laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hermann Julius Schmalz

Hermann Julius Schmalz (25. märts/6. aprill 1870 Kõnnu küla, Räpina vald, Võrumaa – 16. november 1945 Räpina) oli eesti luuletaja ja muusik. Ta on laulu "Sauna taga tiigi ääres" ja näidendi "Äiataat tõrdus" autor. Maetud Räpina Ristipalu kalmistule. Sauna taga tiigi ääres.... ehk ühest unustatud laululoojast ja mõnda tema vennastki folklore.ee
Dnestri laht

Dnestri limaan on limaan Musta mere loodekaldal. Limaani pikkus umbes 40 km, laius kuni 12 km. Keskmine sügavus on 1,8 m; suurim sügavus 2,7 m. Limaani põhjakaldale suubub Dnestr, lõunas on ta väinade kaudu ühenduses ülejäänud Musta merega.
Arkoí

Arkoí on saar Egeuse meres, üks Lõuna-Sporaadidest. Saare pindala 670 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 114 m. Kuulub Kreekale.
Harilik sipelgakiil

Harilik sipelgakiil (Myrmeleon formicarius) on võrktiivaliste seltsi ja sipelgakiillaste sugukonda kuuluv putukaliik. Ta elab kuivades liivastes paikades. Hariliku sipelgakiili vastseid nimetatakse sipelgalõvideks. Nad toituvad väiksematest putukatest ja harva ka oma liigikaaslastest. Harilikku sipelgakiili leidub Eestis paiguti. sipelgalõvi Chinery, M. (2005). Euroopa putukad (tõlkinud ja kohandanud Teder, T. & Tammaru, T. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Lk 102 Harilik sipelgakiil andmebaasis eElurikkus
Siseveekogu

Siseveekogu on maailmamerest eraldatud veekogu. Maailma suurim siseveekogu on Kaspia meri. Siseveed
Ballaad

Ballaad on kirjanduses üks luulevormidest, lüroeepilise sisuga jutustavat laadi mitmestroofiline luuleteos. Peamiselt põhineb legendidel või rahvajuttudel, mille tegelased võivad olla kangelaslikud. Eesti tuntumad ballaadiautorid on Jaan Bergmann, Jakob Tamm, Karl Eduard Sööt, Ernst Enno, Hendrik Adamson, Villem Ridala, Henrik Visnapuu, Mart Raud, Aleksander Suuman, Lehte Hainsalu. Kõrgtaseme saavutas eesti ballaadilooming Marie Underi ballaadide kogumikus "Õnnevarjutus" (1929, kordustrükid 1940, 2000 ja 2003). Erna Siirak, "Marie Under ja tema ballaadid" – Keel ja Kirjandus 1973, nr 3, lk 136–150 ja E. Siiraku raamatus "Talendi maagia", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 113–133 Villem Alttoa, "Marie Underi ballaadiloomingust" – Looming 1973, nr 3, lk 489–501 Arne Merilai, "Eesti ballaad 1900–1940" (monograafia, kaitstud kandidaadiväitekirjana 1990). Tartu Ülikool, Tartu 1991, 144 lk "Eesti ballaad. Antoloogia. XVII–XX sajand". Koostanud ja järelsõna "Eesti ballaadid" lk 796–820: Arne Merilai. Tänapäev, Tallinn 2003, 840 lk; ISBN 9985621328 Märt Väljataga, "Kaunimad lugulaulud" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Eesti Ekspress 13. november 2003, lk B9 Karl Muru, "Ballaadipiiblit lugedes" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Keel ja Kirjandus 2004, nr 2, lk 142–144 Ruth Mirov, "Ballaad ja ballaadipärane" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – samas, lk 145–147 Sirje Kiin, "Marie Under. Elu, luuletaja identiteet ja teoste vastuvõtt", Tänapäev, Tallinn 2009, lk 336–354 (peatükk ""Õnnevarjutus" – Underi ballaadid ja legendid"), ka lk 642–646 "Võimas valik eesti lugulaule". Antoloogiast "Eesti ballaad"; Arne Merilaid intervjueerinud Rein Veidemann – Postimees 18. september 2003, lk 15 Aivar Kull, "Lugulaulude varamu uuendab luulevaadet" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Tartu Postimees 28. oktoober 2003, lk 2 ja pealkirjaga "Eesti lugulaulude varasalv avaneb" A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 196–198 Hasso Krull, "Eesti ballaad Merilai moodi" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Eesti Päevaleht / Arkaadia 21. november 2003, lk 12; samas lk 13 ka "800 lehekülge ballaade", Arne Merilaid intervjueerinud Ilona Martson
Tallinna–Riisipere rongiliin

Tallinna–Riisipere rongiliin oli Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Riisiperes. Liini lõik Vasalemmast Riisiperre oli enne 2019. aastat viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel alustasid elektrirongid reisjate teenindust 1981. aastal 2019. aasta 8. detsembril avati Riisipere ja Turba vahel 6,3 kilomeetri pikkune raudtee lõik kus rongid sõidavad kiirusega 140 km/h ja olles sellega kõige kiireim raudtee lõik Eesti Raudteel. [1] Alates 1. jaanuarist 2014 liikus mõlemas suunas tööpäeviti 12 ja puhkepäeviti 11 elektrirongi koosseisu. Liin läbis 20 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Saue, Valingu, Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika ja Riisipere. Seisuga 1. jaanuar 2014 maksis liini otspunktide vahel täispilet Elroni sõidukaardil 2,25 ja sooduspilet 1,62 eurot. Paberkandjal täispilet maksis 2,50 ja sooduspilet 1,80 eurot. Sõiduaeg oli 58–61 minutit. Liini teenindab nüüd Tallinna-Turba rongiliin. 2008–2013 peatusid Riisipere liini elektrirongid ka Padula raudteepeatuses. Seisuga 11. veebruar 2009 maksis liini otspunktide vahel täispilet 25, sooduspilet 15 krooni. Sõiduaeg oli 1 tund 18 minutit kuni 1 tund 21 minutit. Kuni 2013. aasta lõpuni liikus Riisiperest Tallinna suunas tööpäeviti 9 ja puhkepäeviti 8 koosseisu, Tallinnast Riisiperre iga päev 8 koosseisu. Keila-Haapsalu raudteelõigul sõitsid viimati Turbasse rongid 1995. aastal. Peale Keila-Haapsalu raudteelõigu sulgemist võeti 2004. aastal raudtee rööpad üles ja mitmekümneks aastaks jäi lõpp-peatuseks Riisipere. Tallinna–Keila raudteelõik Keila–Turba raudteelõik Tallinna–Turba rongiliin
Redokspotentsiaal

Redokspotentsiaal on tasakaaluline elektroodipotentsiaal, mis iseloomustab süsteemi oksüdeerivaid või redutseerivaid omadusi. Kui süsteemi redokspotentsiaal on negatiivne, domineerivad redutseerivad omadused, kui positiivne, siis domineerivad oksüdeerivad omadused. Igal keemilisel elemendil (või ühendil) on temale omane redokspotentsiaal. Mida positiivsem (kõrgem) on see potentsiaal, seda suurem on elemendi (ühendi) võime redutseeruda (vastu võtta elektrone). Redokspotentsiaali mõõdetakse standardvesinikelektroodi suhtes standardtingimustes (rõhk 101,325 kPa, temperatuur 298,15 K) ja väljendatakse pinge ühikutes, tavaliselt millivoltides. Redoksreaktsioon EE 8. köide, 1995.
Pöörane Villemiine

"Pöörane Villemiine" on Raivo Seppo romaan, mis ilmus 2003. aastal; sama aasta Virumaa kirjandusauhinna kandidaat.
Fredegunde, Neustria kuninganna

"Fredegunde, Neustria kuninganna" on Raivo Seppo 2006. aastal Eesti Raamatu väljaandel ilmunud teos. Autor sai selle teose jaoks Eesti Kultuurkapitalilt autoristipendiumi.
Nate Fox

Nate Fox (14. aprill 1977 Plainfield, Illinois – 22. detsember 2014 Bloomingdale, Illinois) oli USA elukutseline korvpallur. Ta mängis viimati Saksamaal Bundesligas New Yorker Phantoms Braunschweigi meeskonnas. Fox mängis ülikoolikorvpalli Maine Black Bearsi meeskonnas, ta viskas mängus keskmiselt 17,5 punkti ja hankis 7,5 lauapalli. Pärast seda alustas ta karjääri Euroopas. 2000. aastast hakkas Fox mängima Portugalis, kus mängis kuni 2003. aastani. Seejärel mängis ta Saksamaa kõrgliigas Bayer Giants Leverkusenis. Järgmistel aastatel mängis Fox veel Iisraelis, Belgias ja Hollandis. 2005. aastal saabus Fox tagasi Bayeri rivistusse. Temast sai kogu meeskonna parim mängija ning oli ka kõrgliigas üks resultatiivsemaid. 2008. aastal sai Fox dopingusüüdistuse (andis positiivse dopingutesti). Talle määrati seitsmeks ja pooleks kuuks mängukeeld, mille tagajärjel ta klubist ka välja heideti. Pärast karistuse kandmist liitus Fox Eesti tippklubi BC Kalev/Cramoga. Juba 2008. aasta detsembris nimetati ta Balti liiga kuu parimaks mängijaks. 2009. aasta sügisel siirdus Fox mängima Saksamaale. Pärast sportlaskarjääri lõppu (aastal 2012) tegutses ta automüüjana. 22. detsembril 2014 tulistati Nate Foxi tema Bloomingdale'is asuva maja ees, ta suri hiljem haiglas. Profiil bbl.net Profiil Eurobasket Endine Kalev/Cramo mängija lasti maha
Karjala vapp

Karjala vapp on Karjala piirkonna vapp. Soome Vabadusristil on kujutatud Karjala vapi mõõkadega käsi. Karjala Vabariigi vapp Hannes Walter. Eesti teenetemärgid. Tallinn 1998.
Otepää postmargid

Otepää postmargid on Eesti kohalikud postmargid, mis anti välja Otepää linnavalitsuse poolt 22. juulil 1941 pärast seda, kui linn oli Nõukogude okupatsiooni alt vabastatud ja Saksa okupatsioon polnud veel lõplikult kanda kinnitanud. Anti välja kahes nimiväärtuses (20 + 20 kopikat ja 30 + 30 kopikat, heategevusliku lisamaksuga) postmarke neljas tüübis, perforeeritud ja lõigatud äärtega. Margid kujundas August Valdmaa, trükkis Otepää trükikoda. Markidel oli kujutatud Eesti rahvusvärvides vapikilp. Kohe pärast väljaandmist muutusid Otepää margid legendaarseks ja neid mindi ostma ka kauge maa tagant. Margid kehtisid kuni 15. augustini 1941. Votele Org. Eesti post ja postmargid 1940-1942. Stockholm: EMP; New York: Estonian Philatelic Society, 1959, lk 37–46. Artikkel Otepää markidest ajakirjas Eesti Filatelist (Eesti Filatelistide Ühingu Rootsis kodulehel) (inglise keeles)
Abel (perekonnanimi)

Abel on mitmel maal esinev perekonnanimi. Eestis oli Abel 2008. aastal levikult 283. kohal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Abel 223 mehel ja 258 naisel. Perekonnanimede levikult oli Abel meeste puhul 242. ja naiste puhul 230. kohal. Seda nime on kandnud või kannavad mitmed tuntud isikud, kellest kõige tuntum on matemaatik Niels Henrik Abel. Eestis: Aleksander Abel, Eesti treener (1953–) Aleksander Johannes Abel, eesti vaimulik, vaimulik luuletaja (1905–1971) Allar Abel Arbo Abel, eesti insener Arvo Abel August Abel, eesti kommunistlik revolutsionäär ja sõjaväelane Aveli Abel ehk Vändra-Aveli, eesti amatöörfotomodell (1988–) Elmot Abel, eesti dirigent Elts Abel, eesti matemaatik Emilie Abel Enno Abel Epp Abel Gustav Abel Erna Abel, eesti suusatreener (1915) Ervin Abel, eesti näitleja (1929–1984) Harry Abel Helle Abel, eesti karskustegelane Herbert Abel, eesti suusatreener Ivar Abel, eesti matemaatik Karl Abel, Eesti sõjaväelane Katri Abel, eesti arstiteadlane Kertu Abel Margus Abel, eesti näitleja (1967) Mari Abel, eesti näitleja Mariann Abel, eesti lapslaulja Maris Abel Mart Abel, eesti matemaatik Mati Abel, eesti matemaatik Peep Abel, eesti informaatik Peeter Abel (Peter Abel), eesti õpetaja (1848–1920) Ragne Abel, eesti stomatoloog Tiina Abel, eesti kunstiteadlane Mujal maailmas: Antoine Abel, Seišellide kirjanik Arnold Abel, skulptor Bernhard Abel, skulptor Bobby Abel, Briti kriketimängija Clarke Abel, Briti kirurg ja loodusuurija (1780–1826) Florian Abel, maalikunstnik Hans Mathias Abel, norra vaimulik Heinrich Abel, Austria vaimulik (1843–1926) Jakob Friedrich von Abel, saksa filosoof, psühholoog ja pedagoog (1751–1829) John Jacob Abel, USA biokeemik (1857–1938) Karl Friedrich Abel, saksa gambamängija ning helilooja (1723–1787) Lionel Abel, USA kirjanik ja teatrikriitik (1910–2001) Niels Henrik Abel, norra matemaatik (1802–1829) Othenio Abel, paleontoloog Søren Georg Abel, Norra vaimulik ja poliitik Wilhelm Abel, saksa ajaloolane (1904–1985) Abel (Norra suguvõsa) Eesti kõige levinumad perekonnanimed, Eesti Ekspress, 24. aprill 2008 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2019. Vaadatud 29. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Erik I (Taani kuningas)

Erik I (Erik Ejegod, Ericus Bonus; surnud 10. juulil 1103 Küprosel) oli Taani kuningas 1095–1103.
Ilukirjandus

Ilukirjandus ehk belletristika on kirjandus kui kunst.[viide?] Traditsiooniliselt peetakse ilukirjanduse põhiliikideks (kirjanduse põhiliikideks) eepikat, lüürikat ja dramaatikat ehk näitekirjandust, kuid on ka muid liigitusi ja täiendavaid kategooriaid. Ilukirjandusliikide jaotuse juures on ligikaudu samas tähenduses kasutusel ka mõisted proosa, luule ja draama (näitekirjandus). Mõiste "draama" kasutamisel "dramaatika" sünonüümina tuleb siiski tähele panna, et esimene käibib ka kitsamas tähenduses. Draama märgib üht näitekirjanduse kolmest klassikalisest žanrist (tragöödia, komöödia ja draama ehk tragikomöödia). Kumma tähendusega on ühel või teisel puhul tegemist, peaks selguma kontekstist, milles seda mõistet kasutatakse. Teises tähenduses on ilukirjandus see osa kirjandusest, millel ei pea olema tõe väärtust ("fiktsioon" ehk väljamõeldis). kirjandus Eesti Lugemisühing
Scatman

Scatman John (1942–1999) oli USA muusik "Scatman (Ski Ba Bop Ba Dop Bop)" on tema tuntuim laul Scatman Crothers (1910–1986) oli USA näitleja, laulja, tantsija ja muusik
R13 Vennaskond

R13 Vennaskond on aastast 2002 tegutsev Eesti klubi. Vennaskond propageerib põhimõtet, et reedel, 13. kuupäeval tuleb teha heategu. Kui tavaliselt on Vennaskond lastekodus talgutööd tegemas, siis 2009. aasta esimese 13. kuupäeva reede erimissioon pühendati Eesti majanduse elavdamisele. Vennaskonna asutas 13 ülemvenda 2002. aastal. 2009. aastaks kuulus vennaskonda üle 2000 venna. 2009. aastal langes 13. kuupäev reedele kolmel korral tavalise ühe-kahe asemel. Romi Hasa Rein Kasela Alari Kivisaar Toomas Puna Emil Rutiku Hendrik Sal-Saller Valev Salu Udo Themas https://web.archive.org/web/20140915111645/http://epl.delfi.ee/news/eesti/13-reede-aratab-ellu-r13-vennaskonna?id=51158969 (vaadatud 15.09.2014) Kaja Roomets, Kui must kass läheb üle tee, siis tuleb õnnetus, SL Õhtuleht, 13. aprill 2004 Merilin Kruuse, 13. reede äratab ellu R13 vennaskonna, Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2009
1594

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1560. aastad | 1570. aastad | 1580. aastad | 1590. aastad | 1600. aastad | 1610. aastad | 1620. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1590 | 1591 | 1592 | 1593 | 1594 | 1595 | 1596 | 1597 | 1598 | ► | ►► 1594. aasta (MDXCIV) oli 16. sajandi 94. aasta. ... ... 19. veebruar – Henry, Walesi prints 19. detsember – Gustav II Adolf, Rootsi kuningas 2. veebruar – Giovanni Pierluigi da Palestrina, Itaalia helilooja 31. mai – Tintoretto, Itaalia kunstnik 5. juuni – Erik Gabrielsson Oxenstierna, Rootsi riigitegelane 2. detsember – Gerardus Mercator, flaami kartograaf
Jaap de Hoop Scheffer

Jaap de Hoop Scheffer ([ˈjaːb də ˈɦoːp ˈsxɛfər] ( kuula); õieti Jakob Gijsbert de Hoop Scheffer; sündinud 3. aprillil 1948 Amsterdamis) on Hollandi poliitik ja diplomaat. Ta oli 5. jaanuarist 2004 juulini 2009 NATO peasekretär. Jaap de Hoop Scheffer lõpetas 1974 Leideni Ülikooli õigusteaduse alal. Aastatel 1974–1976 teenis ta Hollandi õhujõududes. Aastatel 1976–1986 töötas ta Hollandi välisministeeriumis. Ta töötas muu hulgas 1976–1978 Hollandi saatkonnas Ghanas Accras ning seejärel kuni 1980. aastani Hollandi esinduses NATO juures Brüsselis. Ta kuulub 1982. aastast kristlik-demokraatlikku parteisse. Aastal 1986 valiti ta esimest korda parlamendi alamkotta. Ta on olnud oma erakonna välissekretär. 1997–2001 oli ta oma erakonna parlamendifraktsiooni liider. 2002. aasta juulist kuni 2003. aasta detsembrini oli Jaap de Hoop Scheffer Hollandi välisminister. Tema erakonna liider Jan Peter Balkenende oli peaminister. Välisministrina oli tema tähtsaim otsus osaleda Iraagi sõjas. Aastail 2003–2005 osales Iraagis 1000-meheline Hollandi üksus. Iraagis hukkus 2 Hollandi sõjaväelast. 2003. aastal oli Jaap de Hoop Scheffer ühtlasi Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni tegevjuht. 22. septembril 2003 nimetati ta NATO peasekretäriks ja 5. jaanuaril 2004 astus ta ametisse. 9. juulil 2009 andis Eesti president Toomas Hendrik Ilves Eestisse ametist lahkumise eelsele visiidile saabunud Jaap de Hoop Schefferile üle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi. Nimi Jaap eraldiseisvana: [ˈjaːp]. Elulugu NATO lehel NATO peasekretär Eestis ERR, 11. märts 2004 NATO peasekretär: Afganistani missioon ei ole valik Postimees, 7. veebruar 2008 Jaap de Hoop Scheffer: julgeolek on vundament majanduslikule õitsengule Postimees.ee, 3. aprill 2009 Jaap de Hoop Scheffer: muutuv vihmavari ajatute väärtuste kohal Postimees.ee, 5. mai 2009 Ilves annab NATO peasekretärile Maarjamaa Risti - Postimees, 6. juuli 2009 Urmas Seaver. NATO lahkuv peasekretär tunnistas heitlikku suhet Venemaaga Postimees, 9. juuli 2009 Ott Heinapuu. NATO peasekretär: Balti riigid ei jää sõjalise kaitseta EPL.ee, 9. juuli 2009 Priit Simson. Scheffer: NATO-st ei tohi saada maailma politseinik epl.ee, 17. september 2010
Streetrace

Streetrace (inglise keeles 'tänavavõidusõit') on ebaseaduslik autode võidusõiduüritus, mida viiakse läbi avalikel teedel. See sai alguse Ameerikast umbes 2000. aastal[viide?] ning levis väga kiiresti ka Lõuna-, Kesk- ja Põhja-Euroopasse. Pilt
Vuk Jeremić

Vuk Jeremić (serbia: Вук Јеремић; sündinud 3. juulil 1975 Belgradis) on Serbia poliitik, ta oli välisminister alates 15. maist 2007 kuni 27. juulini 2012. Jeremić on Demokraatliku Partei liige. Tema isa Miško oli riigiettevõtte Jugopetrol üks tippjuhte.
Aapeli

Aapeli ['aabeli] (õieti Simo Tapio Puupponen; 23. oktoober 1915 Kuopio – 11. oktoober 1967 Helsingi) oli soome kirjanik. Onnen pipanoita: eli viisikymmentä juttua elämän aurinkoiselta puolelta (1947) Siunattu hulluus (1948) Pajupilli: pakinoita (1950) Mutahäntä ja muita (1953) Koko kaupungin Vinski (1954) Meidän herramme muurahaisia: kavalkadi pienestä kaupungista (1954) Sipuleita: lapsellisia juttuja (1956) Vinski ja Vinsentti: koko kaupungin Vinskin uusia seikkailuja (1956) Onnipussi eli 110 pikkujuttua sieltä täältä ynnä kertomus Siunattu hulluus (1957) Pikku Pietarin piha (1958) Onko koira kotona? Pakinoita (1960) Alvari, kananvahti (1961) Puuhevonen pakkasessa: familiäärejä kertomuksia triviaaleista aiheista (1962) Timonen ja muita tuttavia (1963) Pekko, runoilijan poika (1965) Kissa, kissa, kissa: pakinoita (1967) "Meie issanda sipelgad : kavalkaad väikelinnast" (1960) "Üle linna Vinski" (1971, 1979; tõlkija Välja Künnap) "Pisikese Peetruse hoov" (1988) "Vinski lood" ("Üle linna Vinski", "Vinski ja Vinsentti", 2013) 1959 Eino Leino auhind Aapeli Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
CV 29

CV 29 ehk Carro Veloce 29 (Carro Veloce – kiirekäiguline tank, 29 – masina kasutuselevõtmise aasta) on Itaalias enne Teist maailmasõda toodetud tankett, mis oli ehitatud inglise tanketti Carden-Loyd Mark VI baasil. 1929. aastal ostis Itaalia Suurbritannialt neli Carden-Loyd Mk. VI tanketti, mida samal aastal nimega CV 29 ka kohapeal tootma hakati. Kokku toodeti ettevõttes Ansaldo-Fossati kuni 1930. aastani 25 tanketti. Masina soomuse paksus oli 4–9 mm. The Encyclopedia of Tanks and Armored Fighting Vehicles – The Comprehensive Guide to Over 900 Armored Fighting Vehicles From 1915 to the Present Day, General Editor: Christopher F. Foss, 2002 Carro Veloce 29 Tankette inglise keeles CV 29 lehel "wwiivehicles.com" inglise keeles
Tsitraaditsükkel

Tsitraaditsükkel (ka Krebsi tsükkel, ka sidrunhappetsükkel, TCA-tsükkel, di- ja trikarboksüülhapete tsükkel) on enamikul aeroobsetel organismidel toimuv ensüümide katalüüsitud biokeemiliste reaktsioonide tsükkel, mis toimumiseks vajab hapniku manulust. Tsitraaditsükkel on organismide ainevahetusraja keskne protsess, sest tsükli käigus oksüdeeritakse enamik sahhariide, rasvu ja valke CO2 ja veeks, kusjuures selle käigus vabaneb suur osa organismi elutegevuseks vajalikust energiast. Samuti on tsitraaditsükkel mitmete oluliste anabolismireaktsioonide eelduseks, näiteks teatud aminohapete süntees. Eukarüootsetes organismides toimub tsükkel mitokondri maatriksis. TCA-tsükli summaarne reaktsioonivõrrand: AcCoA + 3NAD+ + FAD + GDP + Pi + 2H2O => 3NADH + FADH2 + GTP + CoA + 2CO2 + 2H+ + HSCoA TCA tsükkel algab atsetüülkoensüümist , mis saadakse kas glükolüüsist pärineva püruvaadi oksüdatiivse dekarboksüleerimise või rasvhapete oksüdatiivse degradatsiooni tulemusel. Atsüülrühm atsetüülCoA koosseisust kondenseeritakse oksaalatsetaadiga nii, et tekib tsitraat. Reaktsioonide tsüklis, mille käigus toimub kaks dekarboksüleerimist ja neli oksüdatiivset reaktsiooni, tekib nelja süsinikuline malaat, millest regenereeritakse oksaalatsetaat. Tsitraaditsükli reaktsioonide käigus sünteesitakse otseselt vaid üks molekul ATP-d. Enamus energiast akumuleeritakse redutseeritud koensüümide kujul NADH-na ja FADH2-na. Nende ühendite reoksüdatsioonil hingamisahela vahendusel vabaneb suur hulk energiat, mis salvestatakse ATP kujul. Mõned olulised biosünteetilised rajad algavad TCA tsükli intermediaatidest. Kui tsükli vaheühendeid kasutatakse biosünteesi lähteühenditena, tuleb nad asendada, et tsükli tööd mitte blokeerida. Antud juhul on olulisem anaplerootiline reaktsioon, kus TCA tsükli vaheühendite hulka suurendatakse, oksaalatsetaadi süntees, mis lähtub püruvaadist. Tsitraaditsükli peamised etapid ja vahereaktsioonid tõestasid Albert Szent-Györgyi ja Hans Krebs. Krebsi tsükkel ja taimede Calvini tsükkel moodustavad looduses teineteist täiendava aineringluse. Esimene vajab hapnikku ja annab ära süsihappegaasi, kui jääkprodukti. Teine (Calvini tsükkel) täpselt vastupidi ja mõlema protsessi toimumiseks on hädavajalik vesi. Glükolüüs Oksüdatiivne fosforüülumine Calvini tsükkel
1669

◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | 1680. aastad | 1690. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1665 | 1666 | 1667 | 1668 | 1669 | 1670 | 1671 | 1672 | 1673 | ► | ►► 1669. aasta (MDCLXIX) oli 17. sajandi 69. aasta. ... viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal ... ... 4. oktoober – Rembrandt, Hollandi kunstnik 9. detsember – Clemens IX, paavst
Kolmnurkmaatriks

Kolmnurkmaatriks on ruutmaatriks, mille kõik elemendid, mis asuvad pea- või kõrvaldiagonaalist ühel pool, on nullid. Kui pole täpsustatud, millise kujuga kolmnurkmaatriksiga on tegemist, eeldatakse üldjuhul, et tegemist on kolmnurkmaatriksiga, peadiagonaali suhtes (allpool olevas nimekirjas üldkuju (1) või (2)). Kolmnurkmaatriksite võimalikud üldkujud on (Ülemine kolmnurkmaatriks) ( a 11 a 12 … a 1 n 0 a 22 … a 2 n … … … … 0 0 … a n n ) , {\displaystyle {\begin{pmatrix}a_{11}&a_{12}&\ldots &a_{1n}\\0&a_{22}&\ldots &a_{2n}\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\0&0&\ldots &a_{nn}\\\end{pmatrix}},} (Alumine kolmnurkmaatriks) ( a 11 0 … 0 a 21 a 22 … 0 … … … … a n 1 a n 2 … a n n ) , {\displaystyle {\begin{pmatrix}a_{11}&0&\ldots &0\\a_{21}&a_{22}&\ldots &0\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\a_{n1}&a_{n2}&\ldots &a_{nn}\\\end{pmatrix}},} ( 0 0 … a 1 n 0 a 22 … a 2 n … … … … a n 1 a n 2 … a n n ) , {\displaystyle {\begin{pmatrix}0&0&\ldots &a_{1n}\\0&a_{22}&\ldots &a_{2n}\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\a_{n1}&a_{n2}&\ldots &a_{nn}\\\end{pmatrix}},} ( a 11 a 12 … a 1 n a 21 a 22 … 0 … … … … a n 1 0 … 0 ) . {\displaystyle {\begin{pmatrix}a_{11}&a_{12}&\ldots &a_{1n}\\a_{21}&a_{22}&\ldots &0\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\a_{n1}&0&\ldots &0\\\end{pmatrix}}.}
Jordani maatriks

Jordani maatriksiks nimetatakse blokk-diagonaalset maatriksit, mis koosneb Jordani kastidest. Jordani kastiks nimetatakse ruutmaatriksit, mille kõik peadiagonaali elemendid on võrdsed, vahetult peadiagonaali kohal asuvad elemendid on ühed, ent ülejäänud elemendid on nullid. Näiteks Jordani maatriks ( 3 1 0 0 0 0 3 0 0 0 0 0 2 1 0 0 0 0 2 1 0 0 0 0 2 ) {\displaystyle {\begin{pmatrix}3&1&0&0&0\\0&3&0&0&0\\0&0&2&1&0\\0&0&0&2&1\\0&0&0&0&2\\\end{pmatrix}}} koosneb Jordani kastidest ( 3 1 0 3 ) {\displaystyle {\begin{pmatrix}3&1\\0&3\\\end{pmatrix}}} ja ( 2 1 0 0 2 1 0 0 2 ) . {\displaystyle {\begin{pmatrix}2&1&0\\0&2&1\\0&0&2\\\end{pmatrix}}.} Iga ruutmaatriks üle algebraliselt kinnise korpuse sarnaneb mõne Jordani maatriksiga. Sellist Jordani maatriksit nimetatakse vastava ruutmaatriksi Jordani normaalkujuks. Kui maatriks sarnaneb Jordani maatriksiga, mis koosneb vaid 1-järku Jordani kastidest (st diagonaalse maatriksiga), siis nimetatakse seda maatriksit diagonaliseeritavaks. Sarnased maatriksid