laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
In the Raw

"In the Raw" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet albumilt "The Unattractive Revolution" pärit singel, mis ilmus 5. septembril 2007. Avanädalal jõudis see Rootsi singlite edetabelis 35. kohale. In the Raw In the Raw (Instrumental version)
Falling Rain

"Falling Rain" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet albumilt The Unattractive Revolution pärit singel, mis ilmus 23. veebruaril 2008. Falling Rain Falling Rain (radio edit)
Generation Wild (singel)

"Generation Wild" on Rootsi glam metal'i bändi Crashdïet albumilt "Generation Wild" pärit singel, mis ilmus 28. veebruaril 2010. "Generation Wild" "One of a Kind" "Fear Control"
Großglockner

Großglockner on mägi Alpides Kõrg-Tauerni ahelikus Ida-Tirooli ja Kärnteni liidumaa piiril. Kõrgus 3797 meetrit üle Aadria mere pinna. See on Austria kõrgeim mägi.
Beckmann

Beckmann on saksa päritolu perekonnanimi. (Gustav) Eduard Beckmann, Eesti vaimulik Ernst Beckmann, Eesti arst Ernst Otto Beckmann(de) (1853, Solingen – 1923, Berlin), Saksa keemik Friedrich (Karl) Beckmann, Eesti apteeker Max Beckmann, saksa maalikunstnik
Chemical

"Chemical" on Rootsi glam metal'i bändi Crashdïet albumilt "Generation Wild" pärit singel, mis ilmus 19. septembril 2010. Laulu sõnade autorid on bändi kitarrist Martin Sweet ja ansambli Peep Show laulja Johnny Gunn.
Generation Wild

"Generation Wild" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet kolmas stuudioalbum. Album ilmus 14. aprillil 2010. See on esimene album, kus astub üles bändi uus laulja Simon Cruz, kui eelmine laulja H. Olliver Twisted lahkus. Album debüteeris Rootsi plaadiedetabelis 3. kohal. USAs ilmus album Frontiers Recordsi all 7. juunil 2011. 442 (Intro) Armageddon So Alive Generation Wild Rebel Save Her Down With the Dust Native Nature Chemical Bound to Fall Beautiful Pain Sick Mind (Jaapani versioonil) One of a Kind (Generation Wild singlil) Fear Control (Generation Wild singlil) Caught In Despair (tasuta allalaadimiseks enne albumi ilmumist) Hollywood Teaze (vinüülil)
Lembit Arro

Lembit Arro (15. aprill 1930 Raikküla vald – 16. aprill 2022) oli eesti majandijuht ja poliitik. Ta lõpetas 1944. aastal Kabala algkooli (praeguse Kabala Lasteaed-Põhikooli), 1957. aastal Kehtna kolhoosiesimeeste ettevalmistamise keskkooli (nooremagronoomina) ja 1969. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta oli aastatel 1959–1990 Kaiu kolhoosi esimees. Aastatel 1990–1992 oli Arro Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes algul maaelukomisjoni, hiljem eelarve-majanduskomisjoni. Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (kandideeris valimisringkonnas nr. 5 valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas ja sai 3305 häält); aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige (kandideeris valimisringkonnas nr. 5 valimisliidu Koonderakonna ja Maarahva Ühendus nimekirjas ning sai 2480 häält). 1999. aastal kandideeris ta riigikokku kolmandat korda, seekord Koonderakonna nimekirjas ja sai 293 häält, millega ei osutunud valituks. Alates 1991. aastast oli Arro Rahvaliidu liige. Lembit Arro oli Ilmar Arro vend. orden Austuse märk Tööpunalipu orden 1983 Vabariigi suurte saakide meister 1988 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk "Äriregister. Erakonnad". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2018. Vaadatud 4. detsembril 2018.
Boa Vista saar

Boa Vista on saar Atlandi ookeanis, idapoolseim Roheneemesaartest. Saare pindala on 620 km², kõrgus kuni 387 meetrit. Boa Vista valla koduleht Boavista turismisait
Epp Haabsaar

Epp Haabsaar (sündinud 21. novembril 1953 Viljandis) on eesti poliitik, kohtunik, amatöörkunstnik ja ikoonimaalija. Ta lõpetas aastal 1980 kaugõppes kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on töötanud kuus aastat Justiitsministeeriumis terminoloogiakomisjonis ja seaduseelnõude osakonnas. Võrumaale elama sattus ta pärast abiellumist ja tütre sündi. Võrumaal töötas ta Võru Maatöötajate Ametiühingu Liidus, viimased aastad esimehena. Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (saades valimisringkonnas nr 11 ERSP nimekirjas 1271 häälega ringkonnamandaadi). Riigikogus tegutses sotsiaalkomisjonis, oli 7. novembrist 1994 fraktsiooni aseesimees. Riigikogu liikmena kuulus Eesti Erastamisettevõtte nõukokku ja Kagu-Eesti probleemidega tegelevasse valitsuskomisjoni. Aastal 1995 kandideeris ta VIII Riigikogu liikmeks, ta sai valimisringkonnas nr 10 Isamaa ja ERSP liidu nimekirjas, kuid vaatamata 2143 häälele ei osutunud valituks, sest ta oli erakonna nimekirjas esimese naiskandidaadina 17. kohal. Hiljem töötas ta Harju Maakohtus kohtunikuna, kuid 2. aprillist 2012 vabastati ta omal soovil kohtuniku ametist. Ta on koostanud ja illustreerinud muinasjuturaamatu. Samuti tegutseb ta ikoonimaalijana. Tema tehtud on kõik Kohila õigeusu kiriku ikonostaasi ikoonid. Ajaleht Tartu Riiklik Ülikool 27. juuni, 1980 Võru Teataja 10. september, 1992 http://www.vvk.ee/varasemad/r95/htl_8000000.stm http://www.president.ee/et/ametitegevus/otsused/7147-66-e-haabsaare-kohtunikuametist-vabastamine/index.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 9. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Riigikogu naisliikmed 1992–2010: Epp Haabsaar
Hellamaa kalmistu

Hellamaa kalmistu on kalmistu Muhu kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Hellamaa külas Muhu vallas. Kalmistu peavärav asub 260 meetri kaugusel Hellamaa–Nõmmküla kõrvalmaanteest ja 280 meetri kaugusel samas üle tee asuvast Hellamaa õigeusu kirikust. Hellamaa kalmistu on alates 1997. aastal ajaloomälestisena arvele kultuurimälestiste riiklikus registris. Kalmistul asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud, kuhu püstitati 1974. aastal monument langenute mälestuseks. Monumendi autorid on Aime ja Ants Mölder. II maailmasõjas hukkunute ühishaud kultuurimälestiste riiklikus registris Hellamaa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Öö mu kannul käib

"Öö mu kannul käib" on Ott Leplandi kolmas stuudioalbum pärast 2011. aastal ilmunud albumit "Laulan ma sind". Album ilmus detsembris 2012, produtsent oli Crunch Industry. Albumilt pärinevad singlid "Kodu", "Maagiline maa". Albumil on kaksteist lugu, millest üheksa on kirjutanud Lepland ise, kahe loo autor on laulja ema Külli Lepland ning üks lugu on pärit Leplandi saatebändi trummari Kaspar Kalluste sulest. Lisaks Ott Leplandi enda tekstidele on plaadil kuulda ka Leelo Tungla, Aapo Ilvese ja Arvi Siia luuleridu. Plaadil olev laul "Üks eriti kurb lugu" on sündinud koostöös folkmuusikat esitava keelpillikvartetiga Gjangsta, kellega koos kõlab vana Hiiumaa rahvalaul ning lugu "Hüüa mind" koostöös helilooja Sven Grünbergiga. Ott Leplandi koduleht Ott Leplandi laulude sõnu Ott Leplandi ametlik Facebooki leht Ott Leplandi fännide foorum Ott Leplandi MySpace'i leht
Jaan-Imant Pedaste

Jaan-Imant Pedaste (sündinud 14. oktoobril 1941 Tartus) on eesti spordipedagoog ja -teadlane. Jaan-Imant Pedaste on Margus Pedaste isa. Lõpetas 1961 Tartu 2. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Oli 1972–80 kehalise kasvatuse õpetaja Tallinnas ja Tartus, 1980–85 TÜ kehalise kasvatuse ja spordikateedri õpetaja, 1985–90 vanemõpetaja, 1990–92 veespordikateedri vanemõpetaja, 1990–99 Emajõe spordibaasi juhataja. Õpetanud kehalist kasvatust ja sõudmist. Olnud Rannu Keskkooli ja Kaarepere Põhikooli direktor. Kuulunud 1999–2015 Tartumaa Koolispordi Liidu juhatusse. Alustas sõudetreeninguid 1958 Ülo Tölbi juhendamisel, Balti laevastikus ajateenistuses olles harrastas meremitmevõistlust. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1966 roolijaga kahepaadil 1960–1962 kaheksapaadil. Meistersportlane sõudmises ja meremitmevõistluses (1962). Töötanud 1977–91 TRÜ KKT õppejõuna ja 1990–99 TÜ Emajõe spordibaasi juhatajana. Uurimusi noorte kehalistest võimetest, füüsilisest aktiivsusest, sõudjate vastupidavuse füsioloogiast.15 teadustrükist. Sõudjate funktsionaalse seisundi ja verenäitajate muutustest ettevalmistaval perioodil. Tartu, 1972 Tartu linna ja maakonna 16–18-a noorukite kehaline aktiivsus (kaasautor T. Jürimäe). // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik. Tartu, 2001. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 330 II 127 ELVI, 44 ESBL, 471. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Biograafia ESBL-is Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Brigadir (auaste)

Brigadir on sõjaväeline auaste, mis on kolonelist kõrgem ja kindralmajorist madalam. Tsaar Peeter I kehtestas brigadiri auastme (vene keeles бригадир) Venemaal 1705. aastal. Sellest madalam oli polkovniku ja kõrgem kindralmajori auaste. Aastatel 1722−1796 oli see Teenistusastmete tabelis V astme auaste. Kaardiväes vastas sellele 1. järgu major, mereväes esmalt kapten-kommodoori ja seejärel alates 1764. aastast 1. järgu kapteni auaste. Tsiviilteenistuses oli vastav teenistusaste riiginõunik, õukonnateenistuses kammerjunkur. Auastme kaotas keiser Paul I 1796. aastal. XVIII sajandil olid Venemaa keisririigi sõjaväe põhilisteks väeosadeks polgud ning 2-3 polgust moodustatud sõjalised üksused brigaadid olid ajutised formeeringud, mida juhtisid brigadirid. Brigaadikindral Nils Olav Teenistusastmete tabel
Xi Jinping

Xi Jinping (['šii tsin'ping], lihtsustatud hiina kirjas 习近平; traditsioonilises hiina kirjas 習近平; sündinud 15. juunil 1953 Pekingis) on Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane. Alates 15. novembrist 2012 on ta Hiina Kommunistliku Partei peasekretär, alates 14. märtsist 2013 Hiina Rahvavabariigi president. Aastatel 2008–2013 oli ta Hiina Rahvavabariigi asepresident. 2012. aasta novembris valiti ta Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ja aasta hiljem sai ta ka Hiina Rahvavabariigi presidendiks. Esimesel ametiajal Hiina presidendina edendas ta riigi sõjaväge ja sisejulgeolekut, lisaks püüdis ta läbi suruda Hiina nõudmisi Lõuna-Hiina merel. Xi algatas korruptsioonivastase kampaania ja alustas uue Siiditee rajamise projekti. 2017. aastal valiti Xi tagasi Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ning tema poliitiline teooria kirjutati partei põhiseadusse. 2018. aasta märtsis valis Hiina parlament ühehäälselt Xi tagasi presidendiks. Enne seda tegi ta põhiseadusesse parandused, millega kaotati presidendi ametiaegadele kehtinud piirangud. Xi valiti tagasi Hiina Kommunistliku Partei peasekretäriks ka 2022. aastal. Tema abikaasa on hiina rahvalaulude esitaja Peng Liyuan. 2017 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 17) WATCH: Xi introduces his new top team. BBC News, 23. oktoober 2022
Lobsang Sangay

Lobsang Sangay (sündinud 5. septembril 1968 Darjeelingis Indias) on Tiibeti eksiilvalitsuse juht. Ta sai keskhariduse Darjeelingis tiibeti pagulaste koolis. Seejärel sai ta kunstide bakalaureuse ja õigusteaduse bakalaureuse kraadi Delhi ülikoolist. 1995. aastal sai ta Fulbrighti stipendiumi abil õppima Harvardi ülikooli õigusteaduskonda (Harvard Law School); samal aastal kaitses ta õigusteaduse magistri väitekirja. 2004. aastal kaises ta väitekirja "Democracy in Distress: Is Exile Polity a Remedy? A Case Study of Tibet's Government-in-exile" ning sai esimese tiibetlasena õigusteaduse doktori kraadi. Ta sai Tiibeti eksiilvalitsuse juhiks 8. augustil 2011.
Conley

Conley on iiri päritolu perekonnanimi. Darlene Conley (1934–2007) oli USA filminäitleja. David Conley (sündinud 1953) on USA muusik. Mike Conley (sündinud 1962) on USA kergejõustiklane.
Segakorrutis

Segakorrutis on matemaatikas tehe, mis seab kolmele ruumi vabavektorile a → {\displaystyle {\vec {a}}} , b → {\displaystyle {\vec {b}}} ja c → {\displaystyle {\vec {c}}} vastavusse reaalarvu a → ⋅ ( b → × c → ) . {\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}}).} Sümbol • tähistab skalaar- ja × vektorkorrutist. Segakorrutis on lineaarne kõigis muutujates. Segakorrutis on täielikult antisümmeetriline vektorite järjekorra vahetamise suhtes a → ⋅ ( b → × c → ) = − b → ⋅ ( a → × c → ) = − a → ⋅ ( c → × b → ) {\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=-{\vec {b}}\cdot ({\vec {a}}\times {\vec {c}})=-{\vec {a}}\cdot ({\vec {c}}\times {\vec {b}})} . Segakorrutises võib vahetada skalaar- ja vektorkorrutise järjekorra a → ⋅ ( b → × c → ) = ( a → × b → ) ⋅ c → {\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=({\vec {a}}\times {\vec {b}})\cdot {\vec {c}}} . Segakorrutise absoluutväärtus võrdub vektoritele a → {\displaystyle {\vec {a}}} , b → {\displaystyle {\vec {b}}} ja c → {\displaystyle {\vec {c}}} konstrueeritud rööptahuka ruumalaga. Segakorrutis on esitatav vektorite komponentidest moodustatud determinandina a → ⋅ ( b → × c → ) = det ( a 1 a 2 a 3 b 1 b 2 b 3 c 1 c 2 c 3 ) . {\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=\det {\begin{pmatrix}a_{1}&a_{2}&a_{3}\\b_{1}&b_{2}&b_{3}\\c_{1}&c_{2}&c_{3}\\\end{pmatrix}}.} Kasutades Levi-Civita sümbolit, on segakorrutis esitatav kujul a → ⋅ ( b → × c → ) = ε i j k a i b j c k {\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=\varepsilon _{ijk}a^{i}b^{j}c^{k}} Väliskorrutis Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Fribourg

Fribourg on linn Šveitsis, Fribourgi kantoni keskus. Asub Saane jõe mõlemal kaldal. Linnas asub Fribourgi Ülikool. https://www.pxweb.bfs.admin.ch/pxweb/fr/px-x-0102020000_201/-/px-x-0102020000_201.px/table/tableViewLayout2/?rxid=c5985c8d-66cd-446c-9a07-d8cc07276160, vaadatud 2.06.2020. http://www.ville-fribourg.ch/
Fribourgi Ülikool

Fribourgi Ülikool on ülikool Fribourgis Šveitsis. Ülikool on asutatud aastal 1889. See on Šveitsi ainus kakskeelne ülikool, mis pakub nii saksa- kui ka prantsuskeelseid õppekavu. Võimalik on valida ka kakskeelne õppekava. Osa õppetööst toimub ka inglise keeles. Üliõpilasi on umbes 10 000. Ülikoolis on viis teaduskonda: katoliikliku teoloogia, õiguse, loodusteaduste, humanitaaria ning majanduse ja sotsiaalteaduste teaduskond.
Ühikvektor

Ühikvektor on vektor, mille pikkus on 1. Ühikvektori mõiste on sisukas normeeritud ruumides, kus on defineeritud vektori pikkus. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Pooltasand

Pooltasand on üks tasandi kahest osast, mis saadakse tasandi poolitamisel etteantud sirgega. Seda sirget nimetatakse pooltasandi ääreks. Pooltasandi punktid on määratavad võrratusest a x + b y ≥ c . {\displaystyle ax+by\geq c.} Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Aimar Arula

Aimar Arula (sündinud 15. oktoobril 1966) on eesti õpetaja, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi kauaaegne direktor. 1982–1985 õppis ta Nõo Keskkoolis füüsika eriklassis. 1985–1989 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal, mille lõpetas kergejõustiku treeneri-õpetajana. 1989–1995 oli ta Tartumaal Rannu Keskkoolis kehalise kasvatuse ja majanduse õpetaja, 1995–1999 töötas Jõgeva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnas reaalainete nõunikuna. "Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse koduleht" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2016. Vaadatud 9. novembril 2012.
Anne Hathaway

Anne Jacqueline Hathaway (sündinud 12. novembril 1982 New Yorgis Brooklynis) on ameerika näitleja. Pärast mitut lavarolli näitles ta 1999 teleseriaalis "Get Real". Ta mängis Mia Thermopolist filmis "Printsessi päevikud" (2001) ja selle järjefilmis (2004). Hathawayl on lisaks meelelahutuslikele rollidele olnud dramaatilised ülesastumised filmides nagu "Havoc", "Brokebacki mägi" ja "Hüljatud". Peaosa eest filmis "Printsessi päevikud" pälvis ta 2001. aastal Teismeliste valiku auhinna komöödianäitlejatari kategoorias. Kõrvalosa eest filmis "Saatan kannab Pradat" oli ta 2006. aastal nomineeritud Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks näitlejapaari kategoorias koos Meryl Streepiga. Peaosa (mitte nimiosa) eest filmis "Rachel abiellub" oli ta 2008. aastal nomineeritud Oscarile naispeaosatäitja kategoorias ja Kuldgloobusele draama naisosatäitja kategoorias (ei võitnud kumbagi). Rolli eest filmis "Pruutide sõda" nimetati ta 2009 Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks kolmes kategoorias, sealhulgas filmikakluse omas, ja võitis neist ühe, komöödianäitlejatari kategooria. Peaosa eest filmis "Armastus ja teised uimastid" nimetati ta 2010 "Kuldgloobuse" kandidaadiks komöödia- või muusikalinäitleja kategoorias. 10. jaanuaril 2010 esilinastunud telesarja "Simpsonite" osas "Ükskord Springfieldis" andis ta hääle printsess Penelopele, mille eest pälvis Emmy auhinna dublaažinäitleja kategoorias (kuuest nominendist kolm olid "Simpsonitest"). Naispeaosalise hääle dubleerimise eest filmis "Rio" nimetati ta 2011 Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks häälnäitlejatari kategoorias. Kassnaise rolli eest filmis "Pimeduse rüütli taastulek" pälvis ta 2012 Teismeliste valiku auhinna seiklusnäitlejatari kategoorias ja parima ulmefilmi auhinna "Saturn" naiskõrvalosatäitja kategoorias. Fantine'i rolli eest filmis "Hüljatud" pälvis ta samal aastal Oscari, Kuldgloobuse ja BAFTA auhinna naiskõrvalosatäitja kategoorias ning lisaks nimetati Saturni kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks draamanäitlejatari kategoorias. Naispeaosa eest filmis "Tähtedevaheline" oli ta 2016. aastal Saturni auhinna nominent naispeaosatäitja kategoorias. Anne Hathaway andmekogus IMDb (inglise)
One Piece

"One Piece" (ワンピース Wan Piisu) on Jaapani shōnen manga-sari, mida kirjutab ja illustreerib Eiichiro Oda. Seda serialiseerib Weekly Shōnen Jump alates 19. juulist 1997. Individuaalseid osi avaldab tankōbon-köites Shueisha: esimest korda 24. detsembril 1997 ja 97. köide 2020. aasta septembris. "One piece" kujutab noore poisi Monkey D. Luffy seiklusi, kelle keha saab kummi omadused pärast kogemata söödud "deemoni vilja", ja ka tema piraatide meeskonda nimega Õlgkübara Piraadid. Luffy avastab ookeani, otsides maailma ülimat aaret, mis on tuntud nimega One Piece, et saada järgmiseks Piraatide Kuningaks.
Jürgen Innos

Jürgen Innos (sündinud 22. novembril 1976) on eesti närviteadlane ja tõlkija. 2016 – Atul Gawande. Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline. Pilgrim, ISBN 9789949571529 Jürgen Innos Eesti Teadusinfosüsteemis
Hermann Haken

Hermann Haken (sündinud 12. juulil 1927 Leipzigis) on saksa füüsik. Ta on tuntud kui sünergeetika rajaja. Haken, Hermann 1996. Principles of Brain Functioning. A Synergetic Approach to Brain Activity, Behavior, and Cognition. Berlin: Springer. 1990 Max Plancki medal
Eelisarvurida

Eelisarvurida ehk eelisarvude rida on matemaatiliselt korrastatud arvujada, mida kasutatakse tehnikas toote mingi parameetri arvväärtuste unifitseerimiseks (ühtsustamiseks). Eelisarvude rea loomisel on enamasti aluseks geomeetriline jada, s.o jada, mille iga element on saadud eelmise elemendi korrutamisel selle jada jaoks kindla teguriga (kordajaga). Niisugustest ridadest on tuntuim masinaehituses kasutatav eelisarvurida, mille teguriks on arvu 10 juur ja tähiseks R (Prantsuse inseneri Charles Renard`i auks, kes aastail 1877‒1879 ühtsustas aerostaadi kinnitusköite nomenklatuuri). R-rea elemendid avalduvad kujul a n = a n − 1 ⋅ 10 m . {\displaystyle a_{n}=a_{n-1}\cdot {\sqrt[{m}]{10}}.} Standarditud on neli põhirida vastavalt juurija m väärtustele 5,10, 20 ja 40 (rea tähises olev arv väljendab ühtlasi rea elementide arvu): R5 ‒ reategur 10 5 ≈ 1 , 6 {\displaystyle {\sqrt[{5}]{10}}\approx 1,6} R10 ‒ reategur 10 10 ≈ 1 , 25 {\displaystyle {\sqrt[{10}]{10}}\approx 1,25} R20 ‒ reategur 10 20 ≈ 1 , 12 {\displaystyle {\sqrt[{20}]{10}}\approx 1,12} R40 ‒ reategur 10 40 ≈ 1 , 06 {\displaystyle {\sqrt[{40}]{10}}\approx 1,06} Eelisarvude korrutis ja jagatis ning täisarvulised astmed on samuti eelisarvud. Vajadust mööda võib reaväärtusi korrutada teguriga 10n (n võib olla positiivne või negatiivne). Ridade elementide standardväärtused on vähemal või suuremal määral ümardatud. R-ridu määravad standardid: ISO 3:1973, Preferred Numbers – Series of Preferred Numbers. ISO 17:1973, Guide to the Use of Preferred Numbers and of Series of Preferred Numbers. ISO 497:1973, Guide to the Choice of Series of Preferred Numbers and of Series Containing More Rounded Values of Preferred Numbers.  Pikemalt artiklis E-rida Elektroonikas määratakse passiivelementide tunnussuuruste nimiväärtused ‒ takistite takistus, kondensaatorite mahtuvus ja induktiivelementide induktiivsus ‒ E-ridadega. Need on samuti geomeetrilised jadad, mille teguriks on arvu 10 juur, kuid erinevalt R-ridadest avaldub rea teguri juurija m kujul 3 • 2n, seega saab m väärtus olla 3, 6, 12, 24, … . Arvutitehnikas on kasutusel mälumahtude rida arvu 2 astmetena: 20 = 1, 21 = 2, 22 = 4, 23 = 8, 24 = 16, 25 = 32, 26 = 64, 27 = 128, 28 = 256, 29 = 512, 210 = 1024 (≈ 1×103, 2, 4, …) Optikariista objektiivi avaarvude geomeetrilise jada teguriks on √2. Avaarvude rea väärtusi (ümardatult): 0,7 ‒ 1 ‒ 1,4 ‒ 2 ‒ 2,8 ‒ 4 ‒ 5,6 ‒ 8 ‒ 11 ‒ 16 ‒ 22 ‒ 32 … Teguriga √2 on määratud ka paberi A-rea DIN-formaadid (standard DIN 476 aastast 1922, vastav Euroopa standard EN ISO 216). Baasformaadi A0 pindala on 1 m2 ja küljepikkuste suhe 1 : √2, seega formaat 841 × 1189 mm. Igal järgmisel formaadil on üks küljepikkus 2 korda väiksem (pindala pool eelmisest); küljepikkuste suhe on kõigil formaatidel √2. Eelisarvude read http://www.sizes.com/numbers/preferred_numbers.htm
Mahepiim

Mahepiim on piim, mis on pärit mahepõllumajanduslikul viisil peetud loomadelt. "Mahe- ja tavapiima rasvhappeline koostis" Mahepõllumajanduse leht 2008
E-rida

E-rida ehk E-eelisarvurida on eelisarvude rida, mille alusel standarditakse elektroonika passiivkomponentide põhiparameetri nimiväärtused: takistite nimitakistus, kondensaatorite nimimahtuvus ja osaliselt ka induktiivelementide nimiinduktiivsus. E-read on kindlaks määratud standardiga IEC 60063 aastast 1963. E-eelisarvurida on geomeetriline jada, s.o jada, mille iga elemendi a n {\displaystyle a_{n}} väärtus on eelmisest väärtusest a n − 1 {\displaystyle a_{n-1}} rea teguri 10 m {\displaystyle {\sqrt[{m}]{10}}} kordselt suurem: a n = a n − 1 ⋅ 10 m . {\displaystyle a_{n}=a_{n-1}\cdot {\sqrt[{m}]{10}}.} Rea teguri juurija m avaldub kujul 3 • 2n, seega saab m väärtus olla 3, 6, 12, 24, … . Rea liikmete väärtused on ümardatud bii, et ridades E3, E6, E12 ja E24 on nimiväärtustes määravaid kohti kaks ning ridades E48, E96 ja E192 kolm. Rea tähise number näitab selles olevate nimiväärtuste arvu. Seega on reas E3 kolm väärtust, igas järgmises reas on väärtusi kaks korda rohkem. Vastavalt väheneb tolerants (tunnussuuruse lubatav hälve nimiväärtusest protsentides), näiteks püsitakistite puhul järgmiselt: E3 ‒ 20%, E6 ‒ 20%, E12 ‒ 10%, E24 ‒ 5%, E48 ‒ 2%, E96‒ 1%, E192 ‒ 0,5% (ka 0,25% ja 0,1%). E6  ( 20%): 10      15      22      33      47      68 E12 ( 10%): 10  12  15  18  22  27  33  39  47  56  68  82 E24 (  5%): 10  12  15  18  22  27  33  39  47  56  68  82 11  13  16  20  24  30  36  43  51  62  75  91 Eelisarvurida