26. jaanuar

26. jaanuar on Gregoriuse kalendri 26. päev. Juliuse kalendri järgi 13. jaanuar (1901–2099). 1817 – kõikides Eestimaa kihelkonnakirikutes kuulutati pühapäevasel pidulikul jumalateenistusel välja talupoegade vabadus. 1848 – Venemaa keiser kinnitas Tartu Veterinaariakooli põhikirja, misjärel 24. aprillil (vkj 12. aprillil) määrati koolile direktor ja 13. oktoobrist (vkj 1. oktoobrist) alustati kooli kliinikus haigete loomade vastuvõttu. 1875 – Toompeal avati Eestimaa rüütelkonna maapäev.[küsitav] 1893 – Tartu nimetati ümber Jurjeviks. 1921 – Entente'i Kõrgem Nõukogu tunnustas de jure Eestit. 1930 – kokku tuli Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu I kongress, põhitähelepanuks oli sõjaveteranide majandusliku olukorra parandamine, arutati ka üldist poliitilist olukorda Eestis. 1932 – Põllumeeste Kogude ja Asunike Koondise riigikogurühmad moodustasid ühinenud põllumeeste rühma (Ühinenud Põllumeeste Erakond). 1933 – Leevaku algkooli juhataja Rudolf Nurk mõisteti koolimaja süütamise eest kaheksaks aastaks sunnitööle. 1937 – Tallinnast algas järjekordne Monte Carlo ralli tähesõit. Tähesõidust võttis osa ka Karl Siitan oma Nashiga. 1940 – Ants Käspre valiti Agronoomide Koja esimeheks. 1940 – Tariifinõukogu määras raadiotariifiga nr. 202 alates 1. märtsist 1940 televisioonivastuvõtuseadme pealt maksu 5 krooni aastas. 1942 – Tallinna tehnikaülikoolis algas õppetöö . 1948 – EK(b)P Keskkomitee büroo hoogustas kollektiviseerimist: keelati kulakute vastuvõtt kolhoosidesse. 1973 – avati Tallinna Ajakirjandusmaja. 1981 – avati Tallinna Kinomaja. 1993 – Pariisis kirjutasid presidendid Lennart Meri ja François Mitterrand alla "Prantsuse Vabariigi ja Eesti Vabariigi vahelisele hea läbisaamise, koostöö ja sõpruse lepingule". 1994 – valitsus määras rahandusminister Heiki Kranichi Maailmapanga juhatuse liikmeks. 1995 – Eesti Kirjandusmuuseumi nõukogu valis uue direktori, kelleks sai Q-raadio peatoimetaja ja Tartu Ülikooli ajakirjandusdoktorant Krista Aru. 1998 – Riigikohtu esimees Rait Maruste soovis lahkuda oma ametikohast, kuna ta otsustas asuda Euroopa Inimõiguste Kohtu liikmeks. 1999 – 23 Riigikogu liiget ähvardasid peatada Eesti Telekomi erastamise. 2005 – Toompeal Riigikogu hoone ees toimus setude meeleavaldus, kus protesteeriti Vene-Eesti piirilepingu sõlmimise vastu, mis kajastas Eesti NSV aegset piiri. 1340 – Saja-aastane sõda: Inglismaa kuningas Edward III kuulutas end Prantsusmaa kuningaks. 1500 – Vicente Pinzón astus esimese eurooplasena Brasiilia pinnale. 1564 – Trento kirikukogu sätestas katoliikluse suhted protestantismiga. 1699 – Karlowitzi rahuga lõppes Suur Türgi sõda. 1788 – inglased purjetasid Sydney sadama asukohta, rajades esimese eurooplaste püsiasula Austraalia mandril. 1802 – Tsisalpiini vabariik nimetati ümber Itaalia vabariigiks. Vabariigi presidendiks valiti Napoleon I. 1812 – Andorra annekteeriti Prantsusmaa poolt. 1841 – algas Briti okupatsioon Hongkongis, esimeseks administraatoriks sai Charles Elliot. 1871 – Rooma kinnitati ametlikult Itaalia kuningriigi pealinnaks. 1885 – Mahdi Muhammad Ahmadi väed vallutasid Hartumi. 1911 – Ameerika Ühendriikide lennunduspioneer Glenn Curtiss tõusis esimest korda õhku vesilennukiga. 1924 – Petrograd nimetati ümber Leningradiks. 1934 – Berliinis allkirjastati Saksa-Poola mittekallaletungi leping. 1945 – Ungaris moodustati Rahvusnõukogu, kuhu kuulusid Béla Zsedényi, Béla Miklós de Dálnok, Ernő Gerő, József Révai ja Mátyás Rákosi. 1950 – India sai vabariigiks. 1956 – Nõukogude Liit tagastas Porkkala mereväebaasi Soomele. 1956 – Itaalias Cortina d'Ampezzos avati 1956. aasta taliolümpiamängud. 1988 – Londonis Majesticu teatris esietendus Andrew Lloyd Webberi muusikal "Ooperifantoom". 1991 – Somaalia kodusõda: putšiga kukutati diktaator Siad Barre ning United Somali Congress Ali Mahdi Mohammedi juhtimisel moodustas üleminekuvalitsuse.  Pikemalt artiklis Sündinud 26. jaanuaril 1811 – Friedrich Magnus III, Solms-Wildenfelsi krahv 1842 – Jan Hero Adriaan van Daalen, Saint Maarteni administraator 1905 – Maria von Trapp, Austria päritolu laulja 1918 – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia Kommunistliku Partei liider 1965–1989 ja riigipea 1967–1989 1925 – Paul Newman, USA näitleja ja filmilavastaja 1927 – José Simón Azcona del Hoyo, Hondurase poliitik 1932 – Peeter Saul, eesti dirigent ja pianist 1936 – Ülo Mullamaa, eesti geofüüsik 1939 – Sander Raus, eesti näitleja 1950 – Jörg Haider, Austria poliitik 1958 – Ellen DeGeneres, USA koomik, saatejuht ja näitleja 1961 – Leila Miller, eesti poplaulja 1961 – Wayne Gretzky, Kanada hokimängija 1977 – Ēriks Ešenvalds, Läti helilooja  Pikemalt artiklis Surnud 26. jaanuaril 1920 – Vladimir Kappel, Vene väejuht, üks valgete juhte Venemaa kodusõjas 1918–1920 1943 – Nikolai Vavilov, vene botaanik ja geneetik 1946 – Oskar Kallas, eesti rahvaluuleteadlane ja diplomaat 1980 – Justas Paleckis, Leedu ajakirjanik ja riigitegelane 1982 – Arthur Herodes, Eesti arst ja sõjaväelane 2003 – Valeri Brumel, NSV Liidu kergejõustiklane 2019 – Michel Legrand, prantsuse helilooja, pianist, dirigent ja laulja 2020 – Kobe Bryant, Ameerika korvpallur 2021 – Lars Norén, rootsi näitekirjanik, luuletaja ja teatrilavastaja ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 119 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 129 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 19. aprill 2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)