laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peeter Pungar

Peeter Pungar (sündinud 6. augustil 1942 Tartus) on eesti insener. Lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Töötanud TPI arvutus-matemaatika kateedris assistendi, TA Küberneetika Instituudis vanemteaduri, Eesti Maaparandusprojektis sektorijuhataja ja Energiamüügis juhtivinsenerina, OÜ Elinet rakendusinsener, Eesti Informaatikakeskuse peaspetsialist, aastast 2003 Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuse rakenduse administraator. Esimese süstamatka tegi 1967. aastal Koiva jõel, 1980. aastate algusest tegev Tallinna KM-s. Sooritanud ligi 50 kategooriamatka, neist juhtinud pooli. Harrastanud peamiselt veematkamist, teinud arvukalt kõrgema kategooria veematku Siberis ja Kesk-Aasias. Viimastel aastatel matkanud Euroopa riikides ja Aasias, 1999 juhtis esimest Eesti veematkajate rühma Nepali jõgedel. Tulnud kahel korral Eest matkaspordi meistrivõistlustel oma alagrupis esikohale (1984, 1988) ja teistele auhinnalistele kohtadele. NSV Liidu meistersportlane matkaspordis (1987), Eesti meistermatkaja (1990). Osalenud matkajate kokkutulekutel ja võistlustel võistleja, kohtuniku ja peakohtunikuna. Tegutsenud pikka aega lektorina Tallinna MK kõikides matkakoolituse astmetes, oli 1996 kevadel matkaõppe taaselustamise üks initsiaator ja korraldaja. On matkaspordi uue klassifikaatori põhiautor, EML matkamärkide süsteemi loomise initsiaator ja väljatöötaja, toimetanud matkaalaseid kogumikke. Harrastab matkateemaliste eksliibriste valmistamist, kogub erialast kirjandust. Ta on Eesti Matkaliidu auliige. Oli aastatel 1983–1987 VMKK liige, aastast 1988 VMKK (praegu EMKK) esimees, EML-i asutamisest peale selle juhatuse liige, aastatel 1993–1999 EML-i asepresident. Kuulub spordiühingusse Kalev, tegelenud ka tõstespordi ja riistvõimlemisega. Autasustatud TEKN ja EVTEN autasudega, on Põhjatähe Matkajuhi märgi kavaler (1999). Biograafia ESBL-is
Livermoorium

Livermoorium (lühend Lv; endise nimetusega ununheksium, lühend Uuh) on sünteetiline keemiline element järjenumbriga 116. On tuvastatud neli livermooriumi isotoopi massiarvudega 290–293. Neist stabiilseim on massiarvuga 293 ja poolestusajaga 0,6 millisekundit. Teatatud on ka viiendast isotoobist massiarvuga 294, kuid seda pole kinnitatud. Element tuvastati 2000. aastal. Sellest ajast peale on õnnestunud toota umbes 35 livermooriumi aatomit.[viide?] Nimetus "livermoorium" kinnitati elemendile 31. mail 2012. Element sai nimetuse ühe selle avastanud uurimisinstituudi järgi, mis asub Ameerika Ühendriikides Livermore'i linnas (Lawrence'i Livermore'i Riiklik Labor).
Evelyne Leu

Evelyne Leu (sündinud 7. juulil 1976) on Šveitsi endine vigursuusataja, kes võitis Torino taliolümpiamängudel kulla vigurhüpetes. Aprillis 2010 teatas ta, et loobub tippspordist. Vigursuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Tõm

Tõm (vene Тым) on jõgi Aasias Lääne-Siberis. Voolab valdavalt läände ja edelasse. Suubub paremalt Obi. Pikkus 950 km. Laevatatav 560 km suudmest.
Reetia Alpid

Reetia Alpid on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 4061 meetrit.
Linosa

Linosa on saar Vahemeres, üks Pelagie saartest. Saar kuulub Itaaliale. Saarel elab 450 inimest. Saare pindala on 5,45 km². Saare kõige kõrgem tipp on Monte Vulcano, mis on 195 meetrit üle merepinna. Lähim saar on Lampedusa, mis asub 43 kilomeetrit kaugusel lõunas. Linosast 119 kilomeetri kaugusel läänes asub Malta. Sellel saarel on asunud kreeklaste, roomlaste ja araablaste kolooniad. Teise maailmasõja ajal oli saarel Itaallaste garnison kuni 1943. aastani, mil liitlasväed sinna sisse tungisid. Elanikud tegelevad peamiselt kalastamise, põllumajanduse ja turismiga.
Inge Kudisiim

Inge Kudisiim (sündinud 29. juunil 1950 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatukujundaja ja -illustraator. Inge Kudisiim on 1989. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. 1966–1970 õppis Tartu Kunstikoolis. Ta on ajakirjanik Silja Lättemäe õde, kirjanik Leida Kudisiimu ja jurist Endel Kudisiimu tütar. Inge Kudisiimu maalides on inimene vastamisi stiihiaga, taeva ja maastike vaikusega. Ruumi, mis on kuldne, valgustavad kuusirp ja erakmunga helendav mõttekuma. Liblikad. Akrüül, lõuend. 2006 Kuldvihm. Akrüül, lõuend. 2006 Teel. Akrüül, lõuend. 2007 Kuulataja aias. Akrüül, lõuend. 2007 Inge Kudisiim esineb näitustel alates 1974. aastast. Tartu kunstimuuseumis, Tartu Kunstimajas, Draakoni Galeriis Tallinnas, Uppsalas. 18.–27. mai 2001 Sinu Hinge Ruumis: Inge Kudisiim galeriis Põlendruum Tallinnas. Vappu Thurlow. Sinu Hinge Ruumis: Inge Kudisiim Sirp, 18. mai 2001
1973. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 18. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1973) Eesti 18. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Põlvas 26. juulist kuni 6. augustini 1973. aastal. Peakohtunik: Rein Käärik
Leida Kudisiim

Leida Kudisiim (neiupõlve- ja kirjanikunimi Leida Rebane; 19. märts 1923 Kosu, Kolga vald – 11. detsember 2021 Valga) oli eesti õpetaja ja kirjanik. Leida Kudisiim sündis Harjumaal endises Kolga, praeguses Kuusalu vallas Kosu külas Raja talus seitsmelapselise pere noorima lapse ja ainukese tütrena. Ta omandas alghariduse Hirvli algkoolis, jätkas 1940–1942 õpinguid Ambla kodumajanduskoolis ja õppis 1942–1944 Tallinna Kunsttööstuskoolis. Töötas aastatel 1947–1954 Harju- ja Raplamaal 7-klassilistes koolides eesti keele ja kirjanduse õpetajana, õppides samal ajal töö kõrvalt Tallinna Õpetajate Instituudis (1947–1951) ja Tartu Pedagoogilises Koolis (1957–1959). Abiellus 1949. aastal. Siirdus koos perega 1954. aastal elama Valka, kus töötas aastaid algklasside õpetajana. Leida Kudisiim on kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe ema. Abikaasa Endel Kudisiim (27. mai 1921 – 13. märts 2007) töötas mõnda aega ajalooõpetajana ning oli hiljem pensionipõlveni jurist. Leida Kudisiim on avaldanud artikleid (peamiselt kristliku kasvatuse alalt), jutustusi, luuletusi, lühiromaanid "Ajauks" ja "Põgenemine" (ilmunud järjejuttudena ajalehes Valgamaalane) ning 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud romaani "Üle väljamäe". "Üle väljamäe" on autobiograafiliste sugemetega romaan maarahva elust 1930. aastate keskpaigast 1984. aastani, vaade eestlaste elusaatusele läbi keeruliste aegade. Autor keskendub paarisajal leheküljel mitmele elusaatusele ja muudab oma tegelased lugejale kummaliselt lähedaseks, just nagu oleksid nad mingid vanad sugulased või tuttavad suust suhu räägitud perekonnalugudest. See on vanas heas eepilises vaimus kirjutatud tekst, mis kinnitub jõuliselt eesti pikema proosa realismipõhisesse traditsiooni. Üle väljamäe. Tallinn: Maalehe Raamat, 2004. ISBN 9985-64235-X, ISBN 9789985642351 Üle väljamäe. Helisalvestis kassettidel. Tartu: Vabatahtlikud lugejad, 2005. UDK 821.511.113-31 (086.7) est Romaanivõistlus 2002 www.luts.ee Kasutatud 8.05.2012. Kärt Hellerma (04.06.2004). "Hingestatud pilguheit lähiminevikku". tartu.postimees.ee. Vaadatud 8.05.2012.[alaline kõdulink] Aivi Noole. "Üle väljamäe" võlub lugejaid paber.maaleht.ee, 25. november 2004.
Christian Chávez

Christian Chávez (täisnimi José Christian Chávez Garza; sündinud 7. augustil 1983 Reynosas Mehhikos) on Mehhiko laulja ja näitleja. Ta sai tuntuks Giovanni Méndeze rolliga Mehhiko seebiooperis "Rebelde" ja on praegu ansambli RBD laulja. Aastatel 2002–2003 mängis Chávez telesarjas "Clase 406" ja aastatel 2004–2006 telesarjas "Rebelde". Koostööst kaasnäitlejatega sündis ansambel RBD, mis tegi oma debüüdi detsembris 2004. Sellest ajast on RBD ja sellega koos ka Chávez hispaaniakeelses maailmas populaarsust kogunud, lisaks on nad sisenenud edukalt ka Brasiilia ja Ameerika Ühendriikide turule. 1. märtsil 2007 avaldas Christian Chávez ansambli RBD veebilehel pöördumise oma austajate poole, kus tunnistas avalikult oma homoseksuaalsust. Chávez tegi avalduse pärast seda kui ilmsiks tulid fotod temast ja ta poiss-sõbrast 2005. aastal Kanadas abielu sõlmimas. Chávezest sai Mehhiko esimene tippartist, kes on avalikkuses oma homoseksuaalsusest rääkinud. Tema avaldus kutsus esile vastakaid arvamusi Mehhiko ühiskonnas, ärgitades diskussiooni seksuaalse sättumuse ja sallivuse teemadel. Christian Chávez andmekogus IMDb (inglise) Christian Cháveze avaldus ansambli RBD veebilehel (inglise keeles)
Silja Lättemäe

Silja Lättemäe (neiupõlvenimega Silja Kudisiim; sündinud 1. veebruaril 1952 Raplas) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ja ajakirjanduse erialal 1979. aastal. Töötanud nädalalehe Sirp ja Vasar huumoritoimetajana (1979–1990), seejärel 1991. aastal tehnilise toimetajana ajakirjas Poliitika ja alates 1991. aasta 1. septembrist Maalehe toimetuses, algul huumoritoimetajana ja hiljem ajakirjanikuna (töötab tänini). Ta on kirjutanud artikleid eri teemadel ja intervjueerinud eesti tuntud inimesi. 2001. aastal võitis ta Euroopa Liidu ajakirjandusauhinna kirjutisega "SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole". Ta on Aasta Põllumehe konkursi eestvedaja. SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole 2001 Eesti kipub Põhjamaade Las Vegaseks 2002 Naistele meestega võrdsed õigused 2004 Talunikud orjatööst tüdinud 2005 Uus toetus kaitseb lapsi ja loomi 2006 Kuldre surmavabrik ähvardab taas tööle hakata Maaleht, 5. veebruar 2009 Proua Helle Meri intervjuu ajalehele Maaleht 1998 Trivimi Velliste: Aga ükskord tuli Eesti riik 2000 Urmas Ardel: Aitab vastasseisust! 2000 Märt Rask: Läbi karistuse peab inimene paremaks saama 2002 Toomas Vint: Kirjanikuks olemise mõte on keelt hoida 2005 Olev Remsu: Jooma ei sunnita kedagi 2006 Eesti huumor '86 Kogumik "Aasta põllumees 2001, 2002, 2003, 2004" Kogumik "Aasta põllumees 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010" Kogumik "Aasta põllumees 2011, 2012, 2013, 2014, 2015" Silja Lättemäe on joonistanud karikatuure, mida avaldati ajalehes Sirp ja Vasar. Ta on osalenud 1976. aastal karikatuurnäitusel NAKS. 2001 Euroopa Liidu ajakirjandusauhind 2013 Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja aumärk 2017 Valgetähe V klassi teenetemärk 2019 Eesti Ajalehtede Liidu elutööpreemia Tema abikaasa oli Paul Lättemäe, peres on kaks täiskasvanud poega. Silja Lättemäe on kirjanik Leida Kudisiimu ja jurist Endel Kudisiimu tütar, kunstnik Inge Kudisiimu noorem õde. Maalehe ajakirjanik Silja Lättemäe sai aumärgi. Maaleht, 27. oktoober 2013 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Ajakirjanduse elutööpreemia pälvis Maalehe ajakirjanik Silja Lättemäe Maaleht, 8. märts 2019 (vaadatud 09.03.2019) ELi ajakirjandusauhinna võitsid Erkki Bahovski ja Silja Lättemäe Ajakirjanduse elutööpreemia pälvis Maalehe ajakirjanik Silja Lättemäe Maaleht, 8.märts 2019
Rolf Roosalu

Rolf Roosalu (tuntud ka kui Rolf Junior; sündinud 18. jaanuaril 1982 Tartus) on eesti poplaulja. Rolf Roosalu lõpetas 2000. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 2000–2001 õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. 2013. aastast õpib ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias elektroakustilise loomingu erialal. Roosalu on osalenud Eurovisiooni Eesti eelvoorul kuuel korral, olles kõikide enda lugude autor peale võistlusel "Eurolaul 2008" osalenud loo "One On One", mille autor on Vahur Valgmaa. Võistlusel "Eesti laul 2012" osales laul "I Don't Know", mille autor oli Roosalu ning mille (esitaja POP Maniacs, 4. koht finaalis). Võistlusel "Eesti laul 2013" osales laul "Follow me", mille autor oli samuti Roosalu (esitaja Rosanna Lints, 6. koht poolfinaalis). 2015. aasta sügisel osales ta TV3 telesaatesarjas "Su nägu kõlab tuttavalt". Rolf on kaasa teinud paljudes eesti muusikalides, sooloprojektides esineb ta nimega Rolf Junior. "Oliver!", Ülo Vilimaa lavastatud muusikal (peaosa ja koor) "Don Quijote", Ülo Vilimaa lavastatud Jules Massenet' ooper Vanemuises (Pedro) "Kaval-Ants ja Vanapagan", Ain Mäeotsa lastelavastus Vanemuises "Pokumäng", Jüri Lumiste lastelavastus Edgar Valteri lastenäidendist Vanemuises Raimond Valgre Festival, lauljate konkurss Tartus – 1. koht solistide seas "Fizz Superstar", lauljate konkurss Baltikumi TV3-s "Laulatus", Mati Undi lavastus Witold Combrowiczi draamast "Kaks takti ette", ETV konkurss noortele lauljatele – 4. koht ja publikuauhind "The Caribbean Moods", Eesti Tantsuagentuuri programm Eesti-Soome reisilaeval (soolovokaal "Miss Saigon", Boublili ja Schönbergi muusikal Xantenis ja Wiltzis (koor) "The Greatest Love Stories", Eesti Tantsuagentuuri programm Eesti-Rootsi kruiisilaeval (soolovokaal) "Summertime", Eesti Tantsuagentuuri programm Eesti-Soome kruiisilaeval (soolovokaal) "Estvocal", konkurss lauljatele Tartus – 3. koht "Euro Hit", Eesti Tantsuagentuuri programm Eesti-Rootsi kruiisilaeval (soolovokaal) "Starlight Cabaret", Eesti Tantsuagentuuri programm Eesti-Rootsi reisilaeval Victoria I "Vampiiride tants", Jim Steinmani ja Michael Kunze'i muusikali kontsertversioon Tallinna Linnahallis (koor) "Öölaps", muusikalikontsert Tallinna Linnahallis (koor) "Tuhkatriinu", Rodgersi ja Hammersteini muusikal Tallinna Linnahallis (Tseremooniameister) "Cats", Andrew Lloyd Webberi muusikal Tartu Vanemuise Teatris (Coricopat) "West Side Story", Leonard Bernsteini muusikal Tartu Vanemuise teatris (Tony) "Fame", José Fernandeze ja Steve Margoshesi muusikal Tallinna Linnahallis (Nick) "Amberstar", rahvusvaheline lauljate konkurss Jūrmalas – 1. koht (lüüriline laul) "Hüljatud", Schönbergi ja Boublili muusikal Vanemuise teatris (töödejuhataja, tudeng jm) Rolf Roosalu Facebookis instagram rolfroosalu
Erkki Bahovski

Erkki Bahovski (sündinud 22. aprillil 1970) on eesti ajakirjanik, suhtekorraldaja ja tõlkija. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1999. aastal. Kuni sügiseni 2008 töötas ta Postimehe ajakirjanikuna, seejärel asus pressitööle Euroopa Komisjoni Eesti esinduses. Alates 2014. aasta novembrist on ajakirja Diplomaatia peatoimetaja. 2018. aastal keelas Venemaa Erkki Bahovskil riiki sisenemise. 2009 Postimehe aasta arvamusliider 2010 Valgetähe V klassi teenetemärk Erkki Bahovski: Suured raamatud Postimees.ee, 11. aprill 2009 Hurtsiku rohetav, hägune ja moonutav aknaruut, Diplomaatia, märts 2010 Erkki Bahovski on Martin Bahovski vanem vend ning Karl Juhan Bahovski onu. Tema ema Aime Bahovski (1941–2023) oli Harjumaal Kosel tuntud kultuuritöötaja. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2010. Vaadatud 19. augustil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ajakirjanikest on "russofoobide" sekka kantud Ruussaar ja Bahovski, ERR, 7. juuni 2018 Raun, Alo. Bahovski lubab jätkata konnatiigi raputamist Postimees, 17. veebruar 2009. Aasta arvamusliider – Erkki Bahovski Postimees, 18. veebruar 2009. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Britt Samoson

Britt Samoson (sündinud 10. märtsil 1982) on eesti vabakutseline moekunstnik ja stilist. Ta on lõpetanud 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia moedisaini erialal.[viide?] Britt Samoson on töötanud ajakirja Stiina moetoimetajana ning teinud kaastööd väljaannetele Stiil ja Anne. 2009. aasta detsembris asus Britt Samoson tööle ajakirja Mood moetoimetajana. 2004 – soojadest kudum-pruutkleitidest koosnev kollektsioon 2006 – inimese anatoomiast inspireeritud sportlik kollektsioon 2008 – kollektsioon "Flat Cut 3D". Esitlus Tallinna Moenädalal (Kollektsiooni inspiratsioon: strateegiliselt tõmmatud ringikujulistest sisselõigetest tulenev ruumilisus) 2009 – kollektsioon "Papercut". Esitlus moekonkursil Supernova. Publiku auhinna võitja konkursil Baltic Fashion Award. (Kollektsiooni inspiratsioon: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Kolmnurk.) 2010 – kollektsioon "Sceleton Cut". Esitlus Tallinna Moenädalal. (Teema: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Voogav juugendlik joon, anatoomia, graafilised joonistused.) 2011 – kollektsioon "Square Cut". Esitlus Tallinna Moenädalal 15. septembril 2011. (Kollektsiooni inspiratsioon: sisselõigetest tulenev ruumilisus. Ruut, kollaaž. Samosoni loomingu seni värviküllaseim kollektsioon.) 2018 Nukitsa konkurss, 3. koht kunstnike kategoorias ("Hobune Henry unenägu") Weekend.ee fotod kollektsioonist Sceleton Cut. Britt Samosoni kollektsioon oli inspireeritud anatoomiast. Tallinna moenädala raport nr 1, autor Tanel Veenre Tallinn Fashion Week Stiilitunnetus vereringes Kalev.ee 3D – printsess Kalev.ee Britt Samoson – Moeterminaator Britt Samoson mängib vormidega
Kita

Kita on mitme koha nimi: Kita, linn Malis. Kita (北) on jaapani keeles ilmakaar põhi. Seda nime kannavad mitmete Jaapani linnade linnaosad. Kita ringkond Jaapanis Tōkyōs Kita ringkond Jaapanis Kōbes Kita ringkond Jaapanis Kyōtos Kita ringkond Jaapanis Nagoyas Kita ringkond Jaapanis Ōsakas Kita ringkond Jaapanis Saitamas Kita on Soome trummari Sampsa Astala lavanimi.
Mārtiņš Rubenis

Mārtiņš Rubenis (sündinud 26. septembril 1978 Riias Lätis) on läti kelgutaja. 2010 Kolme Tähe orden Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Piirsalu mõis

Piirsalu mõis (saksa keeles Piersal) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb kunagine Piirsalu mõis Lääne-Nigula valda Lääne maakonnas. Piirsalu mõis eraldati Kuijõe mõisast 17. sajandil. Algselt kuulus mõis Schreitenfeldi perekonnale, kuid sajandi lõpul läks mõis Blanckenhagenite valdusse. 18. sajandi keskel omandasid mõisa Schulmannid. 1794. aastal ostis mõisa koos Annenhofi abimõisaga (hiljem Annamõisa küla) 40 000 hõberubla eest Cornelius von zur Mühlen (1756–1815), makstes inventari eest 5500 hõberubla lisaks. Mõisas asusid telliselööv, saeveski, kaks vesiveskit, viis tuulikut, veise-, lamba- ja seakasvatus. Kuna mõisas oli palju metsa, mis sobis küttematerjaliks, toodeti seal ka potast ja valmistati klaasi. 1893. aastal oli mõisa suurus 5874 tiinu. Viimane mõisa võõrandamiseelne omanik oli Arthur von zur Mühlen. Pärast Vabadussõda jagati mõisa maad asundustaludeks ja mõisasüda läks Kaitseliidu valdusse. 19. sajandi keskel valminud tellistest peahoone oli põhiosas ühekorruseline ja keskosas kahekorruseline. Tagafassaadil olid ka väikesed eenduvad tiibehitised. Tänapäeval on mõisa peahoone lagunenud, kuid säilinud on hulk kõrvalhooneid. [1] Eesti mõisaportaal
Nadiir

Nadiir (araabia keeles نظير (naḑīr) 'vastand') ehk jalgpunkt ehk jalgtäpp on astronoomias vaatlejast lähtuva püstjoone ja taevakaare alumine lõikepunkt. Nadiiri vastand on seniit. Seniit
Piirsalu vald (Kullamaa kihelkond)

Piirsalu vald (saksa keeles Piersal) oli vald Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Valla pindala oli 1934. aastal 185 km² ja elanike arv 1543. Vallamaja asus Piirsalu külas. Halduslikult jagunes vald Risti alevikuks, Kuijõe mõisa- ja vallakülaks ning Piirsalu, Kabeli, Valkse, Vanamaa, Jaakna, Mike, Annamõisa ja Rõuma külaks. Enne 1939. aasta haldusreformi on Piirsalu valda territoriaalselt kirjeldatud niiviisi: elanike arv 1548, pindala 18,450 ha, maaüksusi 422. Suurim pikkus 19 km. Vald piirnes Sooniste, Kalju, Palivere, Harju maakonna Kloostri ja Riisipere vallaga. Valla ääremail on sood ja metsad, vald on asustatud ainult maantee ümbruses. Puuduvad suuremad asustusühendused teiste valdadega. 17. augustil 1934 tabati vallas väejooksik, 40-aastane Johannes Vinsi, kes oli end alates 1919. aastast varjanud oma venna talu lakas. Teda oli seni peetud Vabadussõjas langenuks ja tema nimi oli raiutud mälestustahvlile Piirsalu kiriku seinal. 1939. aasta haldusreformiga liideti Piirsalu vallaga Sooniste valla põhjapoolne lahustükk, Palivere valla Seljaküla piirkond, Kolovere-Kalju valla Tõlva ja Nikre talud ning Ellamaa, Kuke, Lepaste, Viti ja Soosalu külad. Valla elanike arv tõusis pärast haldusreformi 2296 elanikuni (15.12.1938 oli Piirsalu vallas 1486 elanikku). Valla keskuseks sai senise Piirsalu asemel Risti alevik. Piirsalu vald Maa-ameti kaardirakendused Väejooksik vabadussõjast. Vaba Maa, 20. august 1934, nr. 194, lk. 1.
Piirsalu vald

Piirsalu vald oli vald Läänemaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Piirsalu külas. Vald kuulus Riigivolikogu 27. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Saar. Vald moodustati senise Piirsalu valla maa-alast; senise Sooniste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud Soosalu küla piirkond; senise Kolovere-Kalju valla Tõlva ja Nikre talude ning osa Rõuma metsandiku kvartaali nr. 3 maa-alast; senise Taebla valla Nõmme küla piirkonnast; senise Palivere valla Jaakna, Seljaküla ja Lehtmetsa külade ning Seljaküla asunduse piirkondadest; senise Kloostri valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu maa-alast. 1940. aastal omandas näitleja Ruts Bauman Piirsalu vallas endise Sooniste valla- ja koolimaja ühes 25 hektari maaga. 1945. aastal moodustati Piirsalu valla koosseisus Kuijõe külanõukogu keskusega Kuijõe külas ja Risti külanõukogu keskusega Risti alevikus. 1950. aastal Piirsalu vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu. Piirsalu mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Moemees on nüüd maamees! Rahvaleht, 15. juuni 1940, nr. 139, lk. lk. 12. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kuijõe mõis

Kuijõe mõis (saksa keeles Kuijöggi) asus Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Mõis rajati 17. sajandi I poolel. Aastal 1909 ostis selle Talurahva Põllupank ja jaotas taludeks, tekkis Kuijõemõisa küla ehk Kuie-Mõisaküla. Eesti kohanimede leksikon Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kuijõe mõis (Kullamaa khk)
Øystein Grødum

Øystein Grødum (sündinud 15. veebruaril 1977) on norra kiiruisutaja, kes sai Torino taliolümpiamängudel 4. koha nii 10 000 m kiiruisutamises kui ka võistkondlikus jälitussõidus. Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Tuivere mõis

Tuivere mõis on paik Läänemaal, millele viidatakse Karl Ristikivi romaanides "Tuli ja raud" ning "Rooma päevik". "Rooma päeviku" väljaandjapoolses järelsõnas öeldakse Tuivere mõis Kaspar von Schmerzburgi sünnikohaks.
Risti külanõukogu

Risti külanõukogu moodustati 1945. aastal Piirsalu valla koosseisus. Piirsalu vald kaotati 1950. aastal, kui toimus ümberadministreerimine. Vald jagati Risti, Ellamaa ja Linnamäe külanõukogu vahel, kusjuures Risti sai endisest vallast suurima osa. 1954. aastal liideti Risti külanõukogule Kuijõe külanõukogu.
Piirsalu Algkool

Piirsalu algkool oli algkool Piirsalu külas, mis tegutses aastatel 1837–1973. Kooli esimene koolmeister oli köster Daniel Sehmiedeberg. Esimese saja aasta jooksul tegutses kool neljas majas: koguduse rehetoas, koguduse majas, ümberehitatud kõrtsis (1937. aastal asus seal meierei) ja alates 1912. aastast kahekorruselises ministeeriumikooli tarbeks ehitatud majas. "Foto. Koolipere Piirsalu 7.-a. koolimaja taustal 1954. a. kevadel. Asub HM 7623". MUIS. Vaadatud 31.12.2020. "Piirsalu algkoolis 100 aastat töötatud. Koolil 5-kordne juubel". Maa Hääl : maarahva ajaleht. 10. september 1937. Vaadatud 31.12.2020. Ajalehefotod Piirsalu algoolist koguduse rehetoas ja 1912. avatud ministeeriumikooli majas (Maa Hääl: maarahva ajaleht, 10.09.1937)
Harju Elu

Harju Elu on Harju maakonnaleht, ilmunud alates 1944. aastast ja aastatel 1993–2007 ka nimega Harjumaa. Leht ilmub Tallinnas nädalalehena. Esimene number ilmus 30. septembril 1944. Harju Elu väljaandjaks on OÜ Harjumaa Ühinenud Meedia. Kuigi ajalehe tiraaž jäi aastail 2006–2008 keskmiselt 2,5 tuhande juurde, oli lehel turu-uuringute firma Saar Poll oktoobris 2007 tehtud küsitluste järgi 34 tuhat püsilugejat.[viide?] Aastatel 1993–2007 oli lehe päismikujärgne (ametlik) nimetus Harjumaa | Maakonnaleht. Harjumaa ilmus kaks korda nädalas. Peatoimetajaks on olnud ajakirjanikud Ahto Kaljusaar, Aimi Paalandi ja Marko Tooming. Alates 2008. aastast kannab leht taas Harju Elu nime. Harju Elu koduleht
Rudy Youngblood

Rudy Youngblood (sünninimi Rudy Gonzalez; sündinud 21. septembril 1982) on indiaani päritolu USA meesnäitleja. Ta on mänginud filmis "Apocalypto" Jaguar Paw'd. IMDb
Põhja-Sosva

Põhja-Sosva (vene Северная Сосьва) on jõgi Aasias. Algab Uurali idanõlvult. Ülemjooksul voolab kirdesse ja põhja, keskjooksul itta, alamjooksul põhja. Suubub vasakult Obi. Pikkus 754 km.
Ikati ahelik

Ikati ahelik on mäestik Aasias Taga-Baikalimaal. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 2573 meetrit.
Lampione

Lampione on saar Vahemeres, üks Pelagie saartest. Pindala 120 ha. Kõrgus kuni 36 m. Kuulub Itaaliale. Saar on asustamata, seal asub vaid automaatne tuletorn.