laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Adele Pärtelpoeg

Adele Pärtelpoeg (alates 1909 Adele Koll; 1. august 1890 Palamuse – 8. juuli 1975 Mareeba, Queensland, Austraalia) oli Raja Teele prototüüp. Õppis 1901–1903 Palamuse koolis. Edasi õppis A. Grassi koolis Tartus ning 1909 lõpetas Puškini nimelise Vene Gümnaasiumi. Töötas paar aastat Palamuse kirikumõisas ja paar aastat Tartus. 1927. aastal sõitsid Kollid Austraaliasse uut õnne otsima. Adele pidas koos abikaasa ja pojaga Queenslandis lambafarmi. Paari aasta pärast suri Osvald. Neli aastat pärast Osvaldi surma lõpetas Teele talupidamise. Hiljem töötas Adele juuksurina ja pidas võõrastemaja. Muuseumipedagoog Aili Kalavus on kirjutanud: "Adele oli elavaloomuline ja särtsakas tüdruk, sageli ka üsna kangekaelne, aga kindlasti ka töökas. Juba päris pisikesena avaldusid mõned iseloomujooned. Adele sündis Palamuse veskijärve kaldal, kuid paari aasta pärast oli pere sunnitud sealt lahkuma, sest vanematel polnud võimalik teda järvest eemale hoida. Igal silmapilgul, kui tema järele ei vaadatud, oli ta järve hüpanud, et koos partidega ujuda. Adele abiellus 19-aastasena vanemate tahte kohaselt Kolli talust pärit Osvaldiga. Adele vanematekodus muutunud nooriku meeleolu, ta tõmmanud pruudipärja lõhki ja visanud põrandale. Siit sai ehk Luts ainest "Tootsi pulma" tarvis. Ka uuest kodust Kollil tuli Adelel edaspidi tülide tagajärjel lahkumisi ette. Siis elas ta mõnda aega mujal, kuni talle järele tuldi, või otsustas ta ise naasta. Nii, nagu Teele lahkus "Argipäevas" Ülesooltki." Nime Raja Teele saamislugu selgitas Kalavus aga nii: "Teele on selle kohta ise öelnud, et kui tema Oskar Lutsu ja veel kahe poisiga mängis pallimängu, kus igaühel olid oma rajad, hüüdnud ta sageli, et ärge tulge üle minu raja. Selle järgi vist oligi Oskar Luts hakanud teda Raja Teeleks nimetama. Teele isa ehitatud maja Palamusel valmis enne, kui Ehavere koht ära anti. Seega kuskil Raja talus nad elanud ei ole." Tootson ja Pärtelpoeg – Joosep Tootsi ja Raja Teele algkujud, Vooremaa, 09.10.2010 Dagmar Lamp. "Tõeline Raja Teele Adele Pärtelpoeg – tujukas südametemurdja". Postimees, 20. detsember 2016
Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud

Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud anti välja Kunda tsemendivabriku poolt Saksa okupatsiooni algul, 20. augustil 1941. Võlatähikute väljaandmise põhjuseks oli sularahapuudus pärast NSV Liidu riigipanga Rakvere osakonna evakueerimist 6. augustil 1941. Loa võlatähikute väljaandmiseks 220.000 rubla ulatuses andis Rakvere Saksa komandant 19. ja Viru maavalitsus 20. augustil 1941. Neid emiteeriti nimiväärtuses 1–25 rubla, millest 1-, 3- ja 5-rublaseid anti välja 1500, 10-rublaseid 750 ja 25-rublaseid 2000 eksemplari. Nende kehtivuse tähtajaks oli 1. oktoober 1941, kuid seda võis ühe kuu kaupa pikendada kuni 1. jaanuarini 1942. Osadel võlatähikutel on Ubja põlevkivikaevanduse tempel. Võlatähikuid lasti kaasaegseil andmeil käibele umbes 70.000 rubla väärtuses, neid kasutati palgamaksmiseks Kunda tsemendivabriku töölistele ja nad kehtisid kokkuleppel Kunda ühiskaupluse ja erakaupmeestega kuni väljaostmiseni tsemendivabriku poolt. Võlatähikud kaotati käibelt Saksa Riigipanga Tallinna osakonna nõudmisel 15. novembriks 1941 ja neid osteti välja 67.233 rubla eest, seega jäi neid ümbervahetamiseks esitamata umbes 850 rubla väärtuses. Heino Ross. Eesti kodurahad. Väike-Viru, 1994, lk 33–38. I-cn. Kui Kundas kehtis oma raha. Virumaa Teataja, 10. august 1944, nr 89, lk 6.
Tarvi Thomberg

Tarvi Thomberg (sündinud 10. mail 1982) on Eesti maadleja, kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2003, 2005, 2008). Thomberg oli 2004. aasta Eesti parim Kreeka-Rooma maadleja. 1998 – Pretoria kehakaalus 69 kg – 10. koht (osavõtjaid 15) (kadett) 1999 – Nykøbing Falster kehakaalus 76 kg – 11. koht (osavõtjaid 26) (kadett) 2000 – Nantes kehakaalus 85 kg – 12. koht (osavõtjaid 27) (juunior) 2002 Moskva – 18. koht (85 kg) (osavõtjaid 29) 2003 Créteil – 10. koht (84 kg) (osavõtjaid 43) 2005 Budapest – 19. koht (84 kg) (osavõtjaid 39) 2006 Guangzhou – 25. koht (84 kg) (osavõtjaid 35) 2002 – Subotica kehakaalus 85 kg – 9. koht (osavõtjaid 27) (juunior) 2003 Belgrad kehakaalus 84 kg – 11. koht (osavõtjaid 25) 2004 Haparanda kehakaalus 84 kg – 7. koht (osavõtjaid 22) 2005 Varna kehakaalus 84 kg – 18. koht (osavõtjaid 21) 2008 Tampere kehakaalus 84 kg – 13. koht (osavõtjaid 30) 2004. aasta suveolümpiamängud Ateenas – 19. koht (84 kg) 2003. aasta İstanbul – 10. koht (84 kg) 2006 – 7. koht (84 kg) 2002 – 1. koht (juunior) 2003 – 2. koht 2006 – 2. koht 2007 – 4. koht 2004. aasta – 7. koht (84 kg); 2005. aasta – 10. koht (84 kg); 2007. aasta – 25. koht (84 kg); 2004. aasta – 1. koht; 2007. aasta – 14. koht; 2008. aasta – 8. koht. 2007. aasta – 7. koht [1][alaline kõdulink] Biograafia ESBL-is Tarvi Thomberg veebisaidil Olympedia (inglise)
Valter Vaasa

Valter Vaasa (7. juuni 1915 Himma – 7. november 2006) oli eesti vaimulik. Vaasa sündis Saarva talus Himma külas Aleksandri vallas Põlva kihelkonnas Võrumaal (praeguse haldusjaotuse järgi Himma külas Põlva vallas Põlva maakonnas) Ta lõpetas aastal 1935 Võru Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1937–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Pärast usuteaduskonna likvideerimist õppis ta aastatel 1940–1942 filosoofiateaduskonnas. Uuesti õppis ta usuteadust aastatel 1943–1945. Aastal 1946 lõpetas ta Usuteaduse Instituudi, oli teadaolevalt selle esimene lõpetaja. Ordineeriti 15. detsembril 1946 õpetajaks. Ta oli aastatel 1944–1946 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse jutlustaja. Aastatel 1946–1948 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1948–1998 Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastast 1984 Valga praostkonna praost. 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 296
Eugen Fridolin

Eugen Fridolin (5. juuni 1881 Tahkuranna – 1. veebruar 1954 Toronto) oli Eesti riigikohtunik. Ta lõpetas Riia Vaimuliku Seminari ja 1912. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Eugen Fridolin oli Haapsalu apostliku õigeusu kiriku köster ja kihelkonnakooli õpetaja, Karula kihelkonnakooli õpetaja ja Rakvere vanem maksuinspektor. Eesti iseseisvuse alguses oli ta Maksudevalitsuse ajutine juhataja, 23. jaanuaril 1920 määrati ta lisarahukohtunikuks, oli seejärel rahukohtunik, Tallinna-Haapsalu Rahukogu liige, administratiivosakonna juhataja, abiesimees, Kohtukoja liige, alates 21. märtsist 1939 riigikohtunik. 1939 Valgetähe III klassi teenetemärk Paul Poom. Riigikohtunik Eugen Fridolin in memoriam. Teataja, 7. märts 1954, nr.5, lk. 5.
Tasmaania vapp

Tasmaania vapp on Austraalia osariigi Tasmaania vapp. Vapp võeti kasutusele 1917. aasta mais. Vapp kujutab Tasmaania tööstuse tähtsamaid toodanguartikleid: viljavihk, humalakäbid, oinas ja õunad. Vapikilbi kohal seisab punane lõvi ning kahel pool kilpi kaks kukkurhunti. Tasmaania lipp
Karl Magnus von Bergholtz

Karl Magnus von Bergholtz (10. mai 1714 Riia – 20. aprill 1792 Vaidava) oli Liivimaa päritolu Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik). Bergholtzide suguvõsast põlvnenud Karl Magnus von Bergholtz sündis Piņķi mõisniku[viide?] Hermann Johann von Bergholtzi (suri 1721) ja tema abikaasa Gustaviana von Albedylli (1690–1760) pojana. Tema vaderite hulgas oli mitu Bironite suguvõsa liiget: tulevase Kuramaa hertsogi Ernst Johann von Bironi ema Catharina Hedwig von Biron (sünd. Raab gen. Thülen), vend Karl von Biron (hilisem kindral en chef ja Moskva kindralkuberner) ja õemees Karl Johann Tobien. 1737. aastal lõpetas ta Maaväe Kadetikorpuse ning asus adjutandina teenistusse Riia garnisoni. 1745. aastaks oli ta saanud majoriks, hiljem ülendati alampolkovnikuks. 3. veebruaril 1740 abiellus ta Riia Jakobi kirikus Luise Margaretha von Patkuliga (1713–1747), kes oli Karl Gustav von Patkuli (1686–1750) ja tema abikaasa Johanna Charlotte (neiuna von Drenteln; 1696–1754) tütar. Abielust sündisid: Johanna Luisa (1742–1809), abiellus Adavere mõisniku Hermann Karl von Vietinghoffiga (1737–1812) Charlotte Gustava Johanna (sündis 1745) Ludwig Wilhelm (sündis 1746), Venemaa sõjaväelane, Georgi ordeni 4. järgu kavaler Seejärel abiellus ta Hedwig Margarethe von Campenhauseniga (1720–1749). 28. septembril 1752 abiellus ta Maria Juliana von Gaveliga (1715–1789), kes oli Per Gustaf von Gaveli (1672–1740) ja tema abikaasa Anna Helena (neiuna von Tiesenhausen; 1685–1751) tütar. Abielust sündisid: Gustav Johann, major Anna Helena Sissekanne Erik Amburgeri andmebaasis Väljavõte Piņķi koguduse sünnimeetrikast Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1929, lk. 225] Väljavõte Riia Jakobi koguduse sünnimeetrikast Väljavõte Riia Jakobi koguduse abielumeetrikast
Blue Remembered Earth

"Blue Remembered Earth" on Walesi päritolu Briti kirjaniku Alastair Reynoldsi 2012. aastal ilmunud ulmeromaan. See on triloogia "Poseidon's Children" (algse pealkirjaga "11K") esimene raamat, mis jälgib inimühiskonna arengut järgneva 11 000 aasta jooksul. Sarja esimese raamatu tegevus toimub 22. sajandil, kui Aafrika on domineeriv majanduslik ja tehnoloogiline võim, kajastatuna Geoffrey Akinya ja tema õe Sunday silme läbi.
Jaani kirik

Jaani kirik on mitme kiriku nimi. Enamasti on need kirikud pühitsetud Ristija Johannesele, kuid Haapsalu, Kanepi, Suure-Jaani, Taagepera, Tallinna, Tartu ja Valga kirikud on pühitsetud evangelist Johannesele ning Saaremaa Jaani kirik Johannes Almuseandjale. Haapsalu Jaani kirik Cēsise Jaani kirik Kanepi Jaani kirik Narva Jaani kirik aastatel 1734–1944 ehk Narva Ristija Johannese kirik ehk Narva Rootsi Toomkirik Peterburi Jaani kirik (vene Церковь Святого Апостола Иоанна) Pindi Jaani kirik Riia Jaani kirik (läti Rīgas Svētā Jāņa baznīca lv) Saaremaa Jaani kirik Taagepera Jaani kirik Tallinna Jaani kirik Tartu Jaani kirik Valga Jaani kirik Viljandi Jaani kirik Pärnu Jaani kirik Kärdla Ristija Johannese kirik, mõnel pool ka Kärdla Jaani kirik Harju-Jaani kirik Järva-Jaani kirik Suure-Jaani kirik Kolga-Jaani kirik Meeksi Ristija Johannese kirik Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik EESTI EVANGEELIUMI LUTERIUSU KIRIKUD. Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus Tartu 1939
Heinrich Laas

Heinrich Rudolf Laas (24. oktoober 1900 Tartu – 24. oktoober 1985) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1920 Tallinna Saksa Poeglaste Keskkooli. Aastatel 1920–1923 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. novembril 1924 õpetajaks. Ta oli aastatel 1924–1948 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1945–1946 ka Paistu Maarja kogudust. Aastatel 1949–1960 oli ta Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja, aastatel 1960–1971 teenis ta Audru ja Tõstamaa Maarja kogudust. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II kd, lk 65 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Johannes Laurson

Johannes Laurson (18. september 1908 Kodijärve vald – 2. juuni 1975 Mõisaküla) oli eesti vaimulik. Laurson lõpetas aastal 1928 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1930–1936 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli EÜS-i liige. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks. Ta oli aastatel 1938–1939 Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1940–1950 oli ta Sangaste (valiti ainsa kandidaadina 98 poolt- ja 4 vastuhäälega 18. veebruaril 1940) ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1956 oli ta vangis. Aastatel 1956–1975 oli ta Mõisaküla koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1961–1975 veel Karksi Peetri koguduse õpetaja. Sangaste õpetajaks Joh. Laurson. Rahvaleht, 20. veebruar 1940, nr. 43, lk. 7. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 26
Aldur Parts

Aldur Parts (aastani 1936 Arthur Parts; 3. august 1912 Luke vald – 24. veebruar 1987 Tartu) oli eesti vaimulik. Ta sündis Nõo kihelkonnas talupidaja peres. Õnnetuses kaotas ta varakult oma isa ja kuna emal üksi läks kahe lapse kasvatamine raskeks, anti poiss sugulase juurde kasulapseks. Tema kasuisaks sai jurist Kaarel Parts. Ta lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1933–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, aastatel 1935–1939 usuteaduskonnas. Ta oli EÜS-i liige. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks. Ta oli aastatel 1940–1951 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1946–1951 Laiuse Püha Jüri kogudust. Aastatel 1951–1955 oli ta vangis. Pärast vabanemist teenis ta aastatel 1955–1971 Haljala Püha Mauritiuse kogudust ja hooldades aastatel 1956–1971 veel Käsmu kogudust. Aastatel 1971–1985 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja; lisaks oli ta aastatel 1979–1985 Võru praostkonna praost. Jäi aastal 1985 emerituuri. 1985 Titulaarpraost Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 154 Meeli Pärtelpoeg Mälestuste radadel (Aldur Parts) "Eesti Kirik" 4. detsember 2012
Galileo

Galileo nime kannavad või on kandnud: Galileo Galilei, itaalia astronoom, filosoof ja füüsik Galileo, satelliitnavigatsiooni süsteem Galileo, kosmosesond
Gigi

Gigi võib tähendada mitut asja. "Gigi" on Colette'i 1944. aastal avaldatud romaan. "Gigi" on romaani põhjal 1958. aastal valminud Ameerika Ühendriikide muusikafilm. Gigi on eesnimi. Gigi Ugulava, Gruusia poliitik
Georg

Georg võib olla Georg (Brandenburg-Ansbach), Ansbachi markkrahv ja Bayreuthi asevalitseja Georg (Braunschweig-Calenberg), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst Georg (Saksimaa), Saksimaa kuningas 1902–1904 Georg (Saksi hertsog), Saksi hertsog 1500–1539 Georg (Pfalz-Simmern), Simmern-Sponheimi pfaltskrahv 1559–1569 Georg (Sigulda komtuur), Sigulda komtuur ja Liivi ordumeistri kohusetäitja Georg (film), Georg Otsast tehtud elulooline mängufilm Georg (muusikal), Georg Otsast tehtud muusikal Georg (eesnimi), mehenimi
Steve McQueen

Terrence Stephen McQueen (24. märts 1930 – 7. november 1980) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja, hüüdnimega The King of Cool. Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Seitse vaprat" (The Magnificent Seven, 1960), "Suur põgenemine" (The Great Escape, 1963), "Thomas Crowni afäär" (The Thomas Crown Affair, 1968), "Bullitt" (1968), "Põgenemine" (The Getaway, 1972), "Papillon" (1973) ja "Leegitsev pilvelõhkuja" (The Towering Inferno, 1974). Caroline Valetkevitch. Steve McQueen's Ferrari up for auction. Thomson Reuters, 28. aprill 2007 Paul Cullum. Steve McQueen's Dream Movie Wakes Up With a Vrooom! New York Times, 14. mai 2006 Seitse vaprat. Lasering Suur põgenemine/The Great Escape (1963). Filmiveeb Bullitt. Movies Papillon/Papillon (1973). Filmiveeb Leegitsev pilvelõhkuja/The Towering Inferno (1974). Filmiveeb IMDb link puudub Steve McQueen andmekogus IMDb (inglise) Steve McQueen andmekogus Filmiveeb Steve McQueeni koduleht
Mirko Puzović

Mirko Puzović (serbiapäraselt Мирко Пузовић; sündinud 24. aprillil 1956 Kragujevacis Šumadija ringkonnas, Serbias) on Serbia ja Jugoslaavia endine poksija, rahvuselt serblane. Ta oli kokku vähemalt kolmekordne Jugoslaavia meister aastatel 1981, 1982 ja 1987. Puzović sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA). Puzović sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Carlos Garcíale (Kuuba) ning 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Vassili Šišovile (NSV Liit). Puzović sai I kergekeskkaalus hõbemedali (kuni 63,5 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ning 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vassili Šišovile (NSV Liit). Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Imre Bacskaile (Ungari). 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles 3. maailmameistrivõistlused poksis. München 1982. Tulemused inglise keeles 4. maailmameistrivõistlused poksis. Reno 1986. Tulemused inglise keeles 24. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 1981. Tulemused inglise keeles 25. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varna 1983. Tulemused inglise keeles 26. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1985. Tulemused inglise keeles Mirko Puzović veebisaidil Olympedia (inglise)
Ühikruut

Ühikruut on ruut, mille serva pikkus on 1 ühik. Ühikruudu meetod on üks võimalus pindala mõõtmiseks – võrreldakse, mitu ühikruutu katab vaadeldava kujundi pinna. Ühikruudu diagonaali pikkus on võrdne ruutjuurega kahest. Ühikkuup Ühikring
Böfstrooganov

Böfstrooganov (vn бефстроганов) on vene päritolu toit, praetud veiseliharibad tomati- või hapukoorekastmes. Nimi pärineb Venemaa Stroganovi aadliperekonnalt.
Makaronivorm

Makaronivorm on ahjuvorm makaronidest. See küpsetatakse ahjus ahjuvormi sees. Makaronivormi põhilised koostisosad on makaronid, muna ja piima segu, maitseained ning juust katteks. Võib lisada ka muid toiduaineid, näiteks liha, kala, köögivilju. Söömisel võidakse lisada ketšupit. Soomes on makaronivorm üks populaarsemaid toite. 2010. aastal läbi viidud küsitluse kohaselt (vastas 1100 inimest) on makaronivorm populaarsuselt teine igapäevane õhtusöögiks valmistatav toit. Tihti valmistatakse seda hakklihaga. Toidupoodidest saab makaronivormi osta ka valmistoiduna, mida kodus soojendada. Ameeriklased lisavad makaronivormile rohkesti juustu. "Näin saat vaihtelua Suomen suosituimpaan ruokaan - makaronilaatikkoon. Elakeläisten uutiset 25.9.2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2010. Vaadatud 15.02.2012. Tässä on suomalaisten suosikkiruoka. Uusi Suomi 6. mai 2010 Spagetti ja jauhelihakastike aikuisten suosituinta arkiruokaa. Ruokatieto 06.05.2010 "ÕHTUSÖÖGI KIIRABI | Makaronivorm rohke juustuga — mac and cheese". Delfi. Delfi Meedia. 2. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.1.2023.
Ahjuvorm

Ahjuvormid on erineva läbimõõdu ja kõrgusega, ka suhteliselt sügavad anumad, milles valmistatakse küpsetusahjus mitmesuguseid toite (sh ahjuroad). Ahjuvorme kasutatakse nii profiköökides kui ka koduköökides. Ahjuvormid võivad olla valmistatud savist, malmist, kuumuskindlast klaasist, silikoonist, plekist, mustast terasest, roostevabast terasest või teflonkihiga kaetud metallist. Vorm võib olla kaanega või kaaneta, aga on tavaliselt sangadega, et anumat oleks parem tõsta. Ahjuvorme valmistatakse erineva värvi ja kuju ning suurusega. Ahjuvormis valmistatakse erinevaid ahjuvormiroogi, aga seal võib küpsetada ka näiteks kana, kala, seapraadi, pikkpoissi, lasanjet. Roogade valmistamisel tuleb valmistusaja valimisel arvesse võtta, millisest materjalist ahjuvorm on valmistatud ja mis rooga selles parasjagu valmistatakse. Nii näiteks on soovituslikud temperatuuripiirangud keraamilistel ahjuvormidel ja osadel silikoonist ahjuvormidel. Kui serveerida roogasid silikoonist ahjuvormis, siis tuleb meeles pidada, et nuga läbistab silikooni üsna kergesti. Ahjuvormide hooldamine ja pesemine sõltub samuti ahjuvormi materjalist, näiteks ei tohi malmist ahjuvorme pesta nõudepesumasinas. Profiköökides kasutatakse tänapäeval valdavalt roostevabast terasest ja kindla süsteemi järgi (nt GN-nõud), liigitatud ahjuvorme. Anne Kersna, Sirje Rekkor, Maire Merits, "Praktiline kulinaaria", Argo, lk 19, 2007, ISBN 978 9949 438 00 6
Rivanool

Rivanool ehk etakridiinlaktaat (Aethacridini lactas) on antiseptiline kollakas-oranžikas vees raskesti lahustuv kristalliline pulber, mille sulamistemperatuur on 226 °C. ~0,1% lahusena kasutatakse naha ja haavade desinfitseerimiseks. Orgaanilised happed Stafülokokk LK 104, Rivanool[alaline kõdulink], med.ut.ee
Karjala pirukas

Karjala pirukas (soome keeles karjalanpiirakka; karjala keeles kalittoa; livviko keeles šipainiekku) on traditsiooniline Karjala väike pirukas ehk väikesed täidisega pirukad, pealt katteta. Tänapäeval on need levinud kogu Soomes ja mujalgi. Traditsiooniliselt küpsetati nende pirukate õhuke koorik hapendamata rukkijahutainast. Põhja- ja Laadoga-Karjalas lisati ka nisujahu. Täidiseks kasutati odratanguputru või kama. 19. sajandil hakati täidisena kasutama kartuli- ja tatraputru, veel hiljem ka riisi- ja hirsiputru. Tänapäeval valmistatakse Karjala pirukad kõige sagedamini rukkijahust ja riisipudrutäidisega. Euroopa Liidu tootemääratluse järgi peab Karjala piruka tainas vähemalt poole moodustama rukkijahu ning täidiseks võib olla vaid odratangu-, riisi- või kartulipuder. Leidub küll ka porganditäidisega pirukaid. Karjala vanasõna ütleb: "Kalittoa kyzyy kaheksoa", mis tähendab, et Karjala pirukate tegemiseks on vaja kaheksat komponenti: jahu, vett, hapupiima, soola, piima, võid, koort ja täidist. Täidis valmistati kartulitest, kruupidest ja kamajahust. Porgandipirukas Vatruska Soomekeelne artikkel Soome rahvustoitude loend Karjalanpiirakka soomekeelne retsept Karjala toidupärand Karjala piruka toiteväärtus Vene köögi toitude loend
Valge kaste

Valge kaste ehk bešamellkaste (prantsuse keeles sauce béchamel) on kokanduses valge kaste, mis valmistatakse võist, piimast ja jahust. Prantsuse köögis valmistatakse traditsioonilisel viisil valget kastet kuuma piima vispeldamisega või ja nisujahu segusse. Teine meetod on vispeldada või ja jahu segu kuuma piima sisse. Itaalia köögis kasutatakse valget kastet näiteks lasanje valmistamiseks. Valge kaste on sageli mitme teise kastme valmistamise aluseks. Valget kastet valmistas esimesena Prantsusmaa kindrali ja välisministri Nicolas Chalon du Blé, markii d'Uxelles'i kokk François Pierre La Varenne (1615–1678). Tema kaste kandis nime velouté. Seda toiduretsepti täiustas Louis de Bechamel (1630–1703), kes töötas Orléansi hertsogi juures maksukogujana. Valge kastme retsept ilmus kokaraamatus "Le Cuisinier François", mille esimene trükk avaldati 1651. aastal. See raamat muutus prantsuse kokakunsti piibliks ja kolmveerandi sajandi jooksul ilmus sellest mitukümmend trükki. 1597. aastal ostis Bechamel endale Nointeli markii tiitli ja sai seejärel Louis XIV ülemteenriks.
Ekspressivism

Mitte segi ajada ekspressionismiga Ekspressivism on metaeetikas teooria, mille järgi moraaliväidetel puudub tõeväärtus.
Tõeväärtus

Tõeväärtus on loogikas väärtus, mis iseloomustab propositsiooni suhet tõesse. Klassikaline loogika eeldab kahte tõeväärtust (tõene ja väär); see vastab bivalentsi printsiibile. Intuitsionistlik loogika ja mitmevalentne loogika (sealhulgas hägusloogika) kasutavad rohkemaid erinevaid tõeväärtusi. Keelefilosoofias lause tõeväärtus sõltub lause tähendusest või maailma olukorrast. Tõeväärtus ei esinda otseselt ühtegi tõeteooriat. tõeväärtus (andmetüüp) tõeväärtustabel tõesus ja väärus tõene ja väär
Lotfi Zadeh

Lotfali Askar Zadeh, tuntud kui Lotfi A. Zadeh (aseri keeles Lütfəli Rəhim oğlu Ələsgərzadə; sündinud 4. veebruaril 1921 Bakuu – 6. september 2017 Berkeley, California) oli Aserbaidžaanist pärit matemaatik, kes elas ja töötas alates 1944. aastast USA-s. Ta võttis kasutusele oma 1965. aasta töös hägusate hulkade mõiste, millest arenes hägusloogika. 1973 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks