laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sulbi (Setomaa)

Sulbi on küla Võrumaal Setomaa vallas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli samuti 1 elanik. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Bourem

Bourem on linn Malis Gao piirkonnas. Bouremi cercle'i ja Bouremi valla halduskeskus.
Bouremi cercle

Bouremi cercle on cercle Malis Gao piirkonnas. Halduskeskus on Bouremi linn. Cercle'is elab 115 958 inimest (2009). Bamba vald Bouremi vald Taboye vald Tarkinti vald Téméra vald
Zamora provints

Zamora provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna lääneosas. Zamora provints piirneb Portugaliga, samuti Leóni, Ourense, Salamanca ja Valladolidi provintsiga. Zamora provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,5 °C, jaanuaris +4,3 °C, augustis +21,3 °C. Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 40 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2625 tundi, sealhulgas jaanuaris 102 ja augustis 341 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 https://www.laopiniondezamora.es/zamora/2018/04/25/zamora-pierde-ano-equivalente-poblacion/1079729.html  Zamora provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Stabiilne isotoop

Stabiilne isotoop on keemilise elemendi püsiv isotoop, mis ei lagune madalama massiarvuga elementideks ega ole radioaktiivne või on nii pika poolestusajaga, et see pole mõõdetav. Kuigi ühe ja sama elemendi isotoopidel on peaaegu ühesugused keemilised omadused, on eri isotoopide omadustel siiski suured erinevused. Aatomituum koosneb prootonitest ja neutronitest, mida hoiavad koos tugevad tuumajõud. Et prootonid on positiivse elektrilaenguga, tõukuvad nad omavahel. Neutronid, mis on elektrilaenguta, eraldavad mõningaid prootoneid üksteisest, vähendades nendevahelist tõukejõudu ja stabiliseerides sellega tuuma. Sellepärast ei saa kaks või rohkem prootonit uueks tuumaks ühineda (ega tuum stabiilne olla) ilma neutroniteta. Ent kui aatomituumas on liiga palju neutroneid, muutub tuum ebastabiilseks.
Kadapiku (Tapa)

Kadapiku on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Savalduma

Savalduma on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Külas asuvad Savalduma karstiala ja Savalduma järv ning Savalduma soo. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Djenné

Djenné on ajalooliselt ja majanduslikult tähtis väikelinn Mali keskosas Mopti piirkonnas. On kuulus ajalooliste ehitiste poolest. Djenné vanalinn on alates 1988. aastast UNESCO maailmapärandi nimistus. Vanalinnas asuv Djenné suurmošee on maailma suurim saviehitis. Linna asutasid umbes 300 aastat eKr bozod. Tollal asus linn küll 1,5 kilomeetrit põhja pool ja seda kutsuti Djenné-Jenoks. Linn nihkus oma praegusesse asukohta kas 1043 või 13. sajandil, kui seal võeti vastu islam. Temast kujunes tähtis kaubanduskeskus ja baas Sahara kõrbe läbivatele karavanidele. Ta oli Timbuktu rivaal. Mali impeeriumi ajal oli Djenné iseseisev linnriik. Legendi kohaselt püüdis Mali impeerium linna vallutada 99 korda, enne kui loobus ja leppis linna sõltumatusega. Djennéd kaitses võimas linnamüür. Linn oli iseseisev kuni aastani 1473, mil ta vallutati Songai impeeriumi valitseja Sonni Ali poolt. Djenné pommitamine olevat kestnud 7 kuud ja 7 päeva ning see lõppes linna kuninga surma ja linna alistumisega. Aastal 1591, pärast Songai impeeriumi hävitamist Maroko poolt, läks Djenné viimase alluvusse. 17. sajandil kujunes linnast tähtis kaubanduse ja hariduse keskus. 1670–1818 oli linn Ségou valduses. 1818–1861 oli Djenne Massina impeeriumi osa. Teda valitses fulbe rahvusest Amadou Lobbo. 1861–1893 oli linn Toucouleuri impeeriumi osa. Seal valitses Umar Tall. Aastal 1893 vallutasid linna prantslased ja edaspidi kuni Mali iseseisvumiseni oli see Prantsuse koloniaalimpeeriumi osa. Tänapäeval on linn tähtis kala, kohvi ja muude põllumajandustoodetega kauplemise keskus. Tuntud on ka sealne suur esmaspäevane turg. Linnas on ka palju vaatamisväärsusi. Linna elanikud räägivad valdavalt songai keelt, vähem on seal bozo ja fulbe keelt kõnelevaid inimesi. Djenné vanalinnad UNESCO maailma kultuuripärand (inglise keeles)
Multatuli

Multatuli (õieti Eduard Douwes Dekker; 2. märts 1820 – 19. veebruar 1887) oli hollandi kirjanik. Tuntuks sai ta tänu satiirilisele romaanile "Max Havelaar", milles mõistis hukka Indoneesia põliselanike kohtlemise hollandlaste poolt. Aastatel 1838–1857 töötas ta ametnikuna Indoneesias. Ta astus välja Indoneesia päriselanike rõhumise vastu, sattus konflikti Hollandi võimudega ning kolis 1866. aastal Saksamaale. 1860. aastal ilmus tema kuulsaim romaan "Max Havelaar". Ta kirjutas ka seitsmeköitelise proosakogumiku "Ideed" ja romaani "Woutertje Pieterse lugu". "Max Havelaar". Hollandi keelest tõlkinud Rein Sepp. Eesti Raamat, Tallinn 1973, 258 lk
Fana

Fana on linn Malis Koulikoro piirkonnas Dioïla cercle'is, Gégnéka valla halduskeskus. Linn on Koutiala järel riigi tähtsuselt teine puuvilla töötlemise keskus.
Kansase jõgi

Kansas on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul. Saab alguse Republicani jõe ja Smoky Hilli jõe liitumisel. Voolab valdavalt itta. Suubub paremalt Missourisse. Pikkus 274 km. Jõgi on nime saanud kansa indiaanihõimu järgi. Kansade omanimetus on kaáⁿze. Jõe ääres asuvad Kansas City ja Topeka. English to Kanza Dictionary. 2007. Koostajad Robert L. Rankin ja Linda Cumberland. Kaw Nation Kanza Language Project. lk. 55.  Kansase jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kõrg-Tauern

Kõrg-Tauern (saksa Hohe Tauern) on mäestik Euroopas Austrias, osa Alpidest. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 3797 meetrit. Põhiosa hõlmab 1981. aastal asutatud Kõrg-Tauerni rahvuspark.
Gao

Gao on linn Malis Nigeri jõe vasakul kaldal. On samanimelise Gao piirkonna ja cercle'i keskus. Linn on asutatud 7. sajandil, Tollal kandis ta nime Kawkaw. Esimene teadaolev valitseja oli Kanda Songai impeeriumi Za dünastia rajaja. Linnast kujunes karavanide jaam. Kauplemine kasvas kui Za Kossoi astus aastal 1009 islami usku. Mali impeerium vallutas linna 1325. aastal, kuid suutis seda hoida enda käes vaid lühikest aega ning Ali Golon vallutas Gao tagasi Songaile. 15. sajandi lõpus kujunes linnast Songai impeeriumi keskus. Seal elas umbes 70 000 inimest ning kalapüügilaevastik koosnes 1000 laevast. 1591. aastal sai Gao rängalt kannatada sõjas Marokoga. Elanike arv jäi väikseks kuni Prantsuse koloniaalvõimud 20. sajandi algul rajasid sinna sõjaväebaasi ning laiendasid sadamat. Tuntuimateks vaatamisväärsusteks on 1495. aastal valminud mošee ja Askia hauapüramiid. Linnas asub rahvusvaheline lennujaam ning jõesadam. Gao linna lähedal on sündinud Mali peaminister aastatel 2004–2007 Ousmane Issoufi Maïga.
Gargando

Gargando on linn Malis Timbuktu piirkonnas.
Gao piirkond

Gao piirkond on piirkond Ida-Malis. Piirneb lõunas ja idas Nigeriga, põhjas Kidali piirkonnaga ja läänes Tombouctou piirkonnaga. Aprillist 2012 kuulub Gao piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki. Põhilised rahvusgrupid on songaid, bozod, tuareegid, bambarad ja kuntad. Piirkonnas asub kolm linna: Gao, Bourem ja Bamba. Halduslikult jaguneb neljaks cercle'iks: Ansongo cercle, Bouremi cercle, Gao cercle, Menaka cercle.
Kidali piirkond

Kidali piirkond on piirkond Malis. Aprillist 2012 kuulub Kidali piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki. Piirkonna kuberner on alates jaanuarist 2005 Alhamdou Ag Ilyène. Jaguneb neljaks cercle'iks: Abéibara, Kidali, Tin-Essako ja Tessaliti cercle. Piirkond piirneb läänes Tombouctou piirkonnaga, lõunas Gao piirkonnaga, idas Nigeriga ja põhjas Alžeeriaga. Valitseb kuum ja kuiv kõrbeline kliima. Temperatuur tõuseb keskpäeval 45° C-ni. 85 000 elanikust enamik on tuareegid ja songaid. Piirkonna peamised linnad on Kidal, Tessalit, ja Aguel'hoc. Kuna sealsed ilmaolud on keerukad, on piirkonnas vaid üksikud talud. Toodang turustatakse turgudel. Piirkond on muudest asustatud aladest eraldatud, seal puuduvad kõvakattega teed ja jõed. Elanikest paljud on püsiva elukohata karjakasvatajad. Igal aastal toimub Essoukis kõrbe muusika festival. Elanikest valdava osa moodustavad tuareegid kasutavad tifinagi kirja. Kidali info (prantsuse keeles)
Joséphine Baker

Joséphine Baker (3. juuni 1906 Saint Louis – 12. aprill 1975 Pariis) oli USA-s sündinud Prantsuse tantsija, näitleja ja laulja. Ta sai tuntuks peamiselt varieteetantsija ja lauljana. Tema hüüdnimed olid Must Veenus (Black Venus), Must Pärl ja Kreooli Jumalanna (Creole Goddess). Aastast 1937 oli ta Prantsuse kodanik. Ta pere elas ühes toas Saint Louises, kuid tüdruk lahkus kodust 13-aastaselt. Bessie Smith andis talle esimese töökoha ja tüdrukust sai laulja isiklik teenijatüdruk. Nelja aasta pärast oli temast saanud koolitüdruk ja kui ta läks Pariisi, sai temast esimene mustanahaline esineja kabarees Folies Bergère. Seal sai temast nii laulja kui ka tantsija. Ta esines laval, kandes ainult banaanidest vööd, ja tantsis peegli tagaseina ees, mis oli uudne number isegi Folies Bergères. Teises maailmasõjas toetas ta Prantsuse vastupanuliikumist. Ta pälvis pärast sõda autasud Médaille de la Résistance ja Croix de guerre ning Auleegioni ordeni rüütlikraadi. 2021. aasta novembris maeti ta esimese mustanahalise naisena ümber Pariisi Panteoni. "Josephine Baker, music hall star and civil rights activist, enters Panthéon". The Guardian. 30.11.2021. Vaadatud 4.3.2022 Joséphine Bakeri ametlik veebileht
Mbandaka

Mbandaka on linn Kongo DV-s, Ekvaatori provintsi halduskeskus. Asub Ruki jõe suudmes Kongo jõe ääres. Linna kohale asutas saksa maadeuurija Henry Morton Stanley 1883. aastal Equateurville '​ina. Belglased nimetasid selle 1886 Coquilhatville '​iks ning Kongo DV iseseisvudes sai 1966 praeguse nime. Elanikud elatuvad peamiselt kalapüügist. Linna lähedal asub 1900 asutatud Eala botaanikaaed, mis on üks Kesk-Aafrika rikkalikuma liigivalikuga botaanikaaed.
Gadoliniit

Gadoliniit on musta värvi klaasja läikega silikaatne mineraal. Mineraali kristallstruktuuris toimuvad asendumised peamiselt tseeriumi, lantaani, neodüümi, ja ütriumi vahel. Lisaks sisaldab gadoliniit berülliumi, rauda, räni ja hapnikku. Keemiline valem on (Ce,La,Nd,Y)2FeBe2Si2O10. Kõvadus Mohsi astmikul on 6,5 kuni 7. Gadoliniit on nimetatud soome mineraloogi Johan Gadolini järgi, kes seda uurides avastas ütriumi. Gadoliniit on haruldane mineraal. Esineb süeniitsetes pegmatiitides.
Timbuktu piirkond

Timbuktu piirkond on Mali suurim piirkond. Aprillist 2012 veebruarini 2013 kuulus Timbuktu piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki. Piirkond on kuulus oma müütilise pealinna Timbuktu poolest. Linna müütiline kuulsus sai alguse 1390. aastal, kui selle valitseja käis palverännakul Mekas. Tagasiteel tehti vahepeatus Egiptuses, kust osteti kulla eest nii suures koguses kaupu, et Egiptuse raha devalveerus. See sünnitas legendi rikkast linnast Aafrikas, kus teed ja hooned on üle kullatud. See polnud loomulikult tõsi. Tegelikult asus linn karavaniteede sõlmpunktis ning seda läbisid pidevalt karavanid soola ja kullaga. Sealt siis ka selline rikkus. Piirkonnas elati suhteliselt jõukalt kuni Prantsuse kolonisatsioonini. Prantslased avasid lühemad karavaniteed, mis ei läbinud Timbuktut ning linnale jäi kaubanduses marginaalne positsioon. Piirkonnas asub viis cercle'it:
Apalatšid

Apalatšid on mäestik Põhja-Ameerikas. Apalatšid kulgevad piki Põhja-Ameerika idarannikut Saint Lawrence'i lahest Alabamani. Kõrgeim tipp on Mount Mitchell (2037 m) Põhja-Carolinas. Ameerika Ühendriikide idarannik
Vall

Vall on sõna, mida kasutatakse mitmes eri tähenduses. Kaitsevall Vall-luide Vallseljak Klibuvall Rannavall Kaldavall Küünevall JK Vall Meteoriidikraatri vall Atlandi vall Ely Ould Mohamed Vall
Sikasso piirkond

Sikasso piirkond on kõige lõunapoolsem piirkond Malis. Peamine rahvusgrupp piirkonnas on senufod, kes on tuntud oma loomi jäljendavate maskide poolest; samagod, kes on peamiselt põlluharijad ja bambarad, kes on suurim rahvusgrupp Malis. Rahvaarv oli 1 839 747 (1998) ja 2 625 919 (2009). Sikasso edelapiirkonda kutsutakse Wassoulouks. See ala on tuntud omapärase muusika ning tugevate küttimistraditsioonide poolest. Teised piirkonna suurimad linnad peale Sikasso on Bougouni ja Koutiala. Koutiala on Mali puuvillatööstuse keskus. Puuvill on üks peamisi riigi ekspordiartikleid.
Kayesi piirkond

Kayesi piirkond on piirkond Malis. Kayesi piirkond piirneb põhjas Mauritaaniaga, läänes Senegaliga, lõunas Guineaga ja idas Koulikoro piirkonnaga. Piirkonnas elab umbes 2 miljonit inimest. Peamised rahvusgrupid on soninked, hasongad, malinked ja fulbed. Läbi piirkonna voolab mitu jõge: Baoulé jõgi, Bafingi jõgi ja Bakoye jõgi. Bafingi ja Bakoy jõgi ühinevad Bafoulabé linna juures Senegali jõeks. Piirkonnas asub ka järvi. Suuremad on Magui järv ja Doro järv. Guinea piiri ääres on kliima niiske, kuid muutub põhja poole minnes tunduvalt kuivemaks. Piirkonna suurimad linnad on Kayes, Nioro du Sahel, Diéma, Yélimané, Sadiola, Bafoulabé, Kénébia ja Kita. Piirkonnas paikneb kaks rahvusparki: Bafingi rahvuspark ja Boucle du Baoulé rahvuspark. Piirkond jaguneb seitsmeks cercle'iks: Bafoulabé cercle Diéma cercle Kita cercle Kéniéba cercle Kayesi cercle Nioro du Saheli cercle Yélimané cercle Piirkond oli 19. sajandi esimesel poolel Haso (Khasso) riigi osa. 19. sajandi lõpus vallutasid piirkonna prantslased ning 1892 sai Kayesist lühikeseks ajaks Prantsuse Sudaani pealinn. 1904. aastal valmis esimene lõik Kayesit läbivast Dakari–Nigeri raudteest, mis oli soodne piirkonna arengule.
Aluvere

Aluvere on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Aluvere kihistik. Aluvere viadukt Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Aluvere kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
Normaaltingimused

Normaaltingimused on füüsikas ja keemias kokkuleppelised tingimused temperatuurist ja rõhust sõltuvate suuruste üheseks fikseerimiseks. Füüsikas loetakse normaaltingimusteks NTP (lühend inglise keele sõnadest Normal Temperature and Pressure) temperatuuri 273,15 K (0 °C) ja rõhku 101 325 Pa = 101,325 kPa (1 atm = 760 mm Hg). Need väärtused vastavad ligikaudu jää sulamistemperatuurile ja õhurõhule merepinna tasemel. Keemias, eriti materjalide termodünaamiliste omaduste määramisel, kasutatakse IUPACi standardtingimusi STP (Standard Temperature and Pressure), kusjuures temperatuur on samuti 273,15 K, kuid rõhk on 100 000 Pa = 100 kPa (1 bar). USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (National Institute of Standards and Technology, lühend NIST) määratluse kohaselt on normaaltingimuste temperatuur 20 °C = 293,15 K ja rõhk 1 atm = 101 325 Pa. Eri ainevaldkondades on kasutusel veel muidki kokkuleppelisi mõõtetingimusi. Tööstuses ja kaubanduses on normaaltingimuste arvväärtustel määrav tähtsus, sest nende alusel arvestatakse gaasi ja vedeliku mahtu. Toatemperatuur ENE 6. köide, 1992 .Standard pressure
Lasteaed

Lasteaed on koolieelne lasteasutus, kus eelkooliealised lapsed omandavad alushariduse. Lasteaed on ka lastesõime ja erilasteaia kõrval üks koolieelse lasteasutuse liike. Nõukogude ajal olid lasteaiad avatud ööpäev läbi ja lapsi võis sinna jätta nädalaks. Eesti lasteaedade loend Mina ja keskkond Metsalasteaed Õuelasteaed Koolieelse lasteasutuse seadus EV haridusseadus [1] ajakiri Lasteaed – Eesti lasteaiaõpetajate ajakiri Lasteaia suhtlusfoorum Kiisler, Vilja (24. märts 2023). "Vabastage Leida Laius!". Eesti Päevaleht. Vaadatud 24. märtsil 2023.
Andja

Andja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Küla läbib Rakvere–Kunda raudteelõik. Andja kivisild Andja mõis Andja-Paasküla Andja mõis, 1894. aastal Andja mõisa kuivati varemed Andja mõisa tuuleveski varemed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
Aresi

Aresi on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Külas asub Aresi hiiekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaarli (Rakvere)

Kaarli on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaarli

Kaarli on mitme koha või muu asja nimi: Kaarli (Mulgi), küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kaarli (Rakvere), küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kaarli (Koeru), endine küla Koeru kihelkonnas Kaarli (eesnimi) Kaarli (perekonnanimi) Tallinna Kaarli kirik Kaarli kogudus Tuhala Kaarli kirik Tuhala Kaarli kogudus Kaarli mänd Kaarli rahvamaja (Rakvere vald)
Katela

Katela on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Küla järgi on nimetatud Pakerordi lademe Kallavere kihistu Katela kihistik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Stratigraafia info
Katku

Katku on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Katku allikad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kohala

Kohala on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Küla territooriumil oli endisaegse Kohala mõisa süda. Kunda mõis-Sämi tee Kohalas Kohala mõisa peahoone Kultusekivi "Konnakõrtsi kivi" Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kohala-Eesküla

Kohala-Eesküla on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koovälja

Koovälja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. 1977. aastal liideti Koovälja külaga Lõuta. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Koovälja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Muru küla

Muru on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurme (Rakvere)

Nurme on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Küla asub Rakvere ja Kunda vahel ning seda piirab idast Toolse jõgi ja läänest Rakvere-Kunda raudtee. Nurme piirneb Ubja külaga ja selle territooriumile jääb Ubja põlevkivikarjäär. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Näpi

Näpi on alevik Lääne-Virumaal Rakvere vallas Rakverest kirdes. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sõmeru valda. Näpi nimetati alevikuks 2007. aastal. Seal asub Top Marine OÜ tootmine. Alevikus asub üks kahest Stora Enso saeveskist Eestis – Näpi saeveski. Ettevõte plaanib selle sulgemist 2023. aasta lõpuks. Alevikku läbivad Tallinna–Narva raudtee ja Rakvere–Kunda raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Stora Enso sulgeb Näpi saeveski Lääne-Virumaal, 100 inimest kaotab töö" ERR, 15. juuni 2023
Papiaru (Rakvere)

Papiaru on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tsensor (Vana-Rooma)

Tsensor (ld CENSOR) oli Vana-Roomas ametiisik, kes korraldas tsensust: ta tegi kindlaks inimeste varandusliku seisundi ning kehalise ja moraalse kõlblikkuse sõjaväeteenistuseks, määrates sellega ka nende maksukohustused. Samuti jagas ta kodanikud vara, elukoha ja sünnipära alusel sadakondadesse ja hõimudesse. Tsensor nimetas ja tagandas senaatorid ja ratsanikud. Ühtlasi oli tsensoril õigus karistada kodanikke mitmesuguste halbade kommete eest nii häbistamise, hääleõiguse piiramise kui ka maksude suurendamisega. Samuti rentis tsensor välja rahva vara ja juhtis infrastruktuuriprojektide rajamist, nt Via Appia ehitust.
Raudlepa

Raudlepa on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Toolse rannamehe tütar Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Raudvere

Raudvere on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roodevälja

Roodevälja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Seal tegutseb AS Rakvere Lihakombinaat. Roodevälja mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rägavere (Rakvere)

Rägavere on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Külas asub Rägavere mõisa kalmistu. Küla järgi on nime saanud Rägavere kihistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)
Rägavere

Rägavere on mitme koha nimi: Rägavere (Rakvere), küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Rägavere (Tapa), küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Rägavere mõis Rägavere vald
Sooaluse

Sooaluse on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sämi

Sämi on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Sämi maastikukaitseala Sämi soo Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sämi-Tagaküla

Sämi-Tagaküla on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Toomla

Toomla on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ubja

Ubja on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda. Ubjas toimis 1926–1959 maa-alune põlevkivikaevandus. Küla lähedal asub ka 2005. aastal rajatud Ubja põlevkivikarjäär. Küla läbib Rakvere–Kunda raudteelõik. Ubja mõis Maa-alune põlevkivikaevandus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 6434 Rakvere Eesti Geoloogiakeskus, 2006