laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
RHK-10

RHK-10 (Rahvusvaheline Haiguste Klassifikatsioon, 10. versioon, ladina keeles Classificatio internationalis morborum, CIM-10) on rahvusvaheline haiguste ja nendega seotud terviseprobleemide, epidemioloogia, sümptomite ja ebanormaalsete leidude ning kaebuste statistilise klassifikatsiooni kümnes versioon. RHK on ingliskeelse akronüümi ICD (The International Classification of Diseases) eestikeelne vaste ja tähendab rahvusvahelist haiguste klassifikatsiooni, sidekriipsuga number näitab versiooni numbrit. Klassifikatsiooni eesmärk on võimaldada eri riikides eri aegadel kogutud suremuse ja haigestumuse andmete süstemaatilist registreerimist, analüüsimist, interpreteerimist ja võrdlemist. Haigused ja seisundid on jagatud 21 peatükki. Igal haigusel, häirel, vigastusel või seisundil on oma kood, mis koosneb tähest ja kahest numbrist, paljudel juhtudel saab lisada veel täpsustuse. Klassifikatsioon teeb võimalikuks rahvusvahelise statistika koostamise. Praegu kehtiv klassifikatsioon (10. versioon) on kasutusel alates 1992. aastast. Ptk I – Teatavad nakkus- ja parasiithaigused (A00-B99) Ptk II – Kasvajad (C00-D48) Ptk III – Vere- ja vereloomeelundite haigused ning teatavad immuunmehhanismidega seotud haigusseisundid (D50-D89) Ptk IV – Sisesekretsiooni-, toitumis- ja ainevahetushaigused (E00- E90) Ptk V – Psüühika- ja käitumishäired (F00-F99) Ptk VI – Närvisüsteemihaigused (G00-G99) Ptk VII – Silma- ja silmamanuste haigused (H00-H59) Ptk VIII – Kõrva- ja nibujätkehaigused (H60-H95) Ptk IX – Vereringeelundite haigused (I00-I99) Ptk X – Hingamiselundite haigused (J00-J99) Ptk XI – Seedeelundite haigused (K00-K93) Ptk XII – Naha- ja nahaaluskoe haigused (L00-L99) Ptk XIII – Lihasluukonna ja sidekoehaigused (M00-M99) Ptk XIV – Kuse-suguelundite haigused (N00-N99) Ptk XV – Rasedus, sünnitus ja sünnitusjärgne periood (O00-O99) Ptk XVI – Sünniperioodis tekkivad teatavad seisundid (P00-P96) Ptk XVII – Kaasasündinud väärarendid, deformatsioonid ja kromosoomianomaaliad (Q00-Q99) Ptk XVIII – Mujal klassifitseerimata sümptomid, tunnused ja kliiniliste ning laboratoorsete leidude hälbed (R00-R99) Ptk XIX – Vigastused, mürgistused ja teatavad muud välispõhjuste toime tagajärjed (S00-T98) Ptk XX – Haigestumise ja surma välispõhjused (V01-Y98) Ptk XXI – Tervise seisundit mõjustavad tegurid ja kontaktid terviseteenistusega (Z00-Z99) Rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon RHK-11 RHK-10 klassifikatsioon Sotsiaalministeeriumi veebiserveris Rahvusvaheline haiguste ja nendega seotud terviseprobleemide statistiline klassifikatsioon, Kümnes väljaanne, 2. köide, Instruktsioonide käsiraamat, Eesti Sotsiaalministeerium, Tallinn 1996 RHK-10, veebiversioon (vaadatud 24.06.2014)
Karl Gustav von Staden

Karl Gustav von Staden, ka Carl Gustav von Staaden (1. november (ukj 12. november) 1700 Tallinn – 1. mai (ukj 12. mai) 1750 Tartu) oli Eesti vaimulik ja juhuluuletaja. Aastani 1709 sai ta haridust koduõpetaja käe all. Aastatel 1709–1718 õppis ta Tallinna gümnaasiumis. Aastal 1710 haigestus perekond katku, Stadeni vanemad surid, kuid ta ise jäi ellu. Poisi võttis kasvatada ema onupoeg, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Arnold von Husen, kellel endal lapsi ei olnud. Aastal 1717 pidas ta reformatsiooni 200. aastapäeval Tallinna raekojas kõne "De beneficiis a Luthero per reformationem praestitis" ("Lutheri poolt reformatsiooni käigus kordasaadetud heategudest"). Gümnaasiumi lõpetamise puhul (aastal 1718) pidas ta kõne "De peregrinationum necessitate et utilitate" ("Palverännakute tarvilikkusest ja kasulikkusest"). Pärast gümnaasiumi lõpetamist immatrikuleerus ta novembris 1718 Halle Ülikooli, kuid õige varsti läks ta üle Jena Ülikooli (immatrikuleerus 17. aprillil 1719). 1721. aastal kirjutas ta ("Karl Kustas Taden, Jummala Moiſtuße Oppeja") Carl Friedrich Löv'i doktoriväitekirjale eestikeelse pühenduse "Sinno waiw nink raske Thö", mis on avaldatud eesti luule antoloogias "Sõnarine". Pärast ülikooli lõpetamist aastal 1722 pöördus ta Liivimaale tagasi ja ordineeriti 2. veebruaril/13. veebruaril 1725 kirikuõpetajaks. Oli aastatel 1725–1744 Äksi Andrease koguduse õpetaja (introdutseeriti 21. veebruaril/4. märtsil 1725). Aastatel 1744–1750 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja, olles veel Tartu linnakonsistooriumi assessor. Staden oli kaks korda abielus. Tema teine naine Dorothea (neiuna Vegesack) oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja Karl Alstadiuse lesk. Tema väimees (esimesest abielust tütre Katharina mees) Tobias Plaschnig oli Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja. Staden (aadlisuguvõsa) Sõnarine, 1. köide, Tallinn 1989, lk. 28–29, 488, 532. V. Alttoa, A. Valmet. 17. sajandi ja 18. sajandi alguse eestikeelne juhuluule. Tallinn 1973, lk. 90–92. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 http://www.utlib.ee/ekollekt/eeva/index.php?lang=et&do=autor&aid=100
Nooremseersant

Nooremseersant on kaitseväe madalaim allohvitseri sõjaväeline auaste. Eesti Kaitseväes on nooremseersant auaste kapralist kõrgem ja seersandist madalam. Nooremseersandiks ülendatakse ajateenijad või tegevväelased, kes on sõdurite hulgast välja valitud ja seejärel läbinud positiivselt nooremallohvitseri kursuse. Reeglina ei leidu kaitseväe koosseisutabelites nooremseersandi ametikohti, vaid see on kaitseväelase arengu- või eel-auaste tavapärasel seersandi ametikohal. Ajateenija-nooremseersant on tavaliselt jaoülem või oluline juhikoolitusega spetsialist. Tegevväelane-nooremseersant on tavaliselt tegevväelaste allüksuses jaoülema abi või lahingupaari vanem. Mereväes vastab nooremseersandile nooremmaat.
Vladimir Tell

Vladimir Tell (27. juuli 1899 Tallinn – 2. märts 1925 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Ta mängis Eesti jalgpallikoondises 11 kohtumist ning lõi 5 väravat. Ta osales muu hulgas Eesti jalgpallikoondise esimeses ametlikus mängus, mis peeti 17. oktoobril 1920 Soomega. 24. juunil 1923. Leedu vastu lõi ta Eesti jalgpallikoondise läbi aegade esimese kübaratriki. Mängu 1. minuti värav on Eesti koondise ajaloo kiireim värav. 1924. aasta kevadel haigestus Tell tiisikusse ning suri 2. märtsil 1925 Tallinnas. Eesti jalgpallikoondislaste loend Möödus 90 aastat Eesti jalgpallikoondise esimesest mängust http://www.jalgpallihaigla.ee/?id=351&keel=ee http://www.jalgpallihaigla.ee/?id=359&keel=ee
Ivan Sarailiev

Ivan Sarailiev (bulgaaria Иван Саръилиев; 1. juuni 1887 Sofia – 23. mai 1969) oli bulgaaria filosoof ja semiootik, pragmatist. Ta tegeles Charles Peirce'i filosoofiaga.
Pragmatism

Pragmatism on suund filosoofias, mis asetab rõhu praktikale ja tegutsemisele teadmise, väärtuse või tähenduse alusena. Pragmatism on tähendusteoreetiline vaade, mille järgi lausete tähendus ja tõesus tuleneb sellest, kuidas keelekõnelejate kogukond kasutab keelt eesmärkide saavutamiseks. Sellega vastanduvad pragmatistid representatsionistlikule arusaamale, et keel mingis mõttes esitab objektiivset reaalsust. Kujunes välja 19. sajandi lõpul ja selle peamised esindajad olid Charles Peirce, William James ja John Dewey. Hiljem Peirce mõnevõrra eristas oma positsiooni Jamesi ja Dewey suhtes, nimetades oma vaate pragmatismiks. Pragmatistideks võib pidada veel filosoofe nagu Ludwig Wittgenstein, Richard Rorty, Robert Brandom ja Huw Price. Tänapäeval on pragmatism levinud filosoofiasuund. Kunstiesteetikutest on pragmatistidest tuntud Richard Shusterman. Pragmatistlik tõeteooria
Iraani jalgpallikoondis

Iraani jalgpallikoondis on Iraani rahvuskoondis jalgpallis. Iraani jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Iraani jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Iraani jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Leopard (täpsustus)

Sõnal "leopard" on mitu tähendust. Leopard on kaslaste hulka kuuluv suur kiskja. Leopard on mõiste heraldikas. Leopard "on Luchino Visconti 1963. aasta film. Leopard 1 oli külma sõja aegne Saksa tank. Leopard 2 on moodne Saksa tank. Leopard on Poolas toodetav luksusauto. Leopard on Mac OS X-i versioon 10.5. Leopard oli Eesti mereväe 1400 Grif-klassi patrullkaater. Leopardkass Lumeleopard
Eduard Peter Heinrich Paucker

Eduard Peter Heinrich Paucker (vkj 12. jaanuar/24. jaanuar 1843 Simuna – 30. jaanuar 1921 Rakvere) oli Eesti vaimulik. Esimese õpetuse sai kodus, seejärel õppis aastatel 1855–1862 Tallinna toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1863–1867. Oli prooviaastal Simuna Siimona ja Juuda koguduses (oma isa juures). Ordineeriti 15. septembril/27. septembril 1868 õpetajaks. Oli aastatel 1868–1872 Simuna Siimona ja Juuda koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1872–1918 (introdutseeriti õpetajaks 3. juulil /15. juulil 1872). Jäi aastal 1918 emerituuri. Ta koostas oma isa alustatud pastorite leksikonile lisaväljaandele: Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848. In Anschluβ an "Ehstlands Geistlichkeit von Hugo Richard Paucker". Reval, 1885. Oli Ahrensi uue eesti kirjaviisi pooldaja. Tema isa Hugo Richard Paucker, onu Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja vanaisa Heinrich Johann Paucker olid Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad, vanavanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, teine vanavanaisa (Hugo Richard Pauckeri vanaisa) David Christoph Schnabel oli Tallinna toomkoguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Eduard Peter Heinrich Paucker Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Tübingeni ringkond

Tübingeni ringkond on ringkond Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Ringkonnas on 3 piirkonda, kus on 1 kreisivaba linn ja 8 kreisi: Bodensee-Ülem-Švaabimaa piirkond Ravensburgi kreis (RV) Sigmaringeni kreis (SIG) Bodensee kreis (FN) Doonau-Illeri piirkond Ulm Alb-Doonau kreis (UL) Biberachi kreis (BC) Neckar-Albi piirkond Reutlingeni kreis (RT) Tübingeni kreis (TÜ) Zollernalbi kreis (BL) Kreisides on 255 valda ja linna. http://www.rp.baden-wuerttemberg.de/servlet/PB/menu/1007467/index.html
David Christoph Schnabel

David Christoph Schnabel (23. mai/3. juuni 1744 Tallinn – 1. märts/12. märts 1773 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna toomkoolis. Immatrikuleeriti 11. juunil 1763 Leipzigi ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist oli kaks aastat koduõpetajaks Küti mõisas Virumaal. Ordineeriti õpetajaks 9. juulil/20. juulil 1768. Oli aastatel 1768–1769 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Oli aastatel 1769–1772 Tallinna toomkoguduse abiõpetaja (kompastor), aastatel 1772–1773 (sai ülempastoriks 25. septembril/6. oktoobril 1772) oli sama koguduse ülempastor. Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 25. septembril/6. oktoobril 1771. Oli Tallinna Toomorbudekodu juhataja. Schnabel töötas Eesti Raamatute Kirjastuskassa eestikeelsete väljaannete korrektorina. Aastal 1772 määras konsistoorium ta vaimulike trükiste tsensoriks. Tema isa Christoph Schnabel oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, väimees Heinrich Johann Paucker ja tütrepojad Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja Hugo Richard Paucker (mõlema ema oli Anna Ulrika) olid (nagu ka Hugo Richardi poeg Eduard Peter Heinrich Paucker) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad. Tema õemees (õe Catharina Margaretha abikaasa) Anton Heinrich Lücke oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Tšellosonaat nr 1

Tšellosonaat nr 1 on mitme teose pealkiri: "Tšellosonaat nr 1 F-duur op. 51", Ludwig van Beethoveni teos "Tšellosonaat nr 1 e-moll op. 38", Johannes Brahmsi teos "Tšellosonaat nr 1", Anatoli Garšneki teos "Tšellosonaat nr 1", Felix Mendelssohni teos "Tšellosonaat nr 1", Helmut Rosenvaldi teos Tšellosonaat nr 2 Tšellosonaat nr 3 Tšellosonaat nr 4
Sarandë ringkond

Sarandë ringkond on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Albaania lõunaosas Vlorë maakonnas. Ringkonna keskus on Sarandë linn. Ringkonna pindala on 730 km². Elanike arv on 2001. aasta aprilli rahvaloenduse järgi 35 235 (1993. aasta jaanuari rahvaloenduse järgi 53 700). Sarandë ringkonnas on Konispoli asula (lõunapiiri ääres), puhkekoht Ksamil ja arheoloogiamälestis Butrint. Ringkonnas on suur kreeka vähemuse osakaal. Uuskreeka keel on Sarandë ringkonnas ametlikult tunnustatud keel. Rannikul elab ka aromaane. Sarandë ringkonnast pärit autode numbrimärgil on tunnus SR.
Kallaste pank

Kallaste panga all võidakse mõelda Kallaste paljandit Kallastel Vahtrepa panka Vahtrepa külas Kallaste panka Harku vallas
Männik

Männik ehk männimets on mets, kus valdav puu on mänd (Eestis harilik mänd). palumännik nõmmemännik rabamännik rabastunud männik Aa männik Lüganuse vallas Aruküla männik Arukülas Holdre männikud Helme vallas Kapa männik Kohilas Kiigemäe männik Tartus Ihastes Kivimurru männik Torma vallas Laiksaare männik Häädemeeste vallas Oore männikud Taheva vallas Pikassilla palu Põdrala vallas Reiu männikud Tepripalu männik Nõo vallas Vaitka männik Taheva vallas Vanamõisa männik Haljala vallas Võnsi männik Kuusalu vallas Männiku okasmets
Vanemuine (ansambel)

Vanemuine oli algselt 2007. aasta septembri lõpus Kanadas asutatud eksperimentaalset, elektroonilist ja ambient-muusikat viljelev ansambel, mille koosseisu kuulusid Dave Brown ja T. J. Waldie. Asutamisaastal üritasid nad välja anda oma esimest albumit, kuid lõpuks jäigi see ilmumata ja ansambel lagunes. 2009. aasta mais avaldas Ontario provintsis Windsoris elav Dave Brown ansambli nime all kuue palaga EP "Vanemuine", millel oli mehe soololooming. 2010. aasta oktoobris ilmus tal ka esimene täispikk album "❁ (Fleuron)". Sama aasta novembris ilmus lisaks veel kogumikplaat "Old gold", kuhu oli kogutud aastatel 2007–2009 salvestatud materjali paremik. Nii EP kui ka mõlemad albumid ilmusid elektroonilisel kujul ja on allalaadimiseks saadaval mitmes failivormingus. Vanemuine Bandcampis Vanemuine Myspace'is Vanemuine SoundCloudis
Bodensee-Ülem-Švaabimaa piirkond

Bodensee-Ülem-Švaabimaa piirkond on piirkond Tübingeni ringkonnas, Baden-Württembergi liidumaal, Saksamaal. Piirkonnas on 3 kreisi: Ravensburgi kreis (RV) Sigmaringeni kreis (SIG) Bodensee kreis (FN)
Kavajë ringkond

Kavajë ringkond oli 2. järgu haldusüksus (ringkond) Albaania lääneosas Tirana maakonnas. Halduslikult jagunes 2 linnaks ja 8 vallaks. Ringkonna keskus oli Kavajë linn. Ringkonna elanike arv oli 2003. aasta andmetel 78 415. GeoNames GeoNames
Doonau-Illeri piirkond

Doonau-Illeri piirkond on piirkond Saksamaal Baieri ja Baden-Württembergi liidumaal. Piirkonna Baden-Württembergi osas on 1 kreisivaba linn ja 2 kreisi: Ulm Alb-Doonau kreis (UL) Biberachi kreis (BC) Baieri osas on 1 kreisivaba linn ja 3 kreisi: Memmingen Günzburgi kreis Neu-Ulmi kreis Alam-Allgäu kreis
Neckar-Albi piirkond

Neckar-Albi piirkond on üks kolmest piirkonnast (Regionalverband) Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. See on Saksamaa suuruselt kolmas tööstusala. Selle pindala on 2531 km² ja elanike arv oli 2011. aastal 690 245. Piirkonda läbib Neckari jõgi. Piirkonnas on 3 kreisi: Reutlingeni kreis (RT) Tübingeni kreis (TÜ) Zollernalbi kreis (BL) Koduleht
Eesti NSV teeneline arhitekt

Eesti NSV teeneline arhitekt oli Eesti NSV-s alates 1967. aastast Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt arhitektidele välja antud aunimetus. 1967 Voldemar Herkel, Valve Pormeister, Väino Tamm 1968 Edgar-Johan Kuusik 1969 Ilmar Laasi, Boris Mirov 1973 Dmitri Bruns, Henno Sepmann 1974 Lorenz Haljak 1976 Peep Jänes 1977 Vello Asi 1978 Raine Karp 1979 Toivo Kallas, Toomas Rein 1984 Kalvi Aluve, Arnold Matteus, Leila Pärtelpoeg, Teno Velbri, Ell Väärtnõu 1987 Teddy Böckler, Veljo Kaasik, Kalju Luts, Ain Padrik, Kalju Valdre 1988 Ado Eigi, Eva Hirvesoo, Nikolai Kusmin, Vilen Künnapu, Irina Raud "Nõukogude Eesti". Valgus. Tallinn 1978 Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teatajad 1978–1990
Nike (ettevõte)

Nike (hääldus ˈnaɪki) on USA ettevõte, mis on spetsialiseerunud spordi- ja vabaajarõivaste ning sporditarvete tootmisele. Sellel alal on ta maailma suurim ettevõte. Nimi Nike on võetud müütilise võidujumalanna järgi. Nike on Eesti Jalgpalliliidu ametlik varustuspartner aastast 2000. Nike asutasid 1964. aastal Bill Bowerman ja Phil Knight. Nike Euroopa peakorter asub Hollandis Hilversumis. Nike peakorteris Ameerika Ühendriikides Portlandi linnas töötab 600 tootedisainerit. 1970. aastatel avaldas Nike õhkpatjadega jalatsid. 1988. aastal muutis Nike tootesarjaga Air Max õhkpadjad väliselt nähtavaks. Nike toodab jalgpalliklubide särke kasutatud plastpudelitest ja väljakukatteid kasutatud spordiketsidest ning arendab spordirakendusi mobiilidele. Nike jalatseid kopeeritakse ebaseaduslikult algselt kehvema materjaliga. Kopeeritud jalatsid on originaaljalatsitest veidi odavamad. Koopia ja originaaljalatsi eristamine on raske. Nikele kuulub 20–25% spordijalatsite ja -rõivaste maailmaturust. 2018. aastal oli Nike tegevjuhi palk töötajate mediaanpalgast 379 korda suurem. Kristjan Luha alustas Nike’is karjääri 2003. aastal Hollandis. 2010. aastast 2018. aastani on ta töötanud välislähetuste raames Nike võtmekliendihaldurina, maaletoojate kuraatorina arenevatel turgudel Kesk- ja Ida-Euroopas ning Aafrikas, Venemaa müügidirektorina, Kreeka ja Küprose osakonna juhina. 2018. aastast töötas ta Nike’i peakorteris Portlandis. 2020. aastal lahkus ta ettevõttest. Air Force, Air Max, Nike Free, Delta Force, 6.0, Air, Casual, iD, Nike+, Nike Flyknit jne. ID on isikliku jalavormiga jalats, mis valmib kuumpressmasinaga 15 minuti jooksul. Jalatsid sisaldavad treeningu andmeid analüüsivat tajurit. Jalatsi pealist kootakse erilise masinaga. Eesti koondis astub Fääri saarte vastu uues vormis Delfi Sport, 11. august 2010 Toivo Tänavsuu (15. veebruar 2013). "VANA KULD: Eestlane juhib spordifirma Nike'i äri Kreekas ja Küprosel". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2017. "US companies reveal pay gap between bosses and workers". Financial Times (inglise keeles). The Financial Times Ltd. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Lennart Ruuda (23. september 2020). "Nike peakorterist lahkunud eestlane: see oli nagu suur mull". Postimees. Ballzy (06.04.2020). "Nike". Koduleht
Puistangumets

Puistangumets on puistangul kasvav mets. Puistangud tekivad Eestis üldjuhul põlevkivi rikastamisel üle jäänud aherainete ladestamisel. Vanematel puistangutel on taimed ise ajapikku kasvama hakanud. Nooremaid puistanguid haljastavad inimesed, istutades sinna põõsaid ja puid. Kasvupinnas on tihti üsna kivine (lubjakivi) ja kuiv. Sellised tingimused sobivad eelkõige harilikule männile ja arukasele. Puistangute metsade kogupindala Eestis on ligi 13 300 ha. Valdava osa – 73,7% – moodustavad nendest männikud, millele järgnevad 14,3%-ga kaasikud. Harvem esineb harilikku kuuske, harilikku haaba, halli leppa jt. "Aastaraamat mets 2008" (PDF). www.keskkonnainfo.ee. Keskkonnaministeerium. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6.03.2016. Vaadatud 12.11.2010.
Johann Quirinius Metzhold

Johann Quirinius Metzhold (ka Johannes Quirinius Metzhold; 9. november 1681 Dannheim – 19. mai/30. mai 1737 Kuressaare) oli Eesti vaimulik, notar ja Saaremaa superintendent. Metzhold sündis Dannheimis (praeguse haldusjaotuse järgi Ilm-Kreisis Tüüringi liidumaal). Immatrikuleerus 7. veebruaril 1704 Jena ülikooli ja 12. märtsil 1707 Academia Gustavo-Carolinasse (Pärnu ülikooli). Oli aastatel 1710–1737 Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja, tegutses aastatel 1713–1732 veel notarina. Aastal 1714 sai assessoriks, aastatel 1726–1731 oli Saaremaa praostkonna praost, aastatel 1731–1737 Saaremaa superintendent. Tema vend Heinrich Christian Metzhold oli Saaremaa Jaani koguduse ja Audru Püha Risti koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Antonín Panenka

Antonín Panenka (sündinud 2. detsembril 1948 Prahas) on endine Tšehhoslovakkia jalgpallikoondise jalgpallur. Ründava poolkaitsjana oli Panenka tuntud söötude ja pettelöökide poolest. Ta mängis enamiku karjäärist Bohemians 1905-s, liitudes klubiga juba 1959. aastal. 1981. aastal siirdus Panenka Austria klubisse SK Rapid Wien, kellega võitis kaks Bundesliga tiitlit ja ÖFB-Cupi. 1985. aastal jõudis Rapid UEFA karikavõitjate karikavõistlustel finaali, kus tuli võtta vastu 3:1 kaotus Evertonilt. Panenka osales finaalis vahetusmängijana. Järgmisel aastal liitus Panenka kaheks hooajaks VSE St. Pölteniga, misjärel suundus Austria madalamatesse liigadesse (1987–1989 Slovan Vienna, 1989–1991 ASV Hohenau ja 1991–1993 Kleinwiesendorf). Panenkast sai rahvusvaheliselt tuntud mängija, kui ta mängis Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises 1976. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus Tšehhoslovakkia kohtus finaalis Lääne-Saksamaaga. Pärast lisaaega jäi seisuks 2:2 ja esimest korda Euroopa meistrivõistluste finaalide ajaloos hakati penalteid lööma. Esimesed seitse lööki löödi sisse, kuni Saksamaa neljas penaltilööja Uli Hoeneß lõi palli üle lati. Seisul 4:3 läks Panenka lööma tohutu surve all. Saksa väravavaht Sepp Maier hüppas vasakule, aga Panenka lõi palli väikse kaarega võrgu keskele. Tema võiduvärav on üks jalgpalliajaloo kuulsaimaid. Sellesarnaseid penaltilööke hakati nimetama panenkateks. Lisaks aitas Panenka Tšehhoslovakkial tulla 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel kolmandaks. 1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi Panenka sisse kaks penaltit, kuid need olid ka Tšehhoslovakkia ainukesed väravad ja võistkond ei pääsenud alagrupist edasi. Praegu töötab ta Bohemians 1905 presidendina.
Reeper

Reeper (ka repäär) on geodeetiline kõrgusmärk, mis paigaldatakse ehitise vundamenti või pinnasesse. nivelliir Võõrsõnastik, Tallinn 2005, lk. 610 Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 16.09.2011)
Handi keel

Handi keel (varasema nimetusega ostjaki keel) on soome-ugri keel, mida kõnelevad Lääne-Siberis elavad handid. Seda räägitakse Venemaal Handi-Mansimaal Jamali Neenetsi autonoomses piirkonnas ning Tomski oblastis Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonis. 1994. aasta Salmise ja Janhuse uuringu[viide?] järgi elas Venemaal 12 000 handi keele kõnelejat. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 13 600 handi keele oskajat, kuid 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli neid vaid 9584. Handi keelt peetakse ohustatud keeleks. Handi ja mansi keel kuuluvad uurali keelkonna ugri keelte obiugri rühma. Nende lähim sugulaskeel on ungari keel. Handi keel on tuntud oma murrete rohkuse poolest. Murrete läänerühma kuuluvad Salehardi, Obi ja Irtõši murre. Idarühma kuuluvad Surguti ja Vahhi-Vasjugani murded, mis on omakorda jaotunud kolmeteistkümneks murrakuks. Lisaks on olemas põhjarühm. Kõik murded erinevad üksteisest tunduvalt nii foneetiliselt, morfoloogiliselt kui ka leksikaalselt ja seetõttu ei saa eri murrete kõnelejad üksteisest aru. Seega võiks lääne- ja ida-handi murdeid pidada erinevateks, kuid lähisuguluses olevateks keelteks. Handi kirjakeel loodi ladina kirja alusel 1930. aastal. 1937. aastal mindi üle kirillitsale. Handikeelsetes kirjandusteostes kasutatakse tavaliselt Kazõmi, Šurõškari või Kesk-Obi murret, trükiajakirjanduses, televisioonis ja raadios Kazõmi murret. 2012. aastal ilmus Venemaal ainult üks handikeelne raamat kogutiraažiga 300 eksemplari. Allpool toodud tabelis on Surguti murde asesõnad. Mõned näited Surguti murde küsisõnadest. мӱвәӆи – mis қӫяҳи – kes қӫӆнә – kuidas қөт – kus қунтә – millal Handi kirjandus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2012. Vaadatud 19. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.helsinki.fi/~tasalmin/nasia_report.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2013. Vaadatud 13. detsembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Vene-handi vestmik (Surguti murre)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2012. Vaadatud 18. august 2011. Handi- ja mansikeelsed ajalehed ning väikesed sõnastikud Obi ugri keelte sõnastikud ja vestmikud