laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ulvi (Mustvee)

Ulvi on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Ulvi küla läbib Rakvere–Luige maantee, külast hargnevad Ulvi–Piilsi tee Piilsi küla suunas, Ulvi–Laekannu tee Laekannu küla suunas ja Ulvi–Lilastvere–Torma tee Torma, Sadala ja Reastvere suunas. 1923. aastal ehitatud Ulvi kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. Külas tegutseb Ulvi raamatukogu, mis on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt. Ulvilt on pärit sordiaretaja Elsa Kukk, Ulvi kooli direktorina töötas koduloolane Evi Vaher. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Ulvi kool kultuurimälestiste riiklikus registris "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 20. juunil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Hoogne seltsitegevus Ulvil" Postimees 30.05.1935 "Põllumeeste Selts Avinurme-Ulvile" Postimees 28.05.1935 Külli Kriis Avinurme arengukava püüab Ulvi küla turgutada Põhjarannik 25. oktoober 2012 Jüri Muttika, Siim Lõvi TuleTulemine: Ulvi on maha jäetud! ERR 19.06.2014
Adraku

Adraku on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et
Alekere

Alekere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaevussaare

Kaevussaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiissa

Kiissa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrve (Mustvee)

Kõrve on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas. Küla läbib Kalma–Avinurme tee. Sonda–Mustvee raudteeliin Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lecanora andrewii

Lecanora andrewii on Eestis haruldane samblikuliik liudsambliku perekonnast. Kasvab 11 kaitsealusel laiul ja rahul ning rannaäärsetel graniitkividel. Inga Jüriado ja Ave Suija leidsid selle sambliku esmakordselt Eestis 2001. aastal 11 Hiiumaa laiult ja Muhu rannikult. [viide?] Lecanora andrewii andmebaasis eElurikkus Pilt (1) Pilt (2)
Kõrve

Kõrve on mitme koha nimi: Kõrve, küla Avinurme vallas Ida-Viru maakonnas Kõrve, küla Võru vallas Võru maakonnas Kõrve (perekonnanimi) Alo Kõrve (1978–) on eesti näitleja. Hele Kõrve (1982–) on eesti näitleja ja laulja. Kõrve tänav Kõrveküla Kõrvemaa Kõrvemetsa Kõrvenurga Kõrvetaguse
Kõrve (Võru)

Kõrve on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas. Kõrve külas elas helilooja Kuldar Sink, kes kirjutas just seal suure osa oma heliloomingust. Kuldar Sink hukkus kodumaja tulekahjus 1995. aastal. Kõrve külas asub motokrossirada. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haava-Tsäpsi

Haava-Tsäpsi on küla Võru maakonnas Võru vallas. 1991–2017 oli Vastseliina vallas ja kandis nime Haava. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Haava (Võru)

Haava on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Sõmerpalu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alakülä

Alakülä (aastani 1997 Ala-Järvere) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Kultuurimälestistest asuvad külas Soe kõrtsihoone ja kõrtsi ait. Soe kõrtsihoone Soe kõrtsihoone Soe kõrtsi ait Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alapõdra

Alapõdra on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haidaku

Haidaku (aastani 1997 Aidaku) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haamaste

Haamaste on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lucius Aelius

Lucius Aelius (Imperator Caesar Divi Lucius Aelius Augustus; sünninimi Lucius Ceionius Commodus; 13. jaanuar 101 – 1. jaanuar 138) oli rooma poliitik. Ta oleks pidanud pärast Hadrianuse surma saama Vana-Rooma keisriks, kuid ta jõudis enne seda surra loomulikku surma.
Hargi

Hargi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Heeska

Heeska on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Horma

Horma on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hutita

Hutita (aastani 1997 Utita) on küla Võru maakonnas Võru vallas ja endises Urvaste kihelkonnas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Külas asub ohvrikivi ja Helsekivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hänike

Hänike on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Elanike arv oli 2011. aasta andmetel 47. Hänike piirneb Matuoja, Karjasoo ning Vilbusoo ja Kerreti sooga. Küla läbib Pühajõgi. Küla poolitab Valga-Petseri raudtee. Häniket läbib Vaabina–Sõmerpalu tee ja seal lõpeb Muuga–Hänike tee. Suurtalude tegevusalad on põllundus, kalakasvandus ja puidutöötlemine. Aastal 1638 mainiti Häniket tühja külana (Hennige Metz Pustus). Külas on olnud Kärgula mõis. Kõrgperioodiks kujunesid 1930. aastad, mil külas oli ligikaudu 30 talundit umbes 120 püsielanikuga. On olnud Sõmerpalu sovhoosi Hänike osakond. Salumäe talust on pärit kirjanik, Vabadusristi kavaler Endel Loide, Paadi talust mootorisportlased Väino Leok, Aivar Leok, Avo Leok, Arvo Leok, Aigar Leok, Martin Leok ja Tanel Leok. Põdra talus on kasvanud raskejõustiklane ja teeneline õpetaja Aksel Kersna. Lustivere talus Tartu Ülikooli majandusprofessor Vambola Raudsepp ning kohalik koduloo- ja genealoogiahuviline Gustav Raudsepp. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Vambola Raudsepp. 375 aastat Hänike esmamainimisest. – Lõunaleht, 22. november 2012. Vambola Raudsepp. Kodulooline Hänike, 2014
Kahro

Kahro on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Keema

Keema on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla põhjapiiriks on suures osas Valga–Koidula raudteelõik. Keema järved Keema järvede kaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kurenurme

Kurenurme on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Külas oli kuni 2001. aastani raudteepeatus. Kurenurme Algkool töötas aastatel 1931–2001. Külast on pärit laulja Väino Puura. Kurenurme külanõukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kärgula

Kärgula on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Asula kohta on teateid 16. sajandi keskpaigast. Muud nimed: Piilpalu, Pillepal, Phillephal, Stryk, Kerjel, Kergul. 1920. aastatel moodustati Kärgula mõisa maadest Kärgula asundus. Kärgula vald eksisteeris 1939. aastani, mil see jaotati Sõmerpalu ja Kooraste valla vahel. 1977. aastal nimetati asundus Kärgula külaks. Kärgula küla läbivad Pühajõgi, mis on Võhandu jõe ülemjooks, ja Kärgula oja. Kärgulas asus mõis, osa hoonetest on veel säilinud ja nendes elatakse. Kärgula mõis (saksa Kerjel, varemini Pillepal), 9,6 km kirikust kirdes, Pühajõe kaldal, oli 1544. aastal Tartu piiskopkonna foogti (Stiftsvogt) Georg Kurseli päralt, kes oli ühtlasi ka Sõmerpalu omanik. Kurseli järeltulijad pidasid mõisat kuni 17. sajandi keskpaigani, mil see sai kaasavarana v. Tausaszide omanduseks. Kärgula mõis jäi reduktsioonist puutumata. 1725. aastal müüs Heinrich Johann von Tausasz Kärgula mõisa Caspar von Wilckenile. Läks von Wilckenitelt 1791. aasta ostu teel Freymannidele, kellele järgnes veel paar omanikku enne 1865. aastat, mil mõisa ostsid Sieversid. Kärgula mõisa piirkonda kuulus ka Hänike küla, täpsemalt Hänike karjamõis, ning Kerreti soos paiknesid mõisa heinamaad. Valper, Valdo. Metsast leitud kirik. Urvastõ kohapärimus. EKM Teaduskirjastus, Tartu: 2010 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Kärgula" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. "Kärgula mõisa kõrvalhooned • Fotokogu". register.muinas.ee. Vaadatud 13. aprillil 2023. Hagemeister, Heinrich von (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands (saksa). E. Frantzen. ISBN 978-0-598-41514-1. Vambola Raudsepp. Kodulooline Hänike, 2014
Lakovitsa

Lakovitsa on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rinodina gennarii

Rinodina gennarii on Eestis haruldane graniitkivil kasvav piprasamblik. Rinodina gennarii andmebaasis eElurikkus Tartu Ülikooli samblike herbaariumi nimestik Pilt
Leiso

Leiso on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Liiva (Võru)

Liiva on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla põhjapiirile jääb Lõõdla järv, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik. Lambahanna oja Jakapi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lilli-Anne

Lilli-Anne on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Külas asub Heimtali Peetri kirik. Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Lilli-Anne mõis (ka Anne mõis) Kaapsuu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Linnamäe (Võru)

Linnamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Alevikus asub Linnamäe mõisa süda ja kalmistu. Linnamäe vald 1866–1938 Linnamäe vald 1939–1950 Linnamäe mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Majala (Võru)

Majala on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustassaare

Mustassaare on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla territooriumit läbib Valga–Koidula raudteelõik, sinna jääb ka Sõmerpalu raudteejaam. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustja

Mustja on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäekülä

Mäekülä (aastani 1997 Mäe-Järvere) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Osula

Osula on küla Võru maakonnas Võru vallas. Osulasse saab sõida Tallin-Tartu-Võru-Luhamaa maanteelt keerates Raiste-Osula-Varese teele. Osula on umbes 13 kilomeetri autosõidu kaugusel Võru linnast, 71 kilomeetri Tarttust ning 247 kilomeetri Tallinnast. Osula bussijaama ühistransport ulatub nii Võru, samuti Kanepisse kui ka Antslasse. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Külas asub ohvrikoht, Pühaliistu tamm ja Juudapedastik. Osaliselt jääb küla territooriumile Osula kalmistu. Osula läbi voolab Pühajõgi ning selle kõrval asub Osula paisjärv. Külas tegutseb Osula Põhikool ja kooli vastas pargis paikneb Osula Vabadussõja mälestusmärk. Koolimajas asub ka Osula raamatukogu. Külas on üks Coopi pood. Osula postiindeks on 66602. Osula lahing Pühajõe mäss Võhandu kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pritsi

Pritsi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pulli (Võru)

Pulli on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Punakülä

Punakülä on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rauskapalu

Rauskapalu on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rummi

Rummi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sulbi (Võru)

Sulbi on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sulbi

Sulbi on mitme koha nimi: Sulbi, küla Setomaa vallas Võru maakonnas Sulbi, küla Võru vallas Võru maakonnas
Udsali (Võru)

Udsali on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Udsali

Udsali on mitme koha nimi: Udsali, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Udsali, küla Võru vallas Võru maakonnas
Varese (Võru)

Varese on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla põhjaosas voolab Võhandu jõgi. Külas tegutseb ettevõttele Graanul Invest kuuluv pelletitehas OÜ Osula Graanul ning ettevõtte Toftan saeveski. Varesel asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõmerpalu küla

Sõmerpalu (võru keeles Sõmmõrpalo) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas. Külas asub Sõmerpalu veehoidla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõmerpalu

Sõmerpalu (võru keeles Sõmmõrpalo või Sõmmõrpalo mõisa) on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sõmerpalu valla halduskeskus. Aleviku territooriumil asus Sõmerpalu vasallilinnus. Tänapäevaks on linnus täielikult hävinud, alles on vaid väike küngas Sõmerpalu mõisa pargis. Sõmerpalus asus Sõmerpalu mõisa keskus. Aleviku lähistel Mustassaares asub Sõmerpalu raudteejaam. Raudteejaam asub laiarööpmelise Valga–Petseri raudtee ääres. Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Sõmerpalu mõis Sõmerpalu mõisa kalmistu Nursipalu harjutusväli Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pontevedra provints

Pontevedra provints on provints Hispaanias Galicia autonoomse piirkonna edelaosas. Pontevedra provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,0 °C, jaanuaris +9,9 °C, augustis +20,5 °C. Aastas sajab keskmiselt 1720 mm, sealhulgas jaanuaris 232 mm ja augustis 34 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2286 tundi, sealhulgas jaanuaris 110 ja augustis 284 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística, vaadatud 31.08.2022.  Pontevedra provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Salamanca provints

Salamanca provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna edelaosas. Salamanca provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,6 °C, jaanuaris +3,7 °C, augustis +20,3 °C. Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2607 tundi, sealhulgas jaanuaris 113 ja augustis 340 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003  Salamanca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Albacete provints

Albacete provints on provints Hispaanias Castilla La Mancha autonoomse piirkonna kaguosas. Campos de Hellíni maakond La Manchuela maakond Los Llanose maakond Mancha Júcar-Centro maakond Monte Ibérico-Corredor de Almansa maakond Sierra de Alcaraz y Campo de Montieli maakond Sierra de Segura maakond Albacete provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,5 °C, jaanuaris +5,0 °C, augustis +23,7 °C. Aastas sajab keskmiselt 366 mm, sealhulgas jaanuaris 24 mm ja augustis 13 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2708 tundi, sealhulgas jaanuaris 142 ja augustis 320 tundi. Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003 Instituto Nacional de Estadística Provintsi koduleht
Udsali (Rõuge)

Udsali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaluka

Kaluka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karaski (Rõuge)

Karaski on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla läbib Pärlijõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 8.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karaski

Karaski on mitme koha nimi: Karaski, küla Kanepi vallas Põlva maakonnas Karaski, küla Rõuge vallas Võru maakonnas Karaski on Karamsina küla nimevariant Karaski on Ihamaru küla nimevariant Karaski on endine kõrtsikoht ja praegune bussipeatus Karaski oja suudme lähedal endises Metsakülas Simuna ja Käru vahel Väike-Maarja vallas. Karaski mõis Karaski oja
Karaski (Kanepi)

Karaski on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda. Karaski külgneb läänes Krootuse, põhjas Ihamaru, idas Varbuse külaga, lõunas Kanepi valla Hurmi ja Heisri külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Hilba jõge. Karaski on kujunenud ilmselt Ihamaru küla tütarasulana. 17. sajandi alguses on mainitud kahte Karaski talu Ihamaru külas. 1734. aastal eraldus Karaski mõis Krootuse mõisast. Karaski külakooli kohta on esimesed teated 1767. aastast, kuid vana koolimaja asus Ihamaru külas. Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (1899–1900) ja Rudolf Sirge (1915–1917). 1930. aastal valmis uus koolimaja Karaski karjamõisa maadel. Karaski kool tegutses 1989. aastani. Endise kooli renoveeritud hoonetes tegutses aastatel 1997–2015 rehabilitatsioonikeskus ja külalistemaja Karaski Keskus. 2016. aastal maja renoveeriti ja seejärel avati seal Karaski pansionaat. 1970. aastatel liideti külaga Peräkülä. Karaski külas on sündinud Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark, ajaloolane August Traat ja põllumajandusteadlane Helmut Raig. Kirjanik Rudolf Sirge elas Karaskil noorpõlves. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti nõukogude entsüklopeedia, 4. köide. Tallinn: Valgus, 1989. "Krootuse põhikool. Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2016. Vaadatud 6. augustil 2015. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 59. Ajalugu. Karaski pansionaadi veebisait.