laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tšeljabinsk

Tšeljabinsk on linn Venemaal, Tšeljabinski oblasti keskus. Linn asub Uuralite idanõlval, Miassi jõe ääres. Elanike arv on 2021. aasta rahvaloenduse seisuga 1 189 525. See on elanike arvult Venemaal seitsmendal kohal ja Uurali föderaalringkonnas teisel kohal. 2010. aastal moodustasid 86,5% linna rahvastikust venelased, 5% tatarlased, 3,1% baškiirid ja 1,4% ukrainlased. Tšeljabinsk on asutatud 1736. aastal, linnaõigused sai 1787. aastal. 1900. aasta paiku oli linn Siberi raudtee ehitamise keskus. 2013. aasta 15. veebruaril kohaliku aja järgi umbes 9.20 lendas üle Uurali mägede meteoriit, mille tükid kukkusid Tšeljabinski ümbrusse. Väidetavalt sai vigastusi üle 900 inimese, Venemaa siseministeeriumi teatel pöördus meditsiinisüsteemi poole 102 inimest ning kokku kukkus tsingitehase 600-ruutmeetrine katus. Linnas asuv Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool on Tšeljabinski oblasti suurim kõrgkool. Linnas tegutseb jäähokiklubi Tšeljabinski Traktor, mis mängib KHL-is. 2012. aastal toimusid Tšeljabinskis Euroopa meistrivõistlused judos, 2014. aastal judo maailmameistrivõistlused ja 2015. aastal taekwondo maailmameistrivõistlused. Marija Farnosova (1985–), jooksja Jüri Gerretz (1941–), muusikapedagoog ja dirigent Sergei Gontšar (1974–), jäähokimängija Valeri Karpov (1971–2014), jäähokimängija Igor Kurnossov (1985–2013), maletaja Jevgeņijs Svešņikovs (1950–), maletaja Jevgeni Šmurlo (1854–1934), ajaloolane Ivan Uhhov (1986–), kõrgushüppaja Vjatšeslav Voinov (1990–), jäähokimängija "BREAKING: Huge Meteor Blazes Across Sky Over Russia; Sonic Boom Shatters Windows [UPDATED]". Slate.com. Vaadatud 15. veebruar 2013. "Meteor strikes Earth in Russia's Urals". Pravda. Vaadatud 15. veebruar 2013. "400 INJURED BY METEORITE FALLS IN RUSSIAN URALS". AP. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2013. Vaadatud 15. veebruar 2013. Linnavalitsuse koduleht
Asunduse tänav

Asunduse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Asunduse tänav algab Lasnamäe tänavalt ja lõpeb Pallasti tänaval. Asunduse tänav on ligikaudu 290 meetri pikkune. Asunduse tänav 2, 3, 4, 5, 6, 7 hooned on 1962–1966. aastatel tüüpprojekti 1-317А-14E järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud. Asunduse tänav 9, 11 hooned on tüüpprojekti 1-464А-12 järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud. Asunduse tänav 13 hoone on tüüpprojekti 1-317А-15 järgi ehitatud viiekorruseline korterelamu. Asunduse tänav 15 hoone on 2006. aastal ehitatud kuuekorruseline korterelamu. Asunduse tänav on nime saanud 1912. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Ansiedlungs-Strasse ja venekeelne Колониальная улица. Tänava rajas üks Eesti ajaloo värvikamaid kinnisvaraärimehi (maadega hangeldaja) Albert Koba 1910. aastal. Tallinna tänavanimed. KNAB. Tõnis Erilaid: "Kes oli Eesti ajaloo värvikaim ja jõukaim kinnisvaraärimees?", Õhtuleht, 04.08.2010 (vaadatud 15.02.2015) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 26  Asunduse tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Konstantinoopoli ülikool

Konstantinoopoli ülikool on Pandidakterioni (Πανδιδακτήριον) nime all 425. aastal Konstantinoopolis asutatud kõrgem õppeasutus, mille asutas Ida-Rooma keiser Theodosius II. Kool töötas kuni 15. sajandini. Bütsantsi ühiskonnas oli haridus au sees ja laialt kättesaadav, isegi maaelanikkonnale ja naistele. Pandidakterionis õpetati õigust, filosoofiat, arstiteadust, aritmeetikat, geomeetriat, astronoomiat, muusikat, retoorikat, ladina ja kreeka keelt ning muid aineid. Enamiku õppijate jaoks olid põhilised õppeained retoorika, filosoofia ja õigus, et täita riigi ja kiriku ametikohti. Konstantinoopoli kõrgemat õppeasutust ei peeta tavaliselt maailma esimeseks ülikooliks, sest see erines tunduvalt Euroopa esimestest keskaegsetest ülikoolidest. Demetrios Constantelos "The Formation of the Hellenic Christian Mind" Christian Hellenism: Essays and Studies in Continuity and Change ISBN 0-89241-588-6 [1]
Byzantion

Byzantion oli Bosporuse väina Euroopa-poolsele kaldale rajatud Vana-Kreeka linn, millest hiljem sai Konstantinoopol. Byzantioni rajasid 657. aastal eKr kreeka linna Megara kolonistid. Linna asukohaks sai strateegiliselt oluline piirkond Vahemere ja Musta mere vahel ning sellel oli väga hea asukohaga sadam, mida hiljem tunti Kuldsarve nime all. Need asjaolud aitasid Byzantionil kasvada piirkonna juhtivaks sadamaks ja töötlemiskeskuseks, mis oli eriti tuntud viljakaubanduse poolest. Bütsants
Põgenik (film 1918)

"Põgenik", ka "Kibe kättemaks" (Amarga Vingança), on André Hugoni poolt Prantsusmaal 1918. aastal loodud tummfilm. Marie-Louise Derval André Nox Armand Numès Jane Renouardt Pierre Denols Adrienne Duriez
John Candy

John Franklin Candy (31. oktoober 1950 Toronto – 4. märts 1994) oli Kanada filminäitleja ja koomik. John Candy oli Mehhikos filmi "Wagons East" võtetel, kui ta 43-aastaselt infarkti tagajärjel suri. "Bluusivennad" (1980) "Plärtsatus" (1984) "Plärts" (1984) "Brewsteri miljonid" (1985) "Kosmosekerad" (1987) "Lennukid, rongid ja autod" (1987) "Looduse rüpes" (1988) "Onu Buck" (1989) "Kes on Harry Crumb?" (1989) "Üksinda kodus" (1990) "Deliiriumis" (1991) "Üksildased" (1991) "JFK" (1991) "Libe liug" (1993) John Candy andmekogus IMDb (inglise)
Geni

Geni.com on genealoogilise andmestiku veebisait. See võimaldab liikmetel lisada ja leida genealoogilist ja biograafilist teavet. Ahnenblatt Gramps Koduleht
Gramps

Gramps (lühend ingliskeelsest nimetusest Genealogical Research and Analysis Management Programming System) on vaba ja avatud lähtekoodiga arvutiprogramm genealoogilise andmestiku töötlemiseks ja haldamiseks. Gramps on koostatud programmeerimiskeeles Python kasutades PyGObject teeki. Graafilise materjali koostamiseks on kasutusel Graphviz. Ahnenblatt Programmi veebisait
Lucrezia Borgia (film 1912)

"Lucrezia Borgia" on Gerolamo Lo Savio poolt Itaalias 1912. aastal loodud tummfilm. Francesca Bertini – Lucrezia Borgia Vittoria Lepanto Achille Vitti Gustavo Serena Giovanni Pezzinga – Cesare Borgia
Uusplatonism

Uusplatonism ehk neoplatonism on 3. sajandil m.a.j tekkinud filosoofiakoolkond, mis põhines Platoni ja platonistide õpetusel. Selle rajajad olid Plotinos ja Ammonios Sakkas. Selle esindajad olid veel Iamblichos, Porphyrios ja Proklos. Uusplatonismi viimaseks esindajaks on peetud Boethiust (480–525 pKr), keda nimetati "viimaseks roomlaseks ja esimeseks skolastikuks". Uusplatonismis esineb olemistasandite astmestik (hierarhia), mille tipus on „ainuline“ (kr hen), kellest/millest lähtub kõik olemasolev. Paljud uusplatonistliku filosoofia mõisted ja ideed võeti üle varakristlike teoloogide poolt. Uusplatonism on mõjutanud kõiki aabrahmlikke religioone, judaismi, kristlust ja islamit. Uusplatonismis on ühisjooni budismi ja taoismiga. Uusplatooniline kirik Störig, Hans Joachim. Kleine Weltgeschichte der Philosophie. Frankfurt am Main, 1997, lk. 206. Vaba Akadeemia loeng 29.10.2019 Alar Laats: "Jumal ja inimene 4" Osa 1 Vaba Akadeemia loeng 29.10.2019 Alar Laats: "Jumal ja inimene 4" Osa 2
Porphyrios

Porphyrios (kreeka keeles Πορφύριος; u. 234 – u. 305) oli uusplatonistlik filosoof. Porphyriose puu
Lucrezia Borgia (täpsustus)

Lucrezia Borgia (1474–1497) oli paavst Aleksander VI ja Vannozza Cattanei tütar. "Lucrezia Borgia" on mitme teose pealkiri: "Lucrezia Borgia" ("Lucrèce Borgia"), 1833. aasta Victor Hugo näidend "Lucrezia Borgia", 1833. aasta Gaetano Donizetti ooper "Lucrezia Borgia", 1912. aasta Itaalia tummfilm "Lucrezia Borgia", 1919. aasta Itaalia tummfilm
Iamblichos

Iamblichos (kr Ἰάμβλιχος; ld Iamblichus Chalcidensis; u 245–325) oli uusplatonistlik filosoof, kes elas ja tegutses peamiselt Süürias, kus ta rajas oma kooli. Ermenegildo Pistelli (toim). Iamblichi Protrepticus, Lipsiae: In Aedibus B.G. Tubneri 1888.
Tomas Venclova

Tomas Venclova (sündinud 11. septembril 1937 Klaipėdas) on leedu tõlkija, luuletaja, esseist, dissident. Ta on lõpetanud 1960. aastal Vilniuse Ülikooli leedu filoloogina. Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis ja saanud tugevaid mõjutusi Juri Lotmani töödest. Tema isa oli leedu luuletaja Antanas Venclova.
Lucrezia Borgia (film 1919)

"Lucrezia Borgia" on Augusto Genina poolt Itaalias 1919. aastal loodud tummfilm. Diana Karenne – Lucrezia Borgia
Eileen Brennan

Verla Eileen Regina Brennan (sünninimi Verla Eileen Regina Brennen; 3. september 1932 Los Angeles – 28. juuli 2013 Burbank) oli USA filminäitleja. Filmidebüüdi tegi 1967. aasta filmis "Abielulahutus Ameerika moodi" ("Divorce American Style"). Sellele järgnesid rollid Peter Bogdanovichi filmis "Viimane kinoseanss" (1971) ja Jerry Schatzbergi filmis "Hernehirmutis" (1973). Aastal 1980 kandideeris ta naiskõrvalosatäitja Oscarile rolli eest filmis "Reamees Benjamin". Filmi põhjal valmis ka telesari, mille eest Brennan võitis 1981. aastal Kuldgloobuse ja Emmy auhinna. Eileen Brennan andmekogus IMDb (inglise)
Abruka sadam

Abruka sadam on sadam Abruka saarel. Sadama geograafilised koordinaadid on 58° 9′ 46″ N, 22° 31′ 39″ E. Abruka sadama koduleht aerofoto, www.estonia360.ee
Carmen (film 1909)

"Carmen" on Gerolamo Lo Savio poolt Prosper Mérimée samanimelise novelli põhjal Itaalias 1909. aastal loodud tummfilm. Vittoria Lepanto – Carmen Dante Cappelli – Don Josè Annibale Ninchi – Escamillo Alberto Nepoti – Remendado Cesare Dondine
Bengt Hallberg

Bengt Hallberg (13. september 1932 – 2. juuli 2013) oli rootsi džässpianist ja helilooja. Ta kirjutas palju filmimuusikat.
Kõigile

Kõigile (ka Ajakiri Kõigile) oli ajaviiteajakiri, mis ilmus aastatel 1936–1940 Tallinnas. Algul ilmus see 6 korda aastas ja hiljem 1 kord kuus. Ajakiri oli 80 lehekülje paksune ja trükiti trükikojas "Estotrükk". Peamiselt kujundas ajakirjakaaned Axel Roosmann.
Steiermark (mark)

Steiermargi mark (saksa Steiermark) oli enne 970. aastat Kärnteni hertsogkonnast eraldatud puhvertsoon madjarite vastu. Algul oli see tuntud kui Karantaania mark (marchia Carantana) endise slaavi vürstiriigi Karantaania järgi, mis oli Kärnteni hertsogkonna eelkäija. 11. sajandil hakati seda kutsuma Steiermargiks Steyri linna järgi, mis oli siis markkrahvide residents. Ala oli varem suurema Kärnteni margi osa, sisuliselt Baieri hertsogkonna piirimark. 976. aastal eraldas keiser Otto II Kärnteni Baieri hõimuhertsogkonnast ja ülendas selle hertsogkonnaks. Sellega külgnev idapoolne territoorium kuni Muri, Mürzi ja Ennsi jõgedeni, mille kuningas Otto I annekteeris pärast 955. aasta Lechi lahingut, muudeti samamoodi uue Kärnteni hertsogkonna marchia Carantana'ks. Esimesed Steiermargi markkrahvid tekkisid 11. sajandi algul.1056. aastast valitsenud dünastiat kutsuti Otakarideks. Markkrahv Leopold Tugev (1122–1129) ja tema poeg Otakar III (1129–1164) omandasid suuri territooriume piki Savinja jõge kuni Windischi margini ja viisid oma residentsi Grazi. 1180. aastal ülendati mark Steiermargi hertsogkonnaks. Markwart Eppensteinist (kuni u. 1000. aastani) Adalbero Eppensteinist (u. 1000–1035), eelmise poeg, ka Kärnteni hertsog ja Verona markkrahv 1011–1035, kukutati Arnold von Wels-Lambach (1035–1055) Gottfried Pittenist (1042–1050), eelmise poeg, kaas-markkrahv, mõrvati Otakarid: Otakar I (1055–1064), Chiemgau krahv Adalbero (1064–1086), eelmise poeg, mõrvati Otakar II (1086–1122), Adalbero vend Leopold Tugev (1122–1129), Otakar II poeg Otakar III (1129–1164), eelmise poeg Otakar IV (1164–1180), eelmise poeg, esimene Steiermargi hertsog 1192. aastani
Kuupmeeter

Kuupmeeter on mahuühik. See on kuubi ruumala, kui kuubi servapikkus on 1 meeter. 1 kuupmeeter võrdub 1000 liitriga ja 1 000 000 kuupsentimeetriga. Varem nimetati kuupmeetrit kantmeetriks. 1 kantmeeter võrdus: 0,1030 kantsüllaga 2,033 vaadiga 2,78 kantarssinaga 81,38 ämbriga 61 027 kanttolliga.
Kantsüld

Kantsüld ehk kuupsüld on endisaegne mahuühik, mis on võrdne 9,7124 kantmeetriga. Kantsüldades arvestati näiteks kivi-, puumaterjali, turba jm mahtu. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2022. Vaadatud 5. augustil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ilmar Jürisson

Ilmar Jürisson (13. juuli 1912 Lehtmetsa – 13. veebruar 1985 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja teadusjuht ning Teise maailmasõja ajal Eestis (puna)partisanisalga komandör. Ta lõpetas aastal 1936 Jäneda Põllutöökeskkooli, aastal 1948 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli ja aastal 1953 loomakasvatajana Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1977 kaitses ta väitekirja "Söötade majanduslik hinnang Eesti NSV veisekasvatuses ning kultuurkarjamaade osa suurfarmide väljaarendamisel." ja sai põllumajandusdoktori kraadi. Aastatel 1936–1940 praktiseeris ta Taanis ja töötas kodutalus. Aastatel 1940–1941 oli ta Halinga valla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee sekretär. Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa okupatsiooni all Eestis tegutsenud partisanisalga komandör. Aastatel 1944–1949 oli ta Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Lisaks oli ta 18. aprillist 1946 26. veebruarini 1947 Eesti NSV loomakasvatuse minister. Aastatel 1949–1950 ja 1957–1959 oli ta Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja. Aastatel 1950–1953 oli ta Väimela Loomakasvatustehnikumi direktor, aastatel 1953–1957 Kehtna kolhoosiesimeeste ettevalmistamise põllumajanduskeskkooli direktor. Aastatel 1959–1979 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudi direktor, aastatel 1979–1985 teadusdirektor. Ta kujundas Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudist suure ja mitmekülgse teadusasutuse (rajas Sakku uurimiskeskuste ja elamurajooniga teaduslinnaku), mille juurde kuulus aastal 1974 14 katsemajandit. Ta oli aastast 1942 NLKP liige; ta oli aastast 1971 NSVL-Soome teaduslik-tehnilise koostöö komisjoni liige ja aseesimees. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu II koosseisu saadik (aastatel 1946–1950) ning VII ja VIII koosseisu saadik, ühtlasi oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu põllumajanduskomisjoni esimees. Ilmar Jürisson suri 13. veebruaril 1985 Tallinnas ja ta maeti 19. veebruaril 1985 Metsakalmistule. 1944 Lenini orden 1962 Lenini orden 1967 Nõukogude Eesti preemia 1971 NSV Liidu riiklik preemia 1971 Oktoobrirevolutsiooni orden Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 286-287 http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Ilmar&filter_maetud_perenimi=J%C3%BCrisson&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Pinocchio

Pinocchio on itaalia kirjaniku Carlo Collodi loodud tegelaskuju lastejutustusest "Pinocchio seiklused", mis ilmus raamatuna 1883. aastal. Pinocchio on pikaninaline puunukk, kes ellu ärkab. Aleksei Tolstoi kirjutas selle põhjal lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936). "Pinocchio seikluste" põhjal on tehtud palju filme, tuntuim neist Walt Disney 1940. aastal valminud täispikk animafilm "Pinocchio".
Kantarssin

Kantarssin on mahuühik, mis on võrdne 4096 kantverssoki ehk 0,359729 kantmeetriga. Riigikogu poolt 20. detsembril 1928.a. vastuvõetud 647. Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus. Riigi Teataja, nr. 105, 29. detsember 1928
Kantjalg

Kantjalg ehk kuupjalg on mahuühik, mis on võrdne 0,02832 kantmeetriga. Kantjalga kasutati näiteks Eesti esimesel iseseisvusajal metsamaterjali arvestamiseks.
Vaat (mõõtühik)

Vaat on mahuühik, mis on võrdne 40 ämbri ja 0,492 kantmeetriga.
Ämber (mõõtühik)

Ämber ehk pang on mahuühik, mis on võrdne 12,299 liitriga. 1835. aastal kehtis Venemaal vedeliku mõõtmise ühikuna ämber, mis võrdus 10 toobiga (ehk 12,299 liitriga). Ämber vett kaalus 33 naela. 40 ämbrit moodustas tünni. Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus. Riigi Teataja. Nr. 105, Art. 647, 29. detsember 1928 Vanad vene kaalu- ja môôduühikud[alaline kõdulink] Tartu Ülikooli Ajaloomuuseum (vaadatud 15. novembril 2013)
Puud (massiühik)

Puud on massiühik, mis võrdub 16,3811 kilogrammiga. Endisaegne massiühik leisikas võrdub poole puudaga. Ühes puudas on 40 naela ehk 3840 solotnikku.
Karnits

Karnits (poola keeles garniec) on vanaaegne vene mahuühik puisteainete ja vedelike jaoks. 1 karnits võrdub 3,2798 liitriga. Riigikogu poolt 20. detsembril 1928.a. vastuvõetud 647. Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus. Riigi Teataja, nr. 105, 29. detsember 1928
Riia vakk

Riia vakk on vanaaegne mahuühik, mis võrdub 54 toobiga = 66,4 liitriga.
Tünder

Tünder on vanaaegne mahuühik. 1 Riia tünder = 2 Riia vakka = u 138 liitrit või 132,8 liitrit 1 Tallinna tünder = 3 Tallinna vakka = u 127 liitrit või 132,8 liitrit 1 saare-lääne tünder = 2,5 saare-lääne vakka = 136 liitrit Eesti entsüklopeedia, 9. köide, 1996 Väike entsüklopeedia, tünder, 2006
Tallinna vakk

Tallinna vakk on vanaaegne mahuühik, mis võrdub 6 matti = 44,67 liitriga. Vakk Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend
Romeo ja Julia (film 1912)

"Romeo ja Julia" on William Shakespeare'i samanimelise näidendi alusel Itaalias 1912. aastal valminud tummfilm. Francesca Bertini – Julia Gustavo Serena – Romeo Giovanni Pezzinga – Tebaldo Ferruccio Garavaglia
Setverik

Setverik (ka tsetverik, veerik) on vanaaegne vene mahuühik, mis võrdub 26,2 liitriga. Setverikuks nimetati ka vastava mahuga nõud. 8 setverikku moodustab setverdi.
Hektoliiter

Hektoliiter (tähis hl) on mahuühik, mis võrdub 100 liitriga. Seda ühikut kasutatakse näiteks alkoholitootmises. 1 hektoliiter võrdus ka 3,81 setveriku, 1,51 Riia vaka, 0,4764 setverdi ja 30,490 karnitsaga.
Nemunas

Nemunas (eesti keeles on mööndav ka nimekuju Neemen; leedu Nemunas [nämunas], valgevene Нёман, Nioman, vene Неман, saksa Memel, poola Niemen) on jõgi Euroopas. Jõgi saab alguse Valgevenest (lähte kõrgus 176 m) ja suubub Läänemere Kura lahte, moodustades delta. Nemunas on 937 km pikk. Sellest 459 km voolab ta Valgevenes, 359 km Leedus ning 116 km Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piirijõena. Nemunas on Leedu pikim jõgi, pikkuselt on ta Valgevenes 3. ja Läänemere vesikonnas 4. Ülemjooksul, enne Vusaga ühinemist kannab ta nime Niomaniec. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas varem alanud Łošaga samast allikast. Valgla on 98 200 km² ja sinna kuulub 72% Leedu territooriumist. Sügavus on kuni 5 m ja laius kuni 500 m. Vooluhulk suudmes on 678 m³/s, kuid suurvee ajal, mis on märtsist maini, kuni 6800 m³/s. Jõgi voolab aeglaselt, alamjooksul 2 m/s. Jääkattes on Nemunas harilikult detsembrist märtsi lõpuni. Nemunase kaldal asuvad linnadest Stoŭbcy, Biarozaŭka, Masty, Hrodna, Druskininkai, Alytus, Birštonas, Prienai, Kaunas, Vilkija, Gelgaudiškis, Jurbarkas, Smalininkai, Panemunė, Neman ja Sovetsk. Alevitest jäävad jõe kaldale Lubča, Merkinė, Balbieriškis, Rumšiškės, Kačerginė, Kulautuva, Zapyškis, Žemoji Panemunė, Kriūkai, Seredžius, Veliuona, Raudonė ja jõe delta saartel asuv Rusnė. Nemunasse suubub 105 jõge (1. taseme lisajõed), millest 15 on üle 100 km pikad. Neist suurimad on Neris, Nevėžis, Ščara ja Šešupė. Tal on isegi 11. taseme lisajõgesid. Nemunasel on tähtis positsioon Kura lahe elustiku säilitamisele. Nemunasest tulev vesi hoiab lahe vee värske ja võimaldab seal elada nii magevee- kui merekaladel. Nemunase delta laieneb lahe arvel. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 25. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Nemunas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nokia

Nokia on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas, 15 km kaugusel Tamperest. Nokias elab 28 600 inimest (2004) ja selle pindala on 347,8 km², millest 58,71 km² on veekogude all. Nokia on tööstuslinn, mis on tuntud ka kui mobiilsidefirma Nokia sünnilinn. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Nokia linna koduleht
Liefländische Historia

"Liefländische Historia" on Christian Kelchi kroonika. Aastatel 1688–1691 koostas Christian Kelch oma ajaloolise peateose "Liefländische Historia", mis ilmus 1695 Tallinnas Johann Mehneri trükikojas. Teoses kirjeldas ta Eesti ja Läti ajalugu varasest ajast kuni 1690. aastani. Eriti tähelepanuväärne on aastal 1875 trükis ilmunud jätkuteos "Continuation", mis hõlmas aastaid 1690–1707 ning on tänapäevani jäänud oma aja parimaks allikaks. Kelch ja tema kaasaegsed kirjeldasid seal eriti ilmekalt suure näljahäda aastaid (1695–1698) ja Põhjasõja esimesi aastaid.
Gioconda

"La Gioconda" on mitme teose pealkiri: "Gioconda" ehk "Mona Lisa" on Leonardo da Vinci maal; "La Gioconda", Amilcare Ponchielli 1876. aasta koomiline ooper; "La Gioconda", Gabriele D'Annunzio 1899. aasta romaan (tragöödia); "Gioconda", 1910. aasta Itaalia tummfilm; "Gioconda", 1916. aasta Itaalia tummfilm.
Gioconda (film 1916)

"Gioconda" on Eleuterio Rodolfi poolt Gabriele D'Annunzio samanimelise tragöödia järgi Itaalias 1916. aastal loodud tummfilm. Helena Makowska: Gioconda Mercedes Brignone: Silvia Umberto Mozzato: Lucio Settala Linda Pini
Gioconda (film 1910)

"Gioconda" on Luigi Maggi poolt Gabriele D'Annunzio samanimelise tragöödia järgi Itaalias 1910. aastal loodud tummfilm. Mary Cleo Tarlarini: Mona Lisa Mario Voller-Buzzi: Michelangelo Rina Albry
Okanogani maakond

Okanogani maakond (Okanogan County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Okanogan. Maakonna pindala on 13 766 km², millest 122 km² moodustab veepindala. Okanogani maakond on pindalalt Washingtoni osariigi suurim maakond. Elanike arv on 2016. aasta seisuga arvestuslikult 41 554. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 41 120. Aastal 2000 oli elanike arv 39 564. Asustustihedus on 3 in/km². Ferry maakond (idas) Lincolni maakond (kagus) Granti maakond (lõunas) Douglase maakond (lõunas) Chelani maakond (edelas) Skagiti maakond (läänes) Whatcomi maakond (läänes) Okanogani maakonna ala oli üks viimaseid piirkondi Washingtoni osariigis, kuhu valged asunikud saabusid. Okanogani maakond moodustati 2. veebruaril 1888 Stevensi maakonna osast. Maakond on saanud nime okanagani rahva järgi. Maakonna esimene halduskeskus oli Ruby, mis on nüüd mahajäetud. 1942. aastal valmis Okanogani maakonna lõunapiiril Grand Coulee pais. U.S. Route 97 State Route 20 State Route 153 Okanogani metsakaitseala Lake Chelan-Sawtoothi ürgloodusala Pasayteni ürgloodusala Alta Lake State Park Bridgeport State Park Fort Okanogan State Park Osoyoos Lake State Park Pearrygin Lake State Park Nez Perce'i Rahvuslik Ajaloopark USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Okanogani maakonnas 15 objekti. Bodie (Washington) Chesaw 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Okanogan County, Washington. census.gov. Vaadatud 29.3.2017 "Okanogan County — Thumbnail History". HistoryLink.org. Vaadatud 4.12.2016 Okanogani maakonna koduleht (inglise keeles)
Hunt (film 1917)

"Hunt" (ingliskeelne pealkiri "Huntmees", The Wolf-Man) on Giulio Antamoro poolt Itaalias 1917. aastal loodud tummfilm. Giovanni Grasso: hunt Mary Corwyn: Graziella Enrico Roma: võrgutaja
Lasterong

Lasterong (ka pargiraudtee) on lühike tavaliselt primitiivne ringne rööbastee mõne vaguni ja veduriga, mis on mõeldud väikelastele lõbustusatraktsiooniks. Lasteronge paigaldatakse tavaliselt lõbustusparkidesse (tivolitesse), parkidesse või mujale vabasse õhku soojaks aastaajaks, kuid lasterong võib olla ka statsionaarse raudteetaristuga. Enamiku lasterongiteede rööpmelaius on 600 mm ja trassi pikkus tavaliselt 50...1000 m. Rongi jõuallikas on tavaliselt elektrimootor ja veduri välimus imiteerib tavaliselt auruvedurit. Siiski on Euroopas tegutsemas ka diisel- ja auruveduritega lasteronge. Lasterongi teenindavad (erinevalt lasteraudteest) täisasvanud töötajad. Lasterong on ka teedel ja tänavatel lõbusõitudeks valmistatud autorong, mis jäljendab kujult raudteeveeremit. Lõbustuspark Ameerika raudtee Lasteraudtee – laste ja noorte kaasabil toimiv huvihariduslik raudteeliin.