laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saula Siniallikad

Saula Siniallikad on allikad Kose vallas Saula külas. Koosneb kolmest suuremast allikast, mis erinevad nii oma värvilt: rohekassinine (Siniallikas), pruunikasmust (Mustallikas) ja hallikassinine (Valgeallikas), kui ka mõõtmetelt. Summaarne vooluhulk on 20–30 liitrit sekundis ja allikate vesi voolab Pirita jõkke. Allikad on arheoloogiamälestisena kaitse all. Nad asuvad Tallinna–Tartu maanteest 600 meetrit ida suunas, Pirita jõeoru vasaku veeru jalamil ning nende kogupindala on ligi 700 m2. Allikate eri värvitoonid (sinine, valge, mustjas) põhjustab põhjapinnase värvivarjund ning valguse peegeldumine allika põhjas hõljuvatelt liivaosakestelt. Maanteele kõige lähemal on Ohvriallikas (läbimõõt 12–13 m, sügavus 3–4 m). Selle allika vesi on rohekassinine. Teine allikas asub esimesest umbes 20 m eemal ja on ovaalse kujuga (läbimõõt 12–20 m, sügavus kuni 2 m). Mõlema allika põhjas esineb rohkesti vee “üleskeemise” kohti, nn grifoone. Teise allika vesi on heledam, valkjam. Kolmanda allika sügavus on umbes pool meetrit. Allika põhjas leidub üksikuid väikseid grifoone, üldiselt on aga põhi mudane, mistõttu vesi on mustja värvusega. Allikate vesi voolab ligi saja meetri pikkuse ja kahe meetri laiuse Siniallika oja kaudu Pirita jõkke. Suurvee ajal ujutab jõgi allikad üle. Siniallikate veel on arvatud olevat tervendav mõju, mistõttu juba aastatuhandeid on sinna ohvriande toodud. Siniallikas pidi see näkide ülemvalitseja elukoht olema. Teda on seal palju rahvast näinud, kes sealt käisid pudeliga vett toomas, kelle silmad haiged olid. Kui pudel vett täis pandi, siis pidid sinna allikasse raha ehk mõnda muud metalli viskama. Rahvas nimetas teda Siniallikatölp, selleparast et temal olnud kepp käes ja sinine tölpkuub seljas. ERM, KV 24, 85 < Hageri khk. - Hans Mesikäpp (1935). Siniallikale viidi vanu rahasid. Siniallika töl´p pidi elama allikas ja ümbruskonnas. Talle viidi andeid, siis saadi allikast silmarohtu. Töl´p pidi olema sinise kuuega, kübar käes ja kepp peos. ERA II 20, 218/9 (1) < Hageri khk., Hageri v., Adila k., Kloostri t. < Kose khk., Tuhala v., Oru k. - Rudolf Põldmäe < Ants Mesikäpp, 62 a. (1929) Saula Siniallikas. Foto: Martin Suuroja Mustallikas. Foto: Maris Juuse Valgeallikas. Foto: Maris Juuse Ohvriallikad "Saula Siniallikad" kultuurimälestiste riiklikus registris Martin ja Kalle Suuroja (2103). Harjumaa loodusmonumendid. Tallinn: GeoTrail. Lk 62. {{raamatuviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aasta= (juhend) Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn 2001: Varrak, lk 88–91. Eesti maaturism: Saula Siniallikad Saula Siniallikad Eesti looduse infosüsteemis Saula Siniallikad kultuurimälestiste riiklikus registris Sinialliku. Maavalla Koja koduleht maa-ameti link. Ahto Kaasiku artikkel Saula Siniallikatest ajakirjas Loodusesõber
Sõbra tänav

Sõbra tänav (Freundschaftstraße) on tänav Tartus. Selle pikkus on 1570 m. Tänav algab Võru tänavalt ja lõpeb Siili tänaval. Tänav ristub Kesk tänava, Tähe tänava, Linda tänava, Salme tänava, Kalevi tänava, Raua tänava, Nõva tänava, Turu tänava ja Sassi tänavaga (seejuures Sassi tänavaga vaid vasakult). Sõbra tänava ääres asub Püha Aleksandri kirik.
PM Karotiin

PM Karotiin on 2005. aastal asutatud OG Elektra kontserni ettevõte, mis tegeleb köögivilja kokkuostu ja selle töötlemisega (koorimine, keetmine, puhastamine). Töödeldud köögivilja kasutatakse AS OG Elektra Tootmine kulinaariatsehhis. OG Elektra
Avec Kirjastus

AveC Kirjastuse AS on OG Elektra kontserni kuuluv ettevõte, mis annab 1997. aastast välja Lääne-Virumaa nädalalehte Kuulutaja. Kuulutaja on reedeti ilmuv tasuta nädalaleht, mille tiraaž on olnud 14 000. OG Elektra Kuulutaja
Benjamin Franklin

Benjamin Franklin (17. jaanuar 1706 (6. jaanuar vkj) – 17. aprill 1790) oli Ameerika poliitik, diplomaat, teadlane, leiutaja, ajakirjanik, polühistor; üks Ameerika iseseisvussõja liidritest.[viide?] Ta oli ka üks Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsiooni koostajatest.[viide?] Franklini eestvedamisel asutati Philadelphias 1743. aastal Ameerika Filosoofiaselts. Temast sai seltsi esimene president.[viide?] Benjamin Franklini portree on kujutatud 100-dollarisel pangatähtedel.[viide?] Vapp
Tartu Salemi kirik

Tartu Salemi baptistikoguduse kirik on pühakoda Tartus Karlova linnaosas aadressil Kalevi 76. Salemi kirik on üks Tartu uuemaid sakraalhooneid, selle on projekteerinud arhitekt Maarja Nummert. Kirikut hakati ehitama 1992. aastal. Hoones tegutseb Tartu Salemi baptistikogudus. Hoone avati jumalateenistusteks 2000. aastal. 2004. aastal valmis avatud kirikutorn, mis on Eesti sakraalarhitektuuris sellisena ainulaadne. Hea akustikaga saal on kasutusel kontserdipaigana, kirikus asub Tartu ainus barokkorel. Hoone pälvis 2007. aastal tunnustuse Eesti Kauni Koduna. Kirikust ja kogudusest Tartu Salemi Baptistikogudus Tartu Salemi kirik[alaline kõdulink] kultuuri.net Tartu Salemi baptistikoguduse koduleht Salemi kiriku ülevaade ETV telesaates "Tähendamisi" ERR-i arhiiv, esmaeeter: 13. jaanuar 2019
Tartu adventkirik

Tartu adventkirik on kirik Tartus Lille tänavas. Hoone projekteeris Arnold Matteus. See ehitati aastal 1929. Nõukogude ajal oli hoone lasteaia käsutuses. Taas võeti see sakraalhoonena kasutusele 1990. aastal. Tallinna adventkirik SPA Tartu kogudus AKEL Tartu adventkirik Tartu Adventkoguduse koduleht
Richard Dunne

Richard Patrick Dunne (sündinud 21. septembril 1979 Tallaght's) on Iirimaa endine jalgpallur, kaitsja. Iirimaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2013. Klubikarjääri jooksul mängis ta Inglismaa klubides Everton, Manchester City, Aston Villa ja Queens Park Rangers. 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikturniiri kahes mängus Eesti jalgpallikoondise vastu lõi Dunne kaks väravat (mõlemas ühe).  Richard Dunne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tartu Ülikooli kirik

Tartu Ülikooli kirik (saksa k. Universitäts-Kirche) oli 1860. aastal ehitatud luterlik kirik Tartus, Jakobi tänav 1, Tartu Ülikooli peahoone taga. Seda kasutas Tartu Ülikooli kogudus. 1948. aastal võeti kirik koguduselt ära õppehooneks ja sisustus demonteeriti. Kuni selle ajani peeti seal näiteks matuseteenistusi (1944 detsembris rektor H. Koppel. Osa sisustust – altar, kantsel, pingid ja tornikellad – viidi taastamisel olevasse Põltsamaa Niguliste kirikusse, kus need on praeguseni kasutusel. Riia meistri Herbert Kolbe töökojas 1926. aastal valminud orel viidi aga taastatud Estonia kontserdisaali. 1956. aastal muudeti kirikusaal raamatukoguks ja jagati raudbetoonist vahelagedega neljaks korruseks. Hoonet kasutati Tartu Riikliku Ülikooli õpperaamatukoguna, mis kandis hüüdnime Tuubikum. Tänapäeval tegutseb hoones Tartu Elektriteater. Ülikooli kirik 1860. aastal Kaur Alttoa. 101 Eesti pühakoda. Tallinn: Varrak, 2015, lk 52–53 Kaur Alttoa. "Põltsamaa kirik". // 101 pühakoda. Tallinn: Varrak, 2015, lk 90-91 Tartu Ülikooli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 24003 "Põltsamaa kirik"
Harry Hein

Harry Hein (sündinud 22. veebruaril 1945 Valgas) on endine päästeameti ja Eesti Piirivalve peadirektor. Ta on lõpetanud 1967. aastal Leningradi Kõrgema Sõjakooli üldvägede ohvitserina. 1982. aastal lõpetas ta Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia, kus ta õppis üldvägede ja staapide operatiiv-taktikalist juhtimist. Ta on osalenud ka lühiajalistel täienduskursustel kodanikukaitse ja päästetööde alal Norras, Soomes ja Ameerika Ühendriikides. Aastail 1967–1989 teenis ta Kaug-Ida sõjaväeringkonnas rühmaülema, rooduülema, pataljoni staabiülema, pataljoni ülema, polgu staabiülema, polguülema ja diviisi staabiülema kohal. Aastatel 1989–1991 oli ta Eesti NSV tsiviilkaitse staabi ülem. Aastatel 1991–2000 töötas ta Päästeameti peadirektorina. Ta töötas Eesti Piirivalve Piirivalveameti peadirektorina 2000. aasta oktoobrist kuni 2005. aasta novembrini. Piirivalveameti peadirektor kindralmajor Harry Heinal täitus 2005. aasta 22. veebruaril piirvanus, kuid kaitseväe juhataja pikendas kindralmajori tegevteenistuslepingut 4. novembrini. Heina vahetas Piirivalve peadirektori kohal välja Roland Peets. 1998 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 2006 Kotkaristi II klassi teenetemärk
Korvpalli Meistriliiga 1944

Korvpalli Meistriliiga 1944. aasta hooaeg oli Eesti kõrgeima korvpalliliiga 20. hooaeg. Võistles kuus meeskonda. Mängud toimusid septembris viie päeva jooksul. Meister selgitati kõikide mängude kokkuvõttes. Meistriks tuli Tallinna Kalev, kes alistas viimases otsustavas mängus oma peakonkurendi Tartu Kalevi 16 : 15, jäädes ühegi kaotuseta. Tallinna Kalev v Rahvuskorpus Tartu Kalev v Kalev II Tallinna Dünamo v Tallinna Spartak Tallinna Dünamo v Tartu Kalev Kalev II v Rahvuskorpus Tallinna Kalev v Tallinna Spartak Tallinna Kalev v Kalev II Tartu Kalev v Tallinna Spartak Tallinna Dünamo v Rahvuskorpus Rahvuskorpus v Tartu Kalev Tallinna Spartak v Kalev II Tallinna Dünamo v Tallinna Kalev Tallinna Spartak v Rahvuskorpus Tartu Kalev v Tallinna Kalev Tallinna Dünamo v Kalev II
Peko Helü

Peko Helü on alates 2006. aastast Obinitsas ilmuv setukeelne ajakiri. Ilmub korra aastas. Ajakirja peatoimetaja on Evar Riitsaar ja toimetaja Kauksi Ülle.
Meža

Meža (vene Межа) on jõgi Venemaal Tveri oblastis. Jõe ääres asuvad Nelidovo linn ja Žarkovski küla. Meža saab alguse Valdai kõrgustikult ja suubub vasakult Daugavasse. Jõe pikkus on 259 km, valgala pindala 9080 km². Alamjooks on laevatatav.
Pacta sunt servanda

Pacta sunt servanda (ladina keeles 'lepingut tuleb austada') on õiguse üldpõhimõte, mille kohaselt on poolte kokkulepe neile täitmiseks kohustuslik. Muuhulgas on see põhimõte oluline võlaõiguses ja rahvusvahelises õiguses. Pacta sunt servanda põhimõtte kohaselt on kokkulepe sõlmimise järel poolte vahel seaduseks ning sellest tulenevalt on kohustuste mittejärgimine lepingu rikkumine. Õige käitumise nõudmine ja sellest tulenev hea usu põhimõte on kogu õigussüsteemi toimimise eeltingimus kuni selleni välja, et mõningates õigusharudes järgnevad sanktsioonid kokkuleppe rikkumisele ka siis, kui ükski osaline pole kahju saanud. Lause päritolu pole täpselt teada, kuid Cicero kirjutas, et Pacta et promissa semperne servanda sint (De Officiis, III, 24). Eesti positiivses õiguses sätestab võlaõigusseaduse § 8 lõige 2, et leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik. Rahvusvahelises õiguses ütleb Viini rahvusvaheliste lepingute õiguse konventsioon, et iga kehtiv leping on kohustuslik tema osalistele ja nad peavad seda täitma heas usus. Väljaspool Rooma õigusest tulenevaid õigustraditsioone rõhutab näiteks koraan lepingute täitmise kohustuslikkust.
Matotškin Šar

Matotškin Šar on väin, mis eraldab Novaja Zemlja Põhjasaart ja Lõunasaart. Väin ühendab omavahel Barentsi merd ja Kara merd. Väina pikkus on 100 km, vähim laius 600 m, pindala 323 km², sügavus kuni 12 m. Kaldad on kõrged, kohati järsud. Suurema osa aastast on väin kinni külmunud. Suviti paiknesid väina rannikul praeguseks mahajäetud asulad Matotškin Šar ja Stolbovoi.
Ligand (biokeemia)

Biokeemias ja farmakoloogias on ligand (ladina keeles ligandium, seondumine) bioloogilise eesmärgiga aine, millele on retseptorid ja mis moodustab kompleksi biomolekulidega. Ligandi ainukeseks ülesandeks on retseptoriga seondumine. Kitsamas mõistes on ta signaali vallandav molekul, seondudes sihtmärk-valguga. Näiteks on adrenaliin looduslik ligand südamelihase beetaretseptoritele (ka adrenergiline retseptor). Ligandid on ka mitmed ko-faktorid. Seejuures võib ligand samuti olla ka radioaktiivse või muu märkainega seotud orgaaniline molekul. Lisaks võivad ligandideks olla mitmed kunstlikud ained, mis küll sarnanevad loodusliku signaalmolekuliga, kuid pärast seondumist hoopis blokeerivad selle ning takistavad nõnda signaali ülekannet. Ligandide rühma kuulub ka klorofüll.[viide?] Ligandi sidumiskatse Ko-faktor Ensüümid http://flexikon.doccheck.com/de/Ligand Meditsiinisõnastik. Tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido., 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7. Lk 410 Rakkudevaheline signalisatsioon
Vasodilatatsioon

Vasodilatatsioon on veresoonte laienemine nende seintes paiknevate silelihasrakkude lõtvumise tulemusena, eriti suurtes arterites, väiksemates arterioolides ja suurtes veenides. See on vasokonstriktsiooni vastand. Kui sooned dilateeruvad, siis vere vool suureneb, seega toob arteriaalsete veresoonte dilatatsioon kaasa vererõhu alanemise. Aineid, mis põhjustavad vasodilatatsiooni, nimetatakse vasodilaatoriteks.
Mittekovalentne side

Mittekovalentne side on keemiline side, tavaliselt makromolekulide vahel, mis ei jaga omavahel elektronide paare, vaid pigem seisneb selles, et elektromagnetilised interaktsioonid on suuremalt hajutatud. Mittekovalentne side on domineeriv side supermolekulide vahel supramolekulaarkeemias. Võõrustaja-külalise kompleks
Tartu vanausuliste palvemaja

Tartu vanausuliste palvemaja on vanausuliste palvemaja, mis asub Tartus Põiktänaval. Palvelat kasutab Tartu vanausuliste kogudus. Palvemaja hakati ehitama aastal 1862, teenistusi peeti seal hiljemalt aastal 1865. Aastaks 1931 püstitati arhitekt Anatoli Podtšekajevi projekti järgi palvelale eeskoda ja kellatorn. Teise maailmasõja ajal aastal 1941 hävisid tules palvela puitosad, hävis ka enamik Mark Solntsevi loodud ikoone. Praegune palvela on ehitatud säilinud kiviosi ära kasutades aastal 1948. Kuid siis hakkas seal tegutsema majavalitsuse kantselei. Kogudus sai hoone tagasi oma kätte aastal 1955. Vanausulised soovisid palvemaja täielikku taastamist, kuid selleks ei andnud võimud luba. Palvela on endises suuruses tänini taastamata. Jaanus Plaat. Vene vanausulised ja nende pühakojad Eestis. Tallinn 2016. Lk 216–218 Robert Treufeldt. "Arhitekt Anatoli Podtšekajev". // Kunstiteaduslikke Uurimusi 3-4 (13). Eesti Kunstiteadlaste Ühing. Tallinn 2004 Роберт Трейфельдт. "Старообрядческие храмы в эстонской архитектуре 1920-1930-х годов". // Очерки по истории и культуре староверов Эстонии. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2007 Jaanus Plaat. Vene vanausulised ja nende pühakojad Eestis. Tallinn 2016 EVKL Tartu vanausuliste palvemaja http://www.starover.ee/est/kirikud/tartu.html
Põik tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põik tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas. See ühendab Raatuse tänavat Fortuuna tänavaga. Tänav on sirge, loode-kagusuunaline ja 195 m pikk. Sellel tänaval asub Tartu vanausuliste palvemaja. Ekspresskataloog 2005, lk. 54-55. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Fortuuna tänav

Fortuuna tänav (varem Kalda tänav; saksa keeles Fortunastraße) on tänav Tartus. Tänav algab Narva maanteelt Rahu silla juurest, kulgeb mööda Emajõe äärt itta, ristub vasakult Põik tänavaga ja lõpeb Pikal tänaval. Tänav on 400 m pikk. Ajalooliselt asusid Fortuuna tänaval peamiselt ühe- või kahekorruselised puumajad. 21. sajandi esimesel kahel kümnendil lammutati kõik tänava ääres olnud puumajad. Lammutatud majadest tühjaks jäänud kruntidele on rajatud uusi kombineeritud elu- ja ärihooneid. Fortuuna tänav, august 2012. Fortuuna tänavat ilmestavad lammutatud hoonetest jäänud lüngad. august 2012. Fortuuna tänav 2024. aasta märtsis Ekspresskataloog 2005, lk. 54-55. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
506

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 | 510 | ► | ►► 506. aasta Läänegootide kuningas Alarich II lasi kirja panna seadustekogu Lex Romana Visigothorum. Vana-Rooma konsuliteks olid Areobindus ja Messalla. ... Laurentius, vastupaavst ...
Tartu Kolgata kirik

Tartu Kolgata kirik on kaasaegne kirik Tartu kesklinnas. Kirikus tegutseb Tartu Kolgata baptistikogudus. Kirik ehitati 1994. aastal arhitekt Raal Kivi projekti järgi ja õnnistati sisse 21. jaanuaril 1995. Peasaali sinistes toonides vitraažaknad on loonud Andrei Lobanov. Rõduga peasaal mahutab u 200 inimest. Paremas tiivas asub väike saal. Avara ja valgusküllase fuajee teiselt korruselt pääseb mitmesse klassiruumi. Kirik asub aadressil Veski 40. Kiriku ehitaja ja algne omanik (kuni aastani 2013) oli Uusapostlik Kirik Eestis. Seoses koguduse liikmeskonna vähenemisega pani Uusapostlik Kirik Eestis kirikuhoone 2013. aastal müüki. Kiriku ostis 500 000 euro eest Tartu Kolgata baptistikogudus, baptistlik avajumalateenistus peeti kirikus pärast remonti 10. novembril 2013. Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit Baptism Tartus vahetas omanikku kirik Tartu Postimees, 07.11.2013.
Id

Miski on psühhoanalüüsi teoorias isiksuse esmane süsteem, sünnipärane psüühiline reaalsus. Sigmund Freud kasutas oma töödes terminina saksakeelset väljendit das Es (kesksoost 'tema', 'see'); ingliskeelsetes tõlgetes on enamasti kasutusel sõna id (ladina keeles kesksoost 'tema', 'see'); prantsuse keeles on vasteks ça. Freud käsitas miskit kui bioloogiliste tungide keskust; sealt pärinevad primitiivsed ihad ja soovid. Miski on ühtlasi ka energiaallikas ning seotud füsioloogiliste protsessidega. Miski lähtub naudinguprintsiibist: pinged tuleb kohe lahendada ning saada rahuldus. Peamised miskist lähtuvad tungide grupid on psühhoanalüüsi teooria kohaselt seotud seksuaalsuse ja agressiivsusega. Freud on nimetatud neid elu- ja surmatungideks: eros ja thanatos. Seksuaaltungi energiat nimetatakse libiidoks. Ingliskeelsetes tekstides on id sarnase mõistena kasutusel ka väljaspool psühhoanalüüsi konteksti – kirjanduses, kunstis jm. Enamasti tähistatakse sellega metsikut, ohjeldamatut, irratsionaalset alget. Mina Ülimina Ideaalmina
505

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | 509 | ► | ►► 505. aasta (DV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. Arvu 505 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliteks olid Sabinianus ja Theodorus. ... ...
Tartu Kolgata baptistikoguduse palvemaja

Tartu Kolgata baptistikoguduse palvemaja oli palvemaja Tartus. Maja on ehitatud 1931. aastal Arnold Matteuse projekti järgi. See asub Tähe tänaval. Hoonet kasutas 2013. aastani Tartu Kolgata baptistikogudus, seejärel asus Kolgata kogudus Veski tänavale Tartu Kolgata kirikusse (endisse Tartu Uusapostlikku kirikusse). 2014. aastal ostis hoone Emajõe Suveteater. Emajõe Suveteater ostis palvela
504

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 500 | 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | 508 | ► | ►► 504. aasta (DIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas neljapäeval. Arvu 504 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliks oli Cethegus. ... ...
503

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 499 | 500 | 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | 507 | ► | ►► 503. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Desicrates ja Volusianus Iirimaalt saabusid Šotimaale keldi hõimud ... ...
502

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 498 | 499 | 500 | 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | 506 | ► | ►► 502. aasta (DII) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval. Arvu 502 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Avienus ja Probus. ... ...
501

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 470. aastad | 480. aastad | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 497 | 498 | 499 | 500 | 501 | 502 | 503 | 504 | 505 | ► | ►► 501. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Rufus Magnus Faustus Avienus ja Flavius Pompeius ... ...
Riigi tunnustamine

Riigi tunnustamine on rahvusvahelis-õiguslik toiming, millega üks riik määratleb teise riigi rahvusvahelise õigussubjektsuse. Tunnustamine tähendab, et riik on täitnud riikluseks vajalikud nõuded. Eksisteerib kaks lähenemist riikide tunnustamisele: konstitutiivne teooria, mille kohaselt saavutab riik õigussubjektsuse, kui enamik riike on teda tunnustanud. deklaratiivne teooria on tänapäeval valitsev. Selle kohaselt muutub riik õigussubjektiks siis, kui ta faktiliselt täidab riigiks olemise eeldusi. Tunnustamisega riigid üksnes möönavad olemasolevat olukorda. Stimsoni doktriin Symposium on State Recognition, European Journal of International Law, Vol. 4 (1993), No. 1)
Sooküülik

Sooküülik (Sylvilagus) on imetajate perekond jäneseliste seltsist. Nad on levinud Ameerikas Kanadast Argentinani. Alamperekond Microlagus Sylvilagus bachmani Alamperekond Sylvilagus Sylvilagus audubonii Sylvilagus cognatus Sylvilagus cunicularius Sylvilagus floridanus – florida sooküülik Sylvilagus graysoni Sylvilagus nuttallii Sylvilagus obscurus Sylvilagus robustus Sylvilagus transitionalis Alamperekond Tapeti Sylvilagus aquaticus Sylvilagus brasiliensis Sylvilagus dicei Sylvilagus insonus Sylvilagus palustris Sylvilagus varynaensis Määramata alamliik Sylvilagus mansuetus küülik
Küülik (perekond)

Küülik (Oryctolagus) on jäneslaste sugukonda kuuluvate imetajate perekond. Selles perekonnas on ainult üks liik – küülik (Oryctolagus cuniculus). Halljänes Sooküülik
Kesksugu

Kesksugu ehk neutrum on isikuliste asesõnade ja nimisõnade grammatiline kategooria mitmetes keeltes. Kesksoost isikulisi asesõnu (näiteks inglise keeles it, saksa keeles es, ladina keeles id) tõlgitakse eesti keelde tavaliselt kas "tema" ("ta"), "see" või "too". Sugu (keeleteadus)
Jäneslased

Jäneslased (Leporidae) on sugukond jäneseliste seltsis. Eesti pärismaises faunas kuuluvad sellesse sugukonda vaid kaks liiki – jänese perekonna liigid halljänes ja valgejänes. Sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad: Pentalagus Bunolagus Nesolagus Romerolagus – töbiküülik Brachylagus Sylvilagus – sooküülik Oryctolagus – küülik Poelagus Pronolagus Caprolagus – harjasküülik Lepus – jänes
Hillar Otto

Hillar Otto (28. aprill 1952 – 7. november 2011) oli Eesti jalgpallitreener, JK Tammeka asutajaliige. Aastatel 1984–1992 tegutses ta Tartu Kalev Linnanõukogu instruktorina ning aastatel 1989–2004 JK Tammeka pea- ja noortetreenerina. Pärast Tammekast lahkumist oli Otto Tartu JK Välk 494 peatreener ning alates 2006. aastast FC Santose noortetreener.
Laulan ma sind

"Laulan ma sind" on Ott Leplandi teine stuudioalbum pärast 2010. aastal ilmunud debüütalbumit "Ott Lepland". Album ilmus oktoobris 2011. Kõigepealt esitles Ott Lepland oma uut albumit hiidlastele tänutäheks toetuse eest "Laulupealinna" saates. Seejärel tutvustati plaati ka teistes Eesti linnades. Esitlused toimusid Pärnus ööklubis Sugar 28. oktoobril, Tartus klubis AHI 29. oktoobril, Tallinnas Rock Cafés 4. novembril, Kuressaares ööklubis Privilege 5. novembril ja Rakveres ööklubis Mjau 11. novembril. Albumilt pärinevad singlid "Kohtume jälle", "Öö", "Sinuni", "Tunnen elus end", "Kuula" ja "Imede öö". "Laulan ma sind" kaas Plaadi esikaane pilt Ott Leplandi koduleht Ott Leplandi esitatud laulude sõnad Ott Lepland lauljana Facebookis Ott Leplandi fännide foorum Ott Lepland lauljana MySpace'is
Põhjasaar (Novaja Zemlja)

Põhjasaar (vene keeles Северный остров) on Novaja Zemlja saarestiku põhjapoolseim saar. Teda eraldab Lõunasaarest Matotškin Šari väin. Saarel asub Euroopa idapoolseim punkt Flissingski neem (algselt t' Vißinger Hooft). Saare laius on kuni 132 km, pindala 48 904 km². See on suuruselt teine saar Venemaal ja neljas Euroopas. Põhjasaare rannikut ümbritseb läänes Barentsi ja idas Kara meri. Saare suurim absoluutkõrgus on 1547 meetrit. Saarest umbes poolt katavad liustikud. Suurima liustiku pindala on umbes 19 800 km², seega see on Euroopa ja Venemaa suurim ning maakeral suuruselt kolmas mandriliustik. Liustike paksus on kuni 400 m, suvel tekivad nendest rannikul jäämäed. Rannajoon on väga liigestunud; on palju lahti, poolsaari ja neemesid. Suhhoi Nossi nina saare lõunaosas kasutati aastatel 1958–1961 tuumarelva katsetamiseks. Saarel paiknevad Venemaa sõjaväebaas ja meresadam.