Leopoldina

Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina – Rahvuslik Teaduste Akadeemia (saksa keeles Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina – Nationale Akademie der Wissenschaften) on Saksamaa teaduste akadeemia. Leopoldina on mittetulundusühing, mida finantseerivad Saksamaa valitsus ja Saksi-Anhalti liidumaa valitsus. 2008. aastal sai Leopoldina Saksamaa esimeseks rahvuslikuks teadusakadeemiaks. Leopoldina on Saksamaa vanim loodusuurijaid ühendav teadusühing, mis asutati 1652. aastal Schweinfurtis Baieris esialgse nimega Academia Naturae Curiosorum. 1687. aastal kinnitas Saksa-Rooma keiser Leopold I akadeemia Püha Rooma riigi akadeemiaks (ametliku nimega Sacri Romani Imperii Academia Caesareo-Leopoldina Naturae Curiosorum). Karl VI valitsemise ajal sai akadeemia 1712. aastal ametlikuks nimeks Kaiserlich Leopoldinisch-Carolinische Akademie der Naturforscher ja Franz I valitsemise ajal (keiser 1745–1765) sai ametlikuks nimeks Academiae Caesareae Leopoldino-Franciscanae Naturae Curiosorum. Ajapikku tuli käibele tänapäeval laialt pruugitav akadeemia nime mugandatud lühivorm Leopoldina. 1878. aastast asub akadeemia püsivalt Halles Saksi-Anhaltis (varem sõltus akadeemia asupaik presidendi elukohast). 1930. aastatel, natsirežiimi ajal, heideti akadeemiast välja paljud juudi soost liikmed. Teise maailmasõja järel Nõukogude okupatsioonitsoonis moodustatud Saksa Demokraatlikus Vabariigis säilitas Leopoldina suhtelise sõltumatuse. Leopoldina on 1994. aastal asutatud Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Akadeemia liikmeskonda on kuulunud teiste seas ka Johann Wolfgang von Goethe, Charles Darwin, Max Planck, Marie Curie, Albert Einstein, Ernest Rutherford, Nikolai Vavilov. 1789. aastal valis akadeemia oma liikmeskonda esimese naise – Keiserliku Teaduste ja Kunstide Akadeemia direktori Jekaterina Daškova. Tänapäeval on Leopoldina Saksamaa suurim akadeemia, liikmeid oli seisuga 1. jaanuar 2019 1602 inimest, kokku enam kui 30 riigist. Kolm neljandikku liikmete arvust on saksakeelsetest riikidest (Saksamaa, Austria ja Šveits). Liikmeskonda kuulus 2014. aasta alguse seisuga 169 Nobeli auhinna laureaati. 1886 – Alexander Anton Rosenberg (1839–1926), auliige 1925, olnud Tartu veterinaarinstituudi professor 1926 – Otto Küstner (1849–1931), auliige 1928, olnud Tartu ülikooli professor 1927 – Aleksander Paldrok, arstiteadlane (dermatoloog) 1932 – Wilhelm Ostwald (1853–1932), auliige 1932, Tartu ülikooli lõpetanud nobelist 2001 – Svante Pääbo, eesti juurtega paleogeneetik Leopoldina kõrgeim tunnustus oma liikmetele on akadeemia auliikmeks valimine. 2018. aasta seisuga on aastatel 1922–2018 kokku valitud 68 auliiget, seejuures 21. sajandil vaid neli persooni. 1925 – Alexander Anton Rosenberg (1839–1926), baltisaksa morfoloog 1928 – Otto Küstner (1849–1931), günekoloog, töötanud varem Tartu Ülikooli professorina 1932 – David Hilbert (1862–1943), matemaatik 1932 – Wilhelm Ostwald (1853–1932), keemik, nobelist, Tartu Ülikooli vilistlane 1932 – Ernest Rutherford (1871–1937), füüsik, nobelist 1935 – Ivan Pavlov (1849–1936), füsioloog, nobelist 1935 – Sven Hedin (1865–1952), geograaf 1941 – Max Planck (1858–1947), füüsik, nobelist 1943 – Hans von Euler-Chelpin (1873–1964), biokeemik, nobelist 1943 – Paul Walden (1863–1957), keemik 1954 – Otto Schlüter (1872–1959), geograaf 1956 – Otto Hahn (1879–1968), keemik, nobelist 1956 – Otto Warburg (1883–1970), biokeemik, nobelist 1958 – Max Born (1882–1970), füüsik, nobelist 1958 – James Franck (1882–1964), füüsik, nobelist 1967 – Werner Heisenberg (1901–1976), füüsik, nobelist 1969 – Hans Adolf Krebs (1900–1981), biokeemik, nobelist 1969 – Fritz Albert Lipmann (1899–1986), biokeemik, nobelist 1970 – Pjotr Kapitsa (1894–1984), füüsik, nobelist 1973 – Jan Hendrik Oort (1900–1992), astronoom 1987 – Eugen Seibold (1918–2013), meregeoloog 1992 – Carl Friedrich von Weizsäcker (1912–2007), füüsik 2002 – Gottfried Geiler (1927–2018), patoloog, endine Leopoldina asepresident 2005 – Joachim-Hermann Scharf (1921–2014), anatoom 2010 – Volker ter Meulen (1933–), mikrobioloog, endine Leopoldina president 2014 – Paul Crutzen (1933–), keemik, nobelist Cotheniuse medal (antakse välja 1792. aastast) Carusi medal (antakse välja 1896. aastast) Schleideni medal (antakse välja 1955. aastast botaanik Matthias Jacob Schleideni auks) Darwini rinnamärk (antud välja vaid kahel korral – 1959. ja 2009. aastal) Gregori Mendeli medal (antakse välja 1965. aastast) Georg Uschmanni teadusajalooauhind (antakse välja 1999. aastast) Saksa Teaduste Akadeemiate Liit The Academy's nomadic years. web.archive.org Katharina R. Fürstin von Daschkova. leopoldina.org Leopoldina Ehrenmitgliedschaft. leopoldina.org Koduleht. Koduleht. leopoldina.org Akadeemia liikmed. leopoldina.org