2009, 2011, 2015), kaks hõbedat (2003, 2007) ja kaks pronksi (2001, 2017). Pau Gasol – NBA.com Pau Gasol – Basketball-Reference.com
Daniel Eberhard

Daniel Eberhard (? Prillwitz – 5. august 1710 Riia) oli Eesti vaimulik ja Academia Gustavo-Carolina rektor. Eberhard sündis Prillwitzis (praegu Hohenzieritzi asula osa, Mecklenburgische Seenplatte kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Ta õppis (immatrikuleeriti 25. juulil 1687) Greifswaldi ülikoolis, aga ka Hamburgi, Kieli, Wittenbergi, Leipzigi, Jena, Erfurdi ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti 1. detsembril 1690). 27. juunil 1691 sai magistriks Wittenbergi ülikoolis. Aastatel 1692–1694 töötas ta Riias lütseumi konrektorina. Ordineeriti veebruaris 1694 õpetajaks. Ta oli aastatel 1694–1699 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Lisaks oli ta kreeka- ja orientaalkeelte professoriks. Aastal 1700 oli ta (Pärnus) Academia Gustavo-Carolina rektoriks. Aastast 1702 oli ta Riia toomkooli inspektoriks ning Riia gümnaasiumi usuteaduse ja heebrea keele professoriks. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Kuum (Vulkaan, mis vahel puhkab)

"Kuum (Vulkaan, mis vahel puhkab)" on HU? singel.
Marti Soosaar

Marti Soosaar (sündinud 3. detsembril 1977) on eesti kergejõustiklane ja keskkonnaaktivist.[viide?] Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2000. aastal liikumis- ja sporditeaduste erialal ning saanud samas 2002. aastal kehalise kasvatuse õpetaja koolituse. Treenis Tiina Toropi juhendamisel.[viide?] Töötanud Eesti Firmaspordi Liidu ja SportID (Stebby) tegevjuhina.[viide?] 2023. aasta seisuga on ta FitQ Studio OÜ tegevjuht.[viide?] Ta kuulub erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse.[viide?] 2000. aastal kogus ta kümnevõistluses 7012 punkti. 2001. aastal kogus ta Tartus kümnevõistluses punktisumma 7031 ja seitsmevõistluses 5320 punkti. Ta osales 2001. aastal Pekingis 21. universiaadil, kus saavutas kümnevõistluses 12. koha. 2002. aastal tuli ta Eesti mitmevõistluse meistrivõistlustel Villu Sepa ja Ranel Rünga järel 6854 punktiga kolmandaks. Kahekordne Eesti meister teatejooksudes (4×110 m tõkketeatejooksus ja 4×400 m teatejooksus) Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi koosseisus.[viide?] Soosaar on osalenud ka üliõpilaste ujumis- ja veepallivõistlustel ning paljudel rahvaspordivõistlustel jooksmises, rattasõidus, rulluisutamises, triatlonis. Mängis 2008/2009 aastal saalihokit Eesti II liigas Tartu Valla Tormi koosseisus ning 2005. aastal jäähokit Eesti harrastajate liigas HC Cosmose koosseisus.[viide?] 2013. aastal 20-võistluses maailmameister M35-vanuseklassis. 2013. aastal Eesti meistrivõistlustel pronksmedal Tartu Ülikooli ASK 4×110 m tõkketeatejooksus.[viide?] Kümnevõistlus – 7031 (Tartu 2001) Seitsmevõistlus – 5320 (Tallinn 2001) 100 m jooks – 11,0 kaugushüpe – 7.02 kuulitõuge – 12.33 kõrgushüpe – 2.00 400 m jooks – 50,31 110 m tõkkejooks – 14,9 kettaheide – 37.49 teivashüpe – 4.50 odavise – 53.03 1500 m jooks – 4.16,7 maraton – 3:13 (Tallinn 2012)[viide?] Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 77 häält ning ei osutunud valituks. Erakondadele tehtud annetuste kontekstis on meedias tähelepanu pälvinud asjaolu, et 2022. aastal annetas Marti Soosaar Eestimaa Rohelistele 18 000 eurot. Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45) Henry-Laur Allik, Aarne Seppel. Annetuste ülevaade ⟩ Sportlane ja ettevõtja Marti Soosaar tegi rohelistele gigantse annetuse Postimees, 13.07.2022. Foto Tööalane profiil Linkedinis
Out of Style

"Out of Style" on Sunrise Avenue kolmas album, mis ilmus 2011. aastal. "Hollywood Hills" Damn Silence Somebody Help Me I Don’t Dance I Gotta Go Stormy End Kiss Goodbye Sex & Cigarettes The Right One Out Of Tune Angels On A Rampage Sweet Symphony
Imperatiiv (filosoofia)

Imperatiiv on vormel, mis väljendab kõlbluse käsku. Immanuel Kanti järgi on imperatiiv vormel, mis väljendab käsku, st ettekujutust vabaduse objektiivsest seadusest (st üldkehtivast moraaliseadusest) tahtele (st võimele printsiibi järgi toimida; langeb siin kokku praktilise mõistega) sundivana (tahtele võõraste vastukäivate määratlusaluste vastu). Imperatiiv väljendab olemapidamist. Indiviidi tahe ei ole imperatiiviga paratamatult määratletud, Põhjuseks võib olla kas see, et indiviid ei tea, et imperatiiviga määratletud tegu on praktiliselt ehk kõlbeliselt hea, sest ta ei tea, et see tegu langeb imperatiivi alla, või see, et tema maksiimid on imperatiiviga vastuolus. Täiuslikult head tahet (sellisena tuleb mõelda näiteks Jumala tahet), ei ole tarvis sundida, mistõttu tema kohta imperatiivid ei käi. Seetõttu on imperatiivid ainult vormelid, millega väljendatakse tahtmise kui niisuguste objektiivsete seaduste suhet ühe või teise mõistusega olendi tahte subjektiivse ebatäiuslikkusega. Imperatiiv ranges mõttes on iseenesest hea: mõistus teeb selle tahtmise eesmärgiks, ilma et sel omakorda mingit eesmärki oleks. Laiemas mõttes nimetab Kant imperatiivideks ka maksiime, mis on objektiivsed mis tahes indiviidile, kellel on see või teine eesmärk (hüpoteetilised ehk tingitud imperatiivid). Mõlemat sorti imperatiivid määratlevad teo, mis on hea tahte printsiibi järgi paratamatu. Imperatiiv on praktiline reegel, mille kui tingimusega on iga mõistusega olendi tahe paratamatult seotud. Praktiline reegel on ettekujutus tingimusest, mille järgi tegu saab toimuda. Imperatiiv on praktiline reegel, millega iseenesest (subjektiivselt) juhuslik tegu tehakse paratamatuks. Selle poolest ta erineb praktilisest seadusest, mille puhul tegu võib olla ka iseenesest (juhuslikult) paratamatu (näiteks Jumala puhul). Hüpoteetiline imperatiiv on imperatiiv, mis ei määratle tahet mitte absoluutselt, vaid ainult mingi soovitava tagajärje suhtes. Kategooriline imperatiiv määratleb tahet absoluutselt. libertaarimperatiiv Niivõrd kui seadust ette kujutatakse, on tegu printsiibiga ehk aluslausega.
Mõistusega olend

Mõistusega olend ehk mõistuslik olend (ka intelligents; ladina keeles ens intelligens) on olend, kellel on aru või mõistus. Immanuel Kanti järgi on mõistuslik olend (Intelligenz) olend, kes on võimeline tegudeks ettekujutuse järgi seaduste kohta. Mõistusega olend on olend, kes on mõistusetarvituses meeltemuljetest sõltumatu. Praktilise mõistuse kriitika
Grubenhageni vürstkond

Grubenhageni vürstkond oli Welfide Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna alljaotus Saksa-Rooma riigis, tuntud ka kui Braunschweig-Grubenhagen. Grubenhagen paiknes Harzi edelaserva ümbruskonnas ja sisaldas linnu Osterode am Harz, Herzberg am Harz, Duderstadt, Einbeck ja idapoolset eksklaavi Elbingerode. Grubenhagen eraldati aastal 1291 Braunschweigi hertsogkonna alljaotusest, selle esimene valitseja oli Heinrich I. Heinrichi pojad jagasid aastal 1322 väikest vürstkonda edasi, kuna neil endil oli arvukalt pärijaid. Hertsog Heinrich II poeg vürst Otto, nähes oma väikest osa, lahkus Monferratosse, abiellus aastal 1376 Napoli kuninganna Johanna I-ga ja temast sai aastal 1383 Taranto vürst. Grubenhageni vürstkond taasühendati lõpuks aastal 1526 Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Philipp I valitsemise alla. Kui Grubenhageni haru aastal 1596 hääbus, vaidlesid territooriumi üle Braunschweig-Lüneburgi dünastia erinevad liinid. Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Heinrich Julius okupeeris Grubenhageni, tema poeg Friedrich Ulrich loovutas selle siiski keiserliku õuekohtu (Reichskammergericht) 1617. aasta otsusega Lüneburgi vürstile Christianile. Koos Lüneburgi vürstkonnaga päris Grubenhageni lõpuks aastal 1648 Calenbergi vürst Christian Ludwig. Pärast tema surma aastal 1665 lõpetas Grubenhagen eksisteerimise iseseisva vürstiriigina. Ametlikult jäi ta Saksa-Rooma riigi osastisriigiks kuni selle lõpetamiseni aastal 1806. Heinrich I Imetlusväärne, 1291–1322 Heinrich II, eelneva poeg, 1322–1351, koos temaga vennad Ernst I, 1322–1361 Wilhelm, 1322–1360 Johann I, 1322–1325 Albrecht I, Ernst I poeg, 1361–1383, koos temaga vend Johann II, 1361–1364 Erich, Albrecht I poeg, 1383–1427 Heinrich III, Erichi poeg, 1427–1464, koos temaga vennad Albrecht II ja Ernst II Albrecht II, 1427–1485 Vürstkond jagati aastal 1479. Heinrich, Heinrich III poeg, 1479–1526 Philipp I, Albrecht II poeg, 1486–1551 Grubenhagen taasühendati aastal 1526. Ernst III, Philipp I poeg, 1551–1567 Wolfgang, eelmise vend, 1567–1595 Philipp II, eelmise vend, 1595–1596
Õie tänav (Tallinn)

Õie tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Õie tänav algab Raudtee tänavalt Nõmme raudteejaama juurest. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on 59° 23′ 10″ N, 24° 41′ 19″ E. Tänav kulgeb loode-kagu suunas, ristub Valdeku, Rohelise, Liiva, Sihi, Kuljuse, Pesa ja Puhma tänava ning Õie põiguga. Tänav lõpeb Vabaduse puiesteel. Valdeku tänavast kuni Vabaduse puiesteeni on tänav ühesuunaline. Teisel pool Vabaduse puiesteed jätkub tänav Paul Kerese nimelisena. Õie tänava pikkus on umbes 950 meetrit. Suurim majanumber on 48. Õie ja Valdeku tänava nurgal asub Nõmme Saksa Lunastaja kirik. Õie tänava ääres asub Nõmme loodusmaja ning Õie park ja Kiige park. 1940-1941 Tõdva. Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja elamu aadressil Õie 10 Õie 21-2 Õie 21-3 Õie 21-4 Betoonaed Õie 42 Nõmme loodusmaja aadressil Õie 14 Elamu Õie 46 Õie park Tallinna tänavanimed. KNAB.
Õie tänav

Õie tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Õie tänav Aespas Õie tänav Antslas Õie tänav Aseris Õie tänav Elvas Õie tänav Hüürus Õie tänav Jüris Õie tänav Kadrinas Õie tänav Kanepis Õie tänav Kilingi-Nõmmes Õie tänav Kuressaares Õie tänav Mammastes Õie tänav Märjamaal Õie tänav Paralepas Õie tänav Pärnus Õie tänav Rakveres Õie tänav Saustis Õie tänav Sindis Õie tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Õie tänav Tapal Õie tänav Tartus Õie tänav Viljandis ... Õie tänav oli Tallinna Õilme tänava nimi 1959. aastani. Õie põik
Hispaania koloniaalimpeerium

Hispaania koloniaalimpeerium oli Hispaania kuninga ja Hispaania asumaad mis vallutati 16. – 17. sajandil. Christopher Columbuse avastusretke järel, kes 1492. aastal ületas Kastiilia (Hispaania) lipu all Atlandi ookeani ja jõudis Ameerikasse toimus 16. sajandi esimesel poolel aktiivne Ibeeria poolsaare riikide (Hispaania ja Portugali) poolt Põhja-, Kesk-, Lõuna-Ameerika ja Aasia alade avastamine, vallutamine ja koloniseerimine 16. sajandi alguses vallutasid Hispaania konkistadoorid, asteekite, maiade, inkade riigid. Hispaania koloniaalimpeeriumi aluseks sai 1494. aastal sõlmitud Tordesillase leping, mis andis kõik mittekristlikud alad lepingus määratud eraldusjoonest läänes Hispaaniale ja kindlustas Portugalile kontrolli sellest eraldusjoonest itta jäänud mittekristlike alade üle. See võimaldas ära hoidas ka kahe koloniaalimpeeriumi vahelisi suuremaid territoriaalvaidlusi. Kanaari saared (1404–1420, 1479 kuni tänapäev) Melilla (1497 kuni tänapäev) Uus-Hispaania asekuningriik (1521–1821) Kuuba kindralkaptenaat (1511–1898) Santo Domingo (Hispaniola) kindralkaptenaat (1492–1795, 1809–1821,1861–1865) Louisiana kindralkaptenaat(1763–1800) Florida (1513–1763, 1783–1821) Jamaica (1509–1655) Puerto Rico (1512–1898) Guadalajara presidentuur Yucatáni intendents Oaxaca intendents Guadalajara intendents Uus-Mehhiko intendents Vieja California intendents Uus-California intendents Sonora intendents Durango intendents Guadalajara intendents Vera Cruzi intendents San Luis Potosi intendents Valladolidi intendents Zacatecasi intendents Mehhiko audiencia Hispaania Portugal (1586–1640) Mariaani saared (1521/1668–1898) Karoliini saared (1527–1899) Marshalli saared (1529–1898) Peruu asekuningriik (1533–1824) Cuzco presidentuur (audiencia) Lima audiencia Tšiili kindralkaptenaat Galápagose Saared (1535) Juan Fernándeze saarestik (1563) Filipiinid (1570–1898) Ceuta (1580 kuni tänapäev) Uus-Granada asekuningriik (1739–1819) Caracase kindralkaptenaat Santa Fé audiencia Guatemala kindralkaptenaat Quito presidentuur Río de la Plata asekuningriik (1776–1816) Buenos Airese audiencia Charcase Presidentuur (audiencia) Hispaania Guinea (1778–1827, 1884–1968) Río Muni Fernando Póo Annobón Hispaania Sahara (1509–1524, 1860–1976) Ifni (1476–1524, 1860–1970) Lihavõttesaar (1770) Hispaania Maroko (1912–1956) Portugali koloniaalimpeerium
Peremeesorganism

Peremeesorganism (lühemalt peremees) on organism, kelle kehas või kehapinnal elutseb parasiit. Parasiidiks võib olla viirus, bakter, protist või seen. Peremehevahetus Vaheperemees Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Ühekorraesemed

Ühekorraesemed on esemed, mis pärast ühekordset (harvem pärast paari korra[viide?]) kasutamist ära visatakse. Pakendeid, mida kasutatakse üks kord, nimetatakse ühekorrapakenditeks. Ühekorranõud Ühekorrapakend Korduskasutus Ringluspakend Taaskasutus, taaskasutamine Objektorienteeritud programmeerimine, objektide taaskasutamine Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 15.09.2011)
Nenad Krstić

Nenad Krstić (serbia keeles Ненад Крстић; sündinud 25. juulil 1983 Kraljevos) on Serbia korvpallur. Aastatel 2004–2008 mängis NBA klubis New Jersey Nets, 2008–2011 Oklahoma City Thunderis ja 2011. aastal Boston Celticsis. Viimati mängis ta Türgi klubis Anadolu Efes S.K.. Serbia korvpallikoondisega on ta võitnud hõbemedali 2014. aasta maailmameistrivõistlustelt ja 2009. aasta Euroopa meistrivõistlustelt. Nenad Krstić on 213 cm pikk. http://www.nba.com/home/playerfile/nenad_krstic/
Viktor Hrjapa

Viktor Hrjapa (Виктор Владимирович Хряпа; sündinud 3. augustil 1982 Kiievis) on Venemaa korvpallur. Ta mängib Moskva CSKAs. 2007 tuli ta koos Venemaa koondisega Euroopa meistriks. Viktor Hrjapa on 206 cm pikk. http://www.euroleague.net/competition/players/showplayer?clubcode=csk&seasoncode=E2010&pcode=BCQ
Jõgeva vald (Laiuse kihelkond)

Jõgeva vald (saksa keeles Laisholm) oli aastatel 1866–1939 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagine vald Jõgeva maakonda Jõgeva valda. Vallamaja asus Eristvere külas. Jõgeva vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega ning selle esialgne halduspiirkond kattus Jõgeva mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Kustav Pirn (1867–1872). Algsesse Jõgeva valda kuulusid järgmised külad: Võduvere, Kõssima, Ellakvere, Jõgeva, Mäe, Mõisamaa, Õuna, Eristvere, Painküla ja Väljaotsa küla. 1922. aastal kuulusid Jõgeva valda nimetatutele lisaks Pakaste, Kaave, Kurista, Siimusti, Viruvere ja Oonurme küla. Selliseks jäi vald kuni 1939. aasta haldusreformini. Kustav Pirn (1867–1872) Juhan Pirn (1873–1881) Kustav Kustlov (1882–1887) Jaan Koit (1888–1893) Mart Reit (1894–1896) Jaan Raja (1897–1899) Jaan Kivistik (1900–1901) Iisak Aru (1901–1905) Mart Päll (1906–1908) Mart Muts (1909–1911) Kustav Ant (1912–1914) Hans Past (1915–1917) Rudolf Klausson (1917–1918) Jõgeva mõis Jõgeva vald (1939) Tänapäeva Jõgeva vald Maa-ameti kaardirakendused Johan Kõpp. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937
Jalakalised

Jalakalised (Ulmaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub roosilaadsete seltsi. Cronquisti süsteemis kuulub see sugukond nõgeselaadsete seltsi.