laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Valdur Visnapuu

Valdur Visnapuu (16. juuni 1917 Sangaste vald, Valgamaa – 28. juuli 1944 Sinimäed) oli Eesti (lipnik) ja Teise maailmasõja ajal Saksa Relva-SSi 20. Füsiljerpataljoni ohvitser. Langes sõjategevuses Sinimägede lahingus 28. juulil 1944. Ohvitseride andmekogu, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Alex Milits

Alex Milits (19. jaanuar 1932 Pankjavitsa vald – 11. juuni 2012 Rootsi) oli eesti ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija. Ta sai alghariduse Petseris ja Tartus. 1944. aastal põgenes perekond Rootsi. Seal õppis ta reaalkoolis, aga lõpetas 1953. aastal Lundi Toomkooli humanitaarharu. Lundi Ülikooli lõpetas Alex Milits 1957. aastal slaavi ja soome-ugri keelte ning võrdleva keeleteaduse alal ning õppis hiljem Stockholmi Ülikoolis slavistikat. Töötas Huddinge gümnaasiumis õpetajana, tegeles poksi ja muusikaga. Alex Milits tegi kaastööd Vabaduse Raadiole, BBCle, Kanada Raadiole, Eesti Raadio Stockholm (Stockholmi Eesti lähiraadio, 1980–1991) ja Lääne-Saksa televisioonile, samuti väliseesti ja välisvene ajalehtedele. "Translations from Estonia into jazz", Alex Milits & Co heliplaat, 1969 "Röster från öster", 1974 "Peeter, sõja laps", Olion, 1995 "Kommentaarid", Kirjastus VÄLIS-EESTI&EMP Stockholm, 1983 "Tro och makt i Sovjet" Den Kristna Bokringen, Örebro, 1973 "Peter, barn av ett krig", Forum, Stockholm, 1978 "Peter från ingenstans", Forum, Stockholm, 1979 "Peter Radek", Forum, Stockholm, 1980 Rootsi Eestlaste Liidu 2001. aasta kultuuriauhind "Kalevipoja" tõlke eest rootsi keelde 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk Raimo Raag. Alex Militsa mälestuseks. Eesti Päevaleht, 27. juuni 2012 "Alex Milits – kirjanik ja publitsist Petserimaalt"
Kokaraamat

Kokaraamat on raamat, mis sisaldab toitude valmistamise kirjeldusi ja harilikult ka retsepte koos koostisosadega või üldisi kokandusalaseid nõuandeid ning selleks kasutatavate köögivahendite loetelu. Kokaraamat võib sisaldada toitude illustratsioone. Esimene eestikeelne kokaraamat oli Tallinnas aastal 1781 ilmunud "Köki ja Kokka Ramat" (tõlkinud Johann Lithander, nummerdatud lehekülgi 699 pluss 18 lk sissejuhatust ja lõpus register; sisaldas 986 õpetust ja retsepti). Tänapäeval antakse kokaraamatuid välja ka e-raamatuna. "Köki ja Kokka Ramat" (1781) Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus Eeva
Ignazio Abate

Ignazio Abate (sündinud 12. novembril 1986 Sant'Agata de' Gotis) on Itaalia jalgpallur (paremkaitsja). Ta alustas klubikarjääri Itaalia kõrgliiga Serie A klubis AC Milan ja on seal mänginud ka suurema osa karjäärist. Itaalia kõrgliigas on ta mänginud veel Empoli ja Torino koosseisus. Rahvuskoondises debüteeris Abate 11. novembril 2011 Poola jalgpallikoondise vastu. Varem mängis ta Itaalia U-21 koondises, kokku 10 mängu ja lõi neis ka ühe värava. Ta on kuulnud Itaalia koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Itaalia olümpiameeskonda. Milan Serie A (1): 2010–11 Supercoppa Italiana (2): 2011, 2016 Ignazio Abate AC Milani kodulehel
Bella Thorne

Annabella Avery Thorne (sündinud 8. oktoobril 1997) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja. Koduleht
Eppu Normaali

Eppu Normaali on Ylöjärvist pärit Soome rokkbänd. Ansambel loodi 1976. aastal ja see viljeles algul punki. Bändi algkoosseisu kuulusid vennad Martti Syrjä (laul) ja Mikko "Pantse" Syrjä (kitarr ja laul), nende nõbu Aku Syrjä (trummid), Juha Torvinen (kitarr) ja Mikko Saarela (basskitarr). Alates 1989. aastast mängib basskitarri Sami Ruusukallio. Eppu Normaali albumid ja kogumikud on teeninud 15 plaatinaplaati ja seitse kuldplaati. Kokku on müüdud üle 1,5 miljoni Eppu Normaali plaadi. "Aknepop" (1978) "Maximum Jee & Jee" (1979) "Akun tehdas" (1980) "Cocktail Bar" (1981) "Tie vie" (1982) "Aku ja köyhät pojat" (1983) "Rupisia riimejä, karmeita tarinoita" (1984) "Kahdeksas ihme" (1985) "Valkoinen kupla" (1986) "Imperiumin vastaisku" (1988) "Historian suurmiehiä" (1990) "Studio Etana" (1993) "Sadan vuoden päästäkin" (2004) "Syvään päähän" (2007) "Mutala" (2011) "Pop pop pop" (1982) "Hatullinen paskaa" (1984) "Aku, Juha, Martti ja Mikko² – soolot" (1987) "Poko-klassikko" (1987) "Lyömättömät" (1989) "Hatullinen paskaa / Soolot" (1990) "Paskahatun paluu" (1991) "Repullinen hittejä" (1996) "Maximum Jee & Jee" (1999) "Reppu 2 – toinen repullinen kuolemattomia Eppu-klassikoita" (2003) "Singlet 1978–1991" (2003) "Kahdeksas ihme" (2005) CD/DVD "Syvään päähän" (2008) "Jackpot – 101 Eppu-klassikkoa 1978–2009" (6CD, 2009) Koduleht
Reino Helismaa auhind

Reino Helismaa auhind on soome muusiku ja kirjaniku Reino Helismaa mälestuseks 1989. aastal asutatud auhind, mida antakse iga 3–5 aasta tagant laulusõnade autorile. Auhinnasumma on 4000 eurot (varem 20 000 marka). 1989 Vexi Salmi 1994 Jaakko Teppo 1999 Sauvo Puhtila 2004 Martti Syrjä 2009 Hector 2013 Heikki Salo 2019 Paula Vesala 2022 Mariska Reino Helismaa auhind
Martti Syrjä

Martti Ilmari Syrjä (sündinud 17. mail 1959 Ylöjärvis) on soome laulja, laulusõnade autor ja näitleja. Ta on eelkõige tuntud bändi Eppu Normaali laulja ja laulusõnade tegijana. Bändis mängivad ka tema vend Mikko Syrjä ja nõbu Aku Syrjä. Martti Syrjä vanemad on kirjanikud Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä. Aastal 1997 sai Martti Syrjä Juha Vainio auhinna ja 2004 Reino Helismaa auhinna. Martti Syrjä on mänginud ka ligi paarikümnes filmis. Martti Syrjä andmekogus IMDb (inglise)
Vooremaa (täpsustus)

Vooremaa on maastikurajoon Jõgeva maakonnas, kus asuvad ka Vooremaa maastikukaitseala ja Vooremaa metsaökoloogia jaam. Vooremaa on Jõgeva maakonna ajaleht. Vooremaa auhinnavõistlus maadluses on Jõgeval korraldatud maadlusvõistlus Vooremaa on väljamõeldud maakond J. R. R. Tolkienie teostes. Vooremaa on perekonnanimi
Vaiko Vooremaa

Vaiko Vooremaa (sündinud 27. septembril 1962 Haapsalus) on purjetaja ja jääpurjetaja. XXII olümpiamängude purjeregati avatseremoonial Pirita Purjespordikeskuses süütas ta olümpiatule. 1981. aastal lõpetas Vooremaa Haapsalu 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna. Tema isa on Endel Vooremaa ja poeg Argo Vooremaa. Vaiko Vooremaa. Eesti spordi biograafiline leksikon Ajalugu. Tallinna Olümpiapurjespordikeskus Vaiko Vooremaa tuli taas Eesti meistriks. Lääne Elu, 13. märts 2012
Kiirtoit

Kiirtoit on toit, mis on tarbitav kas väga vähese eeltöötlemisega (nt soojendamisega mikrolaineahjus) või üldse ilma eeltöötlemiseta. Sageli peetakse kiirtoidu all silmas sööklates, baarides, restoranides jne serveeritud toitu (nt hamburger, hot dog), ent ka mitmed kodus valmistatud toidud võib lugeda kiirtoidu alla. Kiirtoit sisaldab palju kaloreid, suhkruid, rasvu, lihtsaid süsivesikuid, transrasvu, küllastunud rasvu ja naatriumkloriidi. Seetõttu võib kiirtoidu liigne või sagedane tarbimine põhjustada ülekaalulisust või rasvumist. Rasvumine omakorda võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme: südamehaigusi, diabeeti, insulti, hingamishäireid, eri vähitüüpe ja muid haigusi. Kiirtoitu tarbides söövad inimesed makrotoitaineid, mis on väga kaloririkkad. Makrotoitainete liigtarbimine põhjustab rasvumist ja mitmeid kroonilisi haigusi. Makrotoitained seeduvad kiiresti ning seetõttu võivad põhjustada ülekaalulisust, haigusi ning ka enneaegset vananemist. Sellised toitained mõjuvad organismile nii-öelda tühikaloritena, sest nende toiteväärtus on väike. Uuringud näitasid, et toidule liigses koguses õli lisamine põhjustab samuti ülesöömist. Õli ongi just see, mida kasutatakse mitmete kiirtoitude valmistamiseks. Organism vajab makrotoitaineid, aga lisaks neile on vajalikud ka mikrotoitained ja kiudained, mis aitavad söögiisu kontrollida ning vältida ülesöömist. Kiirtoit pole üksnes kiirtoidurestoranides müüdav toit, vaid ka näiteks krõpsud, hommikusöögihelbed, batoonikesed, küpsised, kommid jne. Selline toit sisaldab tihtipeale mitmeid sünteetilisi koostisosi ja kemikaale ning imenduvad vereringesse väga kiiresti. Kui võtame vaatluse alla Ameerika Ühendriigid, siis näeme, et suur osa ameeriklasi vaevavaid haigusi on põhjustatud just sellisest elustiilist. Võrreldes Ameerika erinevaid piirkondi leiti, et vahel on juurdepääs supermarketitele piiratud, mistõttu tarbitakse töödeldud toitu, mis on kergesti kättesaadav. Uuringute põhjal leiti, et mõned keskkonnategurid võivad mõjutada isikuomadusi ning sellega koos ka kehakaalu. Põhimõte seisneb selles, et kui toitlustuskohti on palju ja toit odav ning kättesaadav, siis tarbitakse seda tihti. Viimastel aastakümnetel on kiirtoiduketid kiiresti arenenud. Saavutanud väga suure populaarsuse, eelkõige noorte ja laste seas, tänu maitsele ja turundusstrateegiale. Hamburger "Kiirtoidu rahvas" Poolfabrikaat Rämpstoit U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Fuhrman, Joel (3. aprill 2018). "The Hidden Dangers of Fast and Processed Food". National Library of Medicine. Vaadatud 25. detsember 2022. Jia, Peng; Luo, Miyang (10. september 2019). "Fast-food restaurant, unhealthy eating, and childhood obesity: A systematic review and meta-analysis". Wiley Online Library. Vaadatud 25. detsember 2022. "Tauno Vahter: kuidas lihtne kotlet murdis Vana-Roomast linnaosade vorstipidudele" ERR, 6. juuni 2018
Jasper Pääkkönen

Joona Jasper Pääkkönen (sündinud 15. juulil 1980 Helsingis) on Soome näitleja. 2021. aasta seisuga on ta näidelnud umbes 30 mängufilmis. Näiteks on ta mänginud filmides "Pahat pojat" (2003, Eero Takkuneni rolli), "Matti", "Paha maa" ja "Polaarjoone sangarid". 2018. aastal mängis ta USA tipprežissööri Spike Lee mängufilmis "BlacKkKlansman: Must mees klannis" Felix Kendricksoni. Aastatel 2016-2020 mängis ta seriaalis "Viikingid" Halfdan the Blacki. Soome ajalehe Iltalehti andmetel on Pääkkönen Soome kõige suurema sissetulekuga filminäitleja. Pääkkönen on Vision fly fishing world teami liige ja on osalenud mitmetes lendkala telesaadetes külalisesinejana. 2003 – rolli eest filmis "Pahat pojat" sai ta Brüsseli Rahvusvahelisel Sõltumatu Filmi Festivalil parima näitleja auhinna.. 2013 – Jussi auhind osatäitmise (Harri rolli) eest Dome Karukoski filmis "Karusüda" ("Leijonasydän") "Salatut elämät" (1999–2002) – Saku Salin "Kaunis mies" (2003) – Joonatan Kuusisto "Irtiottoja" (2003) – Johnny Ihmiselon ihanuus ja kurjuus (1988) – Arvi Hongisto Pahat pojat (2003) – Eero Takkunen Levottomat 3 (2004) – Aleksi Vares – yksityisetsivä (2004) – Jarmo, the pizza boy Paha maa (2005) – Niko Smolander Matti (2006) – Matti Nykänen V2 – Jäätynyt enkeli (Vares 2) (2007) – Dante Hell Kummeli Alivuokralainen (2008) – Kikke Rööperi (2009) – Korppu Polaarjoone sangarid – Kapu The Kiss of Evil (2011) Leijonasydän (2013) - Harri Jasper Pääkkonen sündis näitleja Seppo Pääkköneni ja ema Virve Havelini pojana. Ka tema lell Antti Pääkkönen on näitleja. Teismeeas elas ta Baltimore'is (USA Marylandi osariigis). "Iltalehti:Jasper Pääkkönen Suomen tuottoisin leffatähti". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2012. Vaadatud 19. juunil 2012. "Vision fly fishing world team". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 19. juunil 2012. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2012. Vaadatud 19. juunil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Krasnogorskoje rajoon

Krasnogorskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga. Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi. Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (сельское поселение). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 38% elanikest udmurdid, 59% venelased ja 1,3% tatarlased. Q126684906 http://mo-krasno.ru/
Seltõ rajoon

Seltõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb loodes Kirovi oblastiga. Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi. Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks (сельское поселение). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 58% elanikest udmurdid ja 40% venelased. Q126684906 http://selty.udmurt.ru/
Grahhovo rajoon

Grahhovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb lõunas Tatarstaniga. Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (сельское поселение). 1959. aastal oli rajooni elanike arv 22 631, 1970. aastal 16 401 ja 2002. aastal 10 879. 2002. aastal olid 36,6% elanikest udmurdid, 42,3% venelased, 10,9% marid, 6,1% tatarlased ja 3,3% tšuvašid. Peamine majandusharu on põllumajandus. Q126684906 http://grahovo.udmurt.ru/
Illusioon (kino)

Illusioon oli kino Tartus, Raatuse tänaval. Nõukogude ajal oli selle kino nimi Komsomol. Club Illusion
Globaalne kapitalism

Globaalne kapitalism ehk globaalne kapitalistlik süsteem ehk kapitalistlik maailmamajandus on maailmamajandus, mida iseloomustab kogu maailma ulatuses toimuv vaba kauplemine kaupade ja teenustega ning kapitali vaba liikumine. Globaalne kapitalism toimis kuni Esimese maailmasõjani suhteliselt stabiilsena. Stabiilsuse tagas George Sorosi arvates kolm asjaolu: imperialistlike suurriikide olemasolu, kes süsteemi tuumikuna koos hoidsid, kulla näol ühtse ja ainsa rahvusvahelise valuuta kehtimine, ühiselt tunnustatud kindlate tõekspidamiste ja kõlbeliste normide olemasolu, mida vabatahtlikult enamasti küllaltki rangelt järgiti. Need kolm väärtust "ühendasid endas usu, mõistuse ja austuse teaduse vastu ning juudakristliku eetilise traditsiooni, olles kokkuvõttes märksa kindlamaks teenäitajaks õige ja vale äratundmisel kui tänapäeval valitsevad tõekspidamised". Hiljem on need kolm asjaolu oma tähtsuse kaotanud ja koos sellega on globaalne kapitalism järk-järgult muutunud aina ebastabiilsemaks, kuni on jõudnud nüüdisaegsesse kriisiseisundisse. Globaalset kapitalismi kriitika osas toob Georg Soros välja kaks olulist punkti. Esiteks kritiseerib ta turumehhanismi puudusi, eeskätt finantsturgude loomupärast ebastabiilsust; teiseks osutab ta suurtele vajakajäämistele turuvälises sektoris (poliitika, eetika). U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Soros, G., 1999. Globaalse kapitalismi kriis. Avatud ühiskonda ähvardavad ohud. Tallinn, VB. Lk 29
Saluut (Tartu kino)

Saluut oli kino Tartus. See asus praegusel Küütri tänaval. Varem oli samas kino Ateen, hiljem oli samas kino Ateena. Foto
Polaarjoone sangarid

"Polaarjoone sangarid" on Soome 2010. aasta komöödiafilm, mille režissöör on Dome Karukoski. Lapimaa mees Janne saab tüdruksõbralt Inarilt viiskümmend eurot uue digiboksi jaoks: õhtul tuleb telekast “Titanic”, mida ei saa ühelgi juhul vaatamata jätta. Baari põigates kohtab Janne sõpru ja raha kaob nagu mutiauku. Kodus ootab ultimaatum: kui järgmise päeva hommikuks kodus digiboksi pole, kolib Inari välja ja jutul lõpp. Poistel ei jää muud üle kui tuunitud Sierra garaažist välja lükata ning läbi Lapimaa öö Rovaniemi poole kihutada. Tee peal tuleb kolmel töötul semul ka välja mõelda, kuidas elektroonikaostu finantseerida. Peatuma sunnivad ahvatlevad spaahotellid, vene uusrikkad, politseinikud ja põhjapõdrad, pealekauba veel Inari kunagine austaja, kellel on oma salaplaanid. Jussi Vatanen – Janne Jasper Pääkkönen – Kapu Timo Lavikainen – Räihänen Pamela Tola – Inari Kari Ketonen – Pikku-Mikko Miia Nuutila – Marjukka 2011 Jussi auhind https://web.archive.org/web/20120605004818/http://2010.poff.ee/est/filmid/programmid.p/soome-kino-fookuses/polaarjoone-sangarid 2012. aasta PÖFFI leht filmi kohta.]
Athena (kino)

Athena (eri aegadel ka Ateen, Ateena ja Saluut) oli kino Tartus aadressil Küütri tänav 1. Filme hakati seal näitama 1923. aastal, mil hoone omanik oli Jaan Otter. Kino kõrval asusid kohvik Athena (ka Ateen) ja söögisaal. 1926. aastal tellis Otter sisekujunduse skulptor Ferdi Sannamehelt ja arhitekt Arnold Matteuselt. "Eesti kõige rikkalikuma seinakaunistusega kinohooneks" nimetatud majja lõi Sannamees antiikmütoloogia ainetel eklektitsistlikud skulptuurid ja reljeefid, mis Nõukogude ajal "ebamoraalsust õhutavatena" kinni kaeti. Teistel andmetel tegi kino ja kohviku sõjaeelse sisekujunduse arhitekt Nikolai Willer. 1950. aastatel ehitati kino- ja kohvikuruumid ümber ning kino fuajeest kaotati kohvikusse sissepääs. Viimane regulaarne kinoseanss toimus 12. detsembril 1998. Endist kinohoonet on nimetatud Athena keskuseks. See on korduvalt vahetanud omanikke, kellest üks tuntumaid on olnud ettevõtja Rein Kilk. Lisaks filminäitamisele on majas korraldatud konverentse (nt TEDx Tartu), kontserte ja muid avalikke üritusi. Hoones on tegutsenud Tartu restoran Volga. Endiselt näidatakse kaks korda aastas Athenas ka filme: sügiseti Pimedate Ööde filmifestivali ning suviti Tartuffi filmifestivali raames. Rõduga saalis oli 325 kohta, sealhulgas 20 Tartu kinokülastajate hulgas populaarset loožikohta. Athena Keskus Margit Tõnson Tartu Athena kino on ootamas särav tulevik EPL 8. jaanuar 2005 Hanneli Rudi Athena kino looja tehtud mänguasjad jõudsid tagasi Tartusse PM 20. detsember 2011 Jagodin, Karen; Naska, Sirli (2013). Lähme kinno! : Kuurist kobarkinoni - sajand eesti kinoarhitektuuri (eesti ja inglise). Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 56. ISBN 9789949907847. "Kinod ja infopunktid". poff.ee. Vaadatud 24. veebruaril 2024. "PÖFF käib ka Tartus: ülikoolilinnas on festival väiksem, kuid see-eest kompaktsem". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 24. veebruaril 2024. "Pimedate Ööde filmifestival toob tartlaste ette 127 linateost". Tartu Postimees. 3. november 2023. Vaadatud 24. veebruaril 2024. "Tartu armastusfilmide festival võtab fookusesse teaduse". Elu24. 17. juuni 2021. Vaadatud 24. veebruaril 2024. Rasmus Rekand. Tartu esimene kino taasavas uksed Tartu Ekspress, 7. november 2013 (DIGAR) Jaan Olmaru. Ateena maja otsib uut peremeest Postimees, 6. september 2012 Peeter Piiri. Tartlased, käige kinno! Sirp, 17. juuni 2011 Margit Tõnson. Tartu Athena kino on ootamas särav tulevik EPL, 8. jaanuar 2005 Kummituslik omanik laseb Tartu Athena kino hoonel laguneda Tartu Postimees, 23. september 2001 "76 Reljeef "Orpheus ja Euridike", F. Sannamees, 1926 (kips)" – üks Athena bareljeefidest kultuurimälestiste riiklikus registris
Ekraan (kino)

Ekraan on endine kino Tartus. See asub spetsiaalselt kinoks ehitatud hoones Riia tänava ja Väike-Tähe tänava nurgal, aadressil Riia 14. Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Kohtla-Järvel (Kosmos), samuti Mustamäel (Kaja) ning Viljandis (Rubiin). Viimased kaks on lammutatud. Algselt ehitati selle tüüpprojekti kinod ühe saaliga (427 kohta). Peale ümberehitust on majas kaks kinosaali (150 ja 68 kohta) ning kohvik fuajees. Ekraan avati 1961. aastal, see oli esimene laiekraankino Tartus. 2010. aastal toimus saalide remont ja põhjalik tehnika uuendamine. 2021. aastal teatati tegevuse lõpetamisest. Aastal 2022 otsustas Muinsuskaitseamet hoone muinsuskaitse alt välja jätta. ERR (25. märts 2022). "Tartu kino Ekraan jääb muinsuskaitse alt välja". ERR. Vaadatud 24. veebruaril 2024. Naska, Sirli; Eesti Arhitektuurimuuseum, toim-d (2013). Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni - sajand eesti kinoarhitektuuri; [Eesti Film 100. juubeliaastale pühendatud Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus Rotermanni Soolalaos 3.05.2012-9.09.2012; näituse kataloog] = Let`s Go Out to the Movies!. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. ISBN 978-9949-9078-4-7. Martin Liivand: "Tartu kino Ekraan sulgeb lõplikult uksed" Geenius, 14. aprill 2021 Tutvustus Forum Cinemas lehel
Ajupesu

Ajupesu ehk ajuloputus on teatud eesmärgi saavutamise või selle saavutamise ärahoidmise nimel seadusandliku või täitevvõimu ülemistele astmetele jõudnud/tõusnud inimeste (tavaliselt poliitikute) poolt teadlikult/teadmatult läbiviidav inimeste mõjutamine vaimse või füüsilise surve avaldamise, järjepideva veenmise vms teel. Ristisõjad Kommunism Kapitalism Makartism Eisenhoweri doktriin Terrorism "brainwash". Oxfordi Ülikool: Lexico (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14.01.2020. Vaadatud 28.08.2018. "ajupesu". EKI. Vaadatud 28.08.2018.[alaline kõdulink]  Ajupesu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ringtee tänav

Ringtee tänav on tänav Paides. Tänav kulgeb ringristmikust, kus kohtuvad Sllaotsa ja Tallinna tänav ning Järve tee, kuni Paide läänepiirini. Tänav on osa Rakvere–Pärnu maanteest.
Implantaat

Implantaat ehk implant ehk siirik on koe sisse isutatud ehk implanteeritud võõrkeha või aine. Hambaimplantaat Radioaktiivne implantaat Rinnaimplantaat Südamerütmur Transplantaat TEA entsüklopeedia 8. köide, 2012.
Karl VII (Saksa-Rooma keiser)

Karl VII Wittelsbach (6. august 1697 Brüssel – 20. jaanuar 1745 München) oli Baieri kuurvürst (Karl Albrecht) alates 1726 ning Saksa-Rooma keiser alates 1742 kuni surmani. Ta oli üks Habsburgide oponente ning kui keiser Karl VI suri, keeldus ta pragmaatilist sanktsiooni tunnustamast ning põhjustas koos Friedrich Suurega Austria pärilussõja. Et Habsburgide dünastia meesliin oli lõppenud, siis puudus Saksa-Rooma troonile ka seaduslik pretendent ning kuurvürstid keeldusid Maria Theresia meest Franz Stephanit keisriks valimast. Selle asemel valisid nad keisriks Baieri valitseja, kes oli end juba kuulutanud ka Böömi kuningaks, kuna oli vallutanud koos Friedrich II-ga Praha. Karlile andis täiendava põhjuse trooni küsida see, et tema naine Marie Amalie oli Leopold I lapselaps. 24. jaanuaril 1742 kroonis Karli vend Klemens August, kes oli Kölni peapiiskop ja kuurvürst, Karli isiklikult Saksa-Rooma keisriks. Samas hoidsid aga Austria väed enda käes enamikku Baierit, nii et tegelikult oli Karl VII keiser ilma riigita. Tema kohta käis ka toonane anekdoot, et varem oli Karl käitunud deviisi järgi: "Caesar aut nihil" ("Keiser või mitte midagi!"), kuid keisriks saades oli ta nii keiser kui ka mitte midagi. Pärast tema surma läks keisritroon ikkagi Franz Stephanile ning hiljem Habsburgidele-Lotringitele.
Yohan Cabaye

Yohan Cabaye (sündinud 14. jaanuaril 1986 Tourcoingis) on Prantsusmaa jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängis viimati Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Nasr. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud Inglismaa Premier League'i klubides Newcastle United ja Crystal Palace ning oma kodumaal Lille'is ja Paris Saint-Germainis. Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Cabaye 11. augustil 2011 sõprusmängus Norra vastu. Esimene värav tuli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupimängus Ukraina vastu, kui Prantsusmaa võitis 2:0. Lille Ligue 1: 2010–11 Coupe de France: 2010–11 Paris Saint-Germain Ligue 1: 2013–14, 2014–15 Coupe de France: 2014–15 Coupe de la Ligue: 2013–14, 2014–15
Jérémy Ménez

Jérémy Ménez (sündinud 7. mail 1987 Longjumeau's) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Reggina 1914 poolkaitsja või ründajana. Ménez kuulus aastatel 2010–2013 Prantsusmaa jalgpallikoondisse. Koondisedebüüdi tegi ta 11. augustil 2010 sõprusmängus Norra vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. juunil 2012 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi teises alagrupimängus värava Ukraina vastu. Paris Saint-Germain Ligue 1: 2012–13, 2013–14 Coupe de la Ligue: 2013–14 Club América Liga MX: Apertura 2018 Copa MX: Clausura 2019 Campeón de Campeones: 2019  Jérémy Ménez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Institutsionaliseerumine

Institutsionaliseerumine on mingi inimese või inimrühma tegevuse pinnalt vastava eraldi käsitatava kutsetöö kujunemine (subjektiivne institutsionaliseerumine) või eri organisatsioonilise üksuse (nt asutuse) rajamine, mis spetsialiseerub edaspidi vastavate toimingute sooritamisele (organisatsiooniline institutsionaliseerumine). Institutsioon Institutsionalism U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Kollektivism

Kollektivism on maailmavaade või poliitiline vaatesuund, mis väärtustab eeskätt suurte inimrühmade, ent ka mis tahes teiste ühiselt oma eesmärke taotlevate isikute rühmade püüdlusi, asetades need kõrgemale mis tahes individuaalsetest huvidest või taotlustest. Kollektivismi vastand on individualism. Äärmuslikud kollektivistid usuvad, et eraomandit lubades ja eramajanduse tingimustes (eirates nõnda inimkonna seniseid ajaloolisi kogemusi) pole kunagi võimalik saavutada sellist majanduslikku heaolu nagu kollektiivsel omandil põhinev majandus. Individualism Kogukondlikkus U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).