laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kärbla tamm

Kärbla tamm on kaitsealune puu, harilik tamm, Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kärbla külas. Puust umbes 700 m lõunas voolab Taebla jõgi, umbes 500 m läände jääb Silma looduskaitseala. Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu on heas seisus. Puu mõõtmed: võra läbimõõt 21 m, tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 354 cm või 375 cm, kõrgus 15 m või 17 m. Kärbla tamme kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Kärbla tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000387. Keskkonnaregistri vahendusel 1998. a. andmed kogumikust Eesti põlispuud Keskkonnaregistri vahendusel maakatastri andmed (Relve projekt) Kärbla tamm keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Kärbla tamm Eesti looduse infosüsteemis Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Heiti Talvik

Heiti Talvik (9. november 1904 Tartu – 18. juuli 1947 Urmanovo, Tjumeni oblast) oli eesti luuletaja. Ta kuulus rühmitusse Arbujad. Heiti Talvik õppis Treffneri gümnaasiumis, kuid katkestas õpingud 1921. aastal ja läks tööle Kohtla-Järve põlevkivikaevandusse. 1926. aastal jätkas ta katkenud õpinguid ja lõpetas Pärnu õhtugümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, kus ta oli mitme katkestusega (pikemalt sõjaväeteenistuse tõttu) üliõpilaste nimekirjas 1934. aastani. 15. mail 1945. aastal arreteeris NKVD Talviku ja ta saadeti pärast mõneajalist vangistust Eestis asumisele Tjumeni oblastisse, kus ta suri Urmanovo haiglas 1947. aastal. Talviku eluajal ilmus temalt kaks luulekogu – "Palavik" (1934) ja "Kohtupäev" (1937). Heiti Talviku isa oli leeprauurija, Tartu Ülikooli professor Siegfried Talvik. Tema ema Elfriede Talvik oli pianist. 1937. aastal abiellus Heiti Talvik Betti Alveriga. "Palavik" (1934) "Kohtupäev" (1937) Kirjanduslikust kriitikast, Looming, 1939 nr. 7 "Luuletused" (koostaja ja järelsõna autor Karl Muru), Eesti Raamat,Tallinn 1988 "Mu südamelt murti pitsat: luuletused" (koostaja ja järelsõna autor Karl Muru), Tänapäev, Tallinn 2006 "Legendaarne" (koostanud Karl Muru ja Hando Runnel), Ilmamaa, Tartu 2004 Хейти Тальвик. Стихотворения. (Koostanud, eessõna ja kommentaarid kirjutanud Irina Belobrovtseva, kunstnik Vera Staniševskaja, tõlkinud Maia Borissova, Linda Laur, Robert Vinnonen, Aleksander Levin ja Svetlan Semenenko.) Tallinn: Авенариус, 1998 Video: telesaade "Mu hingusest sulab hang. Heiti Talvik" (1994, 39 minutit), ETV2 arhiivis, autor Enn Lillemets Valik luuletusi Referaat Heiti Talvikust Kalle Käsper, "Aeg, millest me unistand...". Heiti Talvik – Postimees 27. august 1998, lk 16 Karl Muru, 2002. Inimene hingeöös. Tuna, nr 1, lk 78–85 Leo Luks, "Sada aastat hääbumist" – Eesti Päevaleht/Arkaadia 18. juuni 2004, lk 14 Erkki Luuk, "Legendaarne Heiti Talvik" – Postimees 16. juuli 2004, lk 14 Elo Lindsalu, Nädala raamat: Heiti Talvik, "Legendaarne" – Eesti Ekspress 5. august 2004, lk 8 Rolf Liiv, "Halastamatu ja mitmekülgne Talvik" – Sirp 13. august 2004, lk 7 Katrin Puik, "Iroonia Heiti Talviku ja Betti Alveri luules", doktoritöö, Tartu Ülikool, 2009 Hando Runnel, "Heiti Talvikust. Legendaarsest" – Kultuur ja Elu 2004, nr 4 (oktoober), lk 48–49 Aivar Kull, "Talviku täht särab ka tema sajandijuubelil" – Tartu Postimees 9. november 2004, lk 2; ilmunud ka A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Tartu 2005, lk 134–135 Hannes Varblane. Heiti Talvik: A Time Bomb. Estonian Literature Centre.
Paul Viiding

Paul Viiding (22. mai 1904 Valga – 27. juuni 1962 Tallinn) oli eesti kirjanik, kriitik ja tõlkija. Aastatel 1911–1912 õppis ta Riias erakoolis, 1912–1915 Nikolai Kroonugümnaasiumis, 1915–1918 õppis paguluses Vitebskis ning 1918–1922 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Lõpetas 1930. aastal Tartu Ülikooli matemaatika alal. Ta kuulus üliõpilasseltsi Veljesto ja rühmitusse Arbujad. Ta töötas aastaid Eesti Kirjanike Liidu sekretärina ja luulekonsultandina. "Traataed" (1935; luulekogu) "Piinlikult hea tahe" (1936; novellikogu) "Elu aseaine" (1939; romaan; 2. trükk 1969, järelsõna Mart Mäger) "Töörahva riik" (1941; värsiraamat lastele) "Sild" (1946; novellikogu) "Edasiminek" (1947; luulekogu) "Mõtteid rahutul hommikul" (1958; novellikogu) "Elu ja luule" (1963, kriitikavalimik) "Valge krae" (1987, novellivalimik "Eesti novellivara" sarjas, koostanud ja järelsõna Mari Tarand) Paul Viidingul ja Linda Viidingul sündisid tütred Reet, Anni ja Mari ning poeg Juhan. Paul Viidingu õemees oli Daniel Palgi. Paul Viiding (nekroloog). Sirp ja Vasar, 29. juuni 1962 Mari Tarand. "Katse mõista Paul Viidingu teekonda" (kirjaniku tütre artikkel isa päeviku ja kirjade põhjal). // Akadeemia 3/1997. Lk 598–611. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Paul Viiding Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Tallinna Metsakalmistul
Chuck Schuldiner

Charles Michael Schuldiner (13. mai 1967 – 13. detsember 2001) oli ameerika laulukirjutaja, kitarrist ja laulja. Schuldiner oli laulukirjutaja, rütmi- ja soolokitarrist bändis Death. Ta lõi bändi aastal 1983. Algselt kandis ansambel nime Mantas. Schuldineri on korduvalt nimetatud death metal'i isaks (Father of death metal). Schuldiner oli Joel Mclveri raamatus "The 100 Greatest Metal Guitarists" ('100 parimat metalmuusika kitarristi') kümnendal kohal. 1999. aastal avastati uuringute käigus Schuldineril ajuvähk. Kuna ta töötas vabakutselisena, ei olnud tal tervisekindlustust ja ravi oli kallis. Ansamblid Red Hot Chili Peppers, Korn ja Kid Rock korraldasid isiklike asjade oksjoni, mille tulu läks Schuldineri raviks. Ravimite kõrvaltoimed aga nõrgestasid tema organismi ning ta suri 2001. aasta detsembris. Deathi trummar Richard Christy on intervjuus rääkinud, et Chuck Schuldiner oli rõõmsameelne inimene, kellele meeldisid jõulud ning kes pruulis koduõlut. "Biography of Death". Allmusic. "Loudwire Podcast Death's Richard Christy on Chuck Schuldiner". Loudwire.
Aalupi järv

Aalupi järv (ka Paabo järv, Alopi järv, Alapea järv, Paabu järv) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Rebaste külas, Koorastest 3 km lääneedela suunas. Aalupi järv on võrdlemisi ümariku kujuga orujärv, mille pindala on 7,2 ha, suurim sügavus 15,8 m (1972). Pikkus 310 m, laius 310 m. Järve keskel on kolmeosaline taimestikuga kaetud madalik, mis varem on endast kujutanud kolme saart. Alopi järv on vähese läbivooluga, edelanurgast voolab sisse väike oja ja ilmselt esineb allikaid. Välja voolab Alopi oja, mis suubub Kooraste Suurjärve. Järve veetaset on tõstetud 1 m võrra, selleks on rajatud betoonpais väljavoolu juurde. Kaladest esineb järves ahvenat, haugi, särge ja roosärge, sisse on toodud karpkala. Aalupi järv veebiportaalis eestigiid.ee Aalupi järv Eesti looduse infosüsteemis
Roxette

Roxette [rokset] oli Rootsi ansambel, mille eesotsas olid Per Gessle ja Marie Fredriksson. Ansambli heliplaate on maailmas müüdud üle 60 miljoni eksemplari, seejuures nii USA-s, Suurbritannias kui Saksamaal üle 10 miljoni. Ansambli edukaim singel on "It Must Have Been Love", mis pärineb filmi "Pretty Woman" ("Kaunis naine", 1990) heliribalt. Bändi edu algas 1988. aastal ilmunud albumiga "Look Sharp!", millele järgnesid "Joyride" (1991), "Tourism" (1992), "Crash! Boom! Bang!" (1994), "Have a Nice Day" (1999) ja "Room Service" (2001). 2002. aastal diagnoositi Marie Fredrikssonil ajukasvaja ning ansambli tegevusse tekkis paus. Per Gessle hakkas tegelema sooloprojektidega ja liitus ka oma varasema bändiga Gyllene Tider. Koos esineti taas alles 2009. aastal ning 2011. aastal avaldati 10-aastase vahega Roxette'i uus stuudioalbum "Charm School". Sellele järgnes aasta hiljem "Travelling". 23. novembril 2014 esines Roxette Saku Suurhallis. Kontserte anti Tallinnas ka aastail 2001 ja 2011. 1986 – "Pearls of Passion" 1987 – "Dance Passion" (remix'ide album) 1988 – "Look Sharp!" 1991 – "Joyride" 1992 – "Tourism (Songs From Studios, Stages, Hotelrooms & Other Strange Places)" 1994 – "Crash! Boom! Bang!" 1995 – "Rarities" 1995 – "Don't Bore Us, Get to the Chorus!" 1996 – "Baladas en español" 1999 – "Have a Nice Day" 2001 – "Room Service" 2002 – "The Ballad Hits" 2003 – "The Pop Hits" 2006 – "A Collection of Roxette Hits: Their 20 Greatest Songs!" 2006 – "The Rox Box" 2008 – "The Pop Hits & Ballad Hits & The Complete Video Collection" 2011 – "Charm School" 2011 – "Greatest Hits" 2012 – "It's Possible" 2012 – "Travelling" 2013 – "Live: Travelling the World" 2014 – "XXX The 30 Biggest Hits" 2016 – "Good Karma" Roxette esineb taas Eestis: Tallinnas oli suurepärane kontsert, fantastiline publik ja vastuvõtt, Elu24, 22. aprill 2014 Ametlik koduleht
Berk Vaher

Berk Vaher (sündinud 30. juunil 1975 Kohtla-Järvel) on eesti kirjanik ja kriitik. Pärast Viljandi 5. Keskkooli lõpetamist õppis ta Tartu Ülikoolis inglise keele ja kirjanduse erialal, mille lõpetas 1997. aastal cum laude. Magistrikraadi sai ta with distinction Inglismaal Warwicki Ülikoolis. Kirjutab Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorandina dissertatsiooni eksootikast kirjanduses. Töötab Tartu Ülikooli õppejõuna, elab Tartus. Berk Vaher on Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna esimees. Ta oli esimees ka aastatel 2005–2011. Aastatel 2002–2006 oli ta ajakirja Vihik toimetaja. Berk Vaher kuulub rühmitusse Erakkond, Müürilehe kolleegiumisse ja on Tartu 2024 Euroopa kultuuripealinnaks loomenõukogu liige. "Vedamine" (1999; novellid) "Pilved asfaldile" (2000; novellid) "Kaval kuuldavus" (2001; novellid, luule) "Lugulaul" (2002; romaan) "Sekeldaja päevad" (2004; novellid) "Müümata naer" (koos Tõnis Mäega; 2006) "Ellujäämise kunstid" "Silmanurga taga" (2018; luule) Samuti on Vaher avaldanud perioodikas kirjandus- ja muusikakriitikat. 2003 – Tartu Kultuurikandja aunimetus (kultuurikajastaja) 2005 – Tartu Kultuurikandja aunimetus (produtsent) 2008 – Juri Lotmani stipendium 2017 – Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind Vilistlane vastab. Tartu Ülikooli veebileht. Vaadatud 27.04.2020. Tartu kirjanikud valisid esimeheks Berk Vaheri http://lepo.it.da.ut.ee/~timo_m/erakkond.html Kalle Paas (12. märts 2018). "Algas Tartu kultuuripealinna ideekorje". Tartu Linnavalitsus. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2018. Raun, Miikael (21. veebruar 2023). "Müürilehe peatoimetaja: osa isamaalasi, Objektiivid ja EKRE-d ilmselt vihkavad meid kirglikult". Eesti Päevaleht. Vaadatud 21. veebruaril 2023. Berk Vaher Eesti Teadusinfosüsteemis Berk Vaheri loengud Ööülikoolis Berk Vaher: vaimueliidist, võrdsusest ja vabadusest, Postimees, 20. september 2008
Ametiraha

Ametiraha on kaelas või rinnal kantav suure metallraha kujuline ametitunnus. Eestis olid ametirahad 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel vallakogukonna juhtivate isikute ametitunnusteks. Eesti Presidendi ametitunnusena võeti kasutusele Riigivapi teenetemärgi kett. Praegu on ametirahad ülikoolide rektoritel ja linnapeadel. Ametitunnustena on kasutusel ka ametiristid vaimulikel. Norra jurist Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne Oslo ülikooli rektori ametirahaga Austria matemaatik Wilfried Nöbauer Viini tehnikakõrgkooli rektori ametirahaga Ametimärk
Woldemar Eugen Grohmann

Woldemar Eugen Grohmann (14. august 1802 Türi – 13. november 1874 Türi) oli Eesti vaimulik.[viide?] Grohmann õppis Paide kreiskoolis, 1815–1821 Tallinna gümnaasiumis ja 1821–1824 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti õpetajaks 2. detsembril 1828.[viide?] Oli aastatel 1828–1874 (kutsuti 14. juunil 1828) Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Oli veel Peterburi kindralkonsistooriumi liige (ülemkonsistooriumi nõunik) 31. maist 1857 kuni 1866. aastani. Sai 30. juunil 1865 Järva praostiks.[viide?] Grohmann asutas Türile kihelkonnakooli tasemel koolmeistrite kooli, kus aastal 1838 oli 11 õpilast. Ta oli Türi piibliseltsi asutaja ja eesistuja, samuti aastast 1841 Õpetatud Eesti Seltsi liige, 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja oli Eestimaa pastorite raamatukogu biliotekaar. Pastor Carl Matthias Henningi aastal 1837 välja antud jutluseraamatus ilmusid ka Grohmanni jutlused. Aastal 1845 andis välja eestikeelse katekismuse koos salmidega. Kuulus aastal 1860 moodustatud uue testamendi revideerimise töörühma. Asutas koos tütardega Türi kiriklas raamatukogu, kirikukoori jm. Türi koguduse meeskoor osales aastal 1869 Tartus peetud I üldlaulupeol. Tema isa Justus Heinrich Grohmann oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja, tema poeg Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik vaimulik Tveris ja hiljem Tallinna Jaani koguduse õpetaja, pojapoeg Gottwald Eugen Eduard Grohmann oli Püha Jakobi koguduse õpetaja, pojapoeg Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Tema tütar Emilie Grohmann korraldas esimese teadaoleva laulupäeva tänasel Järvamaa alal (1866). Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Järvamaa laulu- ja tantsupidu rahvakultuur.ee (vaadatud 21. mail 2021) "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland", Görlitz, 1930. Lk. 89–90 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland", Görlitz, 1930. Lk. 81 "Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Teil 2, 3: Estland, Bd.: 3", Görlitz, 1930. Lk. 278 Woldemar Eugen Grohmann Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Jean-Paul Harroy

Jean-Paul Harroy (4. mai 1909 Schaerbeek – 8. juuli 1995 Ixelles) oli Belgia riigitegelane, Ruanda-Urundi kuberner 1. märtsist 1955 kuni 1960. aastani ning seejärel Ruanda-Urundi kindralresident kuni 11. jaanuarini 1962, Belgia Kongo asekuberner. Le Rwanda de la féodalité à la démocratie Burundi 1955–1962. Souvenirs d'un combattant d'une guerre perdue, Bruxelles: M. Hayez 1987. Archive Jean-Paul Harroy, Royal museum for central Africa
Pierre Ngendandumwe

Pierre Ngendandumwe (1930 – 15. jaanuar 1965) oli hutu päritolu Burundi poliitik UPRONA parteist, Burundi peaminister 18. juunist 1963 kuni 6. aprillini 1964 ja 7. jaanuarist 1965 kuni surmani.
Carnival Miracle

Carnival Miracle on laevakompaniile Carnival Corporation & plc kuuluv ristluslaev, mida opereerib maailma suurim kruiisiettevõte Carnival Cruise Lines. Carnival Miracle'i sõsarlaevad on Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Pride ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea. Carnival Miracle on ehitatud Kvaerner Masa-Yardsi laevatehases Helsingis. Laeva ehitus maksis 375 miljonit USA dollarit. Laev lasti vette 1. septembril 2003. 17. jaanuaril 2004 anti laev tellijale üle. Laev on 292,5 m pikk ja 32,2 m lai, tema süvis on 8,0 meetrit. Laeval on 12 tekki. Laeva kogumahutavus on 88 500. Laeva masinaruumis on 6 Wärtsilä diiselmasinat, mille koguvõimsus on 62,37 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW ja koguvõimsus seega 35,2 MW. Laev suudab arendada kiirust 22,0 sõlme. 80% laeva kajutitest on merevaatega ja neist omakorda 80% eraldi rõduga. Iga kajuti kõrval on suur pilt kuulsast filmist või jututegelasest, näiteks pikast John Silverist. Laeval on kohti 2124 reisijale. Laevaperes on 934 liiget. Carnival Cruise Linesi laevadele ebatüüpiline on 11-korruseline aatrium Metropolis, millel on rubiinpunasest klaasist katus, ühtlasi osa Y-kujulisest korstnast. Laev ristiti 27. veebruaril 2004 Floridas Jacksonville'is. Laeva ristiemaks sai Jessica Lynch. Juba samal päeval alustas laev oma esmareisi. Laeva kodusadam on Panamá. Laev korraldab ristlusreise Kariibi merel, mis väljuvad Floridast Fort Lauderdale'ist. Suvekuudel sõidab ta ka New Yorki. Tüüpiline reis kestab 8 päeva. Prognoosi kohaselt läbib Carnival Miracle 2013. aasta märtsis Panama kanali ja hakkab baseeruma Ameerika idarannikul. Tõenäolisemalt võtab ta üle Carnival Splendori koha, korraldades talviti reise Los Angelesest Mehhikosse ja Hawaiile ning suviti Seattle'ist Alaskale. Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.05.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) Jessica Lynch To Serve As Godmother of Carnival Miracle (inglise keeles)  Carnival Miracle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Carnival Miracle'i sait (inglise keeles)
Venom

Venom on Inglismaal Newcastle'is 1979. aastal asutatud heavy metal ansambel. Conrad Lant – basskitarr, vokaal (1979–1987, 1995–) Stuart Dixon – kitarr (2007–) Danny Needham – trummid (2009–) Anthony Bray – trummid (1979–1999) Jeffrey Dunn – kitarr (1979–1986, 1988–2002) Clive Archer – vokaal (1979–1980) Mike Hickey – kitarr (1986–1987, 2005–2007) Jim Clare – kitarr (1986–1987) Tony Dolan – vokaal, basskitarr (1988–1992) Alastair Barnes – kitarr (1988–1991) V.X.S. - klahvpillid (1991-1992) Steve White – kitarr (1992) Anthony Lant – trummid (2000–2009) "Welcome to Hell" (1981) "Black Metal" (1982) "At War with Satan" (1984) "Possessed" (1985) "Calm Before the Storm" (1987) "Prime Evil" (1989) "Temples of Ice" (1991) "The Waste Lands" (1992) "Cast in Stone" (1997) "Resurrection" (2000) "Metal Black" (2006) "Hell" (2008) "Fallen Angels" (2011) "From the Very Depths" (2015) "Storm the Gates" (2018)
Total

Total on Prantsusmaa naftakompanii, üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (inglise keeles supermajors). Total on töötajate arvult suurim ettevõte Prantsusmaal ja 2009. aasta seisuga üks kümnest suurimast maailmas. 2008. aasta lõpu seisuga oli Total turukapitalisatsiooni poolest eurotsooni suurim ettevõte. Totali tegevusalad hõlmavad tootmisahela täies ulatuses, alates nafta- ja gaasiväljade uurimisest, toornafta ja maagaasi ammutamisest energiatootmise ja turustamiseni. Total tegutseb ka keemiatööstuses. Asutati 1924. aastal. Esialgne nimi oli Compagnie française des pétroles. 2022. aasta detsembris saatsid MTÜd Friends of the Earth, Survie ja neli Uganda valitsusvälist organisatsiooni naftakontserni Total kohtusse ja süüdistasid seda Prantsuse suurettevõtete valvsuskohustuse seaduse rikkumises inimõiguste ja keskkonna seisukohast. Ettevõtte veebileht 21. oktoober 2014. BBC News Online. Total's CEO Christophe de Margerie dies in Moscow plane crash (inglise keeles)
Justus Heinrich Grohmann

Justus Heinrich Grohmann (31. mai / 11. juuni 1764 Tallinn – 10./21. juuli 1826 Türi) oli Eesti vaimulik.[viide?] Grohmann õppis Tallinna gümnaasiumis. Ta immatrikuleeriti 18. oktoobril 1781 Leipzigi ülikooli ja 2. mail 1783 Jena ülikooli, kus oli kohal veel 1784. aastal. Ordineeriti 3. juulil 1793 õpetajaks.[viide?] Oli aastatel 1793–1828 (kutsuti 13. mail 1793) Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Juunis 1825 sai ta Järva praostiks. Asutas mais 1821 Türi abipiibliseltsi. Tema poeg Woldemar Eugen Grohmann oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja, pojapoeg Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik vaimulik Tveris ja hiljem Tallinna Jaani koguduse õpetaja, pojapojapoeg Gottwald Eugen Eduard Grohmann oli Püha Jakobi koguduse õpetaja, pojapojapoeg Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885. Tallinn 2007.
Kävlinge vald

Kävlinge vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Praegune vald moodustati 1974. aastal. Vallas on 9 üle 200 elanikuga tiheasustusega paikkonda (rootsi keeles tätort): Vallas asub Barsebäcki loss. Kävlinge vallas asus kahe reaktoriga Barsebäcki tuumaelektrijaam, mis hakkas tööle 1975. Esimene reaktor suleti 1999 ja teine 2005. Valla koduleht
Äriingel

Äriingel (inglise keeles angel investor, business angel) on ettevõtja, kes otsib oma vabale rahale kasumlikku väljundit, omandades osaluse alustavas ettevõttes. Äriinglid on kõrgema riskitaluvusega, paigutades raha ettevõtetesse, millel on raskusi finantseerimise leidmisega. Äriinglitest räägitakse eelkõige innovaatiliste, näiteks tehnoloogiaettevõtete puhul. Äriinglid toetavad väikesi alustavaid interneti kaudu teenuseid osutavaid ettevõtteid, mis on liiga väikesed, et pakkuda huvi riskikapitaliettevõtetele. Suur osa äriingleid on oma vara teeninud 1990. aastate lõpu tehnoloogiamulli ajal (dot-com bubble) ning on soovivad alustavaid ettevõtteid toetada lisaks rahale ka oma oskusteabega. Mõned äriinglid, nagu endine Google'i töötaja Aydin Senkut oma juhitava ettevõtte Felicis Ventures kaudu ja ettevõtte Floodgate Fund juhtivpartner Mike Maples, teevad vahel investeeringuid, mis on mahult võrreldavad riskikapitalifondide omadega, kaasates investeeritavat kapitali institutsionaalsetelt investoritelt. Kuni ühe miljoni USA dollari suurused investeeringud äriinglitelt ettevõtte kohta ei ole ebatavalised. Omavahel võrgustike või klubide kaudu koostööd tegevad äriinglid võivad investeerida ka suuremaid summasid. New Hampshire'i Ülikooli riskikapitali uurimiskeskuse andmetel investeerisid äriinglid Ameerika Ühendriikides ettevõtetesse 2010. aastal 20 miljardit USA dollarit ning 2009. aastal 17,6 miljardit USA dollarit. Suur osa nendest investeeringutest on tehtud tarbijatele interneti kaudu otse teenuseid osutavatesse ettevõtetesse ning pilvede kaudu kasutatavaid programme (inglise keeles apps) arendavatesse ettevõtetesse. Riskikapital Eesti Äriinglite Assotsiatsioon Another digital gold rush. The Economist, Vol. 399, No. 8733 (May 12th 2011), p. 74.
Tõnu Kipper

Tõnu Kipper (24. september 1939 Tartus – 18. oktoober 2022) oli eesti astrofüüsik. Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli astronoomia erialal. Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane. Oli aastatel 1963–1968 FAI aspirant. Alates 1963. aastast on ta töötanud Tartu Observatooriumis nooremteadurina, vanemteadurina, 1973–2010 oli eksperimentaalse astrofüüsika sektori ja tähtede füüsika labori juhataja. 1975. aastal töötas kuus kuud Kanadas Dominion Astrophysical Observatorys ning 1993. aastal kolm kuud Taanis Niels Bohri Instituudis külalisteadurina. 1992–1993 oli ka Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika ja astrofüüsika kateedri dotsent. 1968. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja ning 1979. aastal Moskva Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja "Hilist spektritüüpi tähtede atmosfääride uurimine". Uurimisalad: jahedate tähtede atmosfääri teooria ja spektroskoopia, täheatmosfääride struktuuri modelleerimine. Osalenud spektroskoopilise aparatuuri loomises. Juhendanud kolme kandidaadiväitekirja koostamist. Ta oli Rahvusvahelise Astronoomiauniooni ja Euroopa Astronoomiaseltsi liige. Kipper, T., Kipper, M. Technetium abundances in red giant atmospheres. Soviet Astronomy Letters 1984, 10(6) 363-365. Kipper, T., Kipper, M. The spectrum of FG Sge in 1992. Astronomy & Astrophysics, 1993, 276(2), 389-392. Kipper, T., Jorgensen, U.G., Klochkova, V.G., Panchuk, V.E. Chemical composition of metal-poor carbon stars in the halo. Astronomy & Astrophysics, 1996, 306(2), 489-500. Kipper, T., Klochkova, V.G. The chemical composition of Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1997, 324(3), L65-L68. Asplund, M., Lambert, D.L., Kipper, T., Pollacco, D., Shetrone, M.D. The rapid evolution of the born-again giant Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1999, 343(2), 507-518. Kipper, T., Klochkova, V.G., Annuk, K., Hirv, A., Kolka, I., Leedjarv, L., Puss, A., Skoda, P., Slechta, M. The peculiar variable V838 Monocerotis. Astronomy & Astrophysics, 2004, 416(3), 1107-1115. Kipper, T., Klochkova, V.G. A cool R Coronae Borealis star ZUMi. Baltic Astronomy 2006, 15(4), 531-537. Akadeemik Aksel Kipper oli tema isa. Tõnu Kipper Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Laane tammed

Laane tammed on kaks kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Voose külas Laane talu maadel. Puud jäävad Karuse–Saastna tee äärde ja on Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest umbes 800 m põhja pool. Puud võeti kaitse alla aastal 1959. Puud on heas seisus. Puude mõõtmed: tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 289 cm või 300 cm; kõrgus 19 m või 20 m. tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 359 cm või 368 cm; kõrgus 17 m. Laane tammede kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha). Laane tammede keskkonnaregistri kood on KLO4000812. Keskkonnaregistri vahendusel 1998. a. andmed kogumikust Eesti põlispuud Keskkonnaregistri vahendusel maakatastri andmed (Relve projekt) Laane tammed keskkonnaportaalis ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine Laane tammed Eesti looduse infosüsteemis Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri