laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maret Järv

Maret Järv (sündinud 17. detsembril 1951) on meditsiinitöötaja, tervisedendaja ja omavalitsustegelane. Lõpetas 2005. aastal Tallinna Ülikooli. Ta on läbinud Eesti Punase Risti esmaabiõpetaja koolituse ja saanud tunnistuse, mis annab õiguse läbi viia esmaabi kursuseid. Maret Järv töötab Vigala Tervisekeskuse Vana-Vigala osakonna pereõena ning õpetab Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis esmaabi ning tööohutuse ja töötervishoiu aineid. 2012. aastal oli ta Rapla maavalitsuse aasta tervisedendaja tiitli nominent. Maret Järv on osalenud kandidaadina kohaliku omavalitsuse valimistel alates 1993. aastast. Ta on olnud Vigala valla volikogu liige aastatel 1993–1999, 2000–2002 ja alates 2009. aastast käesoleva ajani. 1993. ja 1996. aastal valiti ta Vigala vallavolikogu liikmeks kohaliku valimisliidu "Koduvald" nimekirjas. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris ta kohaliku valimisliidu "Koostöö Vigala arenguks" nimekirjas ja ei osutunud valituks, kuid pääses volikogu liikmeks 2000. aastal asendusliikmena. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel ta ei kandideerinud. 2005. aasta valimistel kandideeris ta Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 2009. aasta valimistel kandideeris ta valimisliidu "Vigalal Pole Viga" nimekirjas ja ei osutunud valituks, kuid pääses volikokku asendusliikmena. 2013. aasta valimistel kandideeris ta valimisliidu "Vigala Väega Värk" nimekirjas ja ei osutunud valituks, kuid pääses taas volikokku asendusliikmena. Ta on Vigala valla volikogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimees. KOV volikogu valimised 2009. Vigala vald. Kandidaat nr. 117 Maret Järv "Eesti Punane Rist. Esmaabiõpetajate nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015. "Vigala vald. Vigala Tervisekeskus (Medizone OÜ)". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2010. Vaadatud 9. veebruaril 2015. "Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool. Õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015. "Rapla maavalitsus. Aasta sotsiaaltöötaja ja tervisedendaja nominendid 2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015. Vabariigi valimiskomisjon. 1992-2014 valimistel osalenud kandidaadi otsing Valimisliit Vigala Väega Värk Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised 20.oktoober 2013. Raplamaa Ühistöö, nr 39(91), 25.september 2013 Vigala Vallavolikogu koosseis "Raplamaa Tervisedendus". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015.
Jaan Viska

Jaan Viska (6. aprill 1947 – 23. oktoober 2018) oli koolijuht, Vigala valla aukodanik ja volikogu liige. Ta lõpetas aastal 1972 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal ja aastal 1995 Tallinna Pedagoogikaülikooli. Ta töötas aastatel 1992–2003 Vana-Vigala Põhikooli direktorina. Samuti on ta tegutsenud Haimre põhikooli direktorina ja õpetajana Kivi-Vigala Põhikoolis. Ta oli aastast 1996 Vigala valla volikogu liige. Ta kuulus 18. juunist 2002 Keskerakonda. Märjamaa Nädalaleht, nr. 39, 31 oktoober 2018 Vigala valla aukodanik on Jaan Viska (12. veebruar 2013) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2015. Vaadatud 8. veebruaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Joe B. Mauldin

Jr. Joe Benson Mauldin (8. juuli 1940 Lubbock – 7. veebruar 2015 Nashville) oli USA muusik, ansambli The Crickets basskitarrist. 2012. aastal lisati ta koos teiste bändiliikmetega Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Laulja Buddy Holly oli selle liige 1986. aastast.
Pritsimeeste pidu

"Pritsimeeste pidu" on 1967. aastal Tšehhoslovakkia ja Itaalia koostööna valminud mängufilm. Filmi originaalpealkiri on "Hoří, má panenko". Kohalikud vabatahtlikud tuletõrjujad korraldavad iga-aastase traditsioonilise peo. Kuid kõik ei kujune nii, nagu planeeritud. Iludusvõistlusest kujuneb jabur farss ja loterii auhinnad varastatakse ära. Vahepeal läheb üks läheduses asuv maja põlema, kuid saamatuse ja oskamatuse tõttu ei oska vabatahtlikud tuletõrjujad olukorraga toime tulla ning maja põleb maha. Seejärel pidu jätkub. Kui auesimehele hakatakse hinnalist mälestuseset üle andma, siis selgub, et ka see on varastatud. Filmis on nähtud allegoorilist satiiri sotsialistliku süsteemi aadressil. Jan Vostrčil Josef Šebánek Josef Valnoha František Debelka Josef Řehořek Vratislav Čermák Václav Novotný František Reinstein František Paska Ladislav Adam Josef Kolb Jan Stöckl Stanislav Holubec František Svět Josef Kutílek Antonín Blažejovský Stanislav Ditrich Milada Ježková Alena Květová Hana Hanusová Marie Slívová
Palanumägi

Palanumägi on liivakivipaljand ehk pae Ahja jõel, Saesaare paisjärve ääres jõe vasakkaldal Kiidjärve sillast umbes 1,1 km allavoolu. Palanumägi asub Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal, jõe looke idaserval. Palanumägi on Burtnieki lademe Härma kihistiku liivakivipaljand, umbes 100 m pikk. Paljand on järsuseinaline, langeb otse vette ja on kuni 8 m kõrge. Paljandi keskosas, üle 2 m veepiirist on sissevarisenud koopa ava. Palanumäe juures lõpeb Saesaare paisjärv, ehkki suurveega võib üleujutatud ala ulatuda kuni Kiidjärve veski paisuni. Paljand on vaadeldav jõelt ning vastaskaldalt, RMK Roiupalu õpperajalt. Ahja jõgi Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala Ürglooduse objekt: Palanumägi Eesti looduse infosüsteemis Heino Raieste. Taevaskoja. Tallinn: Eesti Raamat, 1981 RMK Roiupalu õpperada Geokogude infosüsteem. Palanumägi (ID: 16445)
Jeesuse sugulased

Jeesuse sugulased on 1. sajandil pKr Palestiinas elanud Taaveti soost inimesed, keda mainivad antiikaja allikad. Nende täpse tuvastamise seisukohast on põhiprobleem samade nimede (Maarja, Johannes jms) kordumises ning kreeka-rooma varjunimede kasutamises. Jeesuse vanemad: Joosep + Maarja (Aaroni soost) Jeesuse vennad: Jaakobus, Johannes, Juudas (= Juudas Toomas), Simeon Jeesuse õdesid on mainitud mitmuses: õed. Filippose evangeeliumis ühe õe nimi on Maarja (NHC II,3) Jeesuse lell ehk Joosepi vend: Klopas Klopase lapsed: Simeon, Maarja (Klopase tütar) Maarja (Klopase tütar) + Saaba (Leevi soost) lapsed: Joseph Barsabbas (kr Barnabas; hüüdnimega Justus), Jaakobus Väiksem, Juudas Barsabbas Jeesuse ema Maarja sugulane Eliisabet (Aaroni soost) ehk Ristija Johannese ema Klopase naise lapsed esimesest abielust: Lazarus (= Laatsarus Betaaniast), Marta, Maarja Magdalast Maarja Magdalast + (preester?) = Johannes Markus Jeesuse perekonna hauakamber Wilhelm Hartke. Vier Urchristliche Parteien und ihre vereinigung zur Apostolischen Kirchen II. Akademie-Verlag Gmbh, Berlin 1961, s. 760 (s.a 745-760). (saksa keeles)
Kristiina Jõgi

Kristiina Jõgi (sündinud 20. augustil 1972 Tallinnas) on eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1990 Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1993 Viljandi Kultuurikolledži raamatukogunduse erialal. Aastatel 1999–2003 õppis teoloogiat EELK Usuteaduse Instituudis ja aastatel pastoraalseminaris. Ta ordineeriti 25. novembril 2002 Nõmme Rahu koguduse diakoniks ja 10. augustil 2004 õpetajaks. Ta töötas aastatel 1993–1999 mitmes raamatukogus.. Aastatel 2002–2003 oli ta Nõmme Rahu koguduse diakon, aastatel 2003–2004 oli ta Vigala Maarja koguduse diakon. Ta on aastast 2004 Vigala Maarja koguduse õpetaja. Ta töötab Vigala Maarja koguduses aastast 2003. Lisaks on ta aastast 2018 Pärnu-Jakobi koguduse hooldajaõpetaja. http://www.tyhg.edu.ee/koolipere/vilistlased/ Vaipa kootud kindakirjad jäävad Vigala kirikusse, 13.08.2014 Sirje Semm (eestikirik.ee) Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud: seisuga 1. juuli 2013. Koostanud Kristjan Luhamets ja Ülle Keel. EELK Konsistoorium, Tallinn 2013.
Kathrine Windfeld

Kathrine Windfeld (21. august 1966 Kopenhaagen – 6. veebruar 2015 Kopenhaagen) oli taani filmilavastaja. Windfeld õppis aastail 1990–1995 Poola Rahvuslikus filmikoolis Łódźis ja 1994–1996 Briti riiklikus filmi- ja telekoolis. "Kronprinsessan" (2006) "Kungamordet" (2008) "Wallander - Indrivaren" (2010) "Wallander - Vittnet" (2010) "Drottningoffret" (2011) "Hamilton – I nationens intresse" (2012) "Forbrydelsen III" (2012) "Broen II" (2013) "Rita" (2013) "The Team" (2015) Koduleht Kathrine Windfeld andmekogus IMDb (inglise)
Jaak Jaaniste

Jaak Jaaniste (sündinud 25. mail 1944 Tallinnas) on eesti astronoom. Lõpetas 1962 Tallinna 1. Keskkooli ja 1970 Tartu ülikooli füüsikaosakonna. Töökohad: 1970–1983, 1985–1990 Tartu Observatoorium, insener, vaneminsener, nooremteadur, vanemteadur 1986–1997 Eesti TA Astronoomia ja Füüsika Osakonna teadussekretär 1983–1999 Eesti Põllumajandusülikool, vanemõpetaja, dotsent, füüsikainstituudi juhataja 1990–1994 Rahvusvahelise Kosmoloogiakeskuse vanemteadur 1991 Greenwichi observatooriumi külalisteadur 1999–2004 Eesti Põllumajandusülikool, professor 2004– Eesti Maaülikooli tehnikainstituudi dotsent Kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Hüpergalaktilise struktuuri päritolu ja evolutsioon", juhendaja Enn Saar, kaitses 1978 AAI-s. Uurinud universumi rakustruktuuri, galaktikate ruumjaotust, protosuperparve jagunemist galaktikateks ning galaktikate vastastikmõju selle areneva struktuuriga. Osales orbitaaljaama "Saljut" fotomeetri "Mikron" projekti ettevalmistamises. Avaldanud üle 20 teadustrükise ning ka aimekirjutisi. Jaaniste, Jaak; Saar, Enn (1990). Täheatlas. Tallinn: Valgus Jaaniste, J.; Tago, E.; Einasto, M.; Einasto, J.; Andernach, H.; Muller, V. (1998). The Supercluster-Void Network – IV. The Shape and Orientation of Superclusters. Astronomy and Astrophysics, 336(1), 35–43. Jaaniste, J.; Einasto, M.; Einasto, J. (2004). Deep slices and the Supercluster-void Network. Astrophysics and Space Science, 290, 187–193. Jaaniste, Jaak; Kuperjanov, Andres (2007). Planisphaerum Dorpatensis [Kaart] = Tartu tähetorni taevakaart. 1982 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis) Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 1. köide Jaak Jaaniste Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aleksander Arulaid

Aleksander Arulaid (24. mai 1924 Tallinn – 9. juuli 1995 Tallinn) oli eesti maletaja ja insener. Ta lõpetas aastal 1941 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrimasinate ja -aparaatide erialal. Ta tuli kolm korda (1948, 1955, 1964) males Eesti meistriks. Biograafia ESBL-is
Boriss Baljasnõi

Boriss Baljasnõi (26. juuni 1957 Žõtomõris) on Eesti luuletaja, tõlkija, pedagoog, kirjastaja. Ta on avaldanud luuletusi, jutustusi ja tõlkeid ajalehtedes Molodjož Estonii ja Den za Dnjom. Tema luuletusi on ilmunud ajakirjades Looming, Tallinn, Raduga, Võšgorod ja Družba narodov. Ta on tõlkinud Marie Underi, Betti Alveri, Karl Ristikivi, Kalju Lepiku, Mats Traat, Aleksander Suumani, Priidu Beieri, Aado Lintropi, Ellen Niidu, Leelo Tungla, Doris Kareva, Ott Arderi, Teet Kallase, Heljo Männi, Juhan Viidingu ja teiste eesti luuletajate luulet vene keelde. Baljasnõi on Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta õpetab Tallinna Ülikoolis suulist ja kirjalikku tõlget ning tõlketoimetamist. "Vihmade varjus". Luulet. EKSA 2017. Tõlkinud Eda Ahi, Contra, Hasso Krull, Mats Traat ja Valeeria Villandi. Boriss Baljasnõi Eesti Teadusinfosüsteemis
Jaak Jaagus

Jaak Jaagus (sündinud 24. detsembril 1956 Tartus) on eesti klimatoloog, Tartu Ülikooli klimatoloogia professor. Ta sündis inseneri peres. Lõpetas 1975 Tartu 7. Keskkooli ja 1980 Tartu ülikooli geograafiaosakonna. Töökohad: 1980–1991 Eesti Agrometeoroloogia Laboratoorium, Saku, insener, nooremteadur, teadur 1991–2008 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskond, lektor, dotsent 2008– TÜ LOTE Ökoloogia- ja Maateaduste Instituut, professor Geograafiakandidaadi väitekirja "Meteoroloogiliste väljade ajalis-ruumiline muutlikkus ja selle mõju odra saagi kujunemisele Eesti NSV territooriumil", juhendaja Olev Avaste, kaitses 1989 Leningradi Hüdrometeoroloogiainstituudis. Uurimisalad: meteoroloogiliste väljade ruumiline ja ajaline muutlikkus Eesti sademete-, õhutemperatuuri- ja lumikatterežiim kliimatrendid atmosfääri tsirkulatsiooni mõju ilmastiku ja kliima muutustele Avaldanud üle 80 teadustrükise. 2003–2011 Publicationes Instituti Gepgraphici Universitatis Tartuensis toimetuskolleegiumi liige 2003–2006 Eesti Teadusfondi bio-geoteaduste ekspertkomisjoni liige 2004–2006 TÜ bioloogia-geograafia teaduskonna teadusnõukogu liige 2007–2011 TÜ Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi teadusnõukogu liige 2009–2011 Eesti Teadusfondi bio- ja keskkonnateaduste ekspertkomisjoni liige 2010–2011 TÜ LOTE teadusliku nõukogu liige 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal Punning, Jaan-Mati; Kont, Are; Jaagus, J.; Kloiseiko, J.; Koff, Tiiu; Mandre, M.; Roostalu, H.; Tamm, T (1996). Vulnerability and Adaption Assessments for Estonia . Vulnerability and Adaption to Climate Change : Interm Results from the U.S. Country Studies Programm / U.S. Country Studies Program (pp. 249–275). Dordrecht: Kluwer Academic Publishers. Jaagus, J. (1997). The impact of climate change on the snow cover pattern in Estonia. Climatic Change, 36(1–2), 65–77. Aunap, R.; Ahas, R.; Ainsaar, L.; Jaagus, J.; Kirsimäe, K.; Järvet, A.; Rooma, I.; Kuusk, V.; Aaviksoo, K.; Valdmann, H.; Ojaveer, E.; Kont, A.; Katus, K.; Liiber, Ü.; Salumäe, T.; Marksoo, A.; Pragi, U.; Raagmaa, G.; Valma, A.; Kaasik, A.; Kurs, O.; Mällo, R. (1996). Eesti atlas koolidele. Tallinn: Avita. Orviku, K.; Jaagus, J.; Kont, A.; Ratas, U.; Rivis, R. (2003). Increasing activity of coastal processes associated with climate change in Estonia. Journal of Coastal Research, 19(2), 364–375. Jaagus, J. (2006). Climatic changes in Estonia during the second half of the 20th century in relationship with changes in large-scale atmospheric circulation. Theoretical and Applied Climatology, 83(1–4), 77–88. Kont, A.; Jaagus, J.; Aunap, R. (2003). Climate change scenarios and the effect of sea-level rise for Estonia. Global and Planetary Change, 36(1–2), 1–15. Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 1. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Jaak Jaagus Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aino Bāliņa-Karmo

Aino Bāliņa-Karmo (neiupõlvenimi Aino Lõhmus; 3. mai 1935 Tallinn – 31. mai 2023) oli Eesti-Läti džässlaulja. Ta on olnud Raimonds Paulsi juhitud Riia estraadiorkestri solist Riias ning Oleg Lundströmi orkestri solist Moskvas, samuti džässbändi Horre Zeigeri Big Band solist. Ta oli abielus Läti pianisti Ermens Bāliņšiga, hiljem Heldur Karmoga. https://www.lsm.lv/raksts/kultura/muzika/14.06.2023-muziba-devusies-dziedataja-rigas-estrades-orkestra-soliste-aino-balina.a512807/ Jaanus Kulli, "Eestis olin ma topeltreetur. Esiteks et julgesin minna Riiga, ja pärast veel ka Moskvasse.", Õhtuleht, 3. detsember 2014.
Ventraalsus

Ventraalsus ehk kõhtmisus on asend looma (sealhulgas inimese) organismis "kõhu pool", selja-kõhutelje kõhupoolsemas osas. Ventraalsuse vastand on dorsaalsus. "Ventraalne" ehk "kõhtmine" (ladina keeles ventralis) on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse looma (sealhulgas inimese) elundi asukohta organismis "kõhu pool" (neljale jalaga maale toetuval imetajal allpool ning teistel loomadel homoloogiliselt sellega; või siis looma normaalse kulgemisasendi puhul allpool) või elundi osa paiknemist elundi suhtes kokkuleppeliselt "kõhtmisel" (alumisel või eesmisel pikemal) küljel. Inimese keha tervikuna kirjeldades kasutatakse sõna "ventraalne" ("kõhtmine") asemel tavaliselt sõna "eesmine" (anterioorne). Sõna "ventraalne" võib loomade anatoomias tähendada ka 'kõhu (või tagakeha) juurde kuuluv, kõhu-'. Sõna "ventraalne" (vastand: dorsaalne) on asenditähisena kasutusel ka botaanikas. Seal ta tähistab asendit mingile teljele (näiteks varrele) lähemal. dorsaalsus
Otto Benecke

Otto Benecke (3. märts 1849 Jõhvi – 7. märts 1927 Würzburg) oli poliitik, III Riigiduuma saadik (Eestimaa kubermangust). Otto Benecke lõpetas Tallinna kubermangugümnaasiumi ja Tartu ülikooli ning oli 1872. aastal Eestimaa kubermanguvalitsuse ametnik, seejärel aga tegutses Tallinna rae teenistuses raeadvokaadina ja alates 1875. aastast raesekretärina. Kui Tallinna linna kohaliku omavalitsusorganina moodustati Tallinna Linnavalitsus 1887. aastal 26. märtsil, sai jurist Otto Benecke Tallinna linnasekretäriks. Pärast Tallinna linnasekretäri ameti üleandmist eestlaste valimisvõidu järel 1905. aastal Mihkel Pungale jätkas ta Tallinna Linnavolikogu liikmena. Ta oli üks neljast Eestimaa kubermangust valitud III Riigiduuma saadikust. Eesti iseseisvumise järel oli ta aastatel 1919–1922 Eestimaa Kirjandusühingu esimees. Tiit Rosenberg, 1877. aasta linnaomavalitsuse reform ja Tallinna baltisaksa linnapead 1878–1918, lk 53
Theophile von Bodisco

Theophile von Bodisco (ka Theophile Magda Eugenie von Bodisco, neiupõlvenimega von Wistinghausen; 15. märts 1873 Tallinn – 17. juuni 1944 Bad Schachen, Lindau lähedal) oli baltisaksa naiskirjanik. Reinart, Heili. "Theophile von Bodisco – unustatud baltisaksa kirjanik, kelle maailma eestlaste vabadusiha kokku kukutas." Postimees 10. aprill 2018. Tarvas, Mari (2007). Theophile von Bodisco als Vertreterin deutschbaltischer Literatur. Jahrbuch für internationale Germanistik (77 - 81). Peter Lang Europäischer Verlag der Wissenschaften
Friedrich Brenner

Friedrich Christian August Brenner (2. juuni 1815 Eisleben – 11. november 1898 München) oli saksa päritolu Eesti organist, muusikapedagoog ja helilooja. Friedrich Brenner Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Otto von Budberg

Parun Otto von Budberg (täisnimi saksa keeles Otto Bernhard Freiherr von Budberg-Bönninghausen, vene keeles Отто́н Рома́нович Бу́дберг; 18. veebruar 1850 Tallinn – 17. veebruar 1907 Kivi-Vigala) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane. Budbergide suguvõsast pärit parun Otto Bernhard von Budberg sündis Vanamõisa mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna sekretäri parun Reinhold (Roman) Friedrich von Budberg-Bönninghauseni (1816–1858) ja Vanamõisa ning Seira pärijanna vabapreili Alexandra Elisabeth Clodt von Jürgensburgi (1829–1898) vanima lapsena. Otto von Budberg oli Läänemaa kreisisaadik, 1893–1902 Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik ning Venemaa keisririigi Riiginõukogu liige. Aastatel 1905–1907 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi esimees. Talle kuulus Vanamõisa (Võhma-Vanamõisa) mõis, Kirbla kihelkonnas ja Seira mõis Haapsalu kreisis. Ta mõrvati 17. veebruaril 1907 Kivi-Vigalas, tema 1905. aasta revolutsioonist osavõtnud sotsiaaldemokraatidest Anton Holunder, Aleksander Donner ja Jakob Leis jt. terroristide lendsalga röövmõrtsukad, kes Põhja-Eestis riisumiste ja röövmõrtsukatöödega kogusid raha revolutsiooni otstarbeks, tabati. Budbergi tapmises mõisteti 1908. aastal Anton Holunder, Voldemar Johanson ja Eduard Sommer Peterburi sõjaringkonnakohtu väljasõiduistungil Tallinnas surma. Holunder ja Johanson poodi Rahumäe tee äärde männi otsa. Teistele kohtualustele määrati karistuseks eri pikkusega sunnitöö, ja seda mitte ainult Budbergi tapmise, vaid ka muude kuri­tegude eest. Budberg maeti 24. veebruaril 1907 Tallinna Kopli kalmistule. Otto von Budberg abiellus 17. augustil 1882 Aasperes vabapreili Elisabeth Alexandrine von Dellingshauseniga (1860–1896), kes oli Aaspere mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe Nikolai von Dellingshauseni ja Alexandrine von Weissi tütar. Abielust sündisid: Alexandra (Adine; sünd. 1883) abiellus 1907 Lihula mõisniku parun Hermann Buxhoevedeiga Otto Reinhold Eberhard Gotthard von Budberg (Odo; sünd. 1884), staabirittmeister Roman Nikolai Bernhard Andreas von Budberg (1886–1929) Anna Harriet Elisabeth (sünd. 1886), abiellus 1916 Hans Hjalmar Christensoniga Harriet Wilhelmine Marie Sophie (sünd. 1890), abiellus 1912 Massu mõisniku Hans Arnold von Winkleriga (suri 1930) Nikolai Rotger Emil Arthur Friedrich von Budberg (Ley; 1896–1974), kes abiellus 1921 Jäneda mõisniku lese Mura Zakrevskajaga (1892–1946), kes sai hiljem tuntuks Maksim Gorki ja Herbert George Wellsi armastatuna. Parun Budbergi tapmise saladus, Päewaleht, nr. 318, 18 november 1934 Mihkel Aitsam, 1905. aasta eel- ja järellugudega, Päewaleht, nr. 34, 3 veebruar 1937 Pekka Erelt, „Paruni pea oli kui kotletiliha!“, Eesti Ekspress, 23.10.2019 Sissekanne Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus
Maakri tänava sünagoog

Maakri tänava sünagoog oli sünagoog Tallinnas aadressil Maakri tänav 5 (praegu ligikaudu Rävala pst 6). Juutide Suur Koraalne Sünagoog ehitati 1884. aastal Härjapea jõe kaldale, Maakri tänava ja tolleaegse Väike-Tartu maantee (hilisema Sakala) ristmikule neoromaani stiilis hoonena Nikolai Thamm vanema projekti järgi. Sünagoogi alla kuulus ka Siselinna kalmistu piirkonnas asunud Tallinna vana juudi kalmistu, kuhu arhitekt Thamm projekteeris samuti paekivist historitsistliku vahimaja, millel oli sünagoogihoonega arhitektuurilisi sarnasusi. Sünagoog ja selle kõrval asunud juudi kool said katkematult tegutseda enam kui pool sajandit. Teise maailmasõja ajal, 1941. aasta suve lõpus muutsid Saksa okupatsioonivõimud sünagoogi sõjaväelaoks. 1944. aasta Tallinna märtsipommitamisel Nõukogude lennuväe poolt sünagoog hävis tules. Selle hoone varemed lammutati 1947. aastal. 1945. aastal lubas ENSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev usuasjade nõukogu avada juutidel palvetoa Kreutzwaldi tänaval pooleli jäänud Pauluse kiriku ruumes. Pärast selle hoone lammutamist hotell Kungla ehitamise tõttu kolis palvemaja Lasteaia (praegune Magdaleena) tänav 9 asuvasse puithoonesse, kus oli asunud tehase Punane Täht ladu Tänapäeval asub vana sünagoogi piirkonnas (Rävala puiestee ja Ants Laikmaa tänava nurgal) Euroopa Liidu alaline esindus Eestis. Praegu on Tallinnas mais 2007 avatud sünagoog Karu tänaval (Tallinna sünagoog). Eesti juudid  Maakri tänava sünagoog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rakvere Jumalaema Sündimise kirik

Rakvere Jumalaema Sündimise kirik on Lääne-Virumaal Rakvere linnas paiknev õigeusu kirik. Kirik asub aadressil Tallinna tänav 17. Kirikuhoonet kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Rakvere Jumalaema Sündimise kogudus. Kirik (vene k Храм Рождества Пресвятой Богородицы) valmis 1839. aastal, kui doktor Sikleri kahekorruseline elumaja ehitati ümber kirikuks. Aastail 1897–1900 ehitati kirik põhjalikult ümber. Kirikus altarist vasakul paiknevas sargas asuvad, 2003. aastal sinna paigutatud Venemaa Keiserliku Armee kaplani, preestermärter Sergi Florinski säilmed. Rakvere Jumalaema Sündimise kogudust on teeninud preestrid: preester/ülempreester Viktor Bežanitski, 7. juuli 1881 – 1921 ülempreester Aleksander Tamm, 15. september 1926 – 19. oktoober 1933 ülempreester Aleksander Leets, 31. jaanuar 1934 – 1. oktoober 1940 ülempreester Aleksander Leets, 1. detsember 1940 – 1. juuli 1953 ülempreester Aleksandr Lebedev https://web.archive.org/web/20150208200839/http://www.orthodox.ee/epc/ee/parishes-est/106-parishes-est/244-rakvere-est (vaadatud 08.02.2015) ""Rakvere reliikvia"". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2015. Vaadatud 24. veebruaril 2015. Kirikust Moskva Patriarhiaadi Eesti Õigeusu Kiriku kodulehel Rakvere Jumalaema Sündimise kirik teatmikus "Teeliste kirikud"
Soome Liblikauurijate Selts

Soome Liblikauurijate Selts (Suomen Perhostutkijain Seura) on Soome lepidopterolooge ühendav selts. Selts on asutatud 1955. aastal. Selts annab välja ajakirja Baptria, mis ilmub neli numbrit aastas. 2005 Hans Remmi mälestusmedal Eesti Lepidopteroloogide Selts Seltsi koduleht Seltsi leht Facebookis Seltsi ajakiri Baptria
Frankfurter Allgemeine Zeitung

Frankfurter Allgemeine Zeitung (lühend F.A.Z. või FAZ) on Saksamaal 1949. aastal asutatud päevaleht. Maini-äärses Frankfurdis väljaantav ajaleht ilmub pühapäeviti nime Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung (F.A.S.) all. Kuni 2007. aastani, 58 aasta jooksul, oli ajalehe esiküljel ilmunud foto vaid 33 korda. Brauck, Markus (24. september 2007). "Venerated German Paper Gets a Makeover: Can FAZ's New Look Halt Shrinking Circulation?" (inglise). Spiegel Online. Vaadatud 8. veebruaril 2015.  Frankfurter Allgemeine Zeitung – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (saksa keeles)