laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Belgia pass

Belgia kodaniku pass on dokument, mis on Belgia riik oma kodanikele väljastab rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Belgia passide väljastamise ja uuendamise eest vastutab välisministeerium, mida varem nimetati välisministeeriumiks. Iga Belgia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Kodakondsus võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu riikides ning teistes Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis passi või riikliku isikutunnistuse olemasolu korral.
Portugali pass

Portugali pass on ametlik dokument, mis väljastatkse Portugali kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Passi või Portugali kodanikukaardiga on võimalik vabalt liikuda ning elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides. Kõigil Portugali kodanikel on õigus Portugali passile. Portugalis tuleb Portugali passi taotlused esitada isiklikult, kas tsiviilregistris, kodanikukaardi osakondades või Loja do Cidadãoses. Ülemereterritooriumide taotlused tuleb teha isiklikult konsulaaresinduses (st saatkonnas või konsulaadis).
Dan Jeršov

Dan Jeršov (sündinud 3. juunil 1994) on Eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2013 Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi. Aastal 2017 lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna näitleja erialal. Ta on aastast 2017 Vene Teatri näitleja. Dan Jeršov Vene Teatri kodulehel Dan Jeršov Viljandi Kultuuriakadeemia kodulehel
Sergei Dorenko

Sergei Dorenko (vene keeles Сергей Леонидович Доренко; 18. oktoober 1959 Kertš – 9. mai 2019 Moskva) oli vene ajakirjanik, sotsioloog ja produtsent. Ta oli raadiojaama Govorit Moskva (Говорит Москва 'Räägib Moskva') peatoimetaja (2014–2019) . Ta lõpetas aastal 1982 Patrice Lumumba nimelise Rahvaste Sõpruse Ülikooli, saades kolm kvalifikatsiooni: filoloog, vene keele kui võõrkeele õpetaja, hispaania keele tõlk ja portugali keele tõlk. Aastatel 1977–1982 töötas ta tõlgina ÜLKNÜ delegatsioonide juures Aafrikas ja Ladina-Ameerikas. 1982–1984 NSV Liidu Kõrgema ja Kesk-erihariduse Ministeeriumi tõlgina Angolas. Alates 1. aprillist 1985 töötas ta Kesktelevisioonis. 1990–1991 oli ta NSV Liidu Teleraadiokomitee välisuudiste saadete toimetaja, saatejuht-kommentaator ja korrespondent. Jaanuaris 1991 vallandati ta Kesktelevisioonist seoses Lätis ja Leedus toimunud sündmuste "ebaõige" käsitlemisega. Märtsis 1991 oli ta üks telesaate "Vesti" loojaid ja saatejuht. 1992–1993 juhtis ta uudistesaateid telekanalis Ostankino . 1993 – telejaama CNN Hispaania uudiste korrespondent. 1993–1994 oli ta Moskva sõltumatu telekanali TV-6 Moskva (ТВ-6 Москва) infotoimetuse juht. Aastal 1995 töötas Dorenko telekanali ORT saatejuhina. Tema saated kõrvaldati eetrist pärast seda, kui ta oli teinud reportaaži Boriss Jeltsini ja Viktor Tšernomõrdini tervislikust seisundist. 1996. aastal hakkas ta tegema jutusaateid telekanalis Ren TV. Oktoobris 1996 edutati Dorenko telekanali ORT (ОРТ) uudistesaate "Vremja" peaprodutsendi esimeseks asetäitjaks ning märtsist 1998 jaanuarini 1999 oli ta "Vremja" peaprodutsent ja saatejuht. Vallandati intervjuude seeria eest, milles ta paljastas mõnede KGB juhtide ebaseaduslikku kommertstegevust. Septembrist 1999 septembrini 2000 juhtis ta omanimelist autorisaadet telekanalis ORT. Dorenko kõrvaldati eetrist pärast seda, kui ta oli kritiseerinud Vladimir Putini tegevust allveelaeva Kursk hukkumise järel. Septembris 2001 tekkis tal võimalus jätkata oma saate juhtimist kanalis (ЗАО ТРВК «Московия»). Aastal 2003 astus Dorenko Venemaa Föderatsiooni Kommunistlikku Parteisse, märtsis 2012 astus parteist välja. 2004–2008 tegi Dorenko kaastööd raadiojaamale Ehho Moskvõ. 2008–2013 oli ta raadiojaama Russkaja Služba Novostei (Русская служба новостей) saatejuht ja peatoimetaja. 2013–2014 – saatejuht telekanalis TV Tsentr. Alates veebruarist 2014 kuni elu lõpuni töötas Dorenko raadiojaama Govorit Moskva (Говорит Москва) peatoimetajana. Dorenko hukkus 9. mail 2019 liiklusõnnetuses Moskvas Kurski vaksali lähedal. Juhtides mootorratast, hakkas tal halb, ratas sõitis vastassuunda ja põrkas vastu kõnnitee äärekivi. Dorenko viidi üliraskete vigastustega haiglasse, kus suri teadvusele tulemata. Suri Sergei Dorenko Dorenkol uus raadio Ostankino uudised Dorenko läheb taas eetrisse
Laba jõgi

Laba on jõgi Põhja-Kaukaasias Adõgee Vabariigis ja Krasnodari krais. Algab Suur-Kaukasuse põhjanõlvult. Ülemjooksul voolab mägijõena põhja, seejärel laskub tasandikule ja pöördub loodesse, alamjooksul läände. Suubub vasakult Kubanisse.
Iskra

Iskra võib tähendada järgmist: Iskra (Venemaa ajaleht) Iskra (Eesti ajaleht) Iskra (Pihkva oblast), asula Venemaal Pihkva oblastis Iskra (kaubamärk), Nõukogude Liidus Iskra 1030 Iskra 1080
Iskra (Eesti ajaleht)

Iskra (vene keeles Искра) oli aastatel 1986–1990 Tallinnas ilmunud Eesti NSV kommunistliku noorsooühingu ja pioneeriorganisatsiooni venekeelne häälekandja. Iskra oli põhiväljaande Säde venekeelne versioon. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas. Iskra (Eesti ajaleht) E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Iskra (Eesti ajaleht) E-kataloogis ESTER
Magori keel

Magori keel on Austroneesia hõimkonda Paapua poolsaare keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Paapua Uus-Guinea keskprovintsis. Kõnelejate arv oli 2000. aasta andmetel 100. Magori keele kõnelejad on läinud suures osas üle mailu keelele, mis on magori keelt tugevalt mõjutanud. http://www.ethnologue.com/language/zgr https://glottolog.org/resource/languoid/id/mago1248
Koduvald (Kambja ajaleht)

Koduvald oli Kambja valla ajaleht, mis ilmus aastatel 1995–2017. Lehte andis välja Kambja vallavalitsus. Lehe peatoimetaja oli Toivo Ärtis. 2000-2017 ilmus leht sagedusega 1 kord kuus. Pärast 2017. aasta haldusreformi ühines Koduvald ajalehega Olevik ning asutati uus ajaleht: Olevik ja Koduvald. Koduvald (Kambja ajaleht) E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Koduvald (Kambja ajaleht) E-kataloogis ESTER
Raeküla Sõnumid

Raeküla Sõnumid on aastast 2010 ilmuv MTÜ Selts Raeküla ajaleht, mis vahendab seltsi enda ja Pärnus asuva Raeküla linnaosa uudiseid. Leht ilmub sagedusega üks kord kvartalis. Raeküla Sõnumid E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Ajalehest Raeküla Vanakooli Keskuse kodulehel Raeküla Sõnumid E-kataloogis ESTER
Reaali Poiss (ajaleht)

Reaali Poiss on Tallinna Reaalkooli ajaleht. Leht ilmub 1997. aastast ja sagedusega üks kord kuus. Reaali Poiss (ajaleht) E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Koolilehest Tallinna Reaalkooli kodulehel Reaali Poiss (ajaleht) E-kataloogis ESTER
Anzer

Anzer on saar Valges meres, üks Solovetsi saartest. Pindala 47 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 88 meetrit. Kuulub Venemaale.
Valentin Asmus

Valentin Ferdinandovitš Asmus (vene keeles Валентин Фердинандович Асмус; 18. detsember / 30. detsember 1894 Kiiev – 4. juuni 1975 Moskva) oli vene filosoof ja loogik. Tuntud eelkõige Immanuel Kanti spetsialistina. Ta lõpetas Kiievi ülikooli 1919. aastal. 1927 kolis Moskvasse. Aastatel 1942–1972 oli professor Moskva ülikoolis. "Platon". Tõlkinud Sulev Hallik. Lisa: katkend dialoogist "Pidusöök" (lk 141–145). Sari Suuri mõtlejaid, Eesti Raamat, Tallinn 1971, 152 lk.
Rîbnița

Rîbnița (ka Рыбница) on linn Moldovas, de facto Transnistrias. Linn on Rîbnița rajooni keskus. Linnast on pärit palju Moldova ja Transnistria poliitikuid. Linna nimi tuleb venekeelsest sõnast рыба, mis tähendab kala. Linnas asub Transnistria suurim ettevõte – terasevabrik, mille eksport moodustab Transnistria SKT-st 40–50%. Linna koduleht
Honingfontein

Honingfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Honingfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,00%. Venda keelt pidas emakeeleks 85,04% inimesi, tsonga keelt 9,28% ja pedi keelt 4,26%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968075
UNESCO maailmapärand Ungaris

Ungari alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 8 objekti ja 11 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: 7 kultuuripärandi objekti: 1987 Hollókő vanaküla ja selle ümbruskond 1987, 2002 Budapest, kaasaarvatud Doonau kaldad, Buda linnuse kvartal ja Andrássy avenüü 1996 Pannonhalma benediktlaste peaklooster ja selle looduskeskkond 1999 Hortobágy rahvuspark – ''Puszta'' 2000 Pécsi varakristlik nekropol (Sopianae) 2001 Fertö / Neusiedlersee kultuurmaastik. Ühispärand Austriaga 2002 Tokaj' veiniregiooni ajalooline kultuurmaastik üks looduspärandi objekt: 1995, 2000 Aggteleki Karsti ja Slovaki Karsti koopad. Ühispärand Slovakkiaga nimistusse kandideerib alates 1993. aastast veel 11 objekti UNESCO maailmapärand Ungaris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 10. mail 2019) UNESCO maailmapärand Ungaris. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Roheline Häädemeeste

Roheline Häädemeeste oli 2007–2009 Häädemeestel ilmunud kohalike roheliste ajaleht. Leht oli seotud erakonnaga Eestimaa Rohelised (EER Häädemeeste rakk). Lehe toimetaja oli Tiit Merenäkk. Leht ilmus üks kord kuus. Lehte ilmus kokku 21 numbrit. Roheline Häädemeeste E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Roheline Häädemeeste E-kataloogis ESTER
Saare Muusika

Saare Muusika oli 2000-2002 ilmunud kultuurileht, mis oli keskendunud Saare maakonnas toimuvate muusikaürituste tutvustamisele. Lehte andis välja Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutus. Lehe toimetaja oli Monika Puutsa. Leht ilmus kuni kaks korda kuus. Lehest ilmus kokku 32 numbrit. Saare Muusika E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Saare Muusika E-kataloogis ESTER
Jabara mõis

Jabara mõis ehk Jabara kõrvalmõis, kasutusel ka Jäbara mõis (saksa keeles Jabbaro), oli mõis Virumaal Lüganuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonna Lüganuse valla maadele. Jabara mõis oli Püssi mõisa kõrvalmõis (karjamõis), mis ehitati 1796 aastal varasema küla kohale. Peahoonet pole säilinud, selle kohale on 1920.–1930. aastatel ehitatud puidust taluhoone. Säilinud on suur kelpkatusega kaetud kivist rehehoone, mis asetseb põllul. 1924. aastal kirjutati selle koha kohta: Jäbara mõisa kohal olnud kolm küla: Peen-Jäbara (praeguse mõisa kohal), Suur-Jäbara (Peen-Jäbarast maantee pool) ja kolmas küla kõrgustikul, Jäbarast loodesihis umbes 150 sülda. Suur-Jäbara (taluküla) eluasemeid tunnistavad varemed põldudel, ka kinniaetud kaevude kohad. [---] Suur-Jäbara viidud lahutamisel praeguse Lüganuse küla kohale; nii tekkis Lüganuse suurküla. Jabara mõisa maadel olnud kirstukujuline kivi. Üks rootslane, kes suvitas mölder Lehtmetsa juures, olevat koos möldriga kaevanud kivi alt välja aardekasti. Eesti mõisate loend "Jäbara mõis". Kultuurimälestiste register. "Eesti kohanimeraamat - Jabara". Eesti kohanimeraamat.
Sõlmsammas

Sõlmsammas on sammas, mille tüves on kujundatud väiksematest sammastest paari- või neljakaupa moodustatud sõlme kujulisena. Esineb arhitektuurielemendina ainult romaani kunstis, sõlmsambaid leidub enamasti kirikutel Itaalias (Trento, Verona, Ferrara, Lucca, Veneetsia), aga ka Austrias ja Saksamaal. Sõlmega sambale on omistatud tõrjemaagilist mõju (apotropaion), see asetseb sageli portaalil või läänefassaadil. Paarissambast sõlm Forli Aquedotti Maarja kiriku kellatornis Neljast sambast sõlmsammas. Chiaravalle kloostrikirik Kahest sambast sõlm. Gropina Peetri kiriku kantsel Sõlmsammas Modena toomkiriku portaali kõrval Sõlmsambad raamimas Ferrara katedraali portaali Sõlmsambad Karneri Pantaleoni kirikul Mödlingis (Alam-Austria) Detail Merseburgi Neumarktkirche portaalist (Sachsen-Anhalt) "Knotensäule. – Das grosse Kunstlexikon von P.W. Hartmann". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2019. Vaadatud 10. mail 2019.
Saarte Suvenädal

Saarte Suvenädal (1993–1996 Saaremaa Suvenädal) on alates 1993. aastast suvekuudel ilmuv Meie Maa ja Hiiu Lehe nädalalõpulisa, mis vahendab eelkõige Saaremaaga seotud uudiseid. Ajalehte annab välja Saaremaa Raadio OÜ. Ajaleht ilmub vaid suvekuudel ja sagedusega üks kord kuus. Seda levitatakse Saaremaal, Hiiumaal ja parvlaevadel. Saarte Suvenädal E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Saarte Suvenädal E-kataloogis ESTER
UNESCO maailmapärand Austrias

Austria alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 12 objekti ja 10 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: 11 kultuuripärandi objekti: 1996 Salzburgi linna ajalooline keskus 1996 Schönbrunni loss ja aiad 1997 Hallstatt-Dachstein / Salzkammerguti kultuurmaastik 1998 Semmeringi raudtee 1999, 2010 Grazi linna ajalooline keskus ja Eggenbergi loss 2000 Wachau kultuurmaastik 2001 Fertö / Neusiedlersee kultuurmaastik. Ühispärand Ungariga 2001 Viini ajalooline keskus. Alates 2017. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas, sest uued kinnisvaraarendused ähvardavad hävitada ajaloolise keskkonna 2011 Alpide ümbruse ajaloolised vaielamud. Ühispärand Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Sloveenia ja Šveitsiga 2021 Euroopa suured spaalinnad. Ühispärand Belgia, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja Tšehhiga 2021 Rooma impeeriumi piirisüsteem. Doonau ''Limes'' (läänesegment). Ühispärand Saksamaa ja Slovakkiaga üks looduspärandi objekt: 2017 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga nimistusse kandideerib alates 1994. aastast veel 10 objekti UNESCO maailmapärand Austrias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 21. aprillil 2023) UNESCO maailmapärand Austrias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Itaalia pass

Itaalia kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Itaalia kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Biomeetrilised passid on saadaval alates 26. oktoobrist 2006, kehtivad 10, 5 või 3 aastat (sõltuvalt taotleja vanusest). Iga Itaalia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Rietvallei

Rietvallei on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietvallei elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,00%, värvilisi 0,33%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,06% ja teisi 0,49%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 24,74% inimesi, suulu keelt 22,27%, koosa keelt 18,91%, tsonga keelt 11,81%, sotho keelt 8,40%, pedi keelt 4,40%, inglise keelt 1,70%, venda keelt 1,64% ja ndebele keelt 1,11%. https://census2011.adrianfrith.com/place/763011
Ukraina pass

Ukraina kodaniku pass on Ukraina kodanikele väljastatud dokument, mis on Ukraina kodakondsuse peamine tõend. Ukraina valitsus on väljastanud kahte liiki passe, mida tuntakse üldiselt kui sisepassi ja rahvusvahelist passi. Ukraina passiivseks identifitseerimisdokumendiks on sisemine passi pehme brošüür (väljastatud 2016. aastal ja enne seda) / krediitkaardi suurusega ukraina isikutunnistus (välja antud alates 2016. aastast). Rahvusvahelist passi kasutatakse välismaal reisimiseks.
Teataja (täpsustus)

Teataja on/oli mitme väljaande nimi: Teataja, Konstantin Pätsi Tallinnas ilmunud ajaleht Teataja (Stockholm), Stockholmis ilmunud ajaleht Teataja (ajaleht, 1922), Tallinnas ilmunud ajaleht Teataja (ajaleht, 1994), Nissi valla ajaleht
Egiptuse pass

Egiptuse kodaniku pass (araabia keeles: جواز السفر المصري) on dokument, mis väljastatakse Egiptuse kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Lisaks Egiptuse kodakondsuse tõendamisele hõlbustavad nad vajaduse korral ka Egiptuse konsulaarametnike abi tagamise protsessi. Egiptuse passid kehtivad täiskasvanutele seitse aastat ja neid väljastatakse kooli- või kolledžiõpilastele või neile, kes ei ole lõpetanud sõjaväelaste staatusega. Egiptuse passi ei saa uuendada; pärast uue dokumendi kehtivuse lõppu tuleb taotleda uut passi. Alates 2008. aastast tutvustas Egiptuse valitsus uuemaid masinloetavaid passe, et täita rahvusvahelisi passi standardeid ja nõudeid 96,7% vastavusega ICAO dokumendile 9303. Uuemad passid pakuvad paremat turvalisust ja tipptaset .
Kasahstani pass

Kasahstani kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Kasahstani Vabariigi kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Kasahstani Vabariigis peavad kodanikud kasutama sisemist isikutunnistust, mida saab kasutada ka reisimiseks Vene Föderatsiooni, Kõrgõzstanisse, Aserbaidžaanisse ja Albaaniasse. Kasahstani justiitsministeerium alustas biomeetriliste passide väljastamist 5. jaanuaril 2009.
Austraalia pass

Austraalia pass on ametlik dokument, mida väljastatakse Austraalia kodanikule Austraalia passiameti poolt Austraalia passiseaduse alusel nii Austraalias kui ka välismaal. Austraalia kodanikele on lubatud topeltkodaondsus. Alates 1988. aastast on igal aastal väljastatud üle miljoni Austraalia passi ja see jõudis 2007. aastal 1,4 miljonini ning 2021. aastaks prognoositakse, et üle 3 miljoni passi väljastatakse igal aastal.
Indoneesia pass

Indoneesia kodaniku pass on Indoneesia valitsuse poolt Indoneesias või välismaal elavatele Indoneesia kodanikele väljastatud reisidokument. Indoneesia on üks paljudest riikidest, kus kodanikel ei või olla mitut kodakondsust, ning sellised kodanikud kaotavad automaatselt oma Indoneesia kodakondsuse, kui teine kodakondsus omandatakse vabatahtlikult. Topeltkodakondsus on lubatud alla 18 aasta vanustel kodanikel. 2014. aasta 30. oktoobril kehtestatud Indoneesia passi igal lehel kujutatud eri linde ja maastikke.
Valgevene pass

Valgevene kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Valgevene kodanikele ja, mida kasutatakse nii välis- kui ka sisereiside jaoks. Erinevalt Venemaast ja Ukrainast ei ole Valgevenes sisepassi. Passid väljastab siseministeerium Valgevenes ja välisministeerium välismaal elavatele kodanikele. Passi võib väljastada kodanikele igas vanuses. 14-aastaseks saamisel soovitatakse igal kodanikul saada passi. Valgevene passidel on sinised kaaned.
Tänapäev (ajaleht)

Tänapäev oli 1989-1992 Pärnus ilmunud nädalaleht, mis muu hulgas vahendas uudiseid poliitikast. 1989 oli leht Pärnu kooperatiivi Erg häälekandja. Lehte toimetas Matti Vaga. Lehe numbrid 3-17 ilmusid nime all Tänapäevane. Tänapäev (ajaleht) E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) https://parnu.postimees.ee/2333853/kalender (vaadatud 09.05.2019) Tänapäev (ajaleht) E-kataloogis ESTER
Bestiasammas

Bestiasammas on sammas või piilar, mille tüves on tervenisti moodustatud läbipõimunud loomade, harvem inimeste kujutistest. Esineb romaani kunstis. Tuntuimad näited on Souillaci kloostrikiriku, Moissaci kloostrikiriku ja Freisingi kiriku bestiasambad. Väiksemaid sambaid müütiliste loomadega tüvesel leiab ka Lucca toomkiriku fassaadil. Moissaci kloostrikiriku portaali kesksammas (trumeau) lõvidega Souillaci kloostrikiriku väike bestiasammas seinapiilari sees Freisingi toomkiriku krüptis asuval sambal neelavad loomad inimesi Freisingi sammas teiselt küljelt Lucca toomkirik. Fassaadi detail Bestiasamba ideest lähtub Gustav Vigelandi teos "Monolitten" ('monoliit'), terrassil seisev inimkehadest sammas Vigelandi skulptuuripargis Oslos (modelleeritud 1924, valmis 1938). Evelyn Zagorski. 4.–16. sajandi kirikuarhitektuuri eesti-inglise-eesti seletav illustreeritud sõnastik. Magistriprojekt. Tartu, 2005. lk 19 Kunstileksikon. Tallinn, 2001 Bestiensäule. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
Ragne Kõuts-Klemm

Ragne Kõuts-Klemm (sündinud 14. oktoobril 1977) on eesti sotsioloog ja õppejõud. Tema peamised uurimisteemad on meediasüsteem, meediakasutus ja ajakirjandus. Kõuts-Klemm on Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimelise gümnaasiumi matemaatika-füüsika 25. lennu vilistlane, õppinud Tartu Ülikooli sotsioloogia bakalaureuse- ja magistriõppes (lõpetas 2002. aastal) ning omandas doktorikraadi meedia ja kommunikatsiooni erialal 2013. aastal. Tema doktoritöö teema oli "Media-connected society: the analysis of media content and usage patterns from a systems-theoretical perspective" ("Meedia kaudu seostatud ühiskond: meedia sisu ja kasutusmustrite analüüs süsteemiteoreetilisest perspektiivist", juhendaja Peeter Vihalemm). Kõuts-Klemm töötab alates 2021. aastast Tartu Ülikooli ajakirjandussotsioloogia kaasprofessorina, varem oli sealsamas lektor (aastast 2002). Ta on pidanud meedia ja kommunikatsiooni teooriate loenguid ka Tallinna Ülikoolis. 2022. aasta augustist on ta Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi juhataja. 2002 Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi I preemia 2019 Sirbi laureaat 2019 Tartu Ülikooli aumärk 2021 Hea töö aastaauhind (TÜ ühiskonnateaduste instituut) Kõuts-Klemm oli 1999–2002 integratsiooni meediamonitooringu koordineerija ja aastatel 2008–2015 tegeles ajakirjandusmuuseumi asutamisega. Alates 2007. aastast on ta Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsiooni juhatuse esimees, 2010. aastast Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi revisjonikomisjoni liige, 2017. aastast Bibliotheca Mediorum et Communicationis kirjastuskolleegiumi liige ning 2020. aastast Pressinõukogu liige. Ragne Kõuts-Klemm, Külliki Seppel. "Juhatus meedia ja kommunikatsiooni teooriatesse". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2018 "Eesti Teadusinfosüsteem. Ragne Kõuts-Klemm". "Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudile valiti uus juhataja". Välisveeb. Vaadatud 15. juunil 2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Selgusid ühiskonnateaduste instituudi hea töö aastaauhindade saajad". ÜTI. 20.12.2021. Vaadatud 20.12.2021. Ragne Kõuts-Klemm Eesti Teadusinfosüsteemis Ragne Kõuts-Klemm Google Scholari veebisaidil Ragne Kõuts-Klemm ResearchGate'i veebisaidil Ragne Kõuts-Klemm Academia.edu veebisaidil Ragne Kõuts-Klemm, tõde ja vale ajakirjanduse sisus 7. juuli 2023
Vaba Saaremaa

Vaba Saaremaa oli 1919. aastal Kuressaares ilmunud ajaleht. Lehte andis välja C. Palk (numbrid 1–18), seejärel Saaremaa Kirjastusühisus (numbrid 19–43). Riigi Teataja, nr. 39, 20. juuni 1919 andmetel oli ajalehe Waba Saaremaa väljaandja 27. märtsist Saaremaa Kirjastuse Ühisus ja vastutav toimetaja Adolf Aulik, 32 a. wana, elukoht Kuresaares, Komendandi uul.; nr. 9 lehte trükitakse Saaremaa Kirjastuse Ühisuse trükikojas Kuresaares, Lossi uul. nr. 3. 2. aprillist oli vastutav toimetaja Aleksander Lepik, 30 a. wana; elukoht Kuresaares, Suure-Põllu uul. nr. 9. Vaba Saaremaa E-kataloogis ESTER (vaadatud 09.05.2019) Vaba Saaremaa E-kataloogis ESTER
UNESCO maailmapärand Bosnias ja Hertsegoviinas

Bosnia ja Hertsegoviina alal on UNESCO maailmapärandi nimistus neli objekti ja 10 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: kolm kultuuripärandi objekti: 2005 Mostari vanalinna Vana silla ala 2007 Višegradi Mehmed Paša Sokolovići sild 2016 Keskaegsete hauakividega (''stećakid'') kalmistud. Ühispärand Horvaatia, Serbia ja Montenegroga üks looduspärandi objekt: 2021 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga nimistusse kandideerib alates 1997. aastast veel 10 objekti UNESCO maailmapärand Bosnias ja Hertsegoviinas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 21. aprillil 2023) UNESCO maailmapärand Bosnias ja Hertsegoviinas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles