laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ansar Dine

Ansar Dine (araabia keeles أنصار الدين‎, Anṣār ad-Dīn; translitereeritud ka Ançar Deen; tõlkes "islami abilised" või "usukaitsjad"; ka Ansar al-Din (lühendatult AAD)) oli islamistlike võitlejate grupeering, mida juhtis 90. aastate tuareegide ülestõusu mõjukamaid juhte Iyad Ag Ghaly, keda on seostatud ka al-Qaeda Magribi haruga, mida juhib tema nõbu Hamada Ag Hama. Ansar Dine eesmärgiks oli kehtestada Malis šariaadiseadus. Esimest korda osales grupeering võitluses 2012. aasta märtsis. Ansar Dinet aetakse vahetevahel ekslikult segi sufistliku liikumisega Ançar Dine, mille algatas 1980. aastatel fundamentaalselt islamiterrorismile vastanduv Chérif Ousmane Madani Haïdara. Ansar Dine on sufistlike pühakodade vastu. 2013. aastal arvati, et Ansar Dine käsutuses on vähemalt üks sajast masinast koosnev kolonn, mille peamine eesmärk oli käsitulirelvadega varustatud võitlejate transport. Kuulujuttude kohaselt said terroristid relvi Liibüa relvaladudest pärast Mu‘ammar al-Qadhdhāfī kukutamist. Ansar Dine arsenali kuulus ka õhutõrjerelvi, mida kasutati pikapidel. 2017. aasta märtsis astus Iyad Ag Ghaly ühes al-Qaeda Sahara haru (Al-Mourabitouni) ja Macina Vabastusrinde juhtidega üles videos, milles avaldati, et grupeeringud liituvad Ag Ghaly juhtimise alla ning moodustavad uue grupeeringu Jama'at Nasr al-Islam wal Muslimin. "Timbuktu taken as Mali junta signals talks". Agence France-Presse. 2. aprill 2012. Vaadatud 3. aprill 2012. "American commandos face complicated mission in Mali". Army Times. 18. september 2017. Armed Islamist group claims control in northeast Mali, AFP "2012 – Society – Qantara.de". En.qantara.de. 19. detsember 2012. Vaadatud 30. aprill 2013.[alaline kõdulink] Flood, Derek Henry (24. juuli 2012), "Between Islamization and Secession: The Contest for Northern Mali", CTC Sentinel, Combating Terrorism Center, originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2017, vaadatud 12. jaanuar 2013 "Qaeda, Ansar Dine convoy headed for assault on Malian town: sources". English.alarabiya.net. 5. jaanuar 2013. Vaadatud 30. aprill 2013. Riedel, Bruce (2012), "Al Qaeda's Resurgence", A World Connected: Globalization in the 21st Century, Yale Global Online, lk 137, ISBN 0977992209 "Pictures: Timbuktu Under al Qaeda". News.nationalgeographic.com. 7. detsember 2012. Vaadatud 30. aprill 2013. Afua Hirsch, west Africa correspondent (2. aprill 2012). "Mali rebels tighten grip on northern towns | World news". London: The Guardian. Vaadatud 30. aprill 2013. "Al-Qaeda now has a united front in Africa's troubled Sahel region". 3. märts 2017. Vaadatud 4. märts 2017. "Islamic extremist groups to merge in Mali, pledge allegiance to al-Quaida". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2017. Vaadatud 3. juulil 2019.
Dieterichs

Dieterichs (vene keeles Дитерихс) oli Braunschweigist Wolfenbüttelist pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Wolfenbütteli kullassepa Johann Heinrich Dieterichsiga. Tema poeg Johann Gottfried Dieterichs (1731−1797) õppis Helmstedti ja Halle ülikoolis ning rändas 1759. aasta paiku Eestimaale Tallinna. Ta oli esmalt Tallinna linnakooli subrektor, seejärel 1771−1797 Vaivara pastor. Tal oli kaheksa poega, kes tegid Venemaa sõja- ja tsiviilteenistuses silmapaistvat karjääri ning tõusid oma teenistuse kaudu aadliseisusse. Pastori arvukate järeltulijate − tema viiest pojast hargnesid suguvõsa pealiinid − hulgas oli märkimisväärselt palju sõjaväelasi, kes tõusid kindrali auastmeni. Johann Gottfried Dieterichs (1731−1797), Tallinna linnakooli subrektor, Vaivara pastor, Alutaguse praost Johann Heinrich Dieterichs (1772−1839), suurtükiväekindral, brigaadikomandör Georg Friedrich Dieterichs (1779−1852), kindralleitnant Heinrich Dieterichs (1781−1843), suurtükiväekindral, brigaadikomandör, Uurali mäetehaste ülem Alexander Konstantin Dieterichs (1783−1832), kindralmajor Karl Dieterichs (1803−1867), tõeline riiginõunik, Tema Keiserliku Majesteedi kantselei IV osakonna peakontrolör Johann Gottfried Dieterichs (1806 − u 1863), kindralmajor Konstantin Dieterichs (1812−1874), kindralleitnant, Varssavi sõjaväeringkonna suurtükiväe ülem Michael Dieterichs (1812−1873), tõeline riiginõunik, arst, Odessa rahukohtunik David Dieterichs (1822−1891), suurtükiväekindral, brigaadikomandör Konstantin Aleksandrovitš Dieterichs (1823−1899), polkovnik, tõeline riiginõunik Friedrich Gustav Dieterichs (1831−1899), suurtükiväekindral, Paažikorpuse direktor Ivan Jakovlevitš Dieterichs (1845−1905), kindralleitnant Pjotr Davõdovitš Dieterichs (1845−1907), tõeline riiginõunik Leonid Konstantinovitš Dieterichs (1857−1918), kunstnik Nikolai Nikolajevitš Dieterichs (1857−1915), kindralmajor, brigaadikomandör Aleksandr Nikolajevitš Dieterichs (1860−1918), kindralmajor, polgukomandör Vladimir Konstantinovitš Dieterichs (1860−1924), kontradmiral Davõd Davõdovitš Dieterichs (1863−1921), kindralmajor Mihhail Mihhailovitš Dieterichs (1871−1941), arst, Kiievi ülikooli professor, Vene SFNV teeneline teadlane Olga Konstantinovna Dieterichs (abielus krahvinna Tolstaja) (1872−1951), kirjanik Lev Tolstoi minia Mihhail Konstantinovitš Dieterichs (1874−1937), kindralleitnant, Koltšaki Omski valitsuse sõjaminister Nikolai Mihhailovitš Gortšakov (sündinud Dieterichs) (1898−1958), Nõukogude režissöör Mihhail Mihhailovitš Bredov (sündinud Dieterichs) (1916−1976), füüsik, füüsikateaduse doktor, professor, NSV Liidu TA korrespondentliige Erik Amburgeri andmebaas. Nr 3059. Dieterichsi suguvõsa genealoogia ja eluloolised andmed
Kele keel

Kele keel on bantu keelte B-rühma kuuluv keel, mida räägivad keled Gabonis. Kõnelejaid oli 2007. aastal umbes 1000. https://www.ethnologue.com/language/keb https://glottolog.org/resource/languoid/id/kele1257
Joaquín Almunia

Joaquín Almunia Amann (sündinud 17. juunil 1948 Bilbaos) on Hispaania poliitik. Aastatel 1979–2004 oli ta Hispaania parlamendi liige, aastatel 1982–1986 Hispaania tööhõive- ja sotsiaalminister ning aastatel 1986–1991 avaliku halduse minister. 1997–2000 oli ta Hispaania Sotsialistliku Töölispartei esimees. Ta oli aastatel 2004–2010 Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste volinik Barroso esimeses komisjonis ja aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Barroso teises komisjonis. 2011: Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk Joaquín Almunia on abielus, tal on 2 last. Barroso teise komisjoni koosseis Euroopa Komisjoni veebisaidil
Marstalli mägi

Marstalli mägi on Tallinna vanalinnas, Toompea kõrgendiku nõlva Tallinna linnamüüri ja Rüütli tänava äärsete majade taga asetseva tugimüüri vahel, alates Lühikese jala käänul olevast Lühikese jala väravast kuni Neitsitornini asuv osa. Toompea kagukülje neemikut, mille harjale müür kerkis, kutsuti keskajal nii Suure Linnuse sarveks, aga ka Väikeseks mäeks. 1362. aastal, kui mäe alla koliti linna töökojad (marstall), siis hakati kutsuma ala Marstallimäeks. Nimetus pärineb keskaegse Tallinna linna tööhoovilt (Marstall), hiljem asus endise tööhoovi maatükil linna valukoda, kus valati suurtükke, kirikukelli jne. ja samas asus ka linna relvatöökoda ja mündikoda. Raekoja platsi läheduses asunud linna vana tööhoov, asus 1362. aastast Rüütli tänaval ja püsis sellel kohal 19. sajandini. Aadressil Rüütli tänav 4/6 paiknesid kõrvuti sepikoda ja valukoda ning veidi eemal, Rüütli tänav 10, ka linna vana arsenal. Kogu territoorium ulatus tänavast kuni Tallinna linnamüürini, võttes enda alla ka praeguse Taani kuninga aia piirkonna. Marstallimäe nimi jäi kasutusele kuni maa-ala erastamiseni, 19. sajandi algusest on õueala kandnud eraomanike nimesid. Pikka aega tunti ala Nestleri aiana, seejärel Limanni ja Siversi aiana. Veel 1930. aastatel tunti ala Kuningaaiana. Taani Kuninga aia nimetus läks laiemalt käibele 1960. aastatel. Taani kuninga aed Tallitorn Neitsitorni ajalugu, linnamuuseum.ee (vaadatud 05.07.2019) Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Keel ja Kirjandus, 1964 nr 7, lk 402 Ando Pajus, Tallinna vanimas tööstuspiirkonnas Rüütli tänaval valmisid kirikukellad ja suurtükid, Pealinn, ee, 14. mai 2018
David Sassoli

David-Maria Sassoli (30. märts 1956 Firenze – 11. jaanuar 2022 Aviano) oli Itaalia poliitik ja ajakirjanik. Ta kuulus Demokraatliku Partei ridadesse. Aastatel 2019–2022 oli ta Euroopa Parlamendi president. Enne seda oli alates 2009. aastast Euroopa Parlamendi liige. Ta lõpetas Firenze Ülikooli politoloogia alal. Pärast ülikooli lõpetamist tegi ajakirjanduslikku kaastööd väikestele kohalikele väljaannetele ja uudisteagentuuridele. Poliitikaga hakkas tegelema 2009. aastal. Astus Demokraatlikku Parteisse ning kandideeris samal aastal Euroopa Parlamenti. Ta valiti Euroopa Parlamenti ka aastatel 2014 ja 2019. 1. juulil 2014 valiti ta Euroopa Parlamendi asepresidendiks. 3. juulil 2019 valiti ta Euroopa Parlamendi presidendiks. Ta suri 11. jaanuaril 2022 enda kodumaal haiglas, kus ta oli veetnud mitu nädalat. Ta oli abielus Alessandra Vittoriniga ning neil oli kaks last. Ta toetas jalgpalliklubi ACF Fiorentina. David-Maria Sassoli koduleht (itaalia keeles) David-Maria Sassoli Demokraatliku Partei kodulehel (itaalia keeles)
Magid Magid

Magid Magid (ka Magid Mah; sündinud 26. juunil 1989 Buraos) on Somaalia päritolu Suurbritannia poliitik, ta kuulub Inglismaa ja Walesi Rohelise Partei ridadesse. Ta oli 16. maist 2018 kuni 16. maini 2019 Sheffieldi linnapea. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Magid Magid, The Art of Disruption: A Manifesto For Real Change (London: Blink, 2020), 9781788702904 Mustanahalisel eurosaadikul kästi parlamendihoonest lahkuda
Seti I

Seti I oli Vana-Egiptuse 19. dünastia teine vaarao. Ta valitses umbes 1291–1278 eKr. Ta tegi mitmeid sõjakäike Süüriasse, Liibanoni ja Liibüasse. Tema ajal püstitati suured templid Karnakis, Abydoses ja Teebas. Seti I oli Ramses I poeg. Tema naine oli Tuia ja üks lastest Ramses II.
Argo Arak

Argo Arak (sündinud 19. mail 1976 Viljandis) on Eesti võrkpallitreener ja võrkpallur. http://www.bvbinfo.com/player.asp?ID=3166
Sausnēja vald

Sausnēja vald (läti keeles Sausnējas pagasts) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ērgļi ja Vestiena vallaga, Aizkraukle piirkonna Irši ja Vietalva vallaga ning Ogre piirkonna Meņģele ja Mazozoli vallaga. Valla pindala on 117 km². 2016. aasta seisuga elas seal 595 inimest. Valla keskuseks on Sidrabiņi küla, vallavanem on Elita Ūdre. Valla maad kuulusid muistsel ajal Jersika vürstiriiki ja allusid Negeste linnusepiirkonnale. Sausnēja mõisa juurde kujunenud Sausnēja vald kuulus algselt Vietalva kihelkonda. Agraarreformi ajal kuulus seal Sausnēja mõisale ja sellele allunud Namniekkalnsi karjamõisale 2480 hektarit maad. Aastal 1935 oli Sausnēja valla pindala 42 km². Aastal 1945 moodustati vallas Sausnēja külanõukogu, mis aga kaks aastat hiljem likvideeriti. Külanõukogu moodustati taas aastal 1949, sellal kui vald ise likvideeriti. Aastal 1954 liideti Sausnēja külanõukoguga Veseta külanõukogu, ent aastal 1968 eraldati see taas ja liideti Vestiena külanõukoguga. Aastal 1975 liideti külanõukoguga Liepkalne külanõukogu, aastal 1978 aga osa Mazosoli külanõukogu maadest. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Struve kaare Sestukalnsi vaatluspunkt, Vecpriekšēni muinaskalmed, Priekšēni linnamägi ehk Pumpiņkalns, Baltava piiskopilinnus, Piķa soo muinaskalmed ehk Vene saar, Liepkalne kiriku muinaskalmed, Jākaiņi muinaskalmed ja hiiepaik Skudrase linnamäel. Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Ogre jõgi ja Pērse jõgi. Seal asub ka mitmeid järvi, nende seas Stirnezers (68 ha), Zosins (19,6 ha), Ilzins (21,6 ha) ja Bļodonis (5,1 ha). Looduskaitse all on Aukstija tamm ja Ozolmuiža tammeallee. Lisaks on looduskaitse all veel viis nimetut põlispuud. Valla põhjaosa asub osaliselt Ogre oru looduspargis. Osaliselt jääb valda ka Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala. Aastal 2011 elas vallas 573 lätlast, 13 venelast, 3 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 4 leedulast. Valla külad on: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ērgļu novads, vaadatud 4.07 2019 Latviešu konversācijas vārdnīca. VIII. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 37821-37822. sleja. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Sausnēja vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sidrabiņi

Sidrabiņi on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas, Sausnēja valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 13 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusel. Küla kohal asus varem Ozoli mõisa keskus. Küla on nime saanud mõisa viimaste omanike Sudrabsite järgi. Nõukogude perioodil kujunes küla kolhoosi Liepkalne keskasulaks. Aastail 2006–2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Lisaks vallamajale asuvad külas veel lasteaed ja postkontor. Sidrabiņis tegutseb tervisekeskus Zīļuks. Külast algab looduskaitsealune Ozolmuiža tammeallee. Allees kasvavad lisaks tammedele veel saared, vahtrad ja pärnad. 2015. aastal oli külas 115 elanikku, 2017. aastal 113 ja 2019. aastal 103. 2020. aastal oli külas 101 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 339. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 4. juuli 2019
Gerlinde Kaltenbrunner

Gerlinde Kaltenbrunner (sündinud 13. detsembril 1970 Kirchdorf an der Kremsis Ülem-Austrias) on austria alpinist. Ta on tippalpinist, kes 11. mägironijana ja esimese naisena maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 13 aastat (1998–2011). Oma viimase kaheksatuhandelise – K2 (8611 m) – vallutas ta alles kuuendal katsel. Ta hakkas mägironimist harrastama 13-aastaselt. Õppis õeks, kuid jätkas oma lemmikharrastusega tegelemist. 32-aastaselt sai kutseliseks alpinistiks. Ta oli abielus saksa alpinisti Ralf Dujmovitsiga (2007–2015), kes mägironijana on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu. 14 8K Legacy Table. 8000ers.com  Gerlinde Kaltenbrunner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valeri Hrištšatõi

Valeri Nikolajevitš Hrištšatõi (vene keeles Валерий Николаевич Хрищатый; kasahhi keeles Валерий Хрищатый Valerij Hrištšatõj; 23. detsember 1951 Almatõ – 4. august 1993 Han-Tengri, Tian Shan, Kasahstan) oli Kasahstani alpinist. Alpinismiga hakkas tegelema 1968. aastal. Tegi kokku 33 tipputõusu NSV Liidu piires asunud seitsmetuhandelistele, sealhulgas tõusis 10 korral Kommunismi (7495 m) ja viiel korral Džengiši (7439 m) tippu. Täitis 1991. aastal Lumeleopardi aumärgi saamiseks nõutud normatiivi neljakordselt. Samal aastal suutis ühe hooaja jooksul tõusta kõigile viiele seitsmetuhandelisele. Aastatel 1972–1990 ronis sageli seongus kaasmaalase Kazbek Valijeviga. Hrištšatõi oli esimesi alpiniste, kes oli hapnikumaskide kasutamise vastu kõrgalpinismis. Avaldas kaks alpinismiteemalist raamatut. Hukkus jäävaringus 4. augustil 1993 tõusul Han-Tengrile mägigiidina töötades. Surnukeha ei leitud. Hrištšatõi on kolmel korral tõusnud kaheksatuhandelise tippu. 1982. aastal võttis ta osa Jevgeni Tamme juhitud Nõukogude esimesest Everesti ekspeditsioonist ja tõusis Džomolungma (8848 m) tippu (seongus Kazbek Valijeviga). 1989. aastal osales ta Eduard Mõslovski juhitud Nõukogude teises Himaalaja ekspeditsioonis, mille käigus tõusis 16. aprillil kuueliikmelise Kasahstani meeskonna koosseisus Kanchenjunga (8586 m) tippu. 1991. aastal tõusis Kasahstani esimese Himaalaja ekspeditsiooni liikmena Dhaulagiri (8167 m) tippu. 1982 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 1984 – aunimetus "Lumeleopard"  Valeri Hrištšatõi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kingstoni Ülikool

Kingstoni Ülikool (inglise keeles Kingston University) on ülikool Suurbritannias Londonis. Õppeasutus asutati 1899 (tehnikainstituut). Ülikooli staatuse sai 1992. Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Kesk-Florida Ülikool

Kesk-Florida ülikool (inglise keeles University of Central Florida) on ülikool Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Orlandos. Ülikool asutati 1963. aastal. Ülikoolis õpib üle 68 000 üliõpilase (2018). Koduleht
Kentucky Ülikool

Kentucky ülikool (inglise keeles University of Kentucky) on ülikool USAs Kentucky osariigis Lexingtonis. Ülikool asutati 1865. Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2015). Koduleht
Viis tõotust

Viis tõotust või viis käitumisjuhist (paali ja sanskriti keeles pañcaśīla; tiibeti keeles rtsa don lnga po; hiina keeles 五 戒 wujie; jaapani keeles gokai) on kõikides budismi suundades ja koolkondades põhilised kõlblusnormid. Viis tõotust on järgmised: Ma ei võta tunnetava olendi elu; Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; Ma hoidun valest kõnest; Ma hoidun joobeseisundist. Neid tõotusi peavad ka ilmikjärgijad ehk upāsakad. Kaheksa tõotust Kümme tõotust Pratimokša Budistlik eetika Ida mõtteloo leksikon. [1]
Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia

Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia (aserbaidžaani keeles Azərbaycan Vikipediyas) on Vikipeedia aserbaidžaanikeelne versioon. Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia sai alguse jaanuaris 2002. Seal on 198 940 artiklit, millega see on artiklite arvult 55. keeleversioon, ja 576 097 lehekülge. Seal on 297 488 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 539) ja 15 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Aserbaidžaanikeelne Vikipeedia
Ähtäri loomapark

Ähtäri loomapark on Soome esimene looduslik loomaaed Ähtäris. See on asutatud 1973. aastal. Pargi esimene asukas oli hirv Köpi. Pargis on üle 65 loomaliigi, kellest suurem osa on külma ilmaga kohanenud. Nende seas on pruunkaru, hunt, põder, polaarrebane, ahm, ilves ja lumeleopard. Jaanuaris 2018 jõudsid loomaparki hiidpandad Lumi ja Pyry, kes renditi 15 aastaks. Samas kaalutakse loomade tagasi Hiinasse saatmist. "Soome on hädas Ähtäri loomaaeda võetud Hiina pandadega" ERR, 17. detsember 2021 http://ahtarizoo.fi/
Serbiakeelne Vikipeedia

Serbiakeelne Vikipeedia (serbia keeles Википедија на српском језику) on Vikipeedia serbiakeelne versioon. Serbiakeelne Vikipeedia sai alguse 16. veebruaril 2003. Seal on 695 200 artiklit, millega see on artiklite arvult 22. keeleversioon, ja 4 169 218 lehekülge. Seal on 385 237 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 748) ja 15 administraatorit. 60% serbiakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia All Wikipedias ordered by number of articles Serbiakeelne Vikipeedia
Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia

Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia (serbia-horvaadi keeles Srpskohrvatska Wikipedia) on Vikipeedia serbia-horvaadikeelne versioon. Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia sai alguse 23. detsembril 2002. Seal on 459 982 artiklit, millega see on artiklite arvult 32. keeleversioon, ja 4 627 355 lehekülge. Seal on 223 348 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 187) ja 8 administraatorit. 57% serbia-horvaadikeelne Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. serbiakeelne Vikipeedia All Wikipedias ordered by number of articles Serbia-horvaadikeelne Vikipeedia
Usbekikeelne Vikipeedia

Usbekikeelne Vikipeedia (usbeki keeles Oʻzbekcha Vikipediya) on Vikipeedia usbekikeelne versioon. Usbekikeelne Vikipeedia sai alguse 21. detsembril 2003. Seal on 299 898 artiklit, millega see on artiklite arvult 41. keeleversioon, ja 1 096 608 lehekülge. Seal on 143 737 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 488) ja 16 administraatorit. 91% usbekikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 1000 artiklit täitus 28. mail 2006 5000 artiklit täitus aprillis 2007 10 000 artiklit täitus 5. juunil 2012 20 000 artiklit täitus 5. juulil 2012 50 000 artiklit täitus 8. novembril 2012 70 000 artiklit täitus 4. jaanuaril 2013 100 000 artiklit täitus 20. märtsil 2013 120 000 artiklit täitus aprillis 2013 130 000 artiklit täitus veebruaris 2019 140 000 artiklit täitus aprillis 2022 200 000 artiklit täitus 26. novembril 2022 250 000 artiklit täitus 5. märtsil 2024 300 000 artiklit täitus 29. juunil 2024 All Wikipedias ordered by number of articles Usbekikeelne Vikipeedia
Kaheksa tõotust

Kaheksa tõotust on budismis kõlblusnormide loend pühendunud järgijatele erilistel päevadel ja pühadel. Ma ei võta tunnetava olendi elu; Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; Ma hoidun valest kõnest; Ma hoidun joobeseisundist; Ma hoidun valel ajal söömisest; Ma hoidun tantsust, laulust, muusikast ja etendustest; Ma ei kanna ehteid, ei kasuta lõhnaaineid ega kaunista ennast. Kuna kaheksat tõotust peetakse sageli budistlike uposatha päevade jooksul, siis neid nimetatakse uposatha tõotusteks või selles kontekstis ühe päeva tõotusteks. Need peaksid toetama meditatsioonipraktikat, ja sageli järgitakse neid kloostrites ja templites viibides, retriitidel jm puhul. Mõnel perioodil ja kohtades, näiteks 7.  – 10. sajandi Hiinas, järgiti ettekirjutusi laialdaselt. Tänapäeval on tehtud nende tõotuste taaselustamise katseid ja on ka tuntud poliitilisi liidreid, kes jälgivad neid pidevalt. Viis tõotust Kümme tõotust Pratimokša Budistlik eetika Buswell & Lopez 2013. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFBuswellLopez2013 (spikker) Keown 2004. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKeown2004 (spikker) Harvey 2000. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFHarvey2000 (spikker) "Religions – Buddhism: Theravada Buddhism". BBC. 2.10.2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.11.2018. Watson 1988. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFWatson1988 (spikker) Harvey 2013. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFHarvey2013 (spikker) Keyes 1989. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFKeyes1989 (spikker) Fuengfusakul 1993. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFFuengfusakul1993 (spikker)
Baškiirikeelne Vikipeedia

Baškiirikeelne Vikipeedia (baškiiri keeles Башҡорт Википедияһы) on Vikipeedia baškiirikeelne versioon. Seal on 63 738 artiklit, millega see on artiklite arvult 93. keeleversioon, ja 183 655 lehekülge. Seal on 42 199 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 69) ja 5 administraatorit. 61% baškiirikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. Selle Vikipeedia üks tuntud kaastööline on Güzäl Sitdiqova. All Wikipedias ordered by number of articles Baškiirikeelne Vikipeedia
Heebreakeelne Vikipeedia

Heebreakeelne Vikipeedia (heebrea keeles ויקיפדיה העברית) on Vikipeedia heebreakeelne versioon. Heebreakeelne Vikipeedia sai alguse juulis 2003. Seal on 362 051 artiklit, millega see on artiklite arvult 36 keeleversioon., ja 1 534 463 lehekülge. Seal on 1 176 800 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 3256) ja 27 administraatorit. Heebreakeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 10. jaanuaril 2010, 200 000 piiri 28. detsembril 2016 ja 300 000 piiri 3. augustil 2021. All Wikipedias ordered by number of articles Heebreakeelne Vikipeedia
Sileesiakeelne Vikipeedia

Sileesiakeelne Vikipeedia (sileesia keeles Ślōnskŏ Wikipedyjŏ) on Vikipeedia sileesiakeelne versioon. Sileesiakeelne Vikipeedia sai alguse 26. mail 2008. Seal on 58 188 artiklit, millega see on artiklite arvult 98. keeleversioon, ja 74 156 lehekülge. Seal on 25 867 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 47) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles Sileesiakeelne Vikipeedia