laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Polaris (selts)

Polaris oli Tallinnas tegutsenud kindlustusselts. Selts sõlmis tule-, veo-, murdvarguse ja klaasikindlustusi. Selts asutati 1920. 1940. aastal ühinesid kindlustusaktsiaseltsid "Polaris" ja "Eesti Union". Kindlustusaktsiaselts „Polaris” natsionaliseeriti 1940. aastal ja Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 855. Kuulutused, Postimees (1886-1944), nr. 35, 6 veebruar 1940 Kindlustusselts Polaris ja Eesti Union ühinesid, Postimees (1886-1944), nr. 35, 6 veebruar 1940 807. Natsionaliseerimisele kuuluvate kindlustusseltside nimestik., Riigi Teataja, nr. 85, 28 juuli 1940
Solo: Tähesõdade lugu

"Solo: Tähesõdade lugu" on 2018. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulme- ja seiklusfilm, mille on lavastanud Ron Howard. Tegemist on teise eraldiseisva "Star Warsi" filmiga "Rouge One'i" järel. Filmi tegevus toimub kümmekond aastat enne saaga neljandat filmi. Film keskendub noore Han Solo (Alden Ehrenreich) seiklustele "Star Warsi" universumis. Alden Ehrenreich – Han Solo Woody Harrelson – Tobias Beckett Emilia Clarke – Qi'ra Donald Glover – Lando Calrissian Thandie Newton – Val Phoebe Waller-Bridge – L3-37 Joonas Suotamo – Chewbacca Paul Bettany – Dryden Vos Josh Weiss. "Here's where Solo fits into the chronology of the Star Wars universe". SyFy. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.08.2018. Vaadatud 18.09.2018.
Põllumeeste Keskpank

Põllumeeste Keskpank oli Tallinnas tegutsenud keskpank. Pank asutati 15. oktoobril 1928 Tallinnas. Panga liikmed olid ühistud ja füüsilised isikud. Pangal oli oma korrespondentide võrk, mille moodustasid 35 panka Eestis Tallinnast väljas ja 9 panka välismaal. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 1192.
Lina tänav (täpsustus)

Lina tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Lina tänav Abja-Paluoja linnas Lina tänav Käärdi alevikus Lina tänav Narva linnas Lina tänav Pärnu linnas Lina tänav Põlva linnas Lina tänav Rakvere linnas Lina tänav Suure-Jaani linnas Lina tänav Tallinna linnas Lina tänav Tartu linnas Lina tänav Viljandi linnas Lina tänav Võru linnas
Tõrvik

Tõrvik on käes hoitav lahtise tulega valgusallikas. Enamasti kasutatakse tõrvikuid pidulikel juhtudel. Tõrviku põlev osa võib olla tõrvast, vahast, rasvast, magneesiumist. Antiik- ja keskajal oli tõrvik üks tähtsamaid valgustusvahendeid, eriti pidulikel puhkudel. tõrvikutants Tõrviku tänav "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 17.09.2018) Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 449.
Vanavara

Vanavara on aineline rahvalooming. Vanemal ajal hõlmas mõiste ka rahvaluule ja -muusika, kusjuures seda nimetati siis kas sõnaliseks või heliliseks vanavaraks. Termini "vanavara" võttis kasutusele Jakob Hurt. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 17.09.2018) Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 751.
Inglise-Eesti Import Kompanii

Inglise-Eesti Import Kompanii oli Eesti ettevõte. Ettevõte asutati 1920. Algul tegutses ettevõte kaupade, toor- ja pooltoorainete sisse- ja väljaveoga, nende töötlemisega ja kauplemisega Eestis ja välismaal. Hiljem keskendus ettevõte kinnisvaraärile. Eesti Entsüklopeedia. 3. köide: Ferda–Jaanus. Tartu: Loodus, 1934, lk 1209.
Rein Kipper

Rein Kipper on eesti elektroonikainsener ja teadlane. Lõpetas Tallinna Polütehniise Instituudi (TPI) Automaatika ja telemehhaanika erialal 1970. aastal cum laude. Tehnikateaduste kandidaat. Töötas Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB-s) alalispinge mikrovoltmeetrite alal.
Siiski on elu ilus

"Siiski on elu ilus" on 1930 ilmunud Anna Haava luulekogu. Raamatu kirjastas R. Kivi Kirjastus. Raamat sisaldab 63 luuletust, nende seas "Siiski on elu ilus", "Koit ja Hämar", "Kui saaks mulle ju kord kodu". Siiski on elu ilus E-kataloogis ESTER (vaadatud 17.09.2018) Siiski on elu ilus E-kataloogis ESTER
175 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 178 eKr | 177 eKr | 176 eKr | 175 eKr | 174 eKr | 173 eKr | 172 eKr | ► | ►► 175. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXIX (579). Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Mucius Scaevola ja Marcus Aemilius Lepidus. ... ... Seleukos IV, Seleukiidide riigi kuningas
Glen Pilvre

Glen Pilvre (sündinud 21. oktoobril 1969) on eesti helilooja ja muusikaprodutsent. Pilvre loomingus on rohkelt Eestit eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud laule, nagu Diamonds of Night, Tii ja Leto Svet. Tema vanem õde Barbi Pilvre on poliitik, elukaaslane Kadi Toom on laulja.
Tartu Ülikooli haridusuuenduskeskus

Tartu Ülikooli haridusuuenduskeskus on Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi osakond, mis toetab haridusinnovatsiooni ja nüüdisaegse õpikäsituse juurutamist Eesti koolides uuringute, arendusprojektide, koolitamise, nõustamise ja kootsimise kaudu. Keskuse juhataja on Anzori Barkalaja.[viide?]
Kapčiamiestise vald

Kapčiamiestise vald (leedu keeles Kapčiamiesčio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil. Valla pindala on 230 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1061 inimest. Valla keskuseks on Kapčiamiestise alev, kus 2011. aastal oli 589 elanikku. Vallavanem on Vidmantas Dambrauskas. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2018. Vaadatud 18. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kapčiamiesčio seniūnija[alaline kõdulink]. Lazdijų rajono savivaldybė , vaadatud 18.09.2018. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 15.09.2018.
Kapčiamiestis

Kapčiamiestis on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Kapčiamiestise valla halduskeskus. Alev asub Baltoji Ančia jõe ääres, Poola piirist 10 ja Valgevene piirist 7 kilomeetri kaugusel. Jõel on 717 hektari suurune Kapčiamiestise paisjärv. Kapčiamiestises on Emilia Plateri nimeline põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on 1956. aastal valminud katoliku kirik. Sealsesse surnuaeda on maetud Emilia Plater, ka asub alevi keskel talle püstitatud mälestussammas. Aastal 1516 andis Zygmunt II August sealsed maad Pervalka elanikule Sidor Kapočiusele, kes rajas sinna mõisa. Mõisa juurde kujunes küla, mille nimi tuleneb esimese omaniku järgi nime saanud mõisa nimest Kapčius või Kapočius, millele lisandub alevit tähistav liide -miestis. Asula juures asus kiviajal asulakoht, mis on dateeritud kümnendasse aastatuhandesse enne Kristust. Aastal 1516 andis Zygmunt II August sealsed maad Pryvałki elanikule Sidor Kapočiusele, kes rajas sinna mõisa. Mõisa juurde kujunes küla, mis kasvas hiljem soodsa asupaiga tõttu (seal ristusid Leipalingisest Sejnysse ja Veisiejaist Sapockini kaudu Hrodnasse viivad teed). XVIII sajandil läks alev Ogińskite valdusse. Aastal 1724 ehitati sinna kabel. Aastal 1777 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool, sealne kihelkond sai oma kiriku siiski alles aastal 1824. Alev oli tuntud kui metallide sulatamise ja puidust esemete valmistamise keskus. Aastal 1795 läks Kapčiamiestis kolmandal Poola jagamisel Preisimaa koosseisu ja hakkas kandma nime Methenburg. Hiljem hakkas see kuuluma Venemaale, kus selle venekeelne nimekuju oli Копцiово. Alev kasvas kiiresti, aastal 1827 oli seal 176 elanikku, aastal 1895 oli elanikke 5926 ja aastal 1902 suisa 6240. Teise maailmasõja eel elas alevis 50 juudi peret, neile kuulusid ka kõik üheksa Kapčiamiestise poodi. Peaaegu kõik nad viidi 15. septembril 1941 Lazdijaisse ja hukati sama aasta 3. novembril. Aastal 1941 põles sealne vana kirikuhoone maha, uus hoone valmis aastal 1956. Aastail 1945–1949 küüditasid Nõukogude võimud 33 alevi elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1976. aastast peetakse Kapčiamiestises Česlovas Sasnauskasele pühendatud koorifestivale. Baltoji Ančia Kapčiamiestise kirik Emilia Plateri haud Kapčiamiestis Tänavavaade Koolimaja Emilia Plateri mälestussammas Juudi kalmistu Česlovas Sasnauskas – Leedu helilooja Veronika Povilionienė – Leedu rahvalaulik Mečislovas Bulaka – Leedu graafik [1] Копцiово. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 16 (31) : Конкорд — Коялович. С.-Петербургъ, 1895., 178 lk. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. Kd. XV, osa 2: Januszpol – Wola Justowska. Warszawa 1902. https://www.jewishgen.org/yizkor/Pinkas_Lita/lit_00565.html Algimantas Miškinis. Kapčiamiestis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 350 lk. Alevi koduleht Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Teresa Palmer

Teresa Mary Palmer (sündinud 26. veebruaril 1986 Adelaide'is) on Austraalia näitleja. Palmer on mänginud filmides nagu "Detsembripoisid" (2007), "Võluri õpipoiss" (2010), "Soojad kehad" (2013), "Olen number neli" (2011), "Hacksaw Ridge" (2016) ja "Tuled surnuks" (2016). Teresa Palmer andmebaasis IMDb (inglise keeles) Teresa Palmer andmekogus Filmiveeb
Obernfeld

Obernfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 10,72 km². 31. detsembril 2016 elas seal 944 inimest. See on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.obernfeld.de
Rhumspringe

Rhumspringe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 9,36 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1808 inimest. Vald on osa Eichsfeldist. Rhume jõe läte on Rhume allikas Rhumspringes. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rollshausen

Rollshausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 11,68 km². 31. detsembril 2016 elas seal 846 inimest. Vald on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
176 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 179 eKr | 178 eKr | 177 eKr | 176 eKr | 175 eKr | 174 eKr | 173 eKr | ► | ►► 176. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXVIII (578). ... ... Kleopatra I, Egiptuse kuninganna Quintus Petillius Spurinus, Rooma konsul Gnaeus Cornelius Scipio Hispallus, Rooma konsul
Rüdershausen

Rüdershausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 11,68 km². 31. detsembril 2016 elas seal 821 inimest. Vald on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Wollbrandshausen

Wollbrandshausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 6,26 km². 31. detsembril 2016 elas seal 629 inimest. Vald on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wollbrandshausen-homepage.de
Jakob Welitar

Jakob Welitar (kuni 1923 Jakob Kükamees; 13. veebruar 1897 Tooma talu, Aruküla, Rae vald, Harjumaa – 30. detsember 1993 Fjälkinge, Rootsi) oli eesti agronoom. Koos Johan Hanseniga pani Jakob Welitar aluse ratsionaalsele peekoni ja tõusigade kasvatusele Eestis. Jakob Welitar õppis Aruküla kihelkonnakoolis, Treffneri Gümnaasiumis, Westholmi Gümnaasiumis, Gustav Adolfi Gümnaasiumis (lõpetas 1920) ja Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Täiendas teadmisi Inglismaal, Saksamaal, Taanis, Rootsis ja mujal katsejaamades, põllumajandusasutustes ja teadusinstituutides. Üliõpilasena asus 1924. aastal tööle Eesti Seakasvatajate Seltsi sekretärina. Selles ametis arendas ta välja Eesti konsulentide ja sugulavade võrgu, millega aretustöö viidi teaduslikult kaasaegsele tasemele. Tema töö tulemusel arenes välja üks tolleaegseid tähtsamaid Eesti ekspordiartikleid: eesti peekon. Welitari väljavalikul imporditi Eestisse tõuloomi. 1944. aastal põgenes Rootsi. Rootsis töötas Welitar Kristianstadi läänis karjakontrolli alal, ka pikalt üle pensioniea. Töö kõrvalt rentis sõjaväe lennuvälju ja tühjaksjäänud lautu lihaloomde ja sigade kasvatamiseks. Töötas põllumajandusnõuandjana Viru- ja Harjumaal. Oli juhatuse liige Estonia Eksporttapamajas, Tallinna Eesti Majandusühingus ja Aruküla piimaühisuses ning revisjonikomisjoni liige Põllumeeste Keskpangas, P/K Võiekspordis, K/K Estonias jne. Kirjutas mitu raamatut ja koostas põllumajandusteemalisi jätkväljaandeid. Võttis osa Vabadussõjast, oli Põllumeeste Kogude liige ja Korporatsioon Rotalia vilistlane. Kalmet, Alfred (14.02.1957). "J. VELITAR 60-A". Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly. Vaadatud 18.09.2018. "Leinateateid". Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor. 22.01.1994. Vaadatud 18.09.2018. "Lahkus armas vilistlane". Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly. 3.02.1994. Vaadatud 18.09.2018. Kint, Tõnis (2.02.1957). "Agr. Jakob Velitar 60. a." Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor. Vaadatud 18.09.2018. Karupää, Leo (11.02.1987). "Agr. Jakob Welitari 90-aasta juubel". Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet. Vaadatud 18.09.2018. "Agr. J. Welitar 90". Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly. 12.03.1987. Vaadatud 18.09.2018. Foto (ajalehe artiklis): Jakob Welitar
Wollershausen

Wollershausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 9,15 km². 31. detsembril 2016 elas seal 544 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Wollershausen.de
Pulmamõõk

Pulmamõõk oli pulmatseremoniaalis kasutatav mõõk. Mõõka kandsid isamees ja peiupoisid, harva peig pulmarituaali täitmisel. Komme on vana ning tuntud laialdaselt Kesk- ja Ida-Euroopas. Eestis pärinevad vanimad teated pulmamõõgast 17. sajandist. 19. sajandil valmistas pulmamõõga enamasti külasepp. Ta võis olla ka puust, tupega või ilma. Pulmamõõgaga tõrjuti pulmarongist ja eriti pruudist kurje jõude eemale. Peiupoiss (või -poisid) ratsutas kolm korda ümber pulmarongi ja lõi mõõgaga vastu hobuste looka (nimetati rautamiseks). Läbi uste minnes tehti mõõgaga riste, ulatati pulmalistele veimekimpe ning kasutati muudes pulmatavades. Pulmarituaali lihtsustudes 19. sajandi II poolel kadus mõõk pulmakommetest. Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 224 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Pulmamõõk, ERM A 291:151, Eesti Rahva Muuseum [1]
Elbingerode (Alam-Saksi)

Elbingerode on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 5,66 km². 31. detsembril 2016 elas seal 459 inimest. Elbingerode asub Harzi rahvuspargis Sieberi jõe ääres. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.elbingero.de
Hattorf am Harz

Hattorf am Harz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 29,19 km². 31. detsembril 2016 elas seal 4066 inimest. Vald paikneb Lõuna-Harzis, umbes 10 km Osterode am Harzist lõunas. Asten (Holland) Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.hattorfamharz.de
177 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 180 eKr | 179 eKr | 178 eKr | 177 eKr | 176 eKr | 175 eKr | 174 eKr | ► | ►► 177. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXVII (577). Põhja-Itaaliasse rajati Rooma koloonia Luna. ... Marcus Claudius Marcellus, Rooma poliitik, konsul 196 eKr
Lõputoit

Lõputoit, ka pulmakurat oli pulmade lõpust märkuandev traditsiooniline toit. Lõputoiduks oli enamasti kapsasupp või lihaga keedetud kapsad, ka klimbisupp või koorega kartulid. Virumaal keetis isamehe naine lõpetuseks putru. Mõnel pool oli lõpumärgiks liha puudumine toidus (vihje, et pulmalised on kogu liha ära söönud). Pulmade lõpetamiseks anti toiduga märku, seda ei lõpetatud n-ö ametlikult. Pulmapiitsaks (näit.Rapla, Martna jne.) kutsuti pulma lõpuks tehtavat soeõlut ehk õllesuppi. Lõpetamiseks olid ka mitmesugused muud märguanded, näiteks väljast toa seinale koputamine. Kui neist ei piisanud, tõi noorik voki keset tuba ja hakkas ketrama. Kui lõpumärgid antud, oli kombeks lahkuda. Lõputoit oli ka talgute lõpetamisel pakutav, tavalisest parem toit, enamasti puder. Ülo Tedre. Pulmasõnastik II Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 151 Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 325
Merendus

Merendus on inimeste teadmiste ja tegevuste tervik, mida kasutatakse ilmamere uurimiseks, meresõiduks ja merevarude tarbimiseks. Merenduskobara moodustavad Euroopa Komisjoni valimi järgi Transport: Laevandus, sh siseveelaevandus Sadamad ja sadamaterminalid Laevaehitus: Laevaehitus, laevaremont ja ümberehitus Merendus- ja muude sektorite tarnijad Laeva- ja avamerevarustus Väikelaevaehitus ja -remont Ressursikasutus Kalapüük ja vesiviljelus Kalatöötlus Nafta, gaas ja taastuvad energiaallikad Teenused ja muud tegevused: Maaklerid ja agendid Punkerdamine Klassifitseerimine Süvendamine Finantseerimine Kindlustus Lootsimine Mereajakirjandus Puhkus ja turism Merematked Rannikutegevusalad Huvilaevandus ja jahisadamad Avalik sektor Mereharidus ja (meremeeste) täiendkoolitus Haldus Hüdrograafiateenistused Merevägi, rannavalve ja merepääste Valitsusvälised organisatsioonid Ametiühingud ja kutseliidud Mereteadus Nõustamine Okeanograafia ja okeanoloogiaasutused Mudelkatsebasseinid Ülikoolid Ühtlasi on merenduse olulise valdkonnana käsitletav merekultuur. Jacques-Yves Cousteau David Papp Tarmo Kõuts Tarmo Soomere Merenduse mõisteid Merekultuur Euroopa Komisjoni 17. oktoobri 2007. a. töödokument "Maritime Clusters", lk. 3 (inglise keeles) Merendus Merevikis Meresõiduohutuse seadus
Yukoni lipp

Yukoni lipp on Kanada haldusüksuse Yukoni lipp. See valiti kujunduskonkursi tööde hulgast välja 1967. aastal ning võeti kasutusele 1. märtsil 1968. Lipp on vertikaalsete triipudega rohe-valge-sinine trikoloor. Roheline sümboliseerib Yukoni metsi, valge lund ja sinine järvi ja jõgesid. Keskmisel valgel väljal on Yukoni vapp, mille all ristatud kaks ahtalehise põdrakanepi oksa, mis on territooriumi tunnuslill. Lipu küljepikkuste suhe on 1:2. Keskmine valge triip on veidi laiem kui äärmised (suhe 1:1,5:1).
Ukraina Kaasmaalaskond Eestis

Ukraina Kaasmaalaskond Eestis on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Laboratooriumi tänav 22. Organisatsiooni juhatuse esimees on Evhen Tsybulenko. Organisatsioon asutati oktoobris 1988. Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas vokaalansambel Vidlunõnja, koor Mrija, noorteansambel Svitanok, temaatiline klubi Vestlus. "Евген Цыбуленко избран головою Украинского Землячества Эстонии". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2017. Vaadatud 20. märtsil 2019. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 99 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 99
Ukraina Kultuuri-Haridusühing Stožarõ

Ukraina Kultuuri-Haridusühing Stožarõ on Eesti ukrainlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Maardus aadressil Keemikute tee 39b. Organisatsiooni juhatuse esimees on Leonid Tšuprina. Organisatsioon asutati 15. jaanuaril 2000. Organisatsiooni juures tegutseb perekond Štšogolevite muusikaansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 102 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 102
Pulmapass

Pulmapass oli pulmarongis kasutatav tarvik. Pulmapassiks oli ajumehele või isamehele antud paber, ametliku välimusega, kuid mõistetamatu kirjaga. Sellega käis ülemaaliselt kaasas õlleankur, hilisemal ajal pudel viina. Pass oli vajalik teetõketest, mida ehitasid külapoisid, pulmarongi läbisõidu tagamiseks. Teetõkked sümboliseerisid elus ettetulevaid raskusi. Ülo Tedre. Pulmasõnastik III Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 151
Chandra kosmoseteleskoop

Chandra kosmoseteleskoop (Chandra X-ray Observatory (CXO), varasema nimega Advanced X-ray Astrophysics Facility (AXAF)) on NASA kosmoseobservatoorium, mis uurib röntgenikiirgust ja on röntgenikiirtele 100 korda tundlikum kui varasemad kosmoseteleskoobid. Kosmoseteleskoop on röntgenikiirguse vaatlusteks hädavajalik, sest kosmilise röntgenikiirguse uurimine pole Maal asuvates observatooriumides võimalik, kuna Maa atmosfäär neelab enamiku röntgenikiirtest enne nende maapinnale jõudmist. Chandra kosmoseteleskoobi viis 1999. aastal missiooni STS-93 raames orbiidile kosmosesüstik Columbia. Kosmoseteleskoop on nimetatud India-USA astrofüüsiku Subrahmanyan Chandrasekhari järgi. "About Chandra". Chandra X-ray Observatory. Vaadatud 22. september 2018. "STS-93 - Chandra Deployment Mission". Chandra X-ray Observatory. Vaadatud 22. september 2018. "The Man Behind The Name". Chandra X-ray Observatory. Vaadatud 22. september 2018.
Radioola

Radioola on peamiselt Nõukogude Liidus kasutusel olnud nimetus raadiovastuvõtjat ja grammofoni sisaldava seadme kohta. Valmistati ka raadio kombinatsiooni televiisoriga, mida nimetati teleradioolaks. Magnetofoniga seda laadi seadet nimetati magnetoolaks. Sellised, peamiselt kaasaskantavad magnetoolad olid väga populaarsed kassettmagnetofonide ajastul alates 1960. aastate teisest poolest. Eestis toodeti radioola Estonia mitut mudelit alates 1950. aastate algusest kuni 1990. alguseni.
Monofoonia (helitehnika)

Monofoonia (kreeka keeles μονοφωνία) ehk monofooniline heli ehk monoheli (kreeka keeles μονοφωνικός ήχος, inglise keeles monophonic sound, monaural) ehk mono (inglise keeles mono) on helitehnikas heli edastamine või salvestamine ühe helikanali abil. Monofoonilise heliedastuse puhul pole võimalik määrata heliallikate ruumilist paigutust üksteise suhtes (see on teatud määral võimalik kahekanalilise stereofoonilise heliedastuse korral ja täielikumalt mitmekanaliliste stereosüsteemide ehk ümbritseva heli süsteemide kasutamisel). Monofoonilise heli taasesitamisel ühe valjuhääldi või kõlari abil tekib heli punktallika taju – helid lähtuvad ühest punktist ja originaalses helipildis olevad heliallikad tunduvad asuvat just selles punktis. Monofoonilise helipildi parandamiseks kasutatakse pseudostereofoonilise ja kvaasistereofoonilise heli tekitamise võtteid. Lihtsamal juhul tähendab see monofoonilise helisignaali taasesitamist mitme ruumis laiemalt paigutatud kõlari abil. Suuremate territooriumide ja ruumide helindamine toimub tihti sisuliselt monofooniliselt, isegi kui tegemist on tehnilises mõttes mitmekanaliliste helindamise süsteemidega. Raadioringhäälingus, televisioonis, helisalvestuses ja ka kinos oli heli monofooniline kuni 1960. aastateni. Tänapäevani on telefonikõneluse heli ühekanaliline (seda ka mobiiltelefonis, kuigi sellel on stereovõimekus muusika esitamiseks). Monfooniliselt esitavad heli ka lihtsad kaasaskantavad või teisaldatavad võimendusseadmed, nagu näiteks raadiod ja juhtmeta kõlarid.