laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Geminiidid

Geminiidid on üks tuntumaid ja intensiivsemaid iga-aastasi meteoorivoole. See on jälgitav Kaksikute tähtkujus iga aasta u 6.–19. detsembril maksimumiga (kuni 120 meteoori tunnis) 14. detsembril. Tegu on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemetega, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad. Esimesed teated geminiididest pärinevad 1862. aastast; siis oli tunniarvuks 20...30 meteoori. Aja jooksul on meteoorisadu tihenenud, ületades 1990. aastatel tunniarvu 100 ja jõudes sajandi lõpuks tunniarvuni 120...140. Geminiidide keskmine tihedus on 1...3 g/cm3 – veidi väiksem asteroidide ja kivimeteoriitide omast, üsna sarnane maapealsete kivimite omaga ja tunduvalt suurem kometaarsete meteooride keskmisest (0,3 g/cm3). Erinevalt teistest meteoorivooludest (perseiidid, leoniidid) ei ole geminiidide allikaks komeet, vaid asteroid 3200 Phaeton, mis avastati 1983. aastal. Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see taevakeha kuuluvaks asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi. "Geminids". NASA SSE. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Wish upon a shooting star - the geminids meteor shower peaks tonight". ESA. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Asteroid Phaethon". NASA Marshall. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2023. Vaadatud 31. detsembril 2022.
3200 Phaeton

3200 Phaeton on Apollo-tüüpi asteroidid. Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi. Nime sai taevakeha vahast ja sulgedest tiibadega Päikeseni sõita üritanud Kreeka mütoloogia tegelaselt selle järgi, et tema orbiit ulatub Päikesele suhteliselt lähedale, mistõttu tema pinna temperatuur võib tõusta 700–800 kraadini. 3200 Phaetoni avastasid 11. oktoobril 1983. aastal astronoomid Simon Green ja John Davies. Phaetonit, mis 2007. aasta detsembris möödus Maast 18 mln kilomeetri kauguselt, loetakse Maad ohustavate asteroidide hulka. Päikesest kaugeimas punktis asteroidivöö tihedamas osas võib see sattuda kokkupõrkesse, mis muudab taevakeha orbiiti nii, et see mõnel oma järgmisel tiirul põrkab Maaga kokku. 14. detsembril 2093 möödub Phaeton Maast 3 mln kilomeetri kauguselt. Meteoorivool geminiidid on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemed, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad. "Asteroid Phaethon". NASA Marshall. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2023. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Looking through the asteroid dust". The Guardian. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Phaethon". Space Reference. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Geminids". NASA SSE. Vaadatud 31. detsembril 2022.
Kambodža kodusõda

Kambodža kodusõda oli konflikt Kambodža Kommunistliku Partei (tuntud kui Punased khmeerid) ja nende liitlase Vietnami Demokraatliku Vabariigi (Põhja-Vietnam) ja Rahvuslik Lõuna-Vietnami Vabastamise Frondi (NLF), mis oli suunatud Kambodža valitsuse jõudude vastu (pärast 1970 oktoobrit Khmeeri Vabariik), mida toetasid Ameerika Ühendriigid ja Vietnami Vabariik (Lõuna-Vietnam) aastatel 1967–1975. Seda kodusõda peetakse üheks osaks Teisest Indohiina sõjast (1960–1975), mis vallutas ka naaberriigi Laose Kuningriigi, Lõuna-Vietnami ja Põhja-Vietnami. Sõjas osales punaste khmeeride poolel umbes 100 000 sõdurit ja Vabariigi poolel umbes 250 000 sõdurit. Hukkus umbes 600 000 inimest ja vigastada sai umbes 1 000 000. Põhja-Vietnami kaasalöömine oli kavandatud oma baaside kaitseks Ida-Kambodžas, USA soovis aega võita selleks, et võtta tagasi Kagu-Aasia ja kaitsta oma liitlast Lõuna-Vietnami, ning toetas sõda nii rahaliselt, aineliselt kui ka ulatuslike õhu-pommirünnakutega. Pärast viit aastat võitlust, mis purustas majanduse ja põhjustas näljahäda rahva hulgas, sai vabariiklik valitsus lüüa 17. aprill 1975, kui Punased khmeerid kuulutasid välja Demokraatliku Kambodža. Vietnami sõda Täpseid numbreid pole teada ja antud numbrid on Prince Sihanouki poolt antud. William Shawcross, Sideshow: Kissinger, Nixon, and the Destruction of Cambodia. New York: Washington Square Books, 1979, p. 379.
Dziaržynskaja

Dziaržynskaja (valgevene-eesti transkriptsioonis Dzjaržõnskaja; valgevene Гара Дзяржынская, enne 1958. aastat Святая гара (Püha mägi)) on küngas Valgevene kõrgustikul, Valgevene kõrgeim tipp. Kõrgus 345 m. Küngas sai praeguse nime Feliks Dzeržinski järgi. Asub Minskist umbes 30 km lääne pool Dziaržynski linna lähedal.
Cape Dorset

Kinngait (inuktituti ᑭᙵᐃᑦ 'kõrge mägi') on asula Kanadas Nunavutis. Asub Baffini saare lõunatipu lähedal Hudsoni väinas väikesel Dorseti saarel. Kinngait on tuntud kui "inuiti kunsti pealinn". Seal elab palju inuiti kunstnikke (joonistajad, graafikud ja skulptorid). 22% tööjõulisest elanikkonnast elatub kunstist. Tuntud kunstnike seas on Pudlo Pudlat ja Kenojuak Ashevak. Asula ingliskeelne nimi Cape Dorset on nime andnud Dorseti kultuurile, mille jäljed leiti sealt 1925. aastal. Statistics Canada Kinngaiti koduleht
Soomusauto

Soomusauto on veoauto või maasturi veermiku baasil valmistatud kergelt soomustatud spetsiaalkerega ratassõiduk. Soomusautod on peamiselt sõjaotstarbelised, kuid valmistatakse ka sisekaitse- või tsiviilotstarbelisi sõidukeid. Militaarotstarbelisi soomusautosid võidakse kasutada näiteks: patrullimiseks ja luureks allüksuse transpordiks juhtivkoosseisu transpordiks kandeplatvormi- või vedukina kergetele relvasüsteemidele liikuva juhtimispunkti või sidesõlmena meditsiini- või tagalateenistuseks Üldjuhul ei kasutata soomusautosid otseses lahingutegevuses, kuna nende relvastus ja kaitstus on ebapiisav ning maastikuläbivus piiratud. Soomusautode tugevaks küljeks on tavaliselt mobiilsus ja kompaktsus ning hooldus- ja remonditööde lihtsus võrreldes muu soomustatud sõjatehnikaga. Kuna enamik soomusautosid on ehitatud tsiviilsõiduki veermikule, annab paljude mudelite puhul tunda soomuskere raskus. See võib avalduda näiteks halvas püstivuses (kõrge raskuskese) või veermiku detailide kiirenevas kulumises (koormus ülekannetele). Paljud tänapäeva armeesoomusautod on projekteeritud lähtuvalt nõuetest, et tagada isikkoosseisule maksimaalne turvalisus ja üleelamine. Nende kere alumine soomusosa on iseloomulikult V-kujulise lõikega, mis vähendab miini või improviseeritud lõhkekeha (IED) plahvatuse mõju masina all või vahetus läheduses masinas asuvale isikkoosseisule. Tugev külgsoomus vähendab üldises mõttes varitsuste mõju. Taolised soomusautod klassifitseeritakse kokkuvõtvalt MRAP-ideks (Mine Resistant Ambush Protected) või APV -deks (All Protected Veichle). Tänu eelnimetatud omadustele on uuemad soomusautod leidnud järjest laialdasemat kasutust terrorismivastastes sõjalistes operatsioonides. Sisekaitseotstarbelised soomusautod on mõeldud jõustruktuuridele isikkoosseisu veoks ja tegevuse toetamiseks massirahutuste või muude tugevalt üldist avalikku korda ohustavate olukordade puhuks. Sisekaitseotstarbelistele soomusautodele võidakse monteerida veekahureid ja muid korra loomiseks või jälitustegevuseks vajalikke vahendeid. Enamasti kasutavad sisekaitse- ja turvaformeeringud oma tegevuses aga tavalisi soomustatud autosid. Spetsiaalseid soomusautosid on valmistatud ka eriti ohtlikele või väärtuslikele veostele. Soomustatud auto Soomustransportöör Rein-Karl Loide, Soomusautod, Horisont, nr 5/2005
PT-91

PT-91 Twardy on Poola lahingutank. PT-91 projekteeris ja seda toodab Bumar-Łabędy S.A. Masin on ehitatud Nõukogude tanki T-72 Ural baasil. PT-91 on kaasaegne põhilahingtank, mis paistab silma kiiruse ja manööverdamisvõimega. Tank on soomustatud soomusega ERAWA, mis kaitseb avastamise eest radarite poolt. Tanki on installeeritud kaasaegne tulejuhtimissüsteem DRAWA. 1980. aastate lõpus moderniseeris Poola kõik oma nõukogude tankid T-55 tankideks T-55AM. See projekt õnnestus ja sellega veendus Poola kindralstaap, et Poola on võimeline nõukogude tanke ajakohastama. Kindralstaap käskis ka teisi nõukogude tankimudeleid kaasajastama hakata. Töö nõukogude tanki T-72 moderniseerimiseks algas 1988. aastal Gliwice mehaaniliste süsteemide uurimis- ja arenduskeskuses, aga esialgu kulges see aeglaselt, sest kindralstaap kaalus võimalust lihtsalt osta NSV Liidust moodsamaid tanke T-72S ja T-80. Läbirääkimised uute tankide ostuks katkesid pärast NSV Liidu kokkuvarisemist ja Poola pidi ise hakkama saama. Esimene tankide T-72 uuendamise projekt kandis nime Wilk, mis poola keeles tähendab hunti, aga see projekt tühistati. Käiku läks teine projekt Twardy. Selle eesmärk oli kohandada tanki vastavaks sõjaolukorra vajadustele, parandades tanki kõige ilmsemaid puudusi, milleks olid väike liikuvus, õhuke soomus, tulejuhtimissüsteemi puudumine ja kahuritoru halb stabiliseerimissüsteem, mis tähendas väikest lasketäpsust. Täiendav probleem oli öönägemissüsteemi puudumine. Tankide tootmine tehti 1991. aasta juulis ülesandeks ettevõttele Bumarcombine, mis seni oli NSV Liidu litsentsi alusel tootnud tanke T-72. Kaasajastatud tanki nimeks sai PT-91 Twardy. Baasmudelist erines see paksema soomuse, tulejuhtimissüsteemi ja mootori poolest. 1993 tellis Poola kaitseministeerium 20 tanki välikatsete jaoks. Katsed õnnestusid. Järgnesid üha uued ja uued tellimused. 1995–1996 anti Poola sõjaväele üle 58 tanki PT-91, 1997 samuti 58 tanki, 1998 7 tanki, 1999 33 tanki, 2000 50 tanki, 2001 20 tanki ja 2002 7 tanki, kokku 233 tanki, millest 2011. aasta seisuga on kasutusel 232. 2002. aasta märtsis kuulutas Malaisia välja rahvusvahelise konkursi tankide ostmiseks. 2003 võitis PT-91 konkursi ja Bumar Łabędylt telliti tanke. Malaisia tingimuste jaoks tehti väikseid muudatusi ja vastava modifikatsiooni tähiseks on PT-91M, kus M tähendabki Malaisiat. 2005 ja 2006 katsetati prototüüpe, 2007 anti Malaisiale üle esimesed 7 tanki, 2008 veel 24 tanki ning 2009 18 tanki ning 15 muud sõidukit, mille hulgas oli 6 evakueerimistanki, 5 sillapaigaldustanki ja 3 inseneritanki. PT-91 – baasversioon PT-91A – varustatud mootoriga S-1000 PT-91A1 – S-1000 mootoriga komandöritank PT-91Z PT-91M – eksportversioon Malaisia jaoks. Kiirus kuni 70 km/h, reaktiivsoomus ERAWA-3 ERA. PT-91 Ex – uuem eksportversioon PMC-90 AVLB – sillapaigaldustank  Ukraina Україна отримала з Польщі танки PT-91 Twardy (25.07.2022) 22 мехбригада отримала на озброєння PT-91 Twardy (vaadatud: 12.07.2023) Bumar-Labedy SA Bumar Group PT-91 Ex
TEU

TEU (inglise keeles twenty-foot equivalent unit) on merevedudel üleilmselt kasutatav konteinerikäibe mõõtühik (kaubamõõt). 1 TEU tähistab üht standardset merekonteinerit, mille pikkus on 20 jalga, laius 8 jalga ja kõrgus 4,25–9,5 jalga (tavaliselt on kõrgus 8,5 jalga ehk 2,6 m). Tänapäeval on tavalisimad 40 jala pikkused konteinerid, mida on sõltuvalt kaubaliigist ja täitmisviisist mitut tüüpi. Kasutusel on ka 45-jalaseid konteinereid. Ka neid nimetatakse 2-TEU-konteinereiks. FEU
Daniel Tompkins

Daniel D. Tompkins (21. juuni 1774 Fox Meadows (praegune Scarsdale), Westchesteri maakond, New Yorgi osariik – 11. juuni 1825 Tompkinsville, Staten Island, New York) oli ettevõtja, jurist, kongresmen, New Yorgi kuberner ja USA 6. asepresident aastail 1817–1825. 1815. aastal tema poolt Staten Islandi idarannikule rajatud asundust hakati nimetama Tompkinsville'iks. Tema järgi on nime saanud ka Tompkinsi maakond New Yorgi osariigis ning Tompkins Square Park Manhattanil.
Teismeline

Teismeline on laiemas tähenduses 11–19-aastane inimene[viide?], kitsamas tähenduses (inglise sõna teenager tõlkevastena) 13–19-aastane inimene[viide?]. Puberteet Nooruk Mürsik
Pöide linnus

Pöide linnuseks võidakse nimetada Pöide maalinna Pöide ordulinnust
Soome linnade loend

Siin on loetletud Soome linnaks nimetatavad omavalitsusüksused seisuga 1. jaanuar 2010, endiste linnade kohta vaata artiklit Soome endiste linnade loend. Sulgudes on toodud linnaks saamise aasta. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Akaa (2007) - Alajärvi (1986) - Alavus (1977) Espoo (1972) Forssa (1964) Haapajärvi (1977) - Haapavesi (1996) - Hamina (1653) - Hanko (1874) - Harjavalta (1977) - Heinola (1839) - Helsingi (1550) - Huittinen (1977) - Hyvinkää (1960) - Hämeenlinna (1639) Iisalmi (1891) - Ikaalinen (1977) - Imatra (1971) Jakobstad (1652) - Joensuu (1848) - Juankoski - Jyväskylä (1837) - Jämsä (1977) - Järvenpää (1967) Kaarina - Kajaani (1651) - Kalajoki (2002) - Kankaanpää (1972) - Kannus (1986) - Karkkila (1977) - Kaskinen (1785) - Kauhajoki (2001) - Kauhava (1986) - Kauniainen (1972) - Kemi (1869) - Kemijärvi (1973) - Kerava (1970) - Keuruu (1986) - Kitee - Kiuruvesi linn - Kokemäki linn (1977) - Kokkola (1620) - Kotka (1878) - Kouvola (1960) - Kristinestad (1649) - Kuhmo (1986) - Kuopio (1782) - Kurikka (1977) - Kuusamo Lahti (1905) - Laitila (1986) - Lappeenranta (1649) - Lapua (1977) - Lieksa (1973) - Lohja (1969) - Loimaa (1969) - Loviisa (1745) Maarianhamina (1861) - Mikkeli (1838) - Mänttä-Vilppula (1973) Naantali (1443) - Nilsiä - Nivala - Nokia (1977) - Nurmes (1974) - Närpes - Nykarleby (1620) Orimattila - Orivesi (1986) - Oulainen (1977) - Oulu (1605) - Outokumpu (1977) Paimio - Parkano (1977) - Pieksämäki (1962) - Pori (1558) - Porvoo (1346) - Pudasjärvi (2004) - Pyhäjärvi Raahe (1649) - Raisio (1974) - Raseborg (2009) - Rauma (1442) - Riihimäki (1960) - Rovaniemi (1960) Saarijärvi (1986) - Salo (1960) - Sastamala (2009) - Savonlinna (1639) - Seinäjoki (1960) - Somero - Suonenjoki (1977) Tampere (1779) - Tornio (1621) - Turu (1229) Ulvila (1365) - Uusikaupunki (1617) Vaasa (1606) - Valkeakoski (1963) - Vammala (1965) - Vantaa (1974) - Varkaus (1962) - Viitasaari (1996) - Virrat (1977) - Väståboland (2009) Ähtäri (1986) - Äänekoski (1973) Ylivieska (1971) - Ylöjärvi (2004)
Kentaurid

Kentaurid on vanakreeka mütoloogias hobuinimesed. Kentauril oli inimese pea, rindkere ja käed hobuse keha küljes. Cheiron (ladinapäraselt Chiron) oli tark, õiglane ja inimsõbralik kentaur. Cheiron oli suurte kangelaste, näiteks Achilleuse, Theseuse, Aktaioni ja Iasoni, kasvataja. Kord külastas Herakles Pholose-nimelist kentauri. Heraklesel oli janu ja ta palus Pholost, et too annaks talle lonksu veinist, mis aga oli kõikide kentauride ühisvara. Haistes veini lõhna, said kõik kentaurid aru, millega tegu, ja ruttasid karistama varast, kes oli nende ühisvarale ligi tikkunud. Heraklese vastu nad aga ei saanud. Õnnetuseks haavas vägilane võitluse käigus mürginoolega ka ühte kentauri, kes võitlusesse üldse ei olnud sekkunud. See oli kentauride juht Cheiron, kes oli ka ainukesena surematu. Haav osutus paranematuks. Väljakannatamatud piinad sundisid surematut enesele surma soovima. Ta oli nõus surema Prometheuse eest. Käies Prometheust veenmas, et too Zeusile järele annaks, oli Hermes öelnud: "Ei lõpe sinu hirmsad piinad; vast ehk siis, kui mõni jumal tahab sult võtta valu enda kanda ja sinu eest veel alla minna pimedusse, kus valitsemas surmasügavik." See näis uskumatu ohvritoomisena, kuid Cheiron tegi just seda ja Zeus aktsepteeris seda ohvrit. Zeus tõstis Cheironi surnukeha taevasse, kus rahvas teab teda Amburi nime all.
Valgevene kõrgustik

Valgevene kõrgustik on künkliku pinnamoega kõrgustik Valgevene kirdeosas ja Poolas, mille pikkus on umbes 520 km. Jõeorud jagavad Valgevene kõrgustiku omakorda eraldi kõrgustikeks: Hrodna kõrgustik, Vavkavõski kõrgustik, Navahradaki kõrgustik, Minski kõrgustik, Daugava kõrgustik, Vitsebsk-Nievieli kõrgustik, Dnepri kõrgustik ja Orša kõrgustik. Kõrgeim tipp ulatub 345 meetrini (Dzjaržõnskaja mägi), teistel andmetel 365 meetrini (Lõssaja mägi). "Physical Geography" (inglise).
Amarüllilised

Amarüllilised (Amaryllidaceae) on üheiduleheliste klassi asparilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond. Amarülliliste hulka kuulub umbes 75 perekonda enam kui 1600 liigiga, aga süstemaatika osas on väga erinevaid vaateid ja mõned süstemaatikud mõistavad seda sugukonda märksa kitsamana. Vanasti arvati amarüllilised liilialaadsete (Liliales) seltsi. Amarüllilisi leidub kõigil mandritel peale Antarktika. Eriti palju leidub amarüllilisi Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kapimaal. Enamik amarüllilisi on mitmeaastased rohttaimed. Toitaineid säilitavad nad tavaliselt sibulas, aga mõnikord võimsas risoomis või tüvendis. Amarüllilised on tavaliselt lihakate lehtedega. Õied on tavaliselt koondunud sarikatesse, mis asuvad lehtedeta varre või õievarre tipus. Enamasti on amarüllilised alumise sigimikuga, mis ongi nende tähtis eristamisalus liilialaadsetest. Amarülliliste seas on palju ilutaimi, näiteks nartsiss, kriinum, ratsuritäht ja kliivia. Leidub nii selliseid ilutaimi, mida kasvatatakse peenral, kui selliseid, mida saab toas potis kasvatada. Amaryllis – amarüll Ammocharis Apodolirion Bokkeveldia Boophone Bravoa Brunsvigia – lühterlill Caliphruria Calostemma Carpolyza Chlidanthus – andilill Choananthus (Scadoxus) – verilill Clivia – kliivia Cooperia Crinum – kriinum Cryptostephanus Cybistetes Cyrtanthus – ambõis Eucharis – meelistäht Eucrosia Eustephia Galanthus – lumikelluke Gemmaria Gethyllis Griffinia Habranthus – vihmalill Haemanthus – pintsellill Hannonia Hessea Hieronymiella Hippeastrum – ratsuritäht Hymenocallis – ämblikliilia Ismene Lapiedra Leptochiton Leucojum – märtsikelluke Namaquanula Narcissus – nartsiss Nerine – neriine Pamianthe Pancratium – vägilill Paramongaia Phaedranassa Phycella Placea Proiphys (Eurycles) Pucara Pyrolirion – rajulill Rauhia Rhodophiala Sprekelia – sprekeelia Stenomesson Sternbergia – sternbergia Strumaria Tapeinanthus Tedingea Traubia Ungernia – liimilill Urceolina – meelistäht Vagaria Vallota Worsleya Zephyranthes – tuulelill Liimilill Tuulelill Neriine Ratsuritäht Ämblikliilia
Soo-maakeel

Soo-maakeel (Geoglossum glabrum) on maakeeleliste sugukonda kuuluv kottseen. Eestis esineb harva. Soo-maakeel andmebaasis eElurikkus
Kiirelised

Kiirelised ehk kahekihilised (Radiata; kasutatud ka nimetust Radialia; eesti keeles on kasutatud ka nimetusi kiirloomad ja radiaalsümmeetrilised loomad) on radiaalsümmeetrilised loomad pärishulkraksete alamriigist. Üldjuhul loetakse nende hulka kaks hõimkonda: ainuõõssed ja kammloomad. Ajaloos on mõistet "kiirelised" käsitletud erinevalt. Kiirelistena on mõnikord käsitletud ka okasnahkseid, kes üldjuhul loetakse küll kahekülgsete loomade hulka, sest nende vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga kiirelised. Kahekülgsed ehk bilateraalsümmeetrilised
Kollane nartsiss

Kollane nartsiss (Narcissus pseudonarcissus L.) on üks levinumaid loodusliku nartsissi liike. Karl Linné antud nimetus pseudonarcissus tulenes sellest, et algselt tunti vaid poeedinartsisse ja kui umbes 500 aasta eest kollaseid nartsisse laialdasemalt kasvatama hakati, nimetati neid alguses valenartsissideks. Looduslikult kasvab kollane nartsiss peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopas, eriti aga Vahemere maades. Meeliskohtadeks on mäestike madalamates kohtades paiknevad niidud.  Pikemalt artiklis Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht Eestisse saabus kollane nartsiss Tartu Ülikooli botaanikaaia vahendusel 1807. aastal. Tänapäeval on liik Eestis ilutaimena laialt levinud. Kollane nartsiss metsistub ehk hakkab looduslikult levima väga harva (kokkuleppeliselt kulub naturaliseerumiseks ehk looduslikes kooslustes inimese abita iseseisvalt levimiseks taimeliigil 250 aastat). Üks ulatuslikumaid kollase nartsissi looduslikke kasvukohti on Peipsiääre vallas Sookaldusel. Väidetavalt tõi 1880. aastate lõpul või 1890. aastate algul Sookalduse külas asunud Singi talu peremees Saare mõisast kollase nartsissi sibula ja istutanud selle oma aeda. Nartsiss kohanes uue elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud. 1964. aastal võeti see kollase nartsissi kasvuala Sookalduse külas küll kaitse alla, kuid veel ei ole seda põhjust nimetada Eestis looduslikult kasvavaks liigiks ja 2021. aastal arvati ala looduskaitselise otstarbekuse puudumise tõttu looduskaitse alt välja. Endise kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitseala suurus oli 0,3 hektarit ja see jääb Aovere–Kallaste–Omedu maanteel sõitjatele nägemisulatusse. Kõrgus 20–40 cm. Lisakroon on pikk, õiekate helekollane ja heledam kui lisakroon. Enamasti on õitsemisaeg varajane. Naturaliseerub kergesti ja liigil on väga palju teisendeid. Kollane nartsiss on paljude nartsissisortide eellane ja selle põhjal on aretatud trompetnartsissid. Nartsiss Trompetnartsissid Kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitseala Kukk, Toomas. Kas nartsiss kasvab Eestis looduslikult? Eesti Loodus, 10. mai 2017. Kollane nartsiss andmebaasis eElurikkus
Kentaur (täpsustus)

Kentaur võib tähendada mitut asja. Kentaurid olid vanakreeka mütoloogias hobuinimesed. Kentaur (Centaurus) on tähtkuju lõunataevas. Kentaurid on väikeplaneedid. Kentaur on Eesti kirjastus. Kentaur on Nikolai Baturini romaan. Kentaur on John Updike'i romaan
Kahekülgsed

Kahekülgsed (Bilateria) on bilateraalsümmeetrilised loomad. Erinevalt kiirelistest (radiaalsümmeetriaga loomad) on neil nii ees- kui tagaots ning parem ja vasak külg. Kahekülgsete hulka kuulub enamik loomade hõimkondi; tähtsamad, kes välja jäävad, on käsnad, ainuõõssed ja kammloomad. Tavaliselt loetakse kahekülgsete alla ka okasnahksed, kelle vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga radiaalsümmeetrilised. Peaaegu kõikide kahekülgsete keha on arenenud kolmest lootelehest: endo-, meso- ja ektodermist. Teissuused Okasnahksed (umbes 20 000 liiki) Poolkeelikloomad (71 liiki) Keelikloomad (umbes 63 000 liiki) Algsuused Ecdysozoa (6-10 miljonit liiki) Lophotrochozoa Platyzoa Kuulumine ühte või teise on ebaselge: harjaslõugsed (Chaetognatha) Cycliophora (rattakandjad) vaheloomad (Mesozoa) Kiirelised
Ptsitš

Ptsitš (Пціч; valgevene omaladina Pcič) on jõgi Valgevenes. Algab Minski lähedalt Minski kõrgustikult Dzjaržõnskaja mäe jalamilt. Ülemjooksul voolab valdavalt kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub vasakult Prõpjatsi. Pikkus 421 km, valgala 9470 km². Suurim lisajõgi on Aressa.
Poeedinartsiss

Poeedinartsiss (varem valge nartsiss; Narcissus poeticus L.) on looduslik nartsissiliik. Poeedinartsiss on levinud laialdaselt Kesk-Euroopas ja Vahemere maades. Taime kõrgus on 30–40 cm. Õied on valged. Lisakroon on lühike ja punase servaga. Õitseb hilja. Võrdlemisi külmakindel. Poeedinartsisse kasvatatakse iluaedades alates 16. sajandist. Seda liiki on kasutatud palju sordiaretuseks ja sellel põhineb üks nartsissisortide rühm – poeedinartsissid. Nartsiss Poeedinartsissid Valge nartsiss andmebaasis eElurikkus Nartsiss – eneseimetlejate lill
Minski kõrgustik

Minski kõrgustik on Valgevene kõrgustiku kõrgeim kaguosa, mis paikneb Nemunase jõe ja Lukomli järve vahel Valgevene keskel. Kõrgus on 200–300 meetrit, kõrgeim tipp on Dzjaržõnskaja mägi (345 m).
RS-24

RS-24 „Jars“ (vene keeles PC-24 «Ярс») on Venemaa mandritevaheline ballistiline rakett, mis suudab kanda 3-10 eraldisihitavat tuumalõhkepead (MIRV). GRAU koodnimetus 15P165 ja 15P155, NATO koodnimetus SS-29. RS-24 on raskem kui Topol-M Esmakordselt katsetati raketti 29. mail 2007, 25. detsembril 2007 ja uuesti 26. novembril 2008. Plessetski kosmodroomilt startinud rakett lendas umbes 7000 kilomeetrit ning tabas Kamtšatka poolsaarel asunud sihtmärki. Venemaa ajakirjanduse andmeil suudab RS-24 läbi tungida Tšehhi ja Poolasse rajatavast USA raketikilbist. 30. mai 2007.a. Igor Taro, Venemaa katsetas uut ballistilist raketti, Postimees 25. detsember 2007.a. Erik Henno, Venemaa katsetas taas ballistilist raketti RS-24, Postimees RS-24 tuleb Topol-M asemele (vene keeles)
Vanker (male)

Vanker (vale nimega ka "kahur") on malend, mis valitseb malelaual ridu ja liine. Mõlemal mängijal on partii alguses 2 vankrit, valgete malendite vankrid paiknevad väljadel h1 ja a1, mustade malendite vankrid h8 ja a8. Vankreid on kasulik arendada vabadele liinidele. Vankrite jõud ilmneb eriti lõppmängus, pärast enamiku etturite ja muude malendite vahetamist, sest siis on malelaual rohkesti vabu liine. Vanker võib liikuda malenditest vabal real või liinil nii mitme välja võrra edasi või tagasi, kui mängija seda soovib. Oma tuleliinil asuvatest malenditest vanker üle hüpata ei tohi, küll võib ta aga lüüa oma mõjupiirkonnas olevaid vastase malendeid.