Weser

Weser on jõgi Loode-Saksamaal. Moodustudes Hannoversch Mündenis Fulda ja Werra jõe ühinemisel, voolab see läbi Alam-Saksimaa, jõuab siis hansalinn Bremenisse (vaata: Hansa Liit), enne kui 50 km kaugemal põhjas Bremerhaveni juures Põhjamerre suubub. Vastas(lääne)kaldal Butjadingeni poolsaare jalamil on Nordenhami linn; seega jõesuu on Alam-Saksimaal. Weseri kogupikkus on 452 km. Koos lisajõe Werraga, mis algab Tüüringist, on selle pikkus 744 km. Valgla suurus on 46 306 km². Weseri vasakpoolsed lisajõed on Diemel, Emmer, Werre, Große Aue, Hunte. Parempoolsed lisajõed on Aller ja Lesum. Keeleliselt pärinevad mõlema jõe, Weseri ja Werra nimed samast allikast, eristumine tulenes vanast keelepiirist ülem- ja alamsaksa keele vahel, mis puudutas Hannoversch Mündeni piirkonda. Weseri nimi vastab teiste jõgede nimedele, nagu Wear Inglismaal ja Wisła Poolas, mis kõik on lõppkokkuvõttes tuletatud tüvest *weis- "voolama", mis on andnud vanainglise/vanafriisi wāse 'pori, muda', vanapõhjala veisa 'lima, seisev lomp', hollandi waas 'somp; vesine maa' (vaata Waasland), vanasaksi waso 'märg maa, muda', vanaülemsaksa wasal 'vihm, sadu' ja prantsuse vase 'pori, kõnts'. Weseri jõgi on pikim jõgi, mille kulg jõuab mereni ja asub täielikult Saksamaa territooriumil. Jõe ülemjooks viib läbi künkliku piirkonna Weserberglandi. See ulatub Fulda ja Werra ühinemiskohast Porta Westfalicani, kus see voolab kahe mäeaheliku, Wiehengebirge (läänes) ja Weserberglandi (idas) vahel läbi kuristiku. Mindeni ja Põhjamere vahel on inimesed jõe suuresti kanaliseerinud, võimaldades laevadel kuni 1200 t sellel navigeerida. Kaheksa hüdroelektrijaama tammi seisab sellel pikkusel. Jõgi on Küstenkanali kaudu ühendatud Dortmund-Ems-Kanaliga ning veel üks kanal ühendab selle Bremerhavenis Elbe jõega. Suurt veehoidlat Ederi jõel, Fulda peamisel lisajõel, kasutatakse veetaseme reguleerimiseks Weseril, et tagada aasta läbi piisav sügavus laevaliiklusele. 1914. aastal ehitatud tammi pommitati ja kahjustati tõsiselt Briti lennuväe poolt 1943. aasta mais, põhjustades raskeid purustusi ja umbes 70 surma allavoolu, kuid ehitati nelja kuuga taas üles. Alates 2013. aastast pakub Edersee veehoidla, mis on suur suvekeskus, märkimisväärset hüdroenergiat. "Ülem-Weser", tegelikult kesklõik Werra ja Fulda ülemjooksude ja madaliku vahel Kesk-Saksa kanali / Weseri jõe lüüs Mindenis, 1977 Vaade põhja, Weseri jõele ja maanteesillale Mindenis Vaade lõunasse, Weseri jõele maanteesillalt Mindenis, 1977 Weser suubub Põhjamerre Saksa lahe lõunaosas. Põhjameres jaguneb see kaheks haruks, mis kujutavad iidset jõesängi viimase jääaja lõpul. Neid kutsutakse Alte Weser ('vana Weser') ja Neue Weser ('uus Weser'). Need kujutavad endast suuri veeteid laevadele, mis suunduvad Bremerhaveni, Nordenhami ja Bremeni sadamatesse. Alte Weseri tuletorn tähistab Weseri põhjapoolseimat punkti. See tuletorn asendas ajaloolise ja kuulsa Roter Sandi tuletorni 1964. aastal. Weseri suurim lisajõgi on Aller, mis ühineb Bremenist lõunas. Weseri ja Werra lisajõed (lähtest suudmeni) on: Loendi laad: Loetletud suudmest alates, kuid pooled voolusuuna suhtes Kaugused ("km …") hüdrograafilisest piirist mere suunas "II", "III" ja "IV" tähistavad lisajõgede järku Weseri jne suhtes Pärast nimesid on antud pikkused ja valglad. Pikema kestvusega pikkused on antud kaldkriipsu taga, pikkused sisaldavad teise nimega ülemjooksu liitega "või" Loend: km 19, parem: Geeste (Bremerhavenis), 42,5 km, 338 km² km 33, parem: Lune, 43 km, 383 km² km 35,9, parem: Drepte, 37,6 km, 101 km² km 52,8, vasak: Hunte, 189 km, 2785 km² II: km 125,7: Dümmeri järv km 67,6, parem: Lesum, 9,9 või 131,5, 2188 km² II: km 9,9, parem Hamme, 48,5 km, 549 km² ↑ : Wümme, 118 / 120, 1585 km² km 72,5, vasak: Ochtum, 25,6 või 45 km, 917 km² II: km 25,6: vasak Hache, 33 km, 118 km² km 125,6, parem: Aller, 260 km, 15 744 km² II: km 63,6, vasak: Leine, 278 km, 5617 km², tugevam kui Aller eespool III: km 112,7, parem: Innerste, 99,7 km, 1264 km² III: km 192,8, parem: Rhume, 44 km, 1193 km², tugevam kui Leine eespool IV: km 15,6, parem: Oder (Harz), 56 km, 385 km², Alleri süsteemi tugevaima veetee peavesi II: km 97,3, parem: Örtze, 62 / 70 km, 760 km² II: km 140,7, vasak: Oker, 218 km, 1822 km², tugevam kui jõgi Aller eespool km 184,6, parem: Steinhuder Meerbach ↑ km II: 29 Steinhuder Meeri järv km 188,7, vasak: Große Aue, 84,5 km, 1522 km² km 261,3, vasak: Werre, 71,9 km, 1485 km² II: km 12,7, vasak: Else, 34,6 km, 416 km², Hase haru, kuid suurem osa voolab Emsi km 287,7, vasak: Exter, 26,1 km, 109 km² km 323,3, vasak: Emmer, 61,8 km, 535 km² km 387,5, vasak: Nethe, 50,4 km, 460 km² km 406,5, vasak: Diemel, 110,5 km, 1762 km² km 451,5, vasak: Fulda, 220,4 km, 6947 km² II: km 45,3, vasak: Eder, 176,1 km, 3361 km², Weseri süsteemi tugevaima veetee peavesi III: km 17,1, vasak: Schwalm, 97,1 km, 1299 km² ↑ III: km 49,4–70,5: Edersee veehoidla II: 120,1, parem: Haune, 66,5 km, 500 km² ↑ main stream above km 451,5: Werra, 299,6 km, 5497 km² km 566,5, righht: Hörsel, 55,2 või 64,3, 784 km² km 9,8, parem: Nesse, 54,5 km, 426 km² km 513,1, vasak: Ulster, 57,2 km, 421 km² km 604,4, parem: Schleuse, 34,2 km, 283 km² Linnad Weseri ääres Werra ja Fulda ühinemiskohast suudmeni on Hann. Münden, Beverungen, Höxter, Holzminden, Bodenwerder, Hameln, Hessisch Oldendorf, Rinteln, Vlotho, Bad Oeynhausen, Porta Westfalica, Minden, Petershagen, Nienburg, Achim, Bremen, Brake, Nordenham, Bremerhaven.