laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dmitri Peskov

Dmitri Peskov (vene keeles Дмитрий Сергеевич Песков; sündinud 17. oktoobril 1967 Moskvas) on Venemaa diplomaat. 2005. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Peskov lõpetas 1989. aastal Moskva Ülikooli juures asuva Aasia ja Aafrika maade instituudi ning asus samal aastal tööle NSV Liidu Välisministeeriumis. Aastatel 1990–1994 ja 1996–2000 töötas mitmel ametikohal Venemaa saatkonnas Türgis. Tema isa Sergei Peskov on samuti diplomaat. Inglise, türgi ja araabia keelt valdav Peskov on Venemaa Föderatsiooni presidendi pressiesindaja alates 2012. aasta 21. maist. Aastatel 2008–2012 oli ta Venemaa peaministri Vladimir Putini pressiesindaja. Peskovil on neli last (kolme naisega). 2015. aasta 1. augustil vormistati Sotšis abieluks tema viimase viie aasta kooselu jäätantsijannast olümpiavõitja Tatjana Navkaga. Paaril on ühine tütar. Peskov äratas pulmapeol avalikkuse tähelepanu sellega, et kandis käekella, mille väärtus 670 000 USA dollarit on suurem kui kogu Peskovi poolt riigiteenistuses oldud aja jooksul saadud palk. 28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides asuv vara külmutati. Дмитрий Песков. Биография "Olympic Skating Champion to Marry Russian President Putin's Spokesman". The Moscow Times. The Moscow Times. Vaadatud 21. juulil 2015. Oliphant, Ronald (3. august 2015). "Vladimir Putin's spokesman in luxury watch scandal". The Telegraph. Vaadatud 3. augustil 2015. Beršidski, Leonid (3. august 2015). "Where Did Putin's Spokesman Get a $620,000 Watch?". BloombergView. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2015. Vaadatud 11. augustil 2015. "Putini oligarhid, pankurid, propagandistid sanktsioonide all. Euroopa Liit kirjeldab detailides, kuidas nad Ukraina sõda toetasid". Eesti Päevaleht 01.03.2022, 11:26 "Juba kolmas nädal vaikust. Kuhu kadus Putini suuvooder Dmitri Peskov?". Delfi 21.08.2023, 20:00 Biograafia ITAR-TASS (vene keeles) Биография Дмитрия Пескова Biograafia RIA Novosti (vene keeles) Сын пресс-секретаря Путина рассказал о службе в ЧВК "Вагнер". RFE/RL, 22. aprill 2023 (vene keeles)
Tanel Veeremaa

Tanel Veeremaa (sündinud 15. novembril 1977) on eesti muuseumijuht. Ta lõpetas 1996. aastal Paide Ühisgümnaasiumi. Veeremaa on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiajaloo ja joonestamise õpetaja erialal.[viide?] 2008. aastal kaitses ta Eesti Muusikaakadeemias magistritöö "'Culture-educational programs of museums: the necessities and possibilities of linking to state curriculum". 2018. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise magistrieriala. Ta on töötanud Eesti Vabaõhumuuseumis muuseumipedagoogi ja hariduskeskuse juhatajana. 2009–2012 töötas Veeremaa Tallinna Linnamuuseumi filiaali Miia-Milla-Manda muuseumijuhina. 1. jaanuarist 2013 kuni märtsini 2019 (kuni muuseumi liitmiseni Eesti Ajaloomuuseumiga) oli ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor. Alates 1. jaanuarist 2019 on ta SA Eesti Vabaõhumuuseum juhatuse liige. http://www.sparta.ee/uudised/jousaali-uudised/uudis/2012/11/12/akiergi-kiireimad-olid-ats-parnaste-ja-anu-malts Spordiklubi Sparta] "Paide Ühisgümnaasiumi XIX lend, 1996". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuli 2007. Vaadatud 19. märtsil 2014. Teatri- ja Muusikamuuseumi direktoriks saab Tanel Veeremaa Vabaõhumuuseumi nõukogu valis uueks juhiks Tanel Veeremaa. ERR, 29. XI 2018
Otto (Baieri kuningas)

Otto (27. aprill 1848 – 11. oktoober 1916) oli Baieri kuningas aastail 1886–1913. Otto päris kuningatrooni pärast oma vanema venna Ludwig II surma 13. juunil 1886, kuid vaimuhaiguse tõttu valitses tema eest printsregent Luitpold, alates 12. detsembrist 1912 tema poeg Ludwig. 5. novembril 1913 sai printsregent Ludwig spetsiaalselt sel puhul vastu võetud seaduse alusel kuningaks Ludwig III nime all. Ottole säilitati kuningatiitel eluks ajaks.
RIA Novosti

RIA Novosti (Российское агентство международной информации «РИА Новости») on Venemaa riiklik uudisteagentuur peakorteriga Moskvas. 9. detsembril 2013 andis president Vladimir Putin korralduse agentuuri seoses agentuuri Russia Today loomisega likvideerida. Uue agentuuri juhiks määrati Dmitri Kisseljov. RIA Novosti loeb oma tegevuse alguseks 24. juunit 1941, mil NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu ja NLKP Keskkomitee avaldasid Nõukogude Infobüroo (Sovinformbjuro) loomise otsuse. 1961. aastal loodi Sovinformbjuro asemele pressiagentuur Novosti (APN, Агентство печати «Новости»). 1990. aastal asutati president Mihhail Gorbatšovi dekreediga APN-i järglasena infoagentuur Novosti (IAN, Информационное агентство «Новости»). Septembris 1991 loodi IAN-i baasil Venemaa infoagentuur Novosti (Российское информационное агентство «Новости»). Detsembris 2013 loodi RIA Novosti välismaale suunatud haru ja välisauditooriumile mõeldud Vene riikliku raadiokanali Voice of Russia ühendamise teel Rossija Segodnja. Agentuuri veebisait
Andri Parubi

Andri Parubi (Андрій Володимирович Парубій; sündinud 31. jaanuaril 1971 Tšervonogradis Lvivi oblastis) on Ukraina poliitik. Ta oli 14. aprillist 2016 kuni 29. augustini 2019 Ukraina Ülemraada esimees. 1994. aastal lõpetas ta Lvivi ülikooli ajalooteaduskonna. 2013. aasta detsembrist 2014. aasta veebruarini oli ta Euromaidani omakaitse komandant.[viide?] Ta oli 27. veebruarist 2014 Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär. President Petro Porošenko rahuldas tema tagasiastumisavalduse 7. augustil 2014. Ülemraada 6. ja 7. koosseisu liige Batkivštšõna esindajana. 2016 valiti ta Ülemraada esimeheks ning oli selles ametis 29. augustini 2019. "Порошенко принял отставку Парубия". Liga Novosti. 07.08.2014 14:00. Vaadatud 07.08.2014. Военное положение не помешает проведению Объединительного собора в Киеве - Парубий - Zn.ua, 27.11.2018
Tšervona Voloka

Tšervona Voloka (ukraina keeles Червона Волока) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 760. Pindala on 1,68 km².
Stupnõk

Stupnõk (ukraina keeles Ступник) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 404. Pindala on 1,6 km².
Sjomakõ (Hmilnõki rajoon)

Sjomakõ (ukraina keeles Сьомаки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 632. Pindala on 1,9 km².
Sjomakõ

Sjomakõ on mitme Ukraina küla nimi: Sjomakõ, küla Vinnõtsja oblasti Žmerõnka rajoonis Sjomakõ, küla Vinnõtsja oblasti Hmilnõki rajoonis ...
Omnikanal

Omnikanal (inglise keeles omnichannel) tähendab kliendi tellimuse täitmiseks ja teenindamiseks erinevate kanalite sidumist ja kombineerimist. Omnikanali mõiste on rohkem kasutusel logistikavaldkonnas ja e-kaubanduses, kirjeldamaks "kõik ühes" lähenemist. Omnikanali tarbija soovib kasutada mitmeid olemasolevaid kanaleid samaaegselt või liikuda ühest kanalist teise. Näiteks uurib klient e-poes kauba hinda telefoni teel, seejärel külastab poodi kaubanduskeskuses ja suhtleb müüjatega ning kauba tellib arvutit või nutiseadmeid kasutades kodust. Klient saab kauba või teenuse osta kergesti, kiiresti ja mugavalt ükskõik millisest kanalist. Erinevate kanalite vahel liikumine peab olema kliendi jaoks sujuv ja lihtne. Omnikanali pakkuja jälgib kliendi huvisid ja tagab ajakohase informatsiooni kauba kohta igas kanalis. Omnikanali mõistet saab laiendada ka väljapoole logistikavaldkonda. Sõna omni on pärit ladina keelest ja tähendab 'kõigile' ja 'kõikjal'. Kliendi vajaduste väljaselgitamine, tema huvide kaardistamine ja erinevate teenuste ühitamine võimaldab igale kliendile läheneda personaalselt ja välja pakkuda omnikanalite kombinatsiooni – kõik teenused ühest kohast.
Otto

Otto on eesnimi. Otto või Otto I nimelised valitsejad on loetletud leheküljel Otto I. Ka Otto II, Otto III, Otto IV ja Otto V nimelised monarhid on loetletud vastavatel täpsustuslehekülgedel. Otto von Habsburg on endine Austria-Ungari kroonprints ja hilisem Euroopa Liidu poliitik Otto von Bismarck oli Preisimaa ja Saksamaa kantsler Otto Freisingist oli Friedrich Barbarossa onu, piiskop ja ajalookirjutaja Otto Taanist oli Taani kuninga Christoffer II poeg ning Lollandi ja Eestimaa hertsog Otto on Tallinna Loomaaias elav lumeleopard
Küüditamise ohvrite mälestusmärk

Küüditamise ohvrite mälestusmärk on Pärnus Riia maantee äärses Leinapargis asuv mälestusmärk küüditamise ohvritele. Mälestusmärk kujutab enesest kivist tekstitahvliga kivirahnu. Leinapargis asub ka põlvele laskunud inimest kujutav kivist taies ning mälestusmärgi kõrval loomavaguni makett. Mälestuskivil on tekst Asso Puidet. Linn osutab mälestusmärgile. PP 19.3.2014
Arseni Jatsenjuk

Arseni Petrovõtš Jatsenjuk (ukraina keeles Арсеній Петрович Яценюк; sündinud 22. mail 1974 Tšernivtsis) on Ukraina poliitik ja riigitegelane. 27. veebruaril 2014 moodustati valitsus eesotsas Jatsenjukiga ning kuni 14. aprillini 2016 oli ta Ukraina peaminister. 24. juulil 2014 teatas ta, et astub tagasi. See jõustunuks, kui parlament selle heaks kiitnuks. 31. juulil toimunud Ülemraada istungil hääletas Jatsenjuki tagasiastumisavalduse rahuldamise poolt vaid 16 rahvasaadikut ja seega jätkas Jatsenjuki valitsus ametis. 27. novembril 2014 valis Ülemraada uus koosseis Jatsenjuki uuesti peaministriks. Ta on olnud Ukraina keskpanga juhataja, majandusminister 27. september 2005 – 4. august 2006 ja välisminister 21. märts 2007 – 4. detsember 2007. 4. detsembril 2007 valiti ta Ülemraada esimeheks. Selles ametis oli ta 12. novembrini 2008. Novembris 2007. aastal andis Ukraina president Viktor Juštšenko välisminister Jatsenjukile (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme. 2010. aastal kandideeris ta Ukraina presidendivalimistel ning sai 6,96% häältest. 2013. aastani juhtis Jatsenjuk parteid Muutuste Rinne (Фронт Змін), mis seejärel ühines Üleukrainalise Ühendusega Isamaa. 2017 – Vürst Jaroslav Targa IV järgu orden Johannes Remy. Ukraina ajalugu. EKSA, 2018. Lk. 259. "Ukrainian Prime Minister Resigns" (inglise). Vaba Euroopa. 24. juuli 2014. Vaadatud 24. juuli 2014. "Рада оставила Яценюка в кресле премьера". Ukrajinska Pravda. 31. juuli 2014. Vaadatud 31. juuli 2014. "Как в Раде назначали спикера и премьер-министра: фоторепортаж" (vene). Liga Novosti. 27. november 2014. Vaadatud 28. november 2014. Яценюк Арсений Петрович, lühibiograafia Liga Novosti lehel (vene keeles)
Teresa Claramunt

Teresa Claramunt i Creus (4. juuni 1862 Sabadell, Hispaania – 11. aprill 1932 Barcelona, Hispaania) oli katalaani päritolu Hispaania anarhosündikalist. Teresa Claramunt oli tekstiilivabriku tööline. Ta rajas Sabadellis anarhistliku rühma, mida mõjutas Fernando Tarrida de Mármol. Rühm osales 1883. aastal seitsmenädalases streigis, millega nõuti tööpäeva lühendamist vähemalt kümnetunniseks. 1884. aasta oktoobris oli ta üks anarhokollektivistliku töölissektsiooni loojatest Sabadellis (Secció Vària de Treballadores Anarco-col·lectivistes de Sabadell). 1892. aastal kuulutas ta koos Ángela Lopez de Ayala ja Amàlia Domingoga välja Hispaania esimese feministliku ühingu, Barcelona Naiste Autonoomse Seltsi (Sociedad Autónoma de Mujeres de Barcelona). Teresa Claramunt arreteeriti pärast pommiplahvatust Barcelona Gran Teatre del Liceus 1893. aastal ning hiljem veel kord Montjuïci protsessi ajal 1896. aastal. Tol korral peksti teda rängalt, nii et see rikkus ta tervise kogu eluks. Ehkki teda ei mõistetud üheski kuriteos süüdi, pidi ta jääma 1898. aastani Inglismaale. Ta asutas 1901. aastal ajakirja El Productor (Tootja) ning osales 20. sajandi alguse sotsiaalses protestiliikumises. Ta tegi kaastööd ajakirjadele La Tramuntana ja La Revista Blanca ning oli 1907–1908 ajalehe El Rebelde peatoimetaja. 1902. aastal osales Claramunt meeleavaldustes streikivate metallitööliste toetuseks ja 1902. aasta veebruari üldstreigis. Pärast Kataloonia Traagilise nädala (Setmana Tràgica) sündmusi augustis 1909 arreteeriti ta taas. Ta oli vangis Zaragozas, kus 1911. aastal aitas kohalikel ametiühingutel suurendada Rahvusliku Tööliste Konföderatsiooni (Confederación Nacional del Trabajo) liikmeskonda. 1911. aasta üldstreigi järel vangistati ta uuesti. Ehkki ta oli juba väga haige ning liikus vaevalt voodi ja tooli vahel, otsis politsei ta korteri läbi pärast kallaletungi kardinal Juan Soldevilla y Romerole Zaragozas 4. juunil 1923, otsides süüdimõistvaid tõendeid. 1924. aastal naasis ta Barcelonasse, kuid süvenev halvatus ei lasknud tal avalikus elus osaleda. "Teresa Claramunt". Nomenclator. Ajuntament de Sabadell. Vaadatud 16. märts 2014. Laura Vicente (2006): Teresa Claramunt: Pionera del feminismo obrerista anarquista. Madrid: Fundación Anselmo Lorenzo. Biografías y Memorias, 4 Pérez Molina, Isabel. "Les dones en el moviment obrer a Catalunya". Institut Català de les Dones. Vaadatud 16. märts 2014. "El carrer de Teresa Claramunt en el nomenclàtor de Sabadell" "Teresa Claramunt" "L'Enciclopèdia catalana" Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana "Teresa Claramunt" Diccionari Biogràfic de Dones
Rosa Sensat

Rosa Sensat i Vilà (17. juuni 1873 El Masnou, Maresme, Hispaania – 1. oktoober 1961 Barcelona, Hispaania) oli katalaani pedagoog. Ta aitas arendada Kataloonia koolisüsteemi 20. sajandi esimesel kolmandikul. Rosa Sensat i Vilà õppis pedagoogikat Barcelonas ja Madridi Pedagoogikakeskkoolis (Escuela Central de Magisterio). Ta jätkas pedagoogikaõpinguid Genfis Institut Rousseaus ja teistes Euroopa koolides. 1900. aastal läbis ta riigieksamid ning temast sai kodunduskooli juhataja Alacantis. 1903. aastal abiellus ta David Ferreriga ning nad kolisid Barcelonasse. Järgmisel aastal sündis neil tütar, hilisem pedagoogikaprofessor Àngels Ferrer i Sensat. Rosa Sensat levitas uusi haridussuundi. 1914. aastal sai temast Barcelona kooli Escola de Bosc tüdrukuteharu esimene direktor. 1921. aastal anti talle ülesandeks kujundada õppekavad Barcelonas paikneva, 1909. aastal Francesca Bonnemaisoni loodud Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Dona jaoks, mis oli Euroopa esimene naiste kultuurilise ja töökasvatuse keskus. Sel ajal juhendas Rosa Sensat kursusi ja korraldas konverentse Mancomunitat de Catalunya haridusprogrammides, suvekoolides ning ka Institut de Cultura i Biblioteca Popular de la Donas. Ta osales ka mitmel rahvusvahelisel hariduskonverentsil, näiteks Hispaania 1. alghariduse konverentsil Barcelonas 1909. aastal, 3. rahvusvahelisel konverentsil "Enseignement Menager" (Pariis, 1922) ning Écoles Nouvelles'i konverentsil (Nizza, 1932). Sensat jätkas Escola de Bosci direktorina 1930. aastani, mil temast sai Barcelonas tegutsenud Grup Escolar Milà i Fontanalsi direktor. Tema tööd mõjutasid tugevalt Hispaania kodusõda ja selle järelmõjusid. 1939. aastal läks ta pensionile. 1955. aastal rajas rühm õpetajaid temanimelise pedagoogilise kooli Escola de Mestres Rosa Sensat, et tunnustada tema tööd uute haridussuundade levitamisel ja koolijuhtimisel. Xarxa Vives d'Universitats. "Rosa Sensat Vilà". Diccionari Biogràfic de Dones. Vaadatud 16. märts 2014. "Rosa Sensat i Vilà: una ciència de la vida en una escola com la llar". Institut Català de les Dones. Vaadatud 16.03.2014. Segura Soriano, Isabel. "La biblioteca popular Francesca Bonnemaison". Generalitat de Catalunya. Gran Enciclopèdia Catalana Rosa Sensati arhiiv
Tehniline atmosfäär

Tehniline atmosfäär (tähis at) on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Rõhu 1 at tekitab jõud 1 kgf (jõukilogramm), mis on ühtlaselt jaotatud oma mõjumissuunaga risti olevale 1 cm2 suurusele pinnale. Et 1 kgf = 9,80665 N (njuutonit), 1 m2 = 104 cm2 ja 1 N/m2 = 1 Pa (paskal), siis 1 at = 9,80665  N/cm2 ∙ 104 98066,5 N/m2 = 98066,5 Pa (täpselt). Ümardatult 1 at ≈ 0,1 MPa. Tehnilist atmosfääri on määratletud ka kui rõhku, mida avaldab 10 m kõrgune veesammas (VS): 1 at = 10 m VS = 9,80665 N/cm² = 0,980665 bar. Atmosfäärirõhku ületavat rõhku tehnilise atmosfäärides on nimetatud ülerõhuks (tähis atü). Atmosfäär (rõhuühik)
Long Islandi väin

Long Islandi väin on Atlandi ookeani osa, ms eraldab Long Islandi saart (New Yorgi osariik) Põhja-Ameerika mandrist (Ameerika Ühendriikide Connecticuti osariik). Long Island
Jonesboro

Jonesboro on linn Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis Graigheadi maakonnas. See on osariigi suuruselt viies linn. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elab seal 67 263 inimest. Jonesboros asub ülikool. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Jonesboro, Arkansas Population CensusViewer (vaadatud 27. märtsil 2014)
Fort Smith

Fort Smith on linn Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis, üks kahest Sebastiani maakonna keskusest. See asub Oklahoma osariigi piiri ääres. 2012. aastal elas seal hinnanguliselt 87 443 inimest. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2012. Vaadatud 20. märtsil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Plano

Plano on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Collini maakonnas. Plano elanike arv aastal 2012 oli 272 068 inimest. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. http://www.city-data.com/city/Plano-Texas.html
Bakersfield

Bakersfield on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Kerni maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub San Joaquini oru lõunaosas Los Angelesest umbes 180 km põhjas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 403 455. Aastal 2010 oli elanikke 347 483. See on elanike arvult California üheksas linn ja USA sisemaa linnadest kolmas. See on ka üks kõige kiiremini kasvavaid linnasid riigis. Bakersfield on saanud nime asuniku Thomas Bakeri järgi, kes asus elama Kerni jõe kaldale 1863. aastal. Bakersfield oli linn juba aastatel 1873–1876. Bakersfield sai linnaõigused uuesti tagasi 11. jaanuaril 1898. Bakersfield on olnud Kerni maakonna halduskeskus alates 1874. aastast. Aastatel 1970–2010 kasvas Bakersfieldi elanike arv 400% (70 000-lt 350 000-le). Kuigi piirkonnas on palju rohelisi alasid, valitseb Bakersfieldis pikkade, kuumade ja kuivade suvede ning lühikeste, jahedate ja niiskete talvedega ariidne kliima. Sügised on pikad ja pehmed ning kevaded soojad, tänu millele on piirkonnas võimalik kasvatada paljusid erinevaid põllukultuure. Sademeid esineb aastas 164 mm. Kõige enam langeb sademeid novembrist märtsini, teistel kuudel vähem või peaaegu üldse. Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Talvel võib õhutemperatuur langeda alla nulli, kuid sageli esineb sellega koos tihe udu. Lumesadu esineb väga harva, tavaliselt iga paarikümne aasta tagant. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Bakersfieldis on 48 °C, mis mõõdeti 28. juulil 1908. Madalaim temperatuur mõõdeti 3. jaanuaril 1908, mil oli –12 °C külma. Linnas on probleemis suur õhusaastatus. Ameerika Kopsuliidi hinnangul oli Bakersfield 2015. aastal õhusaastatuse poolest riigis teine linn. Peamised majandusharud on naftatööstus ja põllumajandus. Läbi linna kulgevad maanteed State Route 99 ja State Route 58. Linnas saab alguse maantee State Route 178. Linnast mõni kilomeeter läänes kulgeb kiirtee Interstate 5. See on üks suurimaid linnu riigis, mis ei ole otseselt ühendatud ühegi USA kiirteede süsteemi kiirteega. Läbi linna kulgevad Union Pacific Railroadi ja BNSF Railway raudteeliiniga. Linna lähedal asub Meadows Fieldi lennujaam. Linna teenindav bussiettevõte on Golden Empire Transit. Linnas pakub kõrgharidus California osariigi ülikool Bakersfieldis. 1950. aastatel arenes Bakersfieldis välja kantrimuusika alamžanr Bakersfield sound, mille tegid tuntuks Buck Owens ja Merle Haggard. Linnas tegutseb jäähokiklubi Bakersfield Condors, mis mängib American Hockey League'is. Wakayama, Jaapan (alates 1961. aastast) Cixi, Hiina (alates 1996. aastast) Santiago de Querétaro, Mehhiko (alates 2005. aastast) Bucheon, Lõuna-Korea (alates 2006. aastast) Amritsar, India (alates 2011. aastast) 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Most Polluted Cities". American Lung Association. Ametlik koduleht
Huntington

Huntington on linn Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis, Cabelli maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arvu poolest on see osariigi suuruselt teine linn, 2012. aastal oli seal 49 160 elanikku. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Huntigton (city) QuickFacts from the US Census Bureau". Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.06.2013. Vaadatud 20.03.2014.
Esimene Rootsi ristiretk

Esimene Rootsi ristiretk oli 1150. aasta paiku toimunud võib-olla müütiline sõjaline retk, mida on traditsiooniliselt nähtud Soome vallutamisena Rootsi poolt ning paganlike soomlaste ristiusku pöördumisena. Vastavalt legendile juhtis ristiretke kuningas Erik IX. Teda saatis Uppsala piiskop Henrik, kes jäi soome ning kellest sai seal ka märter. Teadlased arutlevad jätkuvalt selle üle, kas see ristisõda üldse toimus. Seda ei tõenda mingidki arheoloogilised andmed ja ükski säilinud kirjalik allikas ei kirjelda Soomet Rootsi võimu alla kuuluvana ajal enne 1240. aastaid. Veelgi enam, allikates, mis on koostatud enne 1250. aastaid, ei mainita ei Soome piiskopkonda ega piiskoppi Rootsi vastavate institutsioonide kõrval. Sel ajal oli leidangi juhatamine jarli kohustus. See andis tõuke teooriale, et Erik viis retke läbi enne kui ta sai kuningaks või trooninõudlejaks. Legend ise ei sisalda viidet retke toimumise aastale ning püüd seda dateerdia täpse aastaga 1150. aastatel on hilisem teoretiseering. Kõik, mis on kuningas Eriku ja piiskop Henriku kohta teada, on see, et nad olid mingil hetkel 12. sajandi keskpaigas Rootsis kõrgel positsioonil. Idapoolsete sõjaretkedega oli reeglina seotud Linköpingi piiskop, mitte Uppsala piiskop. 12. sajandi keskpaik oli Läänemere põhjaosas väga vägivaldne aeg, mil soomlased ja rootslased olid sageli konfliktis Novgorodiga; sel ajal võis toimuda Rootsi sõjaretk Soome vastu. Novgorodi esimeses kroonikas leidub lugu, mille järgi rüüstas 1142. aastal 60 laevast koosnev Rootsi laevastik eesotsas "printsi" ja piiskopiga vaid kolme Novgorodi kaubalaeva kusagil "teisel pool merd", olles ilmselt mingil tähtsamal retkel. Teine Rootsi ristiretk Kolmas Rootsi ristiretk Rootsi-Novgorodi sõjad Põhjala ristisõjad "Eriku ristiretk Soome". Originaali arhiivikoopia seisuga 27.09.2007. Vaadatud 20.03.2014.. Algne keskaegne legend ladina keeles. "Novgorodi esimene kroonika sissekanne 1142. aasta rünnaku kohta". Originaali arhiivikoopia seisuga 27.09.2007. Vaadatud 20.03.2014.. Rootsi keeles.
Biarozaŭka

Biarozaŭka (transkribeerituna Bjarozavka) on linn Valgevenes Hrodna oblastis Lida rajoonis. Poola keeles on asula nimi Brzozówka. Linna keskuseks on klaasitehas Нёман. Linnas on ka klaasitööstusmuuseum ja seal asub ka kunagise klaasivabriku omaniku Stolle häärber koos pargiga. Biarozaŭka tekkis XIX sajandi lõpus, kui kohalik mõisnik asutas seal klaasivabriku. Aastal 1891 hakkasid seda rentima Julius Stolle ja Wilhelm Krajewski. Aastal 1892 tootis vabrik esimest korda kristallklaasi. Aastal 1894 hakkasid Stolle ja Krajewski rajama uut vabrikut. Aastal 1898 ehitati selle lähedusse veel kolmaski vabrik. Aastal 1900 ostsid Stolle ja Krajewski selle viimase ja ühinenud vabrik sai nimeks Нёман, aga Lenskite vabrik lõpetas aastal 1902 tegevuse. Vabrikute juurde kerkinud tööliselamutest sai alguse Biarozaŭka. Aastast 1921 oli asula Poola koosseisus, 1939. aastal liideti see aga Valgevene NSV-ga. Aastal 1968 sai Biarozaŭkast alev, aastal 1990 aga linn. Klaasivabrik Kultuurimaja Źmicier Vajciuškievič – Valgevene muusik The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Klaasivabriku ajalugu
Cronartium flaccidum

Cronartium flaccidum on seeneliik viltrooste perekonnast, viltroosteliste sugukonnast. Cronartium flaccidum '​i lähedaseks sugulaseks on liik Endocronartium pini, kuid erinevalt viimasest vajab see liik elutsükli lõpetamiseks vaheperemeest. Peremeespuudeks, kellel liik ka suguliselt paljuneb, on männid, sh harilik mänd. Cronartium flaccidum esineb Põhja-Euroopas. Cronartium flaccidum andmebaasis eElurikkus Catalogue of Life Invasive Species Compendium
Kurów

Kurów on asula (osada) Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Kurówka jõe ääres, Kurówi valla halduskeskus. Kurówis on sündinud kindral Wojciech Jaruzelski.  Kurów – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kurówi koduleht