laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alamõisa mõisa kalmistu

Alamõisa mõisa kalmistu on kalmistu Helme kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ransi külas Tõrva vallas Valga maakonnas. Kalmistu jääb Alamõisa mõisa südamest linnulennult umbes 1,1 km kaugusele kagusse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Samson von Himmelstjernad arvatavasti millalgi 19. sajandi teisel poolel. Hiljem olevat surnud maetud ümber mujale. Tõenäoliselt juhtus see 1914. aasta paiku, sest siis müüdi Alamõisa mõis Bergidele. Kalmistule maetute ega sealt ümbermaetute üldarv pole teada. Helme. - Valgamaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti V. Tartu 1932. Lk 336 Alo Särg. "Ala (Assikas)". - Valgamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2009. Lk 12 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Surnud 4. augustil

Siin loetletakse 4. augustil surnud tuntud isikuid. 1753 – Gottfried Silbermann, saksa oreliehitaja 1822 – Kristjan Jaak Peterson, eesti kirjanik 1875 – Hans Christian Andersen, taani kirjanik 1915 – Richard Kiepert, saksa geograaf ja kartograaf 1929 – Hamilcar von Fölkersahm, baltisaksa jurist ja poliitik 1932 – Rudolf Bruno Blaufeldt, eesti rohuteadlane ja esperantist 1941 – Mihály Babits, ungari luuletaja, proosakirjanik ja tõlkija 1942 – Alberto Franchetti, itaalia helilooja 1942 – Eduard Loovere, Eesti politseinik 1942 – Aleksander Ratas, Eesti sõjaväelane 1943 – Oskar Randmaa, Eesti sõjaväelane 1944 – Krzysztof Kamil Baczyński, poola luuletaja 1945 – Rudolf Holsti, Soome poliitik, ajakirjanik ja diplomaat 1948 – Voldemārs Salnais, Läti poliitik ja diplomaat 1959 – József Révai, juudi päritolu Ungari kommunistlik poliitik 1961 – Endel Annus, eesti poksija 1977 – Vello Veski, eesti botaanik ja aiandusteadlane 1980 – Pekka Pöyry, soome muusik 1981 – Melvyn Douglas, ameerika näitleja 1981 – Helen Sirel, eesti tekstiilikunstnik 1983 – Juri Levitan, juudi päritolu Vene raadiodiktor 1987 – Ellen Liiger, eesti näitleja 1989 – Franziska Liebing Rootsi-Saksa näitleja 1992 – Seichō Matsumoto, jaapani kirjanik ja ajakirjanik 1992 – Emil Ilmas, eesti füüsik 1997 – Jeanne Calment, prantsuse ülipikaealine 1999 – Victor Mature, ameerika näitleja 2000 – Viktor Titov, vene näitleja, filmirežissöör ja stsenarist 2003 – Vesa Mäkelä, soome näitleja 2003 – Pål Arne Fagernes, norra odaviskaja ja poksija 2005 – Margarethe Fuks, eesti kunstnik 2007 – Lee Hazlewood, Ameerika Ühendriikide kantri- ja poplaulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent 2008 – Eri Kawai, jaapani laulja 2009 – Svend Auken, Taani poliitik 2009 – Hirotugu Akaike, jaapani statistik 2010 – Leo Metsar, eesti kirjanik ja tõlkija 2010 – Vello Reeben, eesti elektriinsener ja biofüüsik 2011 – Siimu Loogma, Eesti poliitik 2012 – Virgo Tulit, eesti laulja 2013 – Mari Vallisoo, eesti luuletaja 2014 – Eljo Kaldalu, eesti raamatukogundustegelane 2015 – Robert H. March, USA füüsik ja füüsika populariseerija 2017 – Bogusław Wolniewicz, poola filosoof ja loogik 2018 – Viktor Meister, eesti agronoom ja majandijuht 2018 – Heino Raieste, eesti kodu-uurija ja ajakirjanik 2019 – Ivo Lill, eesti klaasikunstnik 2023 – Boniface Alexandre, Haiti poliitik, president 2004–2006 2023 – Mihhail Nikolajev, Venemaa ja Sahha riigitegelane 2024 – Tsung Dao Lee, Hiina ja Ameerika Ühendriikide füüsik
Sándor Rozsnyói

Sándor Rozsnyói (24. november 1930 Zalaegerszeg – 2. september 2014) oli Ungari kergejõustiklane. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta 3000 meetri takistusjooksus tulemusega 8.43,6 hõbemedali. Olümpiavõitjaks tuli Suurbritannia kergejõustiklane Chris Brasher. Rozsnyói isiklik rekord oli sel distantsil 8.35,6, mis ühtlasi oli ka maailmarekord ajavahemikul 16. september 1956 – 2. august 1958.
Iluuisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–24. veebruarini Torino Palavela hallis. Palavela hall asub Lingotto olümpiarajoonis, Torino kaguosas Po jõe kaldal. 2005. aastal peeti hallis iluuisutamise Euroopa meistrivõistlused. Halli jääareeni mõõtmed on 60x30 meetrit ja pealtvaatajatele jagub istekohti 8285. Samas hallis selgusid ka lühirajauisutajate medalisaajad. 23. veebruar Osavõtjaid: 29 (stardileht) olümpiavõitja 2002: Sarah Hughes, USA Ametlikud tulemused lühikava - vabakava 16. veebruar Osavõtjaid: 24 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Aleksei Jagudin, Venemaa Ametlikud tulemused lühikava - vabakava 13. veebruar Osavõtjaid: 20 *stardileht olümpiavõitja 2002: Jelena Berežnaja - Anton Sihharulidze, Venemaa Ametlikud tulemused lühikava - vabakava 20. veebruar Osavõtjaid: 24 (stardileht) olümpiavõitja 2002: Marina Anissina - Gwendal Peizerat, Prantsusmaa Ametlikud tulemused kohustuslik tants - originaaltants - vabakava
Chris Brasher

Christopher William Brasher (21. august 1928 Georgetown – 28. veebruar 2003 Chaddleworth) oli Suurbritannia kergejõustiklane ja spordiajakirjanik. Aastal 1996 anti talle Briti impeeriumi ordu komandöri tiitel (CBE). Chris Brasher võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is 3000 meetri takistusjooksus kuldmedali. Tema aeg 8.41,2 oli uus olümpiarekord. Hõbemedali võitis Ungari kergejõustiklane Sándor Rozsnyói, pronksi sai norralane Ernst Larsen. Brasher ja Christopher Chataway aitasid 6. mail 1954 tempot tehes kaasmaalasel Roger Bannisteril viia miilijooksu maailmarekordi alla nelja minuti piiri. See õnnestus neil ja Roger Bannisterist sai esimene inimene, kes läbis ühe miili vähem kui nelja minutiga, täpsemalt ajaga 3.59,04. Brasher avaldas artikleid Briti nädalalehes The Observer. Brasher oli abielus Shirley Brasheriga (neiupõlvenimi Bloomer), kes on võitnud tennises kolm suure slämmi turniiri. Neil sündis kolm last. Tütar Kate Brasher oli samuti elukutseline tennisist.
Surnud 5. augustil

Siin loetletakse 5. augustil surnud tuntud isikuid. 1895 – Friedrich Engels, saksa filosoof 1911 – Juhan Aidas, eesti õpetaja ja botaanik 1940 – Frederick Cook, Ameerika Ühendriikide polaaruurija 1941 – Ella Lill, eesti näitleja 1944 – Jędrzej Moraczewski, Poola poliitik 1946 – Wilhelm Marx, Saksa poliitik 1955 – Carmen Miranda, portugali-brasiilia laulja ja tantsija 1956 – Hans Frohwein, Saksa diplomaat 1962 – Marilyn Monroe, USA näitleja, laulja ja modell 1963 – Mirjami Kuosmanen, soome näitleja 1968 – Oskar Üpraus, eesti jalg-, jää- ja pesapallur 1969 – Adolf Friedrich, Mecklenburgi hertsog 1969 – Enn Koit, eesti keeleteadlane 1970 – August Feldman, Nõukogude Liidu sõjaväelane 1973 – Richard Vaska, Eesti kohtunik 1974 – Paul Varandi, eesti näitleja ja lavastaja 1975 – Valdeko Tobro, eesti teatri- ja filmikriitik 1975 – Oskar Lutz, eesti advokaat 1978 – Victor Hasselblad, rootsi leiutaja ja tööstur 1983 – Joan Robinson, inglise majandusteadlane 1990 – Ivan Blatný, tšehhi luuletaja ja proosakirjanik 1990 – Salme Masso, eesti kodundusõpetaja, kokk, kokaraamatute autor 1991 – Vera Telenius, soome laulja 1992 – Jeff Porcaro, ameerika muusik 1998 – Todor Živkov, Bulgaaria kommunistlik liider 1999 – Anu Narusk, eesti sotsioloog 2002 – Josh Ryan Evans, Ameerika Ühendriikide filminäitleja 2005 – Edwin Koller, Šveitsi poliitik 2006 – Gintaras Beresnevičius, leedu usundiloolane ja kirjanik 2006 – Aron Gurevitš, juudi päritolu ajaloolane 2006 – Hugo Schiltz, Belgia jurist ja poliitik 2006 – Daniel Schmid, šveitsi teatri- ja filmilavastaja 2007 – Villem Loigom, eesti tehnikateadlane 2008 – Daisy-Felicitas Matve, eesti arhitekt 2008 – Eva Pflug, saksa näitleja 2008 – Reg Lindsay, Austraalia laulja 2008 – Lydia Oit, eesti tehnikateadlane 2009 – Budd Schulberg, USA stsenarist ja kirjanik 2011 – Remi Milk, Eesti sõjaväelendur 2011 – Priidu Kiive, eesti füüsik ja vaimulik 2011 – Andrzej Lepper, Poola poliitik 2011 – Francesco Quinn, USA filminäitleja 2013 – Ilse-Aurelie Lepikson, eesti portselanimaalija ja tarbegraafik 2013 – Heino Uuetalu, eesti ehitusinsener 2013 – Frederik Vichmann, eesti matemaatik 2014 – Angéla Németh, Ungari kergejõustiklane 2014 – Yoshiki Sasai, jaapani bioloog 2015 – Antti Leppänen, soome jäähokimängija 2016 – Annet Nieuwenhuijzen, hollandi näitleja 2017 – Mark White, USA advokaat ja poliitik 2017 – Dionigi Tettamanzi, Itaalia vaimulik 2017 – Irõna Berežna, Ukraina poliitik 2017 – Silvi Väli, eesti tõlkija 2017 – Heino Pallo, eesti tootmisjuht 2017 – Ernst Zündel, saksa publitsist ja kirjastaja 2017 – Aleksander Käo, eesti autosportlane 2017 – Ivan Denõssenko, ukraina kunstnik ja kultuuritegelane 2019 – Toni Morrison, Ameerika Ühendriikide kirjanik 2020 – Agáthonas Iakovídis, kreeka laulja 2022 – Issey Miyake, jaapani moelooja 2023 – Hélène Carrère d'Encausse, gruusia päritolu Prantsuse ajaloolane ja politoloog
Peep Koort

Peep Koort (28. mai 1920 Tartu – 2. juuni 1977 Tallinn) oli eesti pedagoogikateadlane. Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1940–1942 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, aastatel 1942–1943 samas põllumajandusteaduskonnas. Ta oli EÜS Põhjala liige. 1943. aastal õppis ta Helsingi Ülikoolis põllumajandust. Aastatel 1947–1950 õppis ta Rootsi ülikoolides: Rootsi Põllumajandusülikoolis (rootsi keeles Sveriges lantbruksuniversitet), Lundi Ülikoolis ja Uppsala Ülikoolis. Viimases kahes õppis ta pedagoogikat, psühholoogiat, majandus- ja ühiskonnateadusi. Ta kaitses 1953. aastal Lundi Ülikoolis filosoofiakandidaadi väitekirja, 1956. aastal Uppsala Ülikoolis filosoofialitsentsiaadi väitekirja ja sai 1958. aastal Uppsala Ülikoolis kaitstud väitekirjaga "Lantmannaskolans grundkurser" filosoofiadoktori kraadi. Ta töötas aastatel 1955–1963 Uppsala Ülikoolis lektori ja dotsendina, aastatel 1963–1964 oli ta samas uurijadotsent. Tal oli uurimusi didaktika alalt ning koolikorralduse ja individuaalõppe kohta. Tema isa oli kujur Jaan Koort. http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1735
Balti turniir 2012

Balti turniir 2012 toimus 1.–3. juunil 2012 Eestis. Turniiri võitis Läti. Esimest korda võttis Balti turniirist osa ka Soome. Soome osalemine Balti turniiril muutis turniiri formaati – et Läti koondis ei olnud nõus pidama üle kahe mängu, langes ära variant, kus kõik kohtuvad omavahel ühe korra. http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=3401Soome osaleb selle aasta Balti turniiril http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=3833 Homme algaval Balti turniiril võib näha penaltiseeriat
Surnud 6. augustil

Siin loetletakse 6. augustil surnud tuntud isikuid. 1637 – Ben Jonson, inglise kirjanik (sündinud 11. juuni 1573) 1660 – Diego Velázquez, hispaania kunstnik 1914 – Aleksander Eisenschmidt, esimesi Eesti põllumajandusteadlasi 1925 – Grigori Kotovski, Nõukogude sõjaväelane ja riigitegelane 1931 – Bix Beiderbecke, USA muusik 1934 – Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane ja vaimulik 1935 – Karl Fatal, eesti kergejõustiklane 1943 – Ella Mätik, eesti graafik 1944 – Lembit Juhari, Eesti ja Saksa sõjaväelane 1969 – Theodor Adorno, Saksa sotsioloog, filosoof ja muusikateadlane 1973 – Fulgencio Batista, Kuuba poliitik ja riigitegelane 1978 – Paulus VI, paavst 1979 – Arnold Sepp, eesti kirjanik 1980 – Aino Bach, eesti graafik 1982 – Eduard Raia, Eesti ning Nõukogude Liidu sõjaväelane ja Eesti NSV riigiametnik 1983 – Endel Bergmann, eesti skulptor 1991 – Alfred Luts, Eesti sõjaväelane 1993 – Erich Erilt, eesti põllumajandustöötaja 1993 – Jüri Reemann, eesti füüsik 1995 – Irja Aav, eesti näitleja 1998 – André Weil, prantsuse matemaatik 2000 – Anatoli Žigulin, vene lulletaja ja kirjanik 2001 – Jorge Amado, Brasiilia kirjanik 2003 – Gunnar Meyer, eesti kunstnik ja kunstipedagoog 2003 – Ülle Lillak, eesti fotoajaloolane, fotograaf ja publitsist 2004 – Rick James, USA muusik, funkmuusika pioneer 2005 – Gunnar Kilgas, eesti näitleja ja lavastaja 2005 – Vizma Belševica, läti kirjanik 2005 – Robin Cook, Suurbritannia poliitik 2006 – Arno Aadamsoo, eesti psühhiaater 2008 – Jennifer Hilary, Suurbritannia näitleja 2008 – Edgar Oit, eesti tehnikateadlane 2009 – Manivald Noor, eesti arhitekt 2009 – Anthony Impreveduto, USA poliitik 2009 – John Hughes, USA filmirežissöör 2010 – Tony Judt, juudi päritolu Briti ajaloolane 2010 – Kai Vaarandi, eesti kunstnik ja tõlkija 2010 – Aivar Leping, eesti ettevõtja 2011 – Roman Opałka, poola maalikunstnik 2011 – Ilmari Karro, eesti müstik, astroloog ja filmikriitik 2011 – Vladislav Staniševski, Eesti kunstnik 2011 – Anto Pähn, eesti loomakasvatusteadlane 2012 – Marvin Hamlisch, USA helilooja ja dirigent 2013 – Lidia Korsakówna, poola näitleja 2014 – Imre Bajor, ungari näitleja 2015 – Ulla Lindkvist, rootsi orienteeruja 2016 – Helen Delich Bentley, USA poliitik 2016 – Pete Fountain, USA džässklarnetist 2016 – Jack Sears, Briti autorallisõitja 2018 – Paul Laxalt, Ameerika Ühendriikide poliitik 2019 – Sushma Swaraj, India poliitik 2020 – Wilbert McClure, Ameerika Ühendriikide poksija 2021 – Ene-Mai Luur, eesti keraamik ja portselanimaalija
NEO

NEO võib olla: Near Earth Object, mõiste astronoomiast Neo võib olla: neo- on eesliide, mis tähendab midagi uut. Neo on perekonnanimi. Ago Neo, eesti maadleja Neo on tegelane Matrixi filmides
Balti turniir 2014

Balti turniir 2014 toimus 29.–31. mail 2014 Lätis. Turniiri võitis Läti. Teist korda järjest võttis Eesti, Läti ja Leedu kõrval Balti turniirist osa ka Soome koondis. 29. mail toimusid poolfinaalid ning 31. mail peeti 3.–4. koha mäng ja finaal. http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=5700 Järgmise aasta Balti turniir toimub Lätis
Santiago (täpsustus)

"Santiago" tähendab mitut asja. Santiago on Tšiili pealinn. Santiago de Compostela on linn Hispaanias. Santiago de Guayaquil on linn Ecuadoris. Santiago de Cali on linn Colombias. Santiago de los Caballeros on linn Dominikaani Vabariigis. Santiago del Estero on linn Argentinas. Santiago de Cuba on linn Kuubal Santiago saar on saar Atlandi ookeanis, suurim Roheneemesaartest. Santiago saar ehk San Salvadori saar on saar Vaikses ookeanis Galápagose saarestikus. Santiago on eesnimi. São Tiago San Diego
Utrechti unioon

Utrechti unioon (hollandi keeles Unie van Utrecht) oli 23. jaanuaril 1579 Madalmaades Utrechtis sõlmitud leping, mis ühendas Madalmaade põhjapoolsed provintsid, mis seni olid Habsburgide Hispaania kontrolli all. Utrechti uniooni peetakse Seitsme Madalmaade Provintsi Ühendatud Vabariigi aluseks, mida Hispaania impeerium ei tunnistanud kuni Kaheteistkümneaastase vaherahuni aastal 1609. Leping sõlmiti 23. jaanuaril Hollandi, Zeelandi, Utrechti (kuid mitte kogu Utrechti) ja Groningeni provintsi (kuid mitte linna) poolt. Leping oli protestantlike provintside reaktsioon 1579. aasta Arrasi unioonile (hollandi: Unie van Atrecht), millega lõunapoolsed provintsid kuulutasid oma toetust katoliiklikule Hispaaniale. 1579. aasta järgnevatel kuudel allkirjastasid teised riigid samuti lepingu, nagu Gent, Friisimaa linnad, samuti Gelderni hertsogkonna kolm veerandit. Suvel 1579 ühines ka Amersfoort Utrechti provintsist, üheskoos Ieperi, Antwerpeni, Breda ja Brüsseliga. Veebruaris 1580 allkirjastasid uniooni ka Lier, Brugge ja ümbruskond. Groningeni linn liikus lepingu suunas Friisimaa asehalduri George van Lalaingi mõjutusel ja allkirjastas samuti lepingu. Hiljem allkirjastas ka Zutphen, kui Gelderni hertsogkond (millest Zutphen moodustas ühe veerandi) toetas uniooni täielikult. See juhtus aprillis 1580, kui allkirjastasid Overijssel ja Drenthe. Järgnev on üldine ja lihtsustatud ülevaade ühinenud osadest: Hollandi krahvkond Zeelandi krahvkond Utrechti isandkond Gelderni hertsogkond Groningeni isandkond Friisimaa isandkond Drenthe isandkond Overijsseli isandkond Brabanti hertsogkond Flandria krahvkond Tournai ja Valenciennes'i linnad Flandria oli peaaegu täielikult vallutatud Hispaania vägede poolt, nagu ka pool Brabanti. Ühinenud provintsid tunnistasid pärast Utrechti uniooni veel Hispaania võimu. Siiski aitas unioon kaasa suhete halvenemisele provintside ja nende isanda vahel ning aastal 1581 kuulutasid Ühinenud provintsid oma sõltumatust kuningast. Kaheteistkümneaastane vaherahu aastast 1609 tähistas sisuliselt Hollandi iseseisvusvõitluse lõppu ja pausi ühes ajaloo pikimas konfliktis, Kaheksakümneaastases sõjas. Nagu Pieter Geyl ütleb, vaherahu tähistas "üllatavat võitu Hollandile". Nad ei loobunud maast ja ei nõustunud peatama rünnakuid Hispaania kolooniatele ja Hispaania kaubandusimpeeriumile. Vastutasuks andis Hispaania Ühinenud provintsidele de facto sõltumatuse, kirjeldades neid kui "vabad maad, provintsid ja riigid, kelle suhtes neil pole nõudmisi" vaherahu ajaks.
Emanuele Di Gregorio

Emanuele Di Gregorio (sündinud 13. detsembril 1980 Castellammare del Golfos) on Itaalia sprinter. Ta võitis 2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel 4×100 m teatejooksus hõbeda, 2009. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel pronksi ja 2011. aastal saavutas ta neljanda koha. 2009. aasta Vahemere mängudel võitis Di Gregorio 4x100 m teatejooksus kulla ja 100 meetri jooksus hõbeda. Tutvustus IAAFi lehel
Jäähoki 2006. aasta taliolümpiamängudel

Jäähoki 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–26. veebruarini. Olümpiamängude hokilahingud peeti kahes hallis, Torino Palasport Olimpicos ja Torino Esposizioni hallis. Osavõtjaid: 12 meeskonda Olümpiavõitja 2002: Kanada 22. veebruar Tšehhi – Slovakkia 3:1 (1:0, 1:1, 1:1) Venemaa – Kanada 2:0 (0:0, 0:0, 2:0) Rootsi – Šveits 6:2 (2:1, 3:0, 1:1) Soome – USA 4:3 (2:1, 2:1, 0:1) 24. veebruar Rootsi – Tšehhi 7:3 Soome – Venemaa 4:0 25. veebruar Tšehhi – Venemaa 3:0 26. veebruar Rootsi – Soome 3:2 Osavõtjaid: 8 naiskonda Olümpiavõitja 2002: Kanada 17. veebruar Venemaa – Šveits 6:2 (1:1, 4:1, 1:0) Saksamaa-Itaalia 5:2 (3:2, 0:0, 2:0) 20. veebruar Šveits – Itaalia 11:0 (4:0, 6:0, 1:0) 20. veebruar Saksamaa – Venemaa 0:0 (0:0, 0:0, 0:0), lisaaeg 0:0, karistusvisked 2:0 17. veebruar USA – Rootsi 2:3 (1:0, 1:2, 0:0, 0:0, 0:1) Kanada – Soome 6:0 (2:0, 2:0, 2:0) 20. veebruar USA – Soome 4:0 (3:0. 1:0, 0:0) 20. veebruar Kanada – Rootsi 4:1 (2:0, 2:0, 0:1)
Ernst Larsen

Ernst Larsen (18. juuli 1926 – 2. detsember 2015) oli norra kergejõustiklane. Ernst Larsen võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is 3000 meetri takistusjooksus pronksmedali. Teda edestasid Chris Brasher ja Sándor Rozsnyói. Tema isiklik rekord 3000 meetri takistusjooksus oli 8.42,4.
Pobjeda

Pobjeda on mitme asula nimi. Alevid Pobjeda – Ukraina Donetski oblast Amvrossijivka rajoon Pobjeda – Ukraina Luhanski oblast Novoaidari rajoon
Keila-Joa mõisa kalmistu

Keila-Joa mõisa kalmistu on kalmistu Harjumaal Lääne-Harju vallas Meremõisa külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Keila kihelkonda. Kalmistu jääb Keila-Joa mõisa südamest linnulennult umbes 900 m kaugusele läände. Kalmistule on teadaolevalt maetud 10 lahkunut. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Benckendorffid 1844. aastal, kui suri Alexander von Benckendorff. Viimane matus oli 1940. aastal. Kalmistu on alates 3. detsembrist 1997 riiklik kultuurimälestis. Kalmistul olev kabel on ehitatud kalmistu rajamisest hiljem ning see on alates 21. oktoobrist 1997 riiklik kultuurimälestis. 1844 – Alexander von Benckendorff (1781–1844) 1857 – tema abikaasa Jelizaveta von Benckendorff (sündinud Donets-Zahharževskaja; 1788-1857) 1880 – nende tütar Maria Volkonskaja, (sündinud von Benckendorff; 1820-1880) 1896 – tema poeg Pjotr Volkonski (1843-1896) 1940 – tema poeg Grigori Volkonski (1870-1940) 1897 – Maria tütar Jelizaveta Volkonskaja (1838-1897) 1909 – Mihhail Volkonski (1832-1909) 1921 – Paul von Benckendorff (1853-1921) 1939–1940? – keegi puna-armeelane? Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistudEesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013, lk 59. RTL 1998, 40, 189 RTL 1997, 172, 962 Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002. Alo Särg. "Keila-Joa (Schloß Fall)". // Harjumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2006, lk 58. Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistudEesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Keila-Joa mõisa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 9486 "Keila-Joa mõisa matusekabel, 19. saj."
Surnud 14. augustil

Siin loetletakse 14. augustil surnud tuntud isikuid. 1856 – Constant Prévost, prantsuse geoloog 1905 – Simeon Solomon, inglise kunstnik 1941 – Maximilian Kolbe, Poola frantsiskaani munk, katoliku kiriku pühak 1956 – Bertolt Brecht, saksa näitekirjanik ja luuletaja 1958 – Frédéric Joliot-Curie, prantsuse füüsik 1958 – Pauls Stradiņš, läti kirurg, onkoloog, tervishoiuorganisaator ja õppejõud 1962 – Adolf Graf, eesti keeleteadlane ja tõlkija 1964 – Johnny Burnette, USA muusik 1965 – Vello Kaaristo, eesti murdmaasuusataja 1967 – Ellinor Rängel, eesti kirjanik 1968 – Martin Taras, eesti laulja 1970 – Vano Muradeli, gruusia helilooja 1970 – Aita Kustin, eesti arheoloog 1972 – Jules Romains, prantsuse luuletaja ja proosakirjanik 1977 – Aleksandr Luria, Nõukogude psühholoog, neuropsühholoogia rajajaid 1980 – Dorothy Stratten, modell, Playboy Playmate 1992 – Asta Kass, eesti lastekirjanik ja toimetaja 1994 – Elias Canetti, Austria-juudi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1981 1994 – Aarne Pung, eesti loomakasvatusteadlane 1994 – Andrus Park, eesti filosoof ja politoloog 1994 – Maria Zahharova-Bruns, eesti näitleja 1996 – Anu Presjärv, eesti näitleja 1998 – Rein Virkus, eesti pedagoogikateadlane 1999 – Harry Matskin, eesti spordiajakirjanik 2004 – Czesław Miłosz, poola luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1980 2005 – Jüri Kurul, eesti spordipedagoog 2006 – Johnny Duncan, USA kantrilaulja 2007 – Endel Simmermann, eesti näitleja 2007 – Tihhon Hrennikov, vene helilooja 2009 – Gates Nichols, USA kitarrist 2011 – Shammi Kapoor, India filminäitleja ja režissöör 2012 – Svetozar Gligorić, serbia maletaja 2012 – Sergei Kapitsa, vene füüsik ja ajakirjanik 2012 – Eduard Võrk, eesti jalgpallitreener 2013 – Luciano Martino, itaalia filmistsenarist 2013 – Ülo Pihlak, eesti majandusgeograaf 2013 – Olev Ehrlich, eesti raadioajakirjanik 2013 – Lisa Robin Kelly, USA filminäitleja 2013 – Gia Allemand, USA näitleja ja modell 2014 – Kaija Aarikka, soome disainer 2014 – Andres Raukas, eesti keemik ja tööstusjuht 2015 – Ferdinand Veike, eesti nukunäitleja, Eesti Riikliku Nukuteatri rajaja ja pikaaegne peanäitejuht 2015 – Evald Rink, eesti ajaloolane ja bibliograaf 2018 – Teo Maiste, eesti laulja ja näitleja 2018 – Eduard Uspenski, vene lastekirjanik 2018 – Endla Mandel, eesti sõudja 2019 – Tõnu Aav, eesti näitleja 2020 – Ewa Demarczyk, poola laulja, helilooja ja laulutekstide autor 2021 – Tõnu Tamm, eesti näitleja ja kunstnik 2023 – Aksel Tamm, eesti kirjanduskriitik, tõlkija, toimetaja ja kirjastustöötaja