laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Erki Evestus

Erki Evestus (sündinud 20. septembril 1960 Tartus) on eesti kunstipedagoog ja karikaturist. Ta on kasvanud Võru ümbruses: Väimelas ja Sõmerpalus. Ta on lõpetanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1984. aastal lõpetas Tartu Kunstikooli kivi kunstilise kujundamise erialal. Aastatel 1984–1988 töötas ta kiviraidurina Kuressaares. Alates 1988. aastast on õpetaja Kuressaare Kunstikoolis. 2011. aastal toimetas nalja- ja pilkeajakirja Pilkaja. Illustreerinud raamatuid ja šhokolaaditahvlite ümbriseid. Ta on Saaremaa motoklubi Ösel MC eestvedaja. 2008 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht 2009 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht 2013 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II koht 2014 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia "Ну вы, блин, даете! : [армейские анекдоты]" - Kuressaare G.Trükk 1997, illustraator Erki Evestus Franziska Stalmann - "Šampanja ja kummelitee" (Romaan), Tormikiri 1998, kaanekujundus Erki Evestus, ISBN 9985884078 Erika Esop - "Rätiku Roosi" Tormikiri 1998, illustraator Erki Evestus, ISBN 9985884086 Kalju Kangur - "Timbu-Limbu õukond ja lumemöldrid", Singoni 1998, illustraator Erki Evestus, ISBN 998589202X Jaanus Tamm - "Ohutu olla", Tormikiri 1999, illustraator Erki Evestus, ISBN 9985884248 Erki Everstus - "Evestuse tarkuse raamat. The wisdom of Evestus" - Akta OÜL 2005, ISBN 9789985912171 Erki Everstus - "Eestlaste jumalad Estonian gods" - Akta OÜL 1998, 2006 ISBN 9789985912119 "Kodaniku käsiraamat" - Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus 2004, 2005, 2006, 2007, illustraator ja kujundus Erki Evestus Ivo Ivari - "Magus jõulusalmik rosinatega", Vebelex 2013, illustratsioonid Erki Evestus, Hugo Hiibus, Priit Koppel, Marko Pikkat, Eduard Tüür ja Tarmo Vaarmets, ISBN 9789949334186 Tiit Paulus - "Ühe kidramehe lugu", Eesti Keele Sihtasutus 2014, kujundanud Merle Moorlat, kaanekujundus Erki Evestus, ISBN 9789985796047 Harry Raudvere - "Pahapulli Pahalased", Adepte, 2019, illustreerinud Erki Evestus, toimetaja Kati Saara Vatmann, ISBN 9789949889846 Erki Evestus on abielus Tiia Evestusega ja neil on kaks täiskasvanud last - Ott Evestus ja Maria Evestus - ning suuršnautser Mäks. Nad elavad Kudjapel. Neil on mootorratas Põhja Konn. Vorumaa Teataja 04.05.2011 - Võru poiss, kes toimetab Saaremaal naljaajakirja Saarte Haal 23.09.2015- Evestus tähistas 55 sünnipaeva Kirss, Kristel (2019). "Tuntud kunstnik rookis oma Saaremaa kodu mantelkorstnast käimla välja ja tegi sinna sauna". Maakodu. Vaadatud 26. novembril 2023.
Rakvere Kreiskool

Rakvere Kreiskool oli kreiskool Eestimaa kubermangus Rakvere kreisis kreisilinnas Rakveres. Kool avati 9. juulil (vkj 27. juunil) 1805. 1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem. 1803. aastal kinnitatud rahvahariduse esialgsete eeskirjade ja neid täpsustava ülikoolidele alluvate koolide määrustik seadustasid linnades 1-klassiliste elementaarkoolide ja 3-klassiliste kreiskoolide asutamise. Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise. Rakvere kreiskooli hoone, mis asub aadressil Pikk 40, on arvele võetud kultuurimälestisena. Rakvere kreiskoolis, õppis teiste seas ka rahvuseepose autor Friedrich Reinhold Kreutzwald, kes võeti kooli vastu 18. augustil 1815 ja lõpetas kooli 1817. aastal ja Friedrich Robert Faehlmann, Otto Strandmann ja Peeter Põld. Kool tegutses hiljem Rakvere Linna III algkoolina. Rakvere Kreiskool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.01.2016) Olav Mäe, 415 aastat hariduselu algusest Rakveres, virumaateataja.postimees.ee, 28. september 2012 Rakvere 3 Algkool, www.monument.ee
Ellamaa raba

Ellamaa raba on Harju maakonnas Saue vallas asuv soo (raba). Rabast on toodetud turvast, mille saadusi kasutati Ellamaa elektrijaamas. Rabast saab alguse Lehetu oja.
Zakamenski rajoon

Zakamenski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Zakamensk. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 936, neist 90,9% burjaadid ja 7,1% venelased. Rajoon jaguneb 23 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 27 asulat. Q126737344  Zakamenski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tulemine

"Tulemine" on Jaan Tätte 2009 ilmunud album. "Sõprade laul nr. 6" (Jaan Tätte) "Sina ja jõgi" (Jaan Tätte) "Ootamine" (Jaan Tätte) "Onni laul" (Jaan Tätte) "Väikene poiss" (Jaan Tätte) "Rändaja" (Jaan Tätte) "Tõestisundinud lugu" (Jaan Tätte) "Vaata, mis sa tegid" (Jaan Tätte) "Üks tund" (Jaan Tätte) "Vanaema laul" (Jaan Tätte) "Lahkumine" (Jaan Tätte) "Ballaad nr. 3" (Jaan Tätte) "Kaugele" (Jaan Tätte) "Tuulevaiksel ööl" (Jaan Tätte) "Tulemine" (Jaan Tätte)
Hanno Kalmet

Hanno Kalmet (7. august 1931 Tallinn – 19. august 1982 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. Lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli, õppis 1955–1957 Tallinna Polütehnilises Instituudis, 1961. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1. lennu. Töötas aastatel 1961–1976 Eesti Draamateatris (ka õppestuudios lavapraktika õpetajana) ja 1977–1982 Eesti Televisioonis. Oli aastatel 1967–1969 Jaan Tombi nimelise Rahvateatri peanäitejuht. 1961 – Paul Kilgas "Rist ja roos" (koos Mikk Mikiveriga) 1965 – Boris Kabur "Rops aitab kõiki" 1967 – Juhan Smuul "Monoloogid" 1961 – Oskar Luts / Andres Särev "Suvi" ja "Tootsi pulm" – papa Kiir 1962 – A. H. Tammsaare / Voldemar Panso "Inimene ja jumal" – Solotarski 1963 – Mart Raud "Suveöö ilmsi" – Kirilind Tema isa oli lavastaja Leo Kalmet, ema Adele Kalmet. Tema vend Toomas Kalmet oli TPI energeetikateaduskonna haridusega näitleja. Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Otsmikulamp

Otsmikulamp (ka pealamp) on pea külge kinnitatav valgusti. Otsmikulampe kasutatakse peamiselt pimedal ajal sportimiseks ja kohtvalgustuseks erinevate tööde tegemisel. Otsmikulampe kasutatakse näiteks öises orienteerumisjooksus, seiklusspordis, rogainis, matkamisel. Otsmikulampe kasutavad ka kaevurid, päästetöötajad ja kirurgid. Otsimikulampide valgusallikaks on valdavalt LED-lambid või halogeenlambid ja toiteallikaks aku või galvaanielement patareid. Võimsamate otsmikulampide valgusvoog ulatub 5000 luumenini, nõrgematel lampidel jääb alla 50 luumeni.
Opportunity

Opportunity võib tähendada mitut asja: Opportunity International, rahvusvaheline mittetulundusühing Opportunity, piirkond Nebraska osariigis. Opportunity, NASA Marssi uuriv kulgur. 39382 Opportunity, asteroid
Kuppelmaastik

Kuppelmaastik on maastiku tüüp, kus moreenkünkad vahelduvad nõgudega. Küngastevahelistes nõgudes on palju järvi ja järvede kinnikasvamisel kujunenud soid. Kuppelmaastikke on kujundanud mandrijää sulamine. Künkad ja nõod on tekkinud jääkilbi ebaühtlase sulamise tulemusel. Eestis esineb kuppelmaastikke eeskätt Lõuna-Eestis Karula rahvuspargis, Haanja looduspargis ja Otepää looduspargis. "Karula rahvuspark - kuppelmaastikud, metsad ja sajandivanused taluhooned". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2015. Vaadatud 7. jaanuaril 2016. Keskkonnaministeerium. Haanja looduspark sai uuendatud kaitse-eeskirja Keskkonnaamet. Otepää looduspark
Loodusreservaat

Loodusreservaat on kaitseala (tavaliselt rahvuspargi või looduskaitseala) eriliselt kaitstav vöönd, kus üldjuhul on keelatud igasugune inimmõjustus. Harvem on kasutatud ka terminit "kaitseala reservaat" (inglise keeles reserv of a protected area). Varasemas kirjanduses tähistas "reservaat" või "loodusreservaat" (eriliselt) kaitstavat (loodus)kaitseala. See tuleneb tõenäoliselt võõrkeelsetest tõlgetest, kus reservaaditarindiga sõnad tähistasid/tähistavad (loodus)kaitseala. Nt inglise keeles reserv, reservation, saksa keeles Reservat, vene keeles резерват, резервация. Eesti looduskaitseseadus defineerib loodusreservaati kui inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena. Seadus määratleb ka, et loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise eesmärgil. Teadustegevuse ning loodusobjektide seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil tohib loodusreservaadis viibida kaitseala valitseja nõusolekul. Kaitseala Looduskaitseala Piiranguvöönd Sihtkaitsevöönd Terminibaas ESTERM [1] (vaadatud 31.07.2011) Kehtiv Looduskaitseseadus
Ivolginski rajoon

Ivolginski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis. Rajoon jaguneb 6 külaasunduseks, milles on kokku 28 asulat. Halduskeskus on Ivolginski küla. Q126737344  Ivolginski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ivolginski rajooni koduleht
Sophie Caldwell

Sophie Shuell Caldwell (sündinud 22. märtsil 1990 Rutlandis Vermonti osariigis) on USA murdmaasuusataja. Caldwell osales maailma karikasarja etapil esimest korda 2012. aasta detsembris Québecis vabatehnikasprindis. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2013 Davosis vabasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2013 Lahtis vabatehnikasprindis. Esimese võidu MK-sarjas pälvis ta 2016. aasta Tour de Ski sprindietapil 5. jaanuaril Oberstdorfis. Temast sai sellega esimene ameeriklanna, kes on MK-sarjas võitnud klassikaetapi. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes saavutas Caldwell klassikasprindis 20. koha. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabatehnikasprindis kuues. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Faluns oli ta klassikasprindis kümnes. Tema onu Tim Caldwell ja vanaisa John Caldwell on samuti taliolümpiamängudel võistelnud. Sprindikarikas 3. koht: 2018 Sophie Caldwell on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 16. märts 2018) 95 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi on ta võitnud. Sophie Caldwell FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Wöhrmannshof

Wöhrmannshof oli karjamõis Pärnumaal Tori kihelkonnas, mis kuulus Sindi mõisa alla. Eesti ala mõisate register Rahvusarhiiv. Haldusüksused. Wöhrmannshof mõis[alaline kõdulink] Pärnu rajoonis asuvate mõisate nimestik. Tallinn, 1976
Vilkėnas I

Vilkėnas I on küla Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas. Küla asub Švėkšnalė jõe ääres. Külas on psüühiliste ja emotsionaalsete häiretega lastele haridust andev kool. Švėkšnalė jõel asub paisjärv, asulas kaevandatakse kruusa. Vaatamisväärsusteks on Švėkšna kihelkonna kalmistu (asub küla ja Švėkšna alevi piiril) ning Vilkėnase mõisa hoonetekompleks. Aastal 1695 on esimest korda mainitud Švėkšna mõisale kuuluvat Vilkėnase mõisa. Aastal 1766 rajati külas asuvale kalmistule puidust kabel (aastast 1992 on see kultuurimälestisena kaitse all). Aastal 1843 rajati Švėkšnalė jõele vesiveski ja paisjärv. Aastal 1850 rajati surnuaiale veel teinegi kabel. Aastal 1879 rajati surnuaeda ümbritsev müür ja selle väravad. Aastast 1936 hakkas Vilkėnase vesiveski tööle diiselmootoriga. Aastal 1958 rajati vanasse mõisa talli kool. Aastal 1967 muudeti vana kool sanatoorseks internaatkooliks, ka püstitati sellele uus hoone, mis valmis aastal 1978. Surnuaia väravad Švėkšna surnuaia kabel Platerite suguvõsa hauaplats Koolimaja http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#silu_r
Tükeldus

Tükeldus ehk klassijaotus on matemaatikas hulga elementide rühmitus mittetühjadeks alamhulkadeks (klassideks). Iga element kuulub parajasti ühte klassi. Tükeldust samastatakse klasside hulgaga. Hulkade hulk P on hulga X tükeldus siis ja ainult siis, kui P elementide seas ei ole tühja hulka; P elementide ühend võrdub X-ga; P elemendid on paarikaupa mittelõikuvad ehk ühisosata. Formaalselt: ∅ ∉ P {\displaystyle \emptyset \notin P} ⋃ A ∈ P A = X {\displaystyle \bigcup _{A\in P}A=X} Kui A , B ∈ P {\displaystyle A,B\in P} ja A ≠ B {\displaystyle A\neq B} , siis A ∩ B = ∅ {\displaystyle A\cap B=\emptyset } . n-elemendilisel hulgal on Belli arv (Bn) tükeldusi: B0 = 1, B1 = 1, B2 = 2, B3 = 5, B4 = 15, B5 = 52, B6 = 203, jne. Belli arvud võib saada rekursiooniga B n + 1 = ∑ k = 0 n ( n k ) B k {\displaystyle B_{n+1}=\sum _{k=0}^{n}{n \choose k}B_{k}} . Belli arvude jada eksponentsiaalne genereeriv funktsioon on ∑ n = 0 ∞ B n n ! z n = e e z − 1 . {\displaystyle \sum _{n=0}^{\infty }{\frac {B_{n}}{n!}}z^{n}=e^{e^{z}-1}.}
Vilkėnase mõis

Vilkėnase mõis (leedu keeles Vilkėno dvaras) on endine mõis Leedus Šilutė rajoonis Švėkšna vallas Vilkėnas I külas. Vilkėnase mõisa on esmamainitud 1695. aastal. Toona oli tegemist Švėkšna mõisale kuuluva karjamõisaga. Iseseisvaks mõisaks sai see aastal 1820, mil Platerite valduses olev Švėkšna mõis jagunes toonase omaniku nelja poja vahel neljaks. Esimeseks omanikuks sai Pranciškus Pliateris, kes rajas paisjärve ning vesiveski, teine omanik oli aga Aleksandras Konstantinas Mykolas Pliateris, kes lasi mõisakompleksi välja ehitada. Aastal 1922 sai mõisa omanikuks Janina Pliaterienė. Aastal 1940 mõis võõrandati. Peahoone on uusklassitsistlikus stiilis. See valmis aastal 1880. Aastal 1913 püstitati selle ette marmorist skulptuur „Rebeka”, mis aga 1981. aastal viidi pärast restaureerimist Palanga mõisa juurde. Peahoone ümber paikneb park, mille pindala on 13 hektarit, seal kasvavate liikide arv on 70. Aastal 1963 filmiti seal filmi „Marš, marš, tra-ta-ta!“ välivõtted. Kõrvalhoonetest on säilinud vesiveski, tall, mõned teenijate elamud ja üks põllumajanduslik tootmishoone, mõisa laut on varemetes. Aastal 1958 muudeti mõisa tall koolimajaks, kus asuvad praegu Švėkšna gümnaasiumi algklasside ruumid. Vesiveski remonditi aastal 1995, pärast seda peetakse seal restorani ja võõrastemaja. Tänapäeval on mõisa peahoone ja park õigusjärgseile omanikele tagastatud, omanik on Laimė Felicija Platerienė. Vesiveski Skulptuur Rebeka Palangas Mõisa peahoone Tall, endine koolimaja Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (leedu keeles) Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (leedu keeles)
Girdžiai vald

Girdžiai vald (leedu keeles Girdžių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1146 inimest. Valla keskuseks on Girdžiai küla, vallamaja aadress on Mokyklos g. 1. Vallavanem on Darius Juodaitis. Girdžiai kirik [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 7.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Daniel Mitov

Daniel Pavlov Mitov (bulgaaria keeles Даниел Павлов Митов; sündinud 4. detsembril 1977 Sofias) on Bulgaaria poliitik ja politoloog. Ta on alates 6. augustist 2014 Bulgaaria välisminister. Ta lõpetas aastal 2002 Sofia ülikooli.
Juodaičiai vald

Juodaičiai vald (leedu keeles Juodaičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Valla pindala on 31 km². 2011. aasta seisuga elas seal 460 inimest. Valla keskuseks on Juodaičiai küla, vallamaja aadress on Liepų g. 1. Vallavanem on Alvina Bunikienė. Gausantė jõgi Juodaičiai kirik [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 7.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Helle-Iris Michelson

Helle-Iris Michelson (kuni 1937 Helle-Iris Rosman; kuni 1958 Helle-Iris Roosma; 4. november 1929 Tallinn – 12. veebruar 2024) oli eesti ujuja, tõlkija, toimetaja ja kirjanik. Ujumist hakkas ta harrastama 1946. aastal Friedel Raudsepa juhendamisel. Ta tuli aastatel 1948–1950 kuus korda vaba- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning püstitas teateujumises kaks Eesti NSV rekordit. Ta on kuulunud aastatel 1963–1968 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni presiidiumi ja on olnud Kalevi ujumissektsiooni presiidiumi esimees. Ta on tegutsenud ka ujumiskohtunikuna. 1937–1948 – Tallinna 4. Keskkool 1948–1951 – Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut, treenerite kool, ujumistreener 1952–1956 – Leningradi 2. võõrkeelte instituut, prantsuse filoloog 1951–1952 – Tallinna Kehakultuuritehnikumi õppejõud ja Tallinna Kalevi ujumistreener 1956–1988 – kirjastus Eesti Raamatu toimetaja alates 1988 – vabakutseline tõlkija Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta on tõlkinud üle 100 teose põhiliselt prantsuse, aga ka vene keelest. 1994 - 2001 prantsuse koomiksisari "Asterix". Egmont Estonia. Tallinn 2008 – "Lehitsetud leheküljed: meenutusi elust ja lastekirjandusest". Tänapäev. Tallinn 2008 2012 – "Prantsuse pasjanss". Tänapäev. Tallinn 2012 Tõlketöö eest on Helle-Iris Michelson pälvinud Prantsusmaa Akadeemilise Palmioksa ja Belgia Kuningriigi Leopoldi ordeni. Tema abikaasa oli korvpallur ja korvpallikohtunik Henn Michelson (1931–1975). Helle-Iris Michelson Eesti spordi biograafilises leksikonis LOUISE, JOHANNES, HELLE-IRIS, VILMA ROSMAN perekonnanime muutmine ROOSMA 28.12.1939-04.03.1940. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.5201.2.31206 "Helle-Iris Michelson" Teatriliidu kodulehel (vaadatud 03.11.2021)
Jean Baptiste Perrin

Jean Baptiste Perrin (30. september 1870 Lille – 17. aprill 1942 New York) oli prantsuse füüsik, Nobeli auhinna laureaat. Ta uuris Browni liikumist, tõendas Albert Einsteini seletust sellele ja kinnitas sellega mateeria aatomilist ehitust. Samuti leidis ta Avogadro arvu väärtuse, uurides mitmest molekulist peab koosnema 32 grammi hapnikku (O2). Selle eest anti talle 1926. aastal Nobeli füüsikaauhind. 1911 – Matteucci medal 1918 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1926 – Nobeli füüsikaauhind
Isidor Isaac Rabi

Isidor Isaac Rabi (sünninimi Israel Isaac Rabi; 29. juuli 1898 Rymanów – 11. jaanuar 1988 New York) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik. 1899. aastal asus ta koos vanematega elama Ameerika Ühendriikidesse. 1944. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tuumamagnetresonantsi avastamise eest.
Hermann Ammende

Hermann Leopold Ammende (20. oktoober 1855 Pärnu – 26. august 1934 Pärnu) oli baltisaksa päritoluga Pärnu kaupmees. Hermann Leopold Ammende isa Jacob Dietrich Ammende (1811–1898) oli rikas suurkaupmees ja 1837. aastal asutatud Pärnu esimese Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus omanik. Peale Jacob Dietrich Ammende surma päris kaubamaja esmalt Hermann Ammende vanem vend Karl Heinrich Ammende, peale viimase surma 1901. aastal sai Jacob Diedrich Ammende kaubamaja omanikuks Hermann Ammende. Ammende kaubamaja asus Rüütli ja Nikolai tänava nurgal ja tegeles nn koloniaalkaupade (toit, tekstiil, nahk, kummi jm) müügiga. 1904. aastal otsis Hermann Ammende Pärnus sobivat maja oma tütre pulmadeks, kuid seda leidmata tellis Peterburi arhitektuuribüroost luksusliku villa projekti ja korraldas Ammende villa ehitust. Hoone valmis 1905. aastal. 1920. aastal valiti Hermann Ammende I Riigikogu liikmeks, kuid astus 4. jaanuaril 1921 Riigikogu liikme kohalt tagasi. 1921. aastal valiti ta Pärnu Linnavolikogu liikmeks. 1927. aastal sattus perekond majanduslikesse raskustesse, 1928. aastal aktsiaselts Jakob Diedrich Ammende likvideeriti ja Ammende villa müüdi Pärnu linnale 8 miljoni marga eest. Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus - EAA.4181, Eesti Ajalooarhiiv EHA fondiloend. Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus Ammende villa ajalugu "Meie parlament ja aeg. I Riigikogu, 20.12.1920-30.05.1923". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.01.2018. Vaadatud 7.01.2016. Ammende kaubamajaa likvideerub., Kaja, nr. 109, 11 mai 1928
Airbus

Airbus S.A.S. on lennukite valmistamisega tegelev ettevõte. Airbus kuulub korporatsiooni EADS. Ettevõtte peakorter asub Toulouse'is Prantsusmaal, kuid tootmine toimub mitmes riigis, peamiselt Prantsusmaal, Saksamaal, Suurbritannias ja Hispaanias. Ettevõttes töötab 60 000 inimest. Lõplik montaaž toimub Toulouse'is, Hamburgis, Sevillas ja alates 2009. aastast ka Tianjinis Hiinas. Airbus toodab umbes poole maailma reaktiivreisilennukitest. 1970. aastal tegevust alustanud ettevõtte nimi oli Airbus Industrie. 2001. aastal võeti vastavalt Prantsuse seadusemuudatusele uus nimi – Airbus S.A.S. (Société par Actions Simplifiée – Simplified Joint Stock Company). Airbusi ametlik koduleht (inglise keeles)
Dalarna maakond

Dalarna on ajalooline maakond (rootsi keeles landskap) Rootsi keskosas Svealandis. Maakonna piirid langevad suuresti kokku tänapäevase Dalarna lääniga. Maakonna pindala on 29 086 km², rahvaarv 278 892 inimest (2014).
Andrus Peegel

Andrus Peegel (10. märts 1955 – 13. aprill 2020) oli eesti graafik, illustraator, karikaturist, ajalehe- ja raamatukunstnik. Ta õppis Tartu Kunstikoolis ja Tartu Riiklikus Ülikoolis, täiendas end erialaselt välismaiste ajalehtede toimetustes ja erialastes töötubades. Andrus Peegel oli Tartu Kunstikooli õppejõud, Tartu Kunstnike Liidu liige, EKKT (Eesti Kunstnike Koondis Torontos) liige. Ta töötas karikaturistina mitmes ajalehes, näiteks Sirbis ja Vasaras, ning Pikris. Töötas mitme ajalehe kujundaja ja illustraatorina, tegi kaastööd kirjastustele ja väljaannetele nii Eestis kui ka välismaal, lõi tunnusgraafikat (Eesti Kirjanduse Selts, Tartu Linnaraamatukogu jne). Näitustel hakkas esinema 1978. aastal. Torontos tegutseva Eesti kunstnike koondise juhatus valis oma koondise 60. aastapäeva puhul Andrus Peegli kunstialbumi kavandi välja kaheksa võistlustöö hulgast. Auhinnaks saadi 250 dollarit. 2016 – "Peegel & Tuur" Andrus Peegel ja Artur Tuur Kuus, Tartu Linnaraamatukogu. Karikatuurid ja joonistused. 2018 – "Haavatud taburett” – Andrus Peegli ja Artur Kuusi karikatuuride näitus Tartu Linnaraamatukoguu muusikaosakonnas. Toomas Kall – karikatuurikogumikus "Kuueteistkümnemäng", karikatuurid: Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel, (Kunst, 1982) Edgar Spriit – karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358 Linnar Priimägi – karikatuurikogumik – "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar", karikatuurid joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond, 1999 Peeter Ilus – "Uppuvad Mered", illustreerija Andrus Peegel (Penikoorem, 2013), ISBN 9789949937318 Tema isa oli Juhan Peegel. 1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluselt III koht Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] http://tartu.postimees.ee/3288289/toronto-kunstialbumi-esikaane-kujundas-tartlane Lahkus karikaturist ja kunstnik Andrus Peegel ERR – Päevakaja-nr-19817 – Andrus Peegel räägib näituse avamisest (10:22) Eesti Elu 19.10.2012 – Andrus Peegel'i karikatuur Tartu Postimees 12.09.2012 – Andrus Peegel'i karikatuur Euroopa Liidu infokeskus 05.05.2009 – Näitus "Eesti 5 aastat Euroopa Liidus – EL karikatuuridel" Tallinnas