laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tutulus

See artikkel räägib pronksiaegsest ehtest. Ajakirja kohta vaata artiklit Tutulus (ajakiri). Tutulus on nööbi- või nupukujuline pronksist ehteketas, mille keskosa kerkib esile kooniliselt või nõelakujuliselt. Tutulused olid mõeldud rõivaste ja vööde kaunistamiseks, kuid neid kasutati ka ratsavarustuse ehtimiseks. Suuremate mõõtmetega tutulused kuulusid naiste-, väiksemad meesterõivastuse juurde. Skandinaavias ja Põhja-Euroopas tulid kasutusele pronksiajal. Vanimad tutulused pärinevad Kesk-Euroopa vanemast pronksiajast. Kesk-Euroopast jõudsid need olulise rõivakaunistusvahendina Põhjalani välja. Alates Hallstatti perioodist, mil tutulused olid kõige ulatuslikumalt levinud, kasutati neid üha rohkem ka ratsavarustuses. Kesk-Euroopas on seesuguseid naaste leitud rikkalike hauapanustega vürstlikest matusest. Umbes 1500 aastat eKr kujunes Lõuna-Skandinaavias välja naiste rõivamood, kus oli oma kindel koht vööd ehtival tutulusel. Tutulusi on leitud selle perioodi matustest tammepuukirstudes. Sageli esineb tutulusi ka Skandinaavia noorema pronksiaja peitleidudes, kuid sealgi tavaliselt just koos muude naistele omaste ehetega. Üks tunduvalt lihtsama töötluse ja vähemate ornamentidega tutulus on avastatud ka Lätis Ķivutkalnsi kindlustatud asula peitevara hulgast, mis kuulub samuti nooremasse pronksiaega. Eestist on kaks leidu. Need leitud tutulused on Läänemerest ida poole sattunud kaubavahetuse käigus Skandinaaviaga. Soomest ja Leedust tutulusi seni leitud ei ole, samuti on nad võõrad teistele Ida-Euroopa rahvastele. Eestist on üks tutulus leitud 1836. aastal Tuula külast ja see oli pikka aega ainuke omataoline leid. Tuula tutulus on 71-millimeetrise läbimõõduga kuhikukujuline naast, kõrge torn keskel ning tagaküljel kinnitusaas. Õilispaatinaga kaetud tutulust kaunistavad kontsentrilised jooned äärtel ning neile toetuv kaarornament. Kuju ja ornamentika põhjal on Tuula tutulus dateeritud Põhjala pronksiaja neljandasse perioodi ehk ligikaudu ajavahemikku 1100–900 eKr. Tuula tutulust eksponeeriti 2018–2019. aastal Adamson-Ericu muuseumis näitusel "Eesti ehted läbi aastatuhandete". 2017. aasta mais leiti Viljandimaal Maalasti külas kartulipõllult pronksiaegne tutulus, mis pärineb pronksiaja keskpaigast või selle nooremast poolest, täpsemalt 1500-750 aastast eKr. Tutuluse järgi on nimetatud laiale lugejaskonnale suunatud Eesti arheoloogiaajakiri, mis ilmub alates 2012. aastast – üks number aastas, aastavahetusel. V. Lang. Mis on tutulus? - Tutulus 2012 Viljandimaal kartulipõllult leitud ese osutus pronksiaegseks tutuluseks. - delfi.ee, 16.11.2017 The woman and the belt plate. – Nationalmuseet i København http://tutulus.ee/muinasesemed/pronksiaeg/328.html L. Selg. 10 000 aastat ehtimist. Innovatsiooni ja traditsiooni kütkeis. – Õpetajate leht, 30. nov. 2018 M. Haav. Ekspertiis tunnistas juhuleiu ametlikult harulduseks. – Sakala, 16. november 2017
Marje Parikas

Marje Parikas (aastani 1937 Marta Emmeline; aastani 1919 Sauna, 1919–1930 Niilus; 23. november 1900 Rae vald – 20. jaanuar 1978 Saltsjöbaden, Rootsi) oli eesti näitleja. Alates 1935 Eesti Näitlejate Liidu liige. Õppis 1909–1915 Tallinna 2. linnakoolis. Alustas lavategevust 1916 Valvaja seltsis, mängis 1917 Tallinna Tööliste Teatris, 1917–1920 miniatuuriteatris Apollo (oli ka etteütleja) ja 1921–1944 Estonias. Põgenes 1944 Rootsi, tegutses lühikest aega Stockholmi Eesti Teatris. Isa oli aednik ja kutsar. Tema õde oli tantsija Anne Kasemets. Ta oli abielus Eduard Niilusega ja aastast 1930 Peeter Parikasega.
Isikute loend, kelle allkiri on Eesti paberrahadel

Eduard Aule Karl Baars Jüri Jaakson Christian Kaarna Jaan Kivisild Juhan Kukk Theodor Käärik Johannes Raudava Leo Sepp Johan Sihver Feliks Tanner Georg Vestel Paul Öpik
Makurapi keel

Makurapi keel on tupii-guaranii keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilia lääneosas Rondônia osariigis elavad makurapid. Makurapi keel on tõsiselt ohustatud. 2006. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 50. http://www.ethnologue.com/language/mpu http://www.endangeredlanguages.com/lang/3016 https://phoible.org/languages/maku1278
Mihkel Mälgand

Mihkel Mälgand (sündinud 2. juunil 1978 Rakveres) on eesti basskitarrist, kontrabassimängija ja pedagoog. 1984–1993 Rakvere I Keskkool 1993-1997 Tallinna I Õhtukeskkool 1993-1998 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: basskitarr) 1998–2002 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: keelpilliosakond, kontrabass) 2007–2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, bakalaureuseõpe, džässmuusikaosakond (eriala: kontrabass) 2010–2011 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, magistriõpe interpretatsioonipedagoogika erialal Estonian Dream Big Band, duo Kadri Voorandiga, New Wind Jazz Orchestra, Kruglov-Sooäär Quartet, Mälgand Bros., Megan Quartet, Lippajad, Raivo Tafenau Band, Agan-Viinikainen-Kallio_Mälgand, Tõnu Naissoo Trio, Liina Saar Band, Kristjan Järvi Orchestra, Sven Grünberg Group, Tõnis Mägi, Susanna Alexandra Band, Allan Järve Quintet, Brian Melvin Quartet, Hedvig Hanson Soul Group, Oleg Pissarenko Band, Ramuel Tafenau Band, Toomas Rull Quintet, F1 Guitars, Windpower, Eclectic Stories, Aerosfaer, Urmas Lattikas Quintet, Laura Junson Group jt. Koostööprojektid välismaa artistidega: John Scofield, Randy Brecker, Dave Liebman, Bob Mintzer, Frank Foster, Dennis Rowland, Nils Landgren, Kurt Elling, Tim Hagans, John Riley, Dean Brown, Eric Marienthal, Paul Bollenback, Ulf Wakenius, Shayna Steele, Deborah Brown, Karlheinz Miklin, Tim Miller, Victoria Tolstoy, Britt Quentin, Nick (Brownman) Ali, Pepe Alqvist 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (väljapaistev loominguline tegevus Eesti džässis)
Juliane Hund

Juliane Hund (sünninimi Juliane Meyer; 23. september 1928 Darmstadt – 9. detsember 1999 Leverkusen) oli saksa maletaja, kirimale rahvusvaheline meister (1980). Hund mängis korduvalt klassikalises males Lääne-Saksamaa naiste meistrivõistlustel, kus võitis kuldmedali (1989) ja kolm hõbemedalit (1959, 1975, 1981). Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Hund võitis 5. Lääne-Saksamaa kirimale meistrivõistlused (1964–1967). Ta pääses mängima esimestele kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1968–1971), kus sai 12 finalisti hulgas 7. koha. Esimesel naiste kirimaleolümpial (1974–1979) võitis ta Lääne-Saksamaa naiskonna koosseisus hõbemedali. Hund võitis esimestel Euroopa kirimale naiste meistrivõistlustel (1995–1998) kuldmedali. ICCF-ilt sai ta 1975. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri ja 1980. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Tema tütred Barbara Hund ja Isabel Hund on samuti maletajad ja mõlemad on tulnud Saksamaa naiste malemeistriks. EU/LC1/final, European Ladies Championship 1, Final.iccf.com IM Hund, Juliane.iccf.com  Juliane Hund – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Deutsche Meisterschaften der Frauen. teleschach.com
Gertrude Schoißwohl

Gertrude Schoißwohl (5. mail 1920 – 11. jaanuar 1997 Innsbruck) oli Austria maletaja, kirimale naiste suurmeister (1997). Schoißwohl võitis Austria naiste meistrivõistlustel 1960. aastal Innsbruckis hõbemedali ja 1974. aastal Gloggnitzis kuldmedali. Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1972. aastal 1. kirimale naiste maailmameistrivõistlustel (1968–1972) Olga Rubtsova järel teise koha. ICCF-ilt sai ta 1991. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal ICCF-i kongressil võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta üks kaheksast kirimaletajaist, kes vastas nimetuse saamiseks vajalikele nõuetele (tulnud MM-il esikolmikusse). Nimetuse andmine kinnitatakse ICCF-i kongressil. Need aga toimuvad sagedusega kord aastas. Esmakordselt jagati naiste suurmeistri nimetusi septembris 1997 Buenos Aireses toimunud ICCF-i kongressil. Teiste seas sai nimetuse ka jaanuaris 1997 surnud Schoißwohl, kes sai selle postuumselt. LGM Schoisswohl, Gertrude. iccf.com Lady Grandmasters November 2012.iccf.com Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com
Ljudmila Belavenets

Ljudmila Sergejevna Belavenets (vene keeles Людмила Сергеевна Белавенец; 7. juuni 1940 Moskva – 7. november 2021) oli vene maletaja ja maletreener, naiste rahvusvaheline meister (1975), kirimale naiste suurmeister (1997), FIDE vanemtreener (2010). Belavenets tuli klassikalises males NSV Liidu naiste malemeistriks. Ta tegutses maletreeneri ja malekohtunikuna. 2010. aastal sai ta FIDE-lt FIDE vanemtreeneri ja 2011. aastal FIDE arbiitri nimetuse. Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1992. aastal 4. naiste maailmameistrivõistlustel (1984–1992) esikoha ja kuulus 1., 2. ja 3. naiste kirimaleolümpial olümpiavõitjaks tulnud Nõukogude Liidu naiskonna koosseisu. Belavenets sai ICCF-ilt 1991. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti. 1990 – NSV Liidu teeneline meistersportlane LGM Belavenets, Lyudmila Sergeevna. iccf.com Lady Grandmasters November 2012.iccf.com Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com Ljudmila Belavenets FIDE andmebaasis
Ilmar Laisaar

Ilmar Laisaar (sündinud 6. jaanuaril 1961) on eesti muusik. Ta on üks ansambli 2 Quick Start juhtfiguuridest. Sahlene esitas 2002. aasta Eurovisioonil, Jana Hallase, Ilmar Laisaare, Pearu Pauluse ja Alar Kotkase laulu "Runaway" ja saavutas 3. koha. 2006. aastal võitis Eesti eurolaulu konkursi Pearu Pauluse, Alar Kotkase, Ilmar Laisaare ja Jana Hallase lugu "Through My Window", mille esitas Rootsi laulja Sandra Oxenryd ja mis esindas Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Ljuba Kristol

Ljuba Kristol (heebrea keeles לובה דניאלובנה קריסטול‎; vene keeles Любовь Даниэловна Кристол Ljubov Danielovna Kristol; sündinud 26. mail 1944 Leningradis) on Iisraeli maletaja, naiste rahvusvaheline meister, kirimale naiste suurmeister (1997). Kristol repatrieerus 1976. aastal Nõukogude Liidust Iisraelisse. Ta on viiekordne Iisraeli naiste malemeister (1978, 1982, 1984, 1988, 1990). 1976. aastal tuli ta Haifas Iisraeli naiskonna koosseisus naiste maleolümpia võitjaks (idabloki riigid ei osalenud). Kirimales on Kristol kahekordne naiste maailmameister. Ta võitis 3. (1978–1984) ja 5. (1993–1998) naiste maailmameistrivõistlused. 4. kirimale naiste MM-il (1984–1992) võitis ta pronksmedali. Esimesel naiste kirimaleolümpial (1974–1979) kuulus Kristol võitjaks tulnud Nõukogude Liidu naiskonda. Ta on väheseid naismaletajaid, kes on pääsenud mängima kirimale MM-i finaalturniirile. 14. MM-il (1994–1999) sai ta 15 finalisti seas 13. koha. Kristol sai ICCF-ilt 1990. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti. LGM Kristol, Luba Danielovna. iccf.com Lady Grandmasters November 2012.iccf.com Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com
320. aastad

320. aastad 320. aastad on aastad 320–329 pKr. Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Kümnendid: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad Aastad: 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 ... ...
Aulnoye-Aymeries' kanton

Aulnoye-Aymeries' kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Aulnoye-Aymeries. See koosneb järgmistest valdadest: Amfroipret Audignies Aulnoye-Aymeries Bachant Bavay Bellignies Berlaimont Bermeries Bettrechies Boussières-sur-Sambre Bry Écuélin Eth Feignies La Flamengrie Frasnoy Gommegnies Gussignies Hargnies Hon-Hergies Houdain-lez-Bavay Jenlain Leval La Longueville Mecquignies Monceau-Saint-Waast Neuf-Mesnil Noyelles-sur-Sambre Obies Pont-sur-Sambre Preux-au-Sart Saint-Remy-Chaussée Saint-Waast Sassegnies Taisnières-sur-Hon Vieux-Mesnil Villereau Wargnies-le-Grand Wargnies-le-Petit Populations légales 2021
Aulnoy-lez-Valenciennesi kanton

Aulnoy-lez-Valenciennesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Aulnoy-lez-Valenciennes. See koosneb järgmistest valdadest: Artres Aubry-du-Hainaut Aulnoy-lez-Valenciennes Bellaing Famars Haspres Haulchin Haveluy Hérin Maing Monchaux-sur-Écaillon Oisy Petite-Forêt Prouvy Quérénaing Rouvignies La Sentinelle Thiant Trith-Saint-Léger Verchain-Maugré Populations légales 2021
330. aastad

330. aastad 330. aastad on aastad 330–339 pKr. Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Kümnendid: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad Aastad: 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 ... ...
Avesnes-sur-Helpe'i kanton

Avesnes-sur-Helpe'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Avesnes-sur-Helpe. See koosneb järgmistest valdadest: Avesnes-sur-Helpe Beaudignies Beaufort Beaurepaire-sur-Sambre Boulogne-sur-Helpe Bousies Cartignies Croix-Caluyau Dompierre-sur-Helpe Dourlers Éclaibes Englefontaine Étrœungt Le Favril Floursies Floyon Fontaine-au-Bois Forest-en-Cambrésis Ghissignies Grand-Fayt Haut-Lieu Hautmont Hecq Jolimetz Landrecies Larouillies Limont-Fontaine Locquignol Louvignies-Quesnoy Marbaix Maresches Maroilles Neuville-en-Avesnois Orsinval Petit-Fayt Poix-du-Nord Potelle Preux-au-Bois Prisches Le Quesnoy Raucourt-au-Bois Robersart Ruesnes Saint-Aubin Saint-Hilaire-sur-Helpe Saint-Remy-du-Nord Salesches Semousies Sepmeries Taisnières-en-Thiérache Vendegies-au-Bois Villers-Pol Populations légales 2021
Grodzisk Mazowiecki

Grodzisk Mazowiecki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Grodzisk Mazowiecki maakonna ja Grodzisk Mazowiecki valla halduskeskus. Grodzisk Mazowiecki asub Varssavi kesklinnast umbes 30 km lääneedelas. Grodzisk Mazowiecki sai linnaõigused 1522. aastal. 1870. aastal kaotas Grodzisk Mazowiecki linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi. Grodzisk Mazowiecki Encyklopedia PWN
Bailleuli kanton

Bailleuli kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Bailleul. See koosneb järgmistest valdadest: Bailleul Berthen Boeschepe Borre Caëstre Cassel Le Doulieu Eecke Flêtre Godewaersvelde Hondeghem Merris Méteren Nieppe Oxelaëre Pradelles Sainte-Marie-Cappel Saint-Jans-Cappel Saint-Sylvestre-Cappel Staple Steenwerck Strazeele Vieux-Berquin Populations légales 2021
Torsten Nilsson

Harald Torsten Leonard Nilsson (1. aprill 1905 Nevishög – 14. detsember 1997 Stockholm) oli Rootsi poliitik (Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei). Aastatel 1945–1951 oli ta Rootsi sideminister. Alates 1. oktoobrist 1951 kuni 22. märtsini 1957 oli ta Rootsi kaitseminister. Alates 22. märtsist 1957 kuni 19. septembrini 1962 oli ta Rootsi sotsiaalminister. Alates 19. septembrist 1962 kuni 30. juunini 1971 oli ta Rootsi välisminister. Kommunikationsminister Torsten Nilsson talar på socialdemokraternas möte i Odinslund, Uppsala Kringla Sweden Ministries, etc. rulers.org Politiker Torsten Nilsson SverigesMinistrar.se
Cambrai kanton

Cambrai kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Cambrai. See koosneb järgmistest valdadest: Abancourt Anneux Aubencheul-au-Bac Bantigny Blécourt Boursies Cambrai Cuvillers Doignies Escaudœuvres Eswars Estrun Fontaine-Notre-Dame Fressies Haynecourt Hem-Lenglet Mœuvres Neuville-Saint-Rémy Paillencourt Proville Raillencourt-Sainte-Olle Ramillies Sailly-lez-Cambrai Sancourt Thun-l'Évêque Thun-Saint-Martin Tilloy-lez-Cambrai Populations légales 2021
Piastów

Piastów (kuni 1926. aastani Utrata) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Pruszkówi maakonnas. Piastów asub Varssavi kesklinnast umbes 13 km lääneedelas. Kuni 1863. aastani oli Utrata kirikule kuuluv asula. Raudteeasula rajamine algas 1890. aastal. 1926 anti asulale uueks nimeks Piastów. Linnaõigused sai Piastów 1952. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413021011-0921496?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Piastów Encyklopedia PWN
Le Cateau-Cambrésis' kanton

Le Cateau-Cambrésis' kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Le Cateau-Cambrésis. See koosneb järgmistest valdadest: Awoingt Banteux Bantouzelle Bazuel Beaumont-en-Cambrésis Bertry Briastre Busigny Cantaing-sur-Escaut Le Cateau-Cambrésis Catillon-sur-Sambre Cattenières Caullery Clary Crèvecœur-sur-l'Escaut Dehéries Élincourt Esnes Flesquières Fontaine-au-Pire Gonnelieu Gouzeaucourt La Groise Haucourt-en-Cambrésis Honnechy Honnecourt-sur-Escaut Inchy Lesdain Ligny-en-Cambrésis Malincourt Marcoing Maretz Masnières Maurois Mazinghien Montay Montigny-en-Cambrésis Neuvilly Niergnies Noyelles-sur-Escaut Ors Pommereuil Rejet-de-Beaulieu Reumont Ribécourt-la-Tour Les Rues-des-Vignes Rumilly-en-Cambrésis Saint-Benin Saint-Souplet Séranvillers-Forenville Troisvilles Villers-Guislain Villers-Outréaux Villers-Plouich Walincourt-Selvigny Wambaix Populations légales 2021
Caudry kanton

Caudry kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Caudry. See koosneb järgmistest valdadest: Avesnes-les-Aubert Beaurain Beauvois-en-Cambrésis Bermerain Béthencourt Bévillers Boussières-en-Cambrésis Cagnoncles Capelle Carnières Caudry Cauroir Escarmain Estourmel Haussy Iwuy Montrécourt Naves Quiévy Rieux-en-Cambrésis Romeries Saint-Aubert Saint-Hilaire-lez-Cambrai Saint-Martin-sur-Écaillon Saint-Python Saint-Vaast-en-Cambrésis Saulzoir Solesmes Sommaing Vendegies-sur-Écaillon Vertain Viesly Villers-en-Cauchies Populations légales 2021
Pjotr Fradkov

Pjotr Mihhailovitš Fradkov (vene keeles Пётр Михайлович Фрадков; sündinud 7. veebruaril 1978 Moskvas) on Venemaa ettevõtja. Pjotr Fradkov on Venemaa peaministri poeg ja lõpetas 2000. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi, kus ta kaitses 2006. aastal kandidaadiväitekirja majandusteaduses. 2007. aastal sai ta magistrikraadi Kingstoni Ülikoolist. Frakov oli Venemaa Vnešekonombanki asejuht ja aastatel 2004–2005 töötas "Dalnevostotšnoje Morskoje Parohodstsvo" peadirektori asetäitjana, aga lahkus firmast, kui riik müüs erakätesse viimase viiendiku laevakompaniist. Alates 6. septembrist 2018 töötab Fradkov Promsvjazbanki esimehena. See on üks suuremast pankadest Venemaal. 22. veebruaril kehtestas USA talle viisa- ja majandussanktsioonid, 28. veebruaril 2022 tegi seda Euroopa Liit. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. Фрадков П. М. Системные условия присоединения России к ВТО: баланс потерь и приобретений // Инвестиции в России, 2003. № 10 Фрадков П. М. Геоэкономический ресурс России и проблемы его реализации // National Export Today, 2005. № 4 Фрадков П. М. Повышение конкурентного потенциала аграрного производства России // АПК: Экономика, управление, 2006. № 8 P. M. Fradkov VEB sets up ECA prototype // Global Trade Review, 2008. C. 25Mall:Ref-en Фрадков П. М. Оптимистическое предложение // Эксперт, 2008. № 47. C. 64—66 Фрадков П. М. Единой системы поддержки и стимулирования экспорта в России в настоящий момент не существует // Энергия промышленного роста, 2009 Фрадков П. М. Оптимистическое предложение // Эксперт, 2009. № 12 Medal Teenete eest Isamaa ees II tase Tema isa Mihhail Fradkov oli aastatel 2004–2007 Venemaa peaminister. Pjotr Fradkov on abielus Viktorija Igorevna Fradkovaga (vk. Виктория Игоревна Фрадкова), kellega tal sündis 2005. aastal tütar.. Abikaasa töötab MGIMO's dotsendina. "Raudteed noolib tõsine tegija Venemaalt". Eesti Ekspress. 23. märts 2006. Vaadatud 27. oktoobril 2019. Владимир Дмитриев и его команда, журнал «Власть», № 39 (792), 06.10.2008. "БИОГРАФИЯ — ПЕТР ФРАДКОВ" (vene). Finparty.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2019. Vaadatud 27. oktoobril 2019. "Putin on Hiinaga jälle hädas". Äripäev. 5. september 2015. Vaadatud 27. oktoobril 2019. Lauri Laugen (2. september 2015). "Vene-Hiina majandussidemed pole Putini visiidi eel kaugeltki nii roosilised kui Moskva kuulutab (60)". Ärileht. Vaadatud 27. oktoobril 2019. Петр Фрадков назначен главой временной администрации Промсвязьбанка / Интерфакс, 24.04.2018 "Промсвязьбанк". Банки.ру. Vaadatud 27. oktoobril 2019. https://home.treasury.gov/news/press-releases/jy0602 https://epl.delfi.ee/artikkel/96048091/putini-oligarhid-pankurid-propagandistid-sanktsioonide-all-euroopa-liit-kirjeldab-detailides-kuidas-nad-ukraina-soda-toetasid "Фрадкова Виктория Игоревна - МГИМО-Университет". www.mgimo.ru. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.01.2015. Vaadatud 22.10.2015. "Фрадкова Виктория Игоревна". MGIMO. Vaadatud 29. oktoobril 2019. Elulugu (Ria.ru)
Poola romaanide sari

Poola romaanide sari ilmus aastatel 1937-1938 ning seda andis välja Noor-Eesti Kirjastus. Kokku ilmus neli raamatut. Choromanski, Michal. "Armukadedus ja meditsiin". Tõlkinud Bernhard Linde. (1937) Nalkowska, Zofja. "Piir". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1937) Szelburg-Zarembina, Ewa. "Joanna eksirännak". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1937) Kuncewiczowa, Marja. "Võõramaalanna". Tõlkinud Lüüdia Skomorowska. (1938)
Coudekerque-Branche'i kanton

Coudekerque-Branche'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Coudekerque-Branche. See koosneb järgmistest valdadest: Armbouts-Cappel Bergues Bierne Cappelle-la-Grande Coudekerque-Branche Spycker Steene Téteghem-Coudekerque-Village Uxem Populations légales 2021
Tallinna Tööliste Teater

Tallinna Tööliste Teater oli septembrist 1917 kuni veebruarini 1918 Tallinnas tegutsenud teater. Tallinna Tööliste Teatri asutasid kohalikud bolševikud. Etendusi anti Tallinna saksa teatri hoones (praegune Eesti Draamateatri hoone). Näitlejaskonna tuumiku moodustasid Valvaja seltsi näitetrupi näitlejad eesotsas Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupist 1914. aastal tulnud Julius Rossfeldti ja Alfred Umbergiga. Teatri rajamisel liitus sellega too kutseline rühm, kes oli lahkunud 1916. aasta kevadel protestiga Vanemuisest ja esinenud järgneval hooajal Tallinna seltsis Pandorin (sh Anna Markus, August Sunne, Aleksander Teetsov). Teater tegutses kuni Saksa vägede tulekuni veebruaris 1918. 1917: Rosenov, "Kust varjud ei kao" 1917: Thomas, "Kõlblus" 1918: Mirbeau, "Jean Roule" Eesti nõukogude entsüklopeedia, 7. köide, lk 459. Rähesoo, Jaak. Eesti teater 1. Ülevaateteos. 2011, lk 109-110.
Andrés Manuel López Obrador

Andrés Manuel López Obrador (tuntud ka initsiaalide AMLO all; sündinud 13. novembril 1953 Tepetitánis Tabasco osariigis) on Mehhiko poliitik, kes oli Mehhiko president alates 1. detsembrist 2018 kuni 1. oktoobrini 2024. Ta on lõpetanud Mehhiko Rahvuslik Ülikooli politoloogia ja avaliku halduse erialal. 20. novembrist 2012 kuni 12. detsembrini 2017 oli ta Rahvusliku Taassünni Liikumise president.
Croix' kanton

Croix' kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Croix. See koosneb järgmistest valdadest: Croix Hem Lannoy Lys-lez-Lannoy Wasquehal Populations légales 2021
Denaini kanton

Denaini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Denain. See koosneb järgmistest valdadest: Abscon Avesnes-le-Sec Bouchain Denain Douchy-les-Mines Émerchicourt Escaudain Hordain Lieu-Saint-Amand Lourches Marquette-en-Ostrevant Mastaing Neuville-sur-Escaut Noyelles-sur-Selle Rœulx Wasnes-au-Bac Wavrechain-sous-Denain Wavrechain-sous-Faulx