laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiit Raid

Tiit Raid (sündinud 28. mail 1954 Tartus) on eesti zooloog (ihtüoloog). Lõpetas 1972. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1977. aastal TRÜ; bioloogiakandidaat (1986, TRÜ), väitekiri "Räime varaste arengujärkude ökoloogia Läänemere kirdeosas", Ph.D. (1998, Helsingi Ülikool), väitekiri "Herring in the North-Eastern Baltic Sea in the 1970–1990s: Ecology, Stock Structure and Fishery". Täiendas end 1991–1992 Edinburghi ja Aberdeeni ning 1994 uuesti Aberdeeni Ülikoolis. 1977–1985 Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonna nooremteadur ja 1986–1991 sektori juhataja, 1985–1986 Eesti Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonna nooremteadur, 1991–1992 Eesti Kalandusinstituudi laborijuhataja, 1992–2000 Eesti Mereinstituudi töönduslike varude sektori juhataja, 2001– Eesti Mereinstituudi vanemteadur. Uurimisvaldkond: räime ökoloogia uuringud Läänemere kirdeosas: räimepopulatsioonide täiendi kujunemise mehhanismid; räime populatsiooniline struktuur; populatsioonide dünaamika seaduspärasused; räimevarude hindamine ja prognoos. Rahvusvahelise Mereuurimisnõukogu (ICES) mitme komitee ja töörühma liige ja esimees, UNEP/GIWA Läänemere Testrühma liige (2000). Umbes 70 teadustrükist. The effect of hydrological conditions on the state of herring stocks on the Baltic Sea. // Sensitivity to change: Black Sea, Baltic Sea and North Sea. NATO ASI Ser. (1997) 21 Fishery and biology of herring (Clupea harengus L.) in the Gulf of Finland: a review (kaasautorid R. Parmanne, A. Popov). // Boreal Environmental Res, (1997) 2 Baltic herring fisheries management in Estonia: a biological, technical and socioeconomic approach (kaasautor A. Järvik). // Herring: Expectations for a new millennium. Univ. of Alaska Sea Grant, AK-SG-01-04. Fairbanks 2001 Impact of the environmental changes in the North-Eastern Baltic on Estonian fishery in the 1990s (kaasautor A. Järvik). // ICES Marine Sci. Symp. (2003) 219 The assessment and management of local herring stocks in the Baltic (kaasautorid E. Ojaveer, Ü. Suursaar). // Management of Shared Fish Stocks. Oxford 2003 Long-term changes in herring growth in the Gulf of Finland (kaasautor). // Can. J. Aquatic. Sci. (2004) 61 Do commercial fishery CPUE reflect stock dynamics? A case of Baltic herring (Clupea harengus) in the 1990–2000s (kaasautor). // Fisheres Assessment and Management in Data-limited Situations. Alaska Sea Grant College Program, University of Alaska. Fairbanks 2004 Towards better understanding of successful management of the Gulf of Riga hering stock (kaasautor O. Kaljuste). // Hydrobiologia (2006) 554 Tema isa oli Lembit Raid. Tal on pojad Hannes ja Tõnis. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14. Lk 401 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Vaike Raid

Vaike Raid (aastani 1947 Talu, 25. september 1925 Kunda-Malla vald, Virumaa – 1999) oli eesti ajaloolane. Vaike Raid oli talupidaja tütar. Lõpetas 1945 Tallinna Õpetajate Seminari ja 1971 kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, töötades samal ajal kooliõpetajana. 1972–1975 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1984, AI), väitekiri "Политзаключенные буржуазной Эстонии, их борьба и внетюременные связи". Oli 1968–1970 Eesti NSV Riikliku Arhiivi (ORKA) nooremteadur, 1970–1989 ühingu Teadus kirjastusgrupi referent, 1990–1993 AI teadur. Siirdus 1994 tööle Pärnu, sealt Rakverre. 1970–1985 oli Raidi peamiseks uurimisvaldkonnaks Eesti seadusandlus, kohtupoliitika ja vanglate olukord. Selle tulemusena valmis tal ülalnimetatud väitekiri, mis on avaldatud ka raamatuna (1985). Uurinud Nõukogude Liidu anneksiooni tagajärgi Eesti majanduses, tõestades, et 1940–1941 aset leidnud turumajanduse struktuuride lõhkumine (natsionaliseerimine) ja tsiviilisikute varade võõrandamine tõid kaasa uute struktuuride ebaefektiivsuse ja aeglase käivitumise. Avaldanud nende probleemide kohta brošüüri (1994). Aastast 1994 on olnud Raidi uurimisteemaks omavalitsuste tulupoliitika (majandamine) Eesti Vabariigis 1930. aastate teisel poolel, samuti vähemusrahvuste koolide tegevus. Üle 15 teadustrükise, samuti aimeartikleid. Töölistevastane seadusandlus kodanlikus Eestis. // Küsimused ja Vastused (1979) 24 Mida on teada MOPR-i ajaloost. // Küsimused ja Vastused (1980) 7 Nende elu oli võitlus. Tallinn, 1985 Vaike Raid-Talu. Eesti ja anneksioon (majandusalane arutlus). Rakvere, 1999. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Gerda-Johanna Raidaru

Gerda-Johanna Raidaru (aastani 1970 Gerda-Johanna Lopp, sündinud 6. aprillil 1945 Pihtla vallas Saaremaal) on eesti keemik. Gerda-Johanna Raidaru on talupidaja tütar. Lõpetas 1963. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna; keemiamagister (1995, TÜ), väitekiri "Muskariinse atsetüülkoliini retseptori solubiliseerimine erinevate digitoniini preparaatidega ja solubiliseeritud retseptori moolkaalu määramine". Oli 1969–1984 TRÜ orgaanilise keemia kateedri insener, 1984–1992 orgaanilise keemia kateedri bioorgaanilise labori nooremteadur, 1992–1994 Tartu Ülikooli keemilise füüsika instituudi teadur, 1994–2000 keemik, 2000–2001 teadur, 2001–2006 orgaanilise ja bioorgaanilise keemia instituudi teadur, aastast 2007 keemiainstituudi teadur. Uurimisvaldkond: kõrgrõhu vedelikkromatograafia, looduslike ühendite keemia, adeniin- ja adenosiin-peptiidkonjugaatide süntees ja analüüs. 27 teadustrükist, 1 autoritunnistus. 2010 Tartu Ülikooli medal 2015 Tartu Ülikooli aumärk 2021 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Synthesis of N-protected erythro-phenylalanylepoxides (kaasautor). // Tetrahedron Assymmetry 6 (1995) 9 Isolation of polysaccharides with antitumour activity from bamboo grass Sasa kurilensis (Fr.et Sar.) (kaasautor). // Exper Oncology 19 (1997) 4 [S-35]CTP gamma S autoradiography reveals a wide distribution of G(i/o)-linked ADP receptors in the nervous system: close similarities with the platelet P2Y(ADP) receptor (kaasautor). // J. Neurochemistry 77 (2001) 2 Identification of the ability of highly charged nanomolar inhibitors of protein kinases to cross plasma membranes and carry a protein into cells (kaasautor). // Bioorg.&Medicinal Chem. Lett. 12 (2002) 16 Synthesis of potential purinoceptor antagonists: application of P1-tBu phosphazene base for alkylation of adenine in solution and on solid phase (kaasautor). // Nucleosides, Nucleotides & Nucleic Acids 25 (2006) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 142. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valle Raidla

Valle Raidla (sündinud 17. juulil 1975 Kehras) on eesti hüdrogeoloog. Lõpetas 1993 Kadrina Keskkooli ja 1999 TPÜ geoökoloogina; tehnikateaduste magister (rakendusgeoloogia) (2003, TTÜ), väitekiri "Eesti Kambriumi-Vendi põhjavee süsinikusisalduse formeerumine ja dateerimine radiosüsiniku meetodiga". 1996–99 TTÜ geoloogia instituudi tehnik, 1999–2004 insener, 2005– erakorraline teadur. Uurimisvaldkond: holotseeni setete ja põhjavee radiosüsiniku dateerimine. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Lithology and diagenesis of the poorly consolidated Cambrian siliciclastic sediments in the northern Baltic sedimentary basin (kaasautor). // Geol. Quarterly 50 (2007) 4 The Cambrian-Vendian aquifer, Estonia (kaasautor). // Natural Groundwater Quality 2008. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Valle Raidla Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Enno Raidma

Enno Raidma (8. veebruar 1938 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 9. juuni 2006 Kohtla-Järve) oli eesti keemik. Enno Raidma oli Salme Alise Raidma ja Eero Raidma poeg. Lõpetas 1956. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Oli 1969–72 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuris; tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Исследование возможностей получения, свойств и областей применения эпоксидной смолы на базе смесей алкилрезорцинов". Oli aastast 1961 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis, aastast 1994 juhtteadur. Uurimisvaldkond: põlevkiviõliproduktide, eriti alküülresortsiinide koostise eraldamise ja kasutusvõimaluste uurimine. Ligi 40 teadustrükist, 9 autoritunnistust. Исследования в области фенольных соединений. Определение состава сланцевых фенолов из подсмолъных вод (kaasautor). // TÜ Toim 193 (1966) К изучению условий получения алкилрезорциновой эпоксидной смолы. // Тр. ин-та сланцев 19 (1973) Shale-oil-derived additives for fuel oils (kaasautor). // Oil Shale. 19 (2002) 4 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide TRÜ keemiaosakond II. Tartu 1978. Lk 41 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Erich Raidna

Erich Raidna (aastani 1936 Erich Müürman; 17. oktoober 1919 Tallinn – 15. aprill 2002) oli eesti põllumajandusteadlane. Erich Raidna oli töölise poeg. Lõpetas 1938 Jäneda Põllunduskeskkooli ja 1958 EPA agronoomiateaduskonna; põllumajanduskandidaat (1972, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut), väitekiri "Veisekasvatuse arendamise küsimusi Põhja-Eesti tingimustes Harju rajooni materjalide alusel". Osales 1941–45 Eesti Laskurkorpuses teises maailmasõjas. Oli 1945–47 Võrumaa Täitevkomitee Maaosakonna peaagronoom, 1950–52 Põllumajandusministeeriumi Valitsuse juhataja, 1952 Tartu oblasti Põllumajandusvalitsuse juhataja, 1953–55 Põllumajandusministeeriumi Peavalitsuse juhataja, 1955 Kose rajooni täitevkomitee esimees, 1955–58 põllumajandusministri asetäitja, 1958–62 Põllumajandusministeeriumi sovhooside peavalitsuse juhataja, 1962–73 Harju rajooni Kolhoosi- ja Sovhoositootmisvalitsuse juhataja, 1973–89 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) katsemajandite ja seemnekasvatuse osakonna sektori juhataja ja vanemteadur. Tema uurimisvaldkonnad olid kevadise ja sügisese maaharimise, väetamise ja külvi kvaliteet, nende mõju teravilja-, kartuli- ja põldheinasaagile, kultuurrohumaade seisundi hindamine. Erich Raidna avaldas 37 teadustrükist. 1964 – Eesti NSV teeneline agronoom Kevadtööde kvaliteedi hindamise juhend (koostaja). Saku, 1980 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teadlaste soovitused tootmisele (koostaja). Tallinn, 1985, 2. trükk 1987. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 21, 1000. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valter Raidna

Valter Raidna (aastani 1936 Valter Reinbaum; 15. märts 1913 Tallinn – 10. detsember 1993 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane. Lõpetas 1931 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1941 Tallinna Tehnikaülikooli tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning 1955 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1955, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)), väitekiri "Исследование вопроса о применении силикатных и пеносиликатных изделий в малоэтажном строительстве Эстонской ССР". Oli 1938–1941 TTÜ ajutine abijõud ning tugevus- ja tehnilise mehaanika labori nooremassistent, 1942–1944 Sverdlovskis Uraali Industriaalinstituudis ehitusinsener, 1949–1952 "Eesti Projekti" peainsener, 1955–1957 ENSV Ehituskomitee esimehe asetäitja, 1957–1961 ENSV Rahvamajanduse Nõukogu ehitusvalitsuse juhataja asetäitja, 1961–1963 Ehituse TUI ehituskonstruktsioonide sektori juhataja, 1948–1983 ka TPI ehituskonstruktsioonide kateedri õppejõud (aastast 1965 dotsent). Uurimisvaldkond: raudbetoon- ja kivikonstruktsioonid, tuhkbetooni deformatsioon. Koostanud õppevahendeid. 1970 – Nõukogude Eesti preemia Ta on kuulunud Eesti paremikku lauatennises. Kivikonstruktsioonid. Tallinn, 1960 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti spordi biograafiline leksikon, 524 Tallinna Tehnikumi ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 51 Ehitusinsenerid Tallinna Polütehnilisest Instituudist, 224 Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 106, 233–234 Valter Raidna Eesti spordi biograafilises leksikonis Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 949-950 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aire Raidvee

Aire Raidvee (sündinud 10. juunil 1978 Tartus) on eesti psühholoog. Aire Raidvee on inseneride tütar. Lõpetas 1996 Miina Härma Gümnaasiumi, 2003 Tartu Ülikooli psühholoogia erialal, 2005 samas magistrantuuri; MSc (2005, TÜ), väitekiri "Double Skew-Dual Scaling (DSDS) and Rasch Analysis of Raven Matrices` (RSPM) Data". 2004– Tartu Ülikooli psühholoogiaosakonna projektijuht. Uurimisvaldkond: teoreetiline ja rakenduslik psühhomeetria. The Effect of Testing Condition on Word Guessing in Elementary School Childern. // Journal of Psychoeducational Assessment. 26 (2007) 1. Kaasautorid M. Männamaa ja E. Kikas. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Aire Raidvee Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valdek Raiend

Valdek Raiend (13. juuni 1922 Mäetaguse vald Virumaa – 7. detsember 2005 Toronto) oli eesti geodeet ja ajakirjanik. Valdek Raiend oli talupidaja poeg. Lõpetas 1939 Jõhvi Gümnaasiumi, 1942 Tallinna Tehnikumi maamõõtjana ja 1966 Toronto ülikooli tsiviilinsenerina. Oli 1942–1944 maamõõtja Saksa Sõjakaartide- ja Mõõduameti Tallinna osakonnas (Zweigstelle Reval). Osales Saksa armee võitlejana II maailmasõjas 1944–1945. Viibis 1945–1947 Saksamaal DP-laagris ja õppis Balti Ülikoolis Pinnebergis. 1947–1950 Inglismaal põllutööline. Aastast 1950 töötas Kanadas, Arktikas ja Peruus geodeedina. Olnud 1966–1988 Ryersoni Polütehnilises Ülikoolis geodeesia õppejõud, 1977–1988 professor. Ta oli Fraternitas Estica auvilistlane. Uurimisvaldkonnad: geodeesia ja sõjaajalugu. Olnud juhtivalt tegev paljudes väliseesti organisatsioonides, mh 1968–1977 Eestlaste Kesknõukogu Kanadas juhatuse liige ja 1996–2003 Torontos ajakirja Eesti Kirik toimetaja. Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist, 1998 Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 2002 Maamõõtmise areng Kanadas ja USA-s. // Geodeet 2 (1992) Ühena Nurmiste poistest. // Enn Nurmiste sõnas ja pildis 1894–1968. Tallinn, 1994 Kui pikk on 1 meeter. // Geodeet, 10 (1996) Geodeetilistest töödest Saksa okupatsiooni aastail 1942–1945. // Geodeet, 21 (2000). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 http://www.cfe.ee/auvilistlased Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 401. Heinsoo, Ilmar. Valdek Raiend 75. // Geodeet, 13 (1997) Lindaja, Endel. Valdek Raiend – 80. // Võitleja, 4 (2002) Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Erich Raiet

Erich Raiet (aastani 1940 Erich Freienthal, 16. jaanuar 1920 Venevere vald, Virumaa – 25. aprill 1992 Tallinn) oli eesti keeleteadlane. Erich Raiet oli talupidaja poeg. Lõpetas 1938 Rakvere Ühisgümnaasiumi ja 1946 TÜ eesti keele ja rahvaluule erialal; filoloogiakandidaat (1966, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Võõrsõnade kuju sõltuvus lähte- ja vahendajakeelest tänapäeva eesti kirjakeeles". Oli 1944–1945 Rakveres eesti k õpetaja ning ühtlasi ajalehe Viru Sõna kirjanduse kaastööline, 1946–1947 TÜ Eesti ja Sugukeelte Arhiivi vanem-laborant. 1947–1992 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis noorem- ja vanemteadur ning 1966–1987 sõnaraamatute, hilisema leksikoloogiasektori juhataja. Oli juhtivaid õigekeelsuslasi ja sõnaraamatutegijaid eesti keele alal. "Väikese õigekeelsuse sõnaraamatu" (Tallinn, 1953), "Õigekeelsuse sõnaraamatu" (Tallinn, 1960) ja "Õigekeelsussõnaraamatu" (Tallinn, 1976) koostajaid ja toimetajaid. Osales vene-eesti oskussõnastike, nt "Poliitika ja majanduse oskussõnastiku" (Tallinn, 1955), "Vene-eesti mullateaduse sõnastiku" (Tallinn, 1971), "Vene-eesti keemia sõnaraamatu" (Tallinn, 1982) koostamises ning võttis osa suure "Vene-eesti tehnikasõnaraamatu" (Tallinn, 1975) oskussõnade erialati läbiarutamisest ja korrastamisest. Oli "Eesti kirjakeele seletussõnaraamatu" koostamise algatajaid ja peatoimetaja aastast 1966, 1960 rajatud vabariikliku õigekeelsuskomisjoni liige ja kauaaegne esimees. Põhiline uurimisvaldkond: eesti keele võõrsõnade päritolu peale praktilise sõnaraamatutöö. Üle 40 teadustrükise. 1990 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Küsimusi eesti liitverbi alalt. // Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi uurimused. I. Tallinn, 1956 Nimisõnade nimetavalisest ja omastavalisest liitumisest. // KK (1958) 12 Arnold Kask tänapäeva eesti kirjakeele viljelejana. // Emakeele Seltsi aastaraamat 18 (1972) Über die Zusammenstellung des Wörterbuches der estnischen Schriftssprache. // Congressus Tertius Internationalis Fenno-Ugristarum. I. Tallinn, 1975 "Eesti kirjakeele sõnaraamat" ilmumisjärgus. // KK (1983) 3. EE 14, 41 Karelson, R. Erich Raiet ist sechzig. // SFU (1980) 2, 146–148 Erich Raiet 60. // Emakeele Seltsi aastaraamat 26/27 (1983), 170–174 Karelson, R. Erich Raietit mälestades. // KK (1992) 6, 379–380. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aare-Heino Raig

Aare-Heino Raig (sündinud 11. oktoobril 1948 Vastse-Kuuste vallas Tartumaal) on eesti jurist. Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli ja 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1983–1987 õppis Tartu ülikooli kaugõppe aspirantuuris; kaitses 1988. aastal Moskvas Üleliidulises Nõukogude Seadusandluse Teadusliku Uurimise Instituudis õiguskandidaadi kraadi väitekirjaga "Правосубьективность и договорные отношения районного агропромышленного обьединения и его участников". Oli aastatel 1974–1975 Tartu Õigusnõuandla stažöör, 1975–1986 Paide Õigusnõuandla advokaat, 1986–1990 Tartu ülikool tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1990. aastal täiendas end Hamburgis advokaadibüroos Röhreke, Boye, Reme, von Werder, 1992. aastast advokaadipraksis tsiviilõiguse alal, aastast 1994 tegutseb advokaadibüroo pidajana ja vandeadvokaadina OÜ-s Aare Raigi Advokaadibüroo. Uurimisvaldkond: juriidiliste isikute ja nende lepinguliste suhetega seonduvad üldteoreetilised probleemid. Üle 10 teaduspublikatsiooni. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Rajooni agrotööstuskoondis kui juriidiline isik. // Nõukogude Õigus (1986) 6 Rajooni agrotööstuskoondis ja lepingusuhted. // Nõukogude Õigus (1987) 2 Die AG nach dem Recht Estlands und der UdSSR im Vergleich zur deutschen AG (kaasautor A. von Samson-Himmelstjerna). // Recht der internationalen Wirtschaft (1991) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helmut Raig

Helmut Raig (19. aprill 1922 Kõlleste vald, Võrumaa – 3. detsember 2002 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane. Helmut Raig oli talupidaja poeg ja Ivar Raigi isa. Lõpetas 1940 Jäneda põllumajanduskeskkooli, 1951 TÜ agronoomiateaduskonna ja 1955 Moskvas Timirjazevi-nimelise Põllumajanduse Akadeemia aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1956, Moskva); põllumajandusdoktor (1971, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Пути и способы рационального использования сланцевой золы и сланцевых смол в растениеводстве и земледелии". Oli 1940–1941 Petserimaal Kirovo mõisa (riigimõis) raamatupidaja, 1941–1944 Võrus ja Kanepis põllumajanduse konsulent, 1944–1948 Uusna sovhoosi direktor, 1951–1971 EPA-s: 1951–1956 mullateaduse, agrokeemia ja maaviljeluse kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1956–1971 maaviljeluse kateedri dotsent, 1960–1964 dekaan ja 1964–1966 maaviljeluskateedri juhataja. Töötas 1971–1994 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis (EMMI): 1971–1984 põllumajanduse osakonna juhataja, 1984–1994 uute söödakultuuride grupi juhataja, konsultant, 1994– Eesti Maaülikooli emeriitprofessor. Uurimisvaldkonnad: põlevkivisaaduste (õli, fenoolid, tuhk) kasutamise võimalused taimekasvatuses, liblikõieliste söödakultuuride kasvatus, uue söödakultuuri ida-kitshernes (Galega) aretamine ja juurutamine ning levitamine, mügarbakter Rhizobium galegae tüve eraldamine ja sellest bakteripreparaadi galeperliini loomine. 4 autoritunnistust, ligi 100 teadustrükist. Kohalike väetiste osatähtsus happeliste muldade viljakuse tõstmisel. Tallinn, 1961 Lutserni seemnekasvatuse agrotehnoloogia Eesti NSV-s (kaasautor A. Niglas). Tallinn, 1979 Söödagaleega kasvatamine ja kasutamine. Tallinn, 1980 Experience with a newly introduced fodder plant Galega orientalis Lam. In the Estonian S. S. R. Tallinn, 1982 Söödagaleega kasvatamise kogemusi. Tallinn, 1988. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 8, 6 EE 14, 401–402 Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 42 Sotsialistlik Põllumajandus 11 (1971) 524 Toomre, R., 134–135 Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 400–401. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.