laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Slytherin

Slytherin on J. K. Rowlingu raamatus "Harry Potter" üks Sigatüüka majadest, kus õpib näiteks Draco Malfoy, samuti on seal õppinud Severus Snape ja Lord Voldemort. Need kolm olid Harry Potteri suurimad vaenlased. Slytherini maja on asutanud Salazar Slytherin. Tema väärtustas ambitsioonikust ja edasipüüdlikust. Samuti oli Salazar Slytherinile oluline, et tema õpilased oleksid puhtaverelised. Just Slytherini eelistuste pärast ja tema kindlast veendumusest, et võluriharidust tohib anda vaid puhastverd õpilastele, tekkiski nelja asutajaliikme vahel tüli. Selle tulemuseks olidki erinevad majad, kuhu õpilasi võeti iga asjutajaliikme eelistust mööda. Slytherini majast on tulnud kõige enam halbu võlureid, tuntum neist muidugi Voldemort (Tom Marvolo Riddle), samuti kuulusid sinna majja need, kellest hiljem said Voldemorti käsilased – Surmasööjad. Kuna Slytherinis väärtustati eriti puhtaverelisust, õppisid seal vaid puhastverd õpilased. Sõltumata Slytherini maja halvast maskist pole aga tegemist halva majaga. Slytherinis õppis ka Harry Potteri kuuenda klassi võlujookide õpetaja Horace Slughorn, Nymphadora Tonksi ema Andromeda Tonks, Regulus Black, kelle peamiseks huviks oli Voldemort hävitada, ning Merlin isiklikult. Slytherini maja sümboliks on madu, värvideks hõbe ja roheline ning element on vesi. Majavaim on Verine Parun, majavanem aga Severus Snape, kes ka ise kuulus kooliajal Slytherini majja. Veel kuulusid Slytherini majja sellised tuntud puhtaverelised perekonnad nagu Malfoy, Black(va Sirius Black) Crabbe ja Goyle. Kui Harry tuli Sigatüükasse, kaalus sõõlamiskübar tema Slytherini saatmist, kuid otsustas tänu poisi palumisele ta siiski Gryffindori saata. Ka Harry poja Albus Severus Potteri suurim hirm kooli minnes oli sattuda Slytherini. Lõpuks saatiski Sõõlamiskübar Harry poja Albus Severus Potteri Slytherini. Gryffindor Ravenclaw Hufflepuff
Kaspars Melnis

Kaspars Melnis (sündinud 28. märtsil 1989 Rēzekne piirkonnas) on Läti põllumees, ärimees ja poliitik, Läti Talurahva Liidu ning Roheliste ja Talurahva Liidu liige. Ta on 15. septembrist 2023 Läti kliima- ja energeetikaminister. Ta lõpetas aastal 2013 Riia Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna bakalaureuseõppes transpordiehituse spetsialistina. Aastal 2014 omandas ta Malnava kolledžist põllumajanduse ettevõtlusspetsialisti kvalifikatsiooni, aastal 2017 õiguskõrgkoolist juristi assistendi kvalifikatsiooni ning aastal 2019 lõpetas ta Rēzekne Tehnoloogiaakadeemia juhtimisala akadeemilise magistriõppekava. Enne seimi valimist oli ta OÜ "Sprūževa M" juhatuse aseesimees, samuti ühingu "Lauksaimniecības statūtsabiedrību asociācija" (Põllumajanduse põhikirjaliste äriühingute liit) tegevdirektor. 2021. aasta Läti kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidust Rēzekne piirkonna volikogu liikmeks. 2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas Seimi liikmeks. 15. septembrist 2023 on ta Läti kliima- ja energeetikaminister Evika Siliņa valitsuses.
Hoolekandeteenus

Hoolekandeteenus on instrument, mille eesmärgiks on inimestele erinevate vabaduste kindlustamine ning inimressursi arendamise kaudu majanduse arendamiseks paremate võimaluste loomine. Samal ajal suurendatakse sotsiaalset kaasatust, ennetatakse ja leevendatakse laiaulatuslikumalt ning tõhusamalt vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Abi andmisel lähtutakse subsidiaarsuse põhimõttest, mille kohaselt avalikke kohustusi täidavad üldjuhul eelistatult kodanikule kõige lähemal seisvad võimuorganid ning esmalt rakendatakse abivajajale kõige lähemal oleva tasandi (esmatasandi) ressursse. Millest tulenevalt on peamisteks hoolekandeteenuste ja –toetuste osutajaks kohalik omavalitsus. Kohaliku omavalitsuse korraldatavad hoolekandeteenused: koduteenus; väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus; tugiisikuteenus; täisealise isiku hooldus; isikliku abistaja teenus; varjupaigateenus; turvakoduteenus; sotsiaaltransporditeenus; eluruumi tagamine; võlanõustamisteenus; lapsehoiuteenus; asendushooldusteenus; järelhooldusteenus. Riigi poolt on korraldatud ja reguleeritud need hoolekandeteenused, mida teenuse keerukusest tulenevalt ei ole mõistlik korraldada kohalikul tasandil. Riiklikud hoolekandeteenused on järgmised: rehabilitatsiooniteenus puuetega inimestele; erihoolekandeteenused raske ja pikaajalise psüühilise erivajadusega inimestele; soodustingimustel eraldatavate tehniliste abivahendite teenus; laste asenduskodu teenus. Lisaks toetab riik lapsehoiuteenuse osutamist raske ja sügava puudega lastele. "1. Hoolekanne (sissejuhatuseks)". www.tlu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2015. Vaadatud 19. septembril 2023. "Sotsiaalhoolekande seadus–Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee. Vaadatud 19. septembril 2023.
Hufflepuff

Hufflepuff on üks Sigatüüka kooli majadest J. K. Rowlingu fantaasiaromaanide sarjas noorest võlurist Harry Potterist. Hufflepuffi õpilased on raamatutes tuntud õiglustunde, lojaalsuse ja töökuse poolest. Maja rajas Helga Hufflepuff, keskaegne nõid, kelle kohta on raamatute autor J. K. Rowling oma veebilehel öelnud, et ta oli osav toiduga seotud nõidustes. Paljud Sigatüüka peolaual traditsioonilised toidud pärinevat tema retseptidest. Raamatu lugejatele on teada üks kindlalt Hufflepuffile kuulunud ese: väike, kahe peenelt töödeldud sangaga kuldne karikas, millele on graveeritud mäger. Mäger on Hufflepuffi vapiloom, mida võib näha ka Sigatüüka vapil. Dumbledore ja Harry Potter kahtlustavad, et Lord Voldemort on teinud sellest oma varikätki, eseme, milles ta hoiab tükikest oma hingest. Hufflepuffi maja vaimu nimi on Paks Kloostrivend, keda on kirjeldatud kui lõbusa iseloomuga kummitust. Hufflepuffi majavanem on professor Pomona Sprout, taimeteaduse õpetaja. Hufflepuffi kuulus ka Cedric Diggory. Gryffindor Ravenclaw Slytherin
Kamień Pomorski maakond

Kamień Pomorski maakond (poola Powiat kamieński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna loodeosas, Świnoujściest idas. Piirneb põhjas Läänemerega ja läänes Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Kamień Pomorski linnas. Kamień Pomorski maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on viis linna: Dziwnów, Golczewo, Kamień Pomorski, Międzyzdroje ja Wolin. Kamień Pomorski maakonnas on kuus valda: Dziwnówi vald Golczewo vald Kamień Pomorski vald Międzyzdroje vald Świerzno vald Wolini vald Kamień Pomorski Encyklopedia PWN. Vaadatud 20. septembril 2023
Łobezi maakond

Łobezi maakond (poola powiat łobeski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Łobez linnas. Łobezi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Krótka historia Powiatu Łobeskiego Powiat łobeski. Vaadatud 20. septembril 2023
Wałczi maakond

Wałczi maakond (poola powiat wałecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Wałczi linnas. Wałczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on neli linna: Człopa, Mirosławiec, Tuczno ja Wałcz. Wałczi maakonnas on neli valda: Człopa vald Mirosławieci vald Tuczno vald Wałcz vald Historia Starostwo Powiatowe w Wałczu. Vaadatud 20. septembril 2023
Sławno maakond

Sławno maakond (poola powiat sławieński) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kirdeosas. Piirneb põhjas ja loodes Läänemerega. Maakonna keskus asub Sławno linnas. Maakonna suurim linn on Darłowo. Sławno maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kaks linna: Darłowo ja Sławno. Sławno maakonnas on neli valda: Darłowo vald Malechowo vald Postomino vald Sławno vald Sławno Encyklopedia PWN. Vaadatud 20. septembril 2023
IOS 17

iOS 17 on ettevõtte Apple Inc. väljatöötatud operatsioonisüsteemi iOS seitsmeteistkümnes väljalase. iOS 17 on iOS 16 järglane. Operatsioonisüsteemi väljalase toimus 18. september 2023. Vidinad on nüüdsest interaktiivsed. Näiteks saab kasutaja lülitada vidinalt tuled sisse ilma, et peab rakenduse avama. Check In annab automaatselt teada kasutaja perele ja sõpradele, et kasutaja on jõudnud turvaliselt koju. Kui kasutaja ei jõua sobitud kellaajaks koju ja enam ei vasta, saadab telefon lähedastele automaatselt kasutaja iPhone koordinaadid ning aku ja leviala informatsiooni. Hääle kloonimine kasutab masinõpet, mis võimaldab kasutajatel teksti kõneks muutmise mudelina oma häält uuesti luua. Visuaalne otsimine suudab nüüd fotodel ära tunda auto erinevate tulede sümbolid, riiete siltidel olevad sümbolid ja nüüdsest on ka võimalik leida erinevaid toiduretsepte. Telefoni rakenduses saab nüüd lisada oma pildi, mida teised iPhone'i kasutajad näevad kui neile helistatakse. Oma telefoninumbri andmine on tehtud lihtsamaks. Nüüdsest saab oma kontaktandmed anda teistele iPhone'i kasutajatele kui nad on üksteise lähedal. Terviserakenduses saab nüüdsest oma tuju ja vaimset tervist jälgida. Nüüdsest muutuvad taustapildid automaatselt tumedamaks või heledamaks olenevalt sellest, kas kasutaja kasutab telefonis tumedat režiimi või heledat režiimi. "iOS 17 is available today". Apple Newsroom (Eesti) (inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. Vicente, Alex (12. juuni 2023). "Interaktiivsed vidinad on (lõpuks) iOS 17-ga reaalsus". Actualidad iPhone. Vaadatud 20. septembril 2023. published, Alyse Stanley (24. juuni 2023). "iOS 17 Check In explained — here's how the new safety feature works". Tom's Guide (inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. "iOS 17 Lets You Clone Your Voice With AI. Here's How". CNET (inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. updated, Philip Michaels last (23. juuni 2023). "iOS 17 Visual Look Up: All the new features coming to your iPhone". Tom's Guide (inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. Potuck, Michael (6. juuni 2023). "iOS 17 Contact Posters: Customize iPhone text, images". 9to5Mac (Ameerika inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. "NameDrop on iOS 17: Apple's Quick New Way to Share Contact Information". CNET (inglise). Vaadatud 20. septembril 2023. Gogia, Kanika (8. juuli 2023). "How to Track Your Mental Wellbeing on iPhone in iOS 17". Beebom (Ameerika inglise). Vaadatud 20. septembril 2023.
Agnese Logina

Agnese Logina (sündinud 25. juunil 1990 Riias) on Läti kultuuriteadlane, filmikuraator ja kriitik, kultuuripoliitika ekspert ja poliitik, ta on erakonna "Progressiivid" liige. Ta oli 15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 Läti Vabariigi kultuuriminister. Ta on olnud Riia linnavolikogu liige, Läti Kultuuriakadeemia kultuuriteooria lektor ja oli Riia Filmimuuseumi juht. Ta lõpetas aastal 2013 Amsterdami ülikooli kolledži humanitaarteaduskonna ning omandas bakalaureusekraadi filmiteoorias ja kirjanduskriitikas. Aastal 2016 mandas ta magistrikraadi Läti Kultuuriakadeemias alamprogrammis “Kultuur ja kultuuridevahelised uuringud”. Aastatel 2021–2023 juhtis ta Riia Filmimuuseumi. Ta töötab õppejõuna Läti Kultuuriakadeemias ja oli Riia Rahvusvahelise Filmifestivali kuraator. Ta kandideeris edutult 2018. aasta Läti parlamendivalimistel. Ta kandideeris edutult ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Lätis. Aastal 2020 valiti ta Läti kohalikel valimistel Riia linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris ka 2022. aasta Läti parlamendivalimistel "Progressiivide" nimekirjas. 15. septembrist 2023 kuni 17. juunini 2024 oli ta Evika Siliņa valitsuse kultuuriminister. Lisaks läti keelele valdab ta veel vene, inglise, prantsuse ja hollandi keelt. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane.
Sangatte

Sangatte on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vaade Sangatte'ile Sangatte on Eurotunneli Prantsusmaa jahutusjaama asukoht, selle Briti kolleeg on Samphire Hoe's. Lisaks on see Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa elektrivõrkude vahelise ühenduse IFA 2000 (HVDC Cross-Channel) Prantsusmaa lõpp-punkt. Sangatte oli maailma esimese toimiva veealuse telegraafikaabli maandumispunkt, mille Submarine Telegraph Company 1851. aastal South Forelandi ja Sangatte'i vahel üle La Manche'i vedas. "Blériot-Plage" on saanud nime Louis Blériot' mälestuseks, kes oli esimene inimene, kes lendas 25. juulil 1909 üle La Manche'i. Ta lendas Sangatte'i rannalt Doveri valgetele kaljudele, et võtta endale Daily Maili pakutud auhind. Tema lennukil Blériot XI, mis ehitati koostöös Raymond Saulnier'ga, kulus ülelennuks 37 minutit. Selle jõuallikaks oli 3-silindriline 25 hobujõuline mootor. Ranna läänepoolses otsas vaatab merele prantsuse lenduri Hubert Lathami kuju. Latham oli veel üks teedrajav La Manche'i ületav piloot, kelle varasem katse 19. juulil ebaõnnestus. Sangatte on ka Supermarine Spitfire maandumiskoht, mis oli sunnitud randa maanduma pärast seda, kui sel sai 26. mail 1940 Operatsioon Dynamo ajal Messerschmitt Bf 109 tulistatud laskude tõttu radiaator kahjustada, olles veidi varem alla tulistanud Junkers Ju 87, et kaitsta Dunkerque'ist evakueeruvaid sõdureid. Lennuk toodi Sangatte'i liivast välja 1986. aastal ja 2000. aastal alustati taastamistööd, mis jätkusid kuni 2014. aastani, mil töö lõppes, kui lennuk oli remonditud täielikult lennukõlblikuks. Sangatte oli asukohaks põgenikelaagrile, mille Prantsusmaa Punane Rist asutas 1999. aastal Ühendkuningriiki reisida üritavate migrantide sissevoolu tõttu. Peamiselt olid nad pärit Afganistanist, Iraagist ja Kosovost. Ühendkuningriigi valitsuse survel andis Nicolas Sarkozy (toonane siseminister) korralduse see 2002. aastal sulgeda. Rahutused olid 2001. ja 2002. aastal, laagri sulgemise aastal. Sandgate (Kent), Inglismaa, Ühendkuningriik. BBC Two saates Top Gear ületasid kolm saatejuhti Jeremy Clarkson, Richard Hammond ja James May amfiibse Nissan Navaraga La Manche'i ja selle asemel, et Doverist lahkumise järel Calais's finišeerida, jõudsid nad piki rannikut 8 kilomeetri kaugusele Sangatte’i. Lendurid Hubert Latham ja Louis Blériot. Fabrice Bourré (* 1962), Prantsuse jalgpallur, sündis Blériot-Plage'is. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Sanghen

Sanghen on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Sanghen asub 22 km Calais'st lõunas, teede D191 ja D224 ristumiskoha ümbruses. Sangheni vallamaja St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kividemägi

Madise Kividemägi ehk Uuesoo kivid on suurte rändrahnude grupp ja kivikülv Harju maakonnas Madise küla lähedal. Graniidist rändrahnud paiknevad hõredas männimetsas asuval madalal seljandikul, Külati tee ja Liivanõmme tee ristumiskoha lähedal. Kivikülv on üsna kompaktne, rahnud asuvad väikeses piirkonnas üksteise lähedal. Grupi kõige suurem rändrahn on Uuesoo rändrahn ehk Rebase kivi mõõtmetega 5,5 x 5,0 x 3,0 meetrit, ümbermõõduga 16,8 meetrit. Mitmel teisel rändrahnul on samuti rahvapärased nimetused - Seakarjasekivi, Tõllakivi ja Lõhkine kivi. Tihedalt paiknevate kivide kohta on rahvapärimuses räägitud mitmeid Harju-Madise ja Harju-Risti kirikute või Vanapaganaga seotud legende. Uuesoo rändrahn ja Kividemäe kivikülv on looduskaitse all III kategooria objektina. Uuesoo rändrahn ja teised Kividemäa rahnud Eesti looduse infosüsteemis Harju-Madise kivid ja Vanapagan - Harju-Madise kividega seotud rahvapärimus Eesti folkloristide andmebaasis
Petserimaa Vabadussõja mälestussammas

Petserimaa Vabadussõja ausammas on ausammas Värska alevikus. Esimene katse Petserimaa ausamba avamiseks tehti aastal 1931. Monument oli planeeritud avada Petseri linna südames Vabaduseväljakul. Konkurssi tulemusena valiti välja Roman Haavamägi projekt. Ettevõtmine jäi katki alanud Nõukogude okupatsiooni tõttu. Teine katse püstitada monument oli aastal 1944. Uuesti käis plaani Petserimaa Vabadussõja ausamba rajamiseks välja Hannes Walteri aastal 2004 ning uueks asukohas sai Värska, kuid aluseks võeti Petseri Vabadussõja ausamba projekt. Monument avas 20. juunil 2020 president Kersti Kaljulaid. Ausamba avamisel viibisid ka Setomaa ülemsootska, kaitseväe juhataja Martin Herem ning Kaitseliidu ja Eestis teenivate liitlaste liputoimkonnad. Petserimaa Vabadussõja monument "President avas Petserimaa Vabadussõja monumendi". Lõuna-Eesti Postimees. 20. juuli 2020. Vaadatud 20. september 2023.
Hilma Nerep-Mossin

Hilma Nerep-Mossin (sündinud 18. septembril 1923 Tallinnas) on rootsieesti pianist ja dirigent, helilooja ja dirigent Verner Nerepi ja õpetaja Linda Nerepi tütar. Hilma õppis 1930–1941 Hans Kubu eragümnaasiumis Tallinnas, alustas 12-aastasena klaveriõpinguid professor Theodor Lemba juures ja paralleelselt gümnaasiumiga jätkas muusikaõpinguid Tallinna Konservatooriumis. Hilma põgenes koos vanematega 1944. aasta suure põgenemise käigus Rootsi. 1951. aastal sai ta Stockholmi Muusikaakadeemiast eksamid eksternina sooritades muusikaõpetaja diplomi ja töötas seejärel pikka aega muusikaõpetajana erinevates koolides. 1957. aastal kolis ta töö tõttu tagasi Stockholmi. Hilma on oma pika elu jooksul osalenud aktiivselt rootsieestlaste kultuurielus: musitseerinud solistina, saatnud klaveril teisi artiste ja erinevaid koore ning ka ise koore juhtinud, olles 1968. aasta lõpul asutatud Stockholmi Eesti Naiskoor dirigent 1975. aastani. Ta tegi pikka aega koostööd viiulikunstnik Alfred Pisukesega ja Stockholmi Eesti Meeskooriga. Hilma oli abielus Addold Mossiniga, neil on tütar ja poeg.
Ruth Fuchs

Ruth Fuchs (sünninimi Gamm, hiljem Hellmann, 14. detsember 1946 – 20. september 2023) oli Saksa poliitik ja sportlane. Ida-Saksamaad esindanud Fuchs tuli 1972. aastal Münchenis ja 1976. aastal Montrealis odaviskes olümpiavõitjaks. Ta püstitas 1970. aastatel kuus odaviske maailmarekordit. Tema isiklik rekord oli 69.96 meetrit vana odaga, saavutatud 1980. aasta aprillis Splitis. Sellega oli ta vana tüüpi odaga Saksamaa odaviskajate seas seitsmes, Petra Felke (kes hoidis maailmarekordit), Antje Kempe, Silke Renki, Beate Kochi, Karen Forkeli ja Tanja Damaske järel. Fuchs tunnistas, et kasutas Ida-Saksamaa ametlikus spordiprogrammis steroide. Pärast kergejõustikust pensionile jäämist sai Fuchsist taasühendatud Saksamaa Demokraatliku Sotsialismi Partei (praegu Vasakpartei) parlamendi liige. Pärast avalikust elust eemalejäämist elas Fuchs Buchas Saale-Holzlandis Tüüringis. Ruth Fuchs suri Jena ülikooli haiglas 76-aastaselt.
Läänemaa jalaväerügement

Läänemaa jalaväerügement (rootsi k. Estländskt infanteriregement af Wikiska kretsen) oli 1701–1710 tegutsenud Rootsi jalaväeüksus, mis osales Põhjasõja Eestis toimunud sõjategevuses. Rügement hävis Riia piiramisel. Läänemaa jalaväerügement rajati 1701. aastal. Selle esimeseks ülemaks määrati ooberst Gustav Wrangell. Ta lahkus aga samal aastal ametist ning tema järel sai uueks rügemendiülemaks ooberst Herman von Fersen. 1702. aastal osales rügement Vasknarva lahingus. Kaks aastat hiljem osales rügement Narva päästmisoperatsioonil. 2. juulil lõi rügement koos teiste Rootsi üksustega Punase Kuke kõrtsi juures venelaste rünnaku tagasi. Peale Narva langemist (kus langes vangi ka von Fersen) liideti rügement Tallinna Linnamajori pataljoniga ning viidi hiljem üle Liivimaale. 1709. aastal viidi üksus Riia garnisoni, millega alistus järgmisel aastal linna langemisega. ooberst Gustav Wrangell ooberst Herman von Fersen "Svenska arméns regementen 1700-1718". Vaadatud 21.09.2023. Lk 265-267 (Kelch, 2009) "Swedish Colours from Enlisted and Militia Units in the Baltic Provinces 1700-1710" (PDF). Vaadatud 21.09.2023. Kelch, Christian. Liivimaa kroonika järg. Tõlkinud Ivar Leimus, Tartu: Eesti Ajalooarhiiv, 2009.
Eesti riigieelarve

Eesti riigieelarve on Eesti keskvalitsuse eelarve. Riigieelarve näitab, kui palju eeldatavalt erinevatest allikatest riigikassasse raha laekub ja kui palju riik plaanib kulutada erinevate avalike teenuste osutamiseks ja toetuste maksmiseks. Kokku riigieelarve kulud kroonides 1926/27 – 96 274 krooni (1926/27. eelarveaasta margad on ümber arvestatud kroonideks) 1936/37 – 90 208 krooni 1938/39 – 107 084 krooni 2010 konsolideeritud riigieelarve kroonides – Tulud 83 208 403 718 kr ja kulud 88 407 781 130 kr Eesti 2017. aasta riigieelarve Eesti 2018. aasta riigieelarve Eesti Vabariigi Riigikantselei ajaloost 1918–1940, riigikantselei.ee eRT, 2010. aasta riigieelarve seadus eRT, 2017. aasta riigieelarve seadus stat.ee: Eesti riigieelarved 2011–2019[alaline kõdulink] eRT, 2020. aasta riigieelarve seadus https://www.riigikogu.ee/pressiteated/taiskogu/riigikogu-kiitis-heaks-tuleva-aasta-riigieelarve-2/ Rahandusministeerium: Riigieelarve Riigieelarve seadus "Kaevumised eelarvesse: millistele asutustele kulub maksumaksja raha?" ERR, 27. september 2023
Side ja Laptopi muuseum

Side ja Laptopi muuseum on Võru maakonnas Rõuge vallas Mustahamba külas asuv muuseum, mille kogus on erinevad telekommunikatsiooniga seotud esemed. Muuseum eksponeerib telefone, faksimasinaid, telefonijaamasid, taksofone, sülearvuteid ja muud elektroonikat ning muuseumi taluõue on püstitatud mobiilimast. Muuseum avati 10. juunil 2023 ja asub umbes 10 km kaugusel Rõuge alevikust. "VAHVA RETROLAKS ⟩ Võrumaa talus avati side ja sülerite väljapanek". Lõuna-Eesti Postimees. 11. juuni 2023. Vaadatud 2. jaanuaril 2024. Ametlik veebileht
David Bohm

David Joseph Bohm (20. detsember 1917 Wilkes-Barre, USA – 27. oktoober 1992 London, Inglismaa) oli Ameerika-Briti-Brasiilia füüsik, kelle peamised tööd olid kvantmehaanika, filosoofia ja neuropsühholoogia alal. Londoni Kuningliku Seltsi liige (1990). Ta lõpetas doktorikraadiga California Ülikooli Berkeleys, kus tema doktoritöö juhendaja oli Robert Oppenheimer. Teda huvitas vastuolu relatiivsusteooria ja kvantteooria eeldatud ontoloogia vahel (mitteklassikalises füüsikas). Bohm on kvantmehaanika alternatiivse tõlgenduse Bohmi mehaanika asutaja (De Broglie - Bohmi teooria). Ta rõhutas holismi, universumi jagamatut ühtsust ja kvalitatiivset lõpmatust. Bohmi ontoloogia pooldab tihedalt neutraalset monismi, mis eeldab, et reaalsuse põhisisu ei ole teadvus (vaim, idealism) ega aine (mateeria, materialism) ega mõlemad koos (dualism), vaid omamoodi "neutraalne" alus samaaegselt aine ja teadvuse taga. Bohm eitab teaduse järske muutusi, vaidleb Thomas Kuhni teaduspöörde vastu. Kvantteooria, 1951 Põhjuslikkus ja juhus kaasaegses füüsikas, 1957 Quanta ja tegelikkus, sümpoosion, koos N. R. Hansoni ja Mary B. Hessega, 1962 Erirelatiivsusteooria, 1965 Terviklikkus ja implikatiivne kord, 1980 Avanev tähendus: nädalavahetus dialoogi David Bohmiga (Donald Factor, toim.), 1985 Aegade lõpp, koos Jiddu Krishnamurtiga, 1985 Teadus, kord ja loovus, koos F. David Peatiga, 1987 Tähendus ja informatsioon, in: P. Pylkkänen (toim): Tähenduse otsing: uus vaim teaduses ja filosoofias, Crucible, Veevalaja kirjastus, 1989 Teadvuse muutmine: meie maailma ees seisvate sotsiaalsete, poliitiliste ja keskkonnakriiside varjatud allika uurimine, koos Mark Edwardsiga, 1991 Mõte kui süsteem, 1992 Jagamatu universum: kvantteooria ontoloogiline tõlgendus, koos B. J. Hileyga, 1993 Dialoogi kohta, toim. Lee Nichol, 1996 Loovusest, toim. Lee Nichol, 1998 Mõtte piirid: arutelud Jiddu Krishnamurtiga, 1999 Bohm-Biedermani kirjavahetus: loovus ja teadus, Charles Biedermaniga, toim. Paavo Pylkkänen, 1999 Oluline David Bohm, toim. Lee Nichol, eessõna 14. dalai-laamale, 2002 David Bohm: Põhjuslikkus ja juhus, Kirjad kolmele naisele, toimetaja Chris Talbot. Cham, Šveits: Springer, 2017 Kõige ühtsus: vestlus David Bohmiga, Nish Dubashiaga. Hamburg, Saksamaa: Tredition, 2018 David Bohmi kaasaegse füüsika kriitika, Kirjad Jeffrey Bubile, 1966–1969, Jeffrey Bubi eessõna, toimetaja Chris Talbot. Cham, Šveits: Springer, 2020
Songkhla provints

Songkhla provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres ja piirneb lõunas Malaisiaga. 2020. aastal oli provintsi rahvaarv 1 431 536. 2018. aastal olid elanikest 63,71% budistid ja 33,16% moslemid. Provints jaguneb 16 ringkonnaks (amphoe). Songkhla provintsis on 3 rahvusparki. Local Directory 2003, Volume 2 http://stat.dopa.go.th/stat/statnew/statTDD/views/showDistrictData.php?statType=1&year=57&rcode=90 http://stat.bora.dopa.go.th/stat/pk/pk_64.pdf http://www.songkhla.go.th/