laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel

Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel oli Kuramaa seisusliku omavalitsuse Kuramaa rüütelkonna liikmete register. Kuramaal koostati matrikkel rüütlipanga kolme otsustega: 17. oktoobril 1620, 2. augustil 1631 ja 18. juulil 1634. Vastuvõetud suguvõsad jagati kolme klassi. Kategoriseerimise aluseks võeti aadliseisuse päritolu. I klassi moodustasid need aadlisuguvõsad, kes suutsid oma seisust tõendada 16 sugupõlve. II klassi aadlike seisust tõendas mõni ürik. III klassi moodustasid need aadlikud, kes olid aadliseisusse tõusnud keisri või kuninga antud privileegiga (aadlidiplomiga). Selle kategooria moodustasid need suguvõsad, keda ei võetud konkreetse rüütlipanga otsusega Kuramaa või Piltene rüütelkonna matriklisse, kuid kes olid siiski tuntud aadlisuguvõsad ja evisid nii õigust kuuluda matrikliaadli hulka. 10. mail 1841 immatrikuleeriti nad kihelkonnaotsuste alusel tagantjärele. Selle grupi moodustasid isikud/suguvõsad, kes immatrikuleeriti pärast matrikli koostamist ametliku otsusega.  Pikemalt artiklis Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel Siia kuulusid need suguvõsad, kes olid varem immatrikuleeritud Piltene rüütelkonda. Pärast Kuramaa ja Piltene rüütelkonna ühendamist (1819) liideti Piltene matrikkel Kuramaa matrikliga. Eestimaa rüütelkonna aadlimatrikkel Kuramaa rüütelkond Liivimaa rüütelkonna aadlimatrikkel Piltene rüütelkonna aadlimatrikkel Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Fircks, Eduard Frhr. von. Die Ritterbanken in Kurland nach dem Original-Protokolle von 1618−1648. − Jahrbuch für Genealogie, Heraldik, und Sphragistik 1895. Mitau: Gedruckt bei. J. F. Steffenhagen und Sohn, 1896. Lk 1-109 [1]. Kurland und seine Ritterschaft. Pfaffenhoffen/Ilm: Ilmgau Verlag W. Ludwig, 1971. Lk 429−461. Mühlendahl, Ernst von. Hoyningen-Huene, Baron Heiner von. Die Baltischen Ritterschaften. – Aus dem Deutschen Adelsarchiv. Band 4 der Schriftenreihe. Limburg/Lahn: C. A. Starke Verlag, 1973. Lk 37-51. Seuberlich, Erich. Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter. – Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band I. Beiheft I. I. Reihe. Leipzig: Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Riga: Kommisions-Verlag für Lettland, Estland, Finnland, Polen und Russland: N. Kymmel in Riga, 1924. s. 56.
Kratt (ballett)

"Kratt" on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett. Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik. Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone. Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele. 18. septembril 2015 esietendus Eesti Rahvusballetis Tubina ballett "Kratt". Koreograaf-lavastaja oli Marina Kesler. Kesleri lavastus on seitsmes selle balleti lavastus Eestis. Balleti kostüümikunstnik oli Gerly Tinn, dekoratsioonikunstnik Madis Nurms, valguskunstnik Karmen Tellisaar, videokunstnik Argo Valdmaa ja graafika autor Joanita Janson. Peaosades tantsisid Eesti Rahvusballeti tantsijad Eneko Amorós (Kratt) ja Denis Klimuk (Peremees). 2015. aasta "Kratile" on Heliloojate Liidu tellimusel kirjutanud uue avamängu Tõnis Kaumann. [1] (vaadatud 2. veebruaril 2016) Rahvusooperis Estonia esietendub Eduard Tubina ballett „Kratt“. Eesti Muusika Infokeskus, 15. september 2015
Brioude

Brioude [bri'ud] on linn Prantsusmaal Haute-Loire'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 414–622 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnas on kaks kirikutː Püha Julieni basiilika (basilique Saint-Julien) ja Notre-Dame de la Borie-Darlesi kirik. Linnapea on Jean-Jacques Faucher. Linnas tegutseb ragbiklubi SC Brioude. US Brioude on linna jalgpalliklubiks, mis on olnud ka edukas regionaalses liigas. Linna läbis Tour de France'i 7. etapp 2008. aasta 11. juulil. Linnas tegutsevad motospordiklubi, lauatennise klubi TT Brivadois ning käsipallimeeskond HBCB (HandBall Club Brivadois). Aberteifi, Suurbritannia (1972) Laufen, Saksamaa (1982) Suzzara, Itaalia (1995) Moreira, Portugal (2007) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Lääne-Viru Rakenduskõrgkool

Lääne-Viru Rakenduskõrgkool (lühend LVRKK) oli rakenduskõrgkool Lääne-Virumaal Vinni vallas Mõdriku külas. Kooli haldas Haridus- ja Teadusministeerium. Kool moodustati 2001. aastal Mõdriku Tehnikumi ja Rakvere Pedagoogikakooli liitmisel ning see tegutses aastani 2007 kutseõppeasutusena (Lääne-Virumaa Kutsekõrgkool). Seisuga 1. september 2015 õppis koolis 1162 õpilast. Kooli töö ümberkorraldamine oli arutluse all alates 2016. aastast, mil alustati läbirääkimisi Tallinna Ülikooliga. 2019. aastal liideti Lääne-Viru Rakenduskõrgkool Tallinna Tehnikakõrgkooliga ning alates 1. septembrist sai õppeasutuse nimeks Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. 2018/19. õppeaastal oli rakenduskõrgkoolis 922 üliõpilast ning õppida sai ärinduse ja halduse ning sotsiaalteenuste õppekavagruppidesse kuuluvatel õppekavadel. Kõrgkooli tutvustus (vaadatud 5.01.2015) RTL 2007, 19, 316 "Lääne-Viru Rakenduskõrgkool liidetakse Tallinna Tehnikakõrgkooliga" Tallinna Tehnikakõrgkool, 5. aprill 2019 RT III, 09.04.2019, 6 "1. septembrist: Mõdriku kool muutub Tallinna tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituudiks" Virumaa Teataja, 25. august 2019
Roanne

Roanne [ro'ann] on linn Prantsusmaal Loire'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 257–304 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnast voolab läbi Loire'i jõgi. Roanne'i linnastu moodustavad lähiümbruse 40 valda. Alates juulist 2008 jagati linn kaheksaks linnaosaksː Clermont, Mulsant, Paris, Arsenal, Le Parc, Charlieu, Bords de Loire ja Kesklinn (Centre)). Neist igaüks omab 40 liikmega linnaosavalitsust, mille liikmed valitakse kaheks aastaks. Linnapea on Yves Nicolin Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Nuneaton, Suurbritannia (1956) Reutlingen, Saksamaa (1959) Guadalajara, Hispaania (1980) Montevarchi, Itaalia (1988) Piatra Neamț, Rumeenia (1992) Legnica, Poola (2006) Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles) Linna kodulehe variant (inglise keeles)
Skaudvilė vald

Skaudvilė vald (leedu keeles Skaudvilės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil. Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3811 inimest. Valla keskuseks on Skaudvilė linn (2011. aastal 1720 elanikku), vallamaja aadress on Upynos g. 3. Vallavanem on Virginijus Būdvytis. Karšuva linnamägi Trepai mõisa park Pužai postijaam Adakavas I. Park [1]. TAURAGĖS RAJONO SAVIVALDYBĖ, vaadatud 5.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#taur_r Valla koduleht (leedu keeles)
Willemstad

Willemstad on Curaçao pealinn ja endine Hollandi Antillide pealinn. Elanike arv on umbes 140 000. Willemstad rajati 1634.
Argentan

Argentan [ar'žön'tan] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus. Linna territoorium asub 152–228 meetri kõrgusel üle merepinna. Argentani linnapea on Pierre Pavis Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste). Argentani Valdade Liitu kuulub 33 linna ümbruse valda. Jean II d'Alençon (1409–1476) linnas sündinud prantsuse prints Marguerite de Lorraine-Vaudémont (1463–1521), linnas surnud Alençoni hertsoginna Charles Dufresne (1611–1684), linnas sündinud prantsuse koomik ja näitetrupi juht Charles François de Charleval (1667–1747), linnas sündinud prantsuse luuletaja Jacques-André-Simon Le Fessier (1735–1805), linnas sündinud piiskop ja usutegelane Auguste du Moulin de La Fontenelle (1786–1863), linnas sündinud Prantsuse sõjaväelane Charles Lautour-Mézeray (1801–1861), linnas sündinud ja surnud prantsuse ajakirjanik ja toimetaja Charles Letellier-Valazé (1812–1876), linnas sündinud Prantsuse kindral ja poliitik Eugène de Lonlay (1814–1886), linnas sündinud ja surnud prantsuse luuletaja ja romaanikirjanik Jacques-Ferdinand Prévost (1819–1883), linnas sündinud Prantsuse kindral ja arheoloog Gustave Le Vavasseur (1819–1896), linnas sündinud prantsuse luuletaja ja proosakirjanik Louise Eudes de Guimard (1826–1904), linnas sündinud prantsuse kunstnik Vincent Muselli (1879–1956), linnas sündinud prantsuse luuletaja Fernand Léger (1881–1955), linnas sündinud prantsuse maalikunstnik André Mare (1885–1932), linnas sündinud prantsuse kunstnik André Rouyer (1929–1994), linnas sündinud prantsuse näitleja Gérard Saint (1935–1960), linnas sündinud prantsuse jalgrattur Richard Peduzzi (1943–), linnas sündinud prantsuse kunstnik, disainer ja mööblilooja Michel Onfray (1959–), linnas sündinud prantsuse filosoof Fabien Debotté (1963–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur Franck Berrier (1984–), linnas sündinud prantsuse jalgpallur Murielle Huet des Aunay (1984–), linnas sündinud prantsuse näitleja Nicolas Hervieu (1986–), linnas sündinud prantsuse jurist Madame guillotine, linnas 1995. aastal asutatud hard rock'i ansambel Abingdon, Inglismaa (1975) Baja, Ungari (1998) Rotenburg an der Fulda, Saksamaa (1975) Populations légales 2021 Linna koduleht (inglise keeles) Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Mortagne-au-Perche

Mortagne-au-Perche [mor'tanj o perš] on linn Prantsusmaal Orne'i departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 171–264 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Jacki Desouche. Mopti, Mali Boucherville, Québec (1967) Wietmarschen, Saksamaa Populations légales 2021 Linna ametlik koduleht (prantsuse keeles) Linna turismiinfo (inglise keeles)
17 (Black Velvet)

"17" on ansambli Black Velvet üks tuntumaid laule. Laul avaldati 1997. aastal ning ta valiti ka Raadio 2 Aastahitiks. Laul YouTube'is
Ambert

Ambert [amb'äär] on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus. Linna territoorium asub 514–1365 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnas asub gooti stiilis Püha Jaani (kihelkonna)kirik (Église paroissiale Saint-Jean), ehitatud aastatel 1471–1550. Linnapea on Myriam Fougère. Annweiler am Trifels, Saksamaa (1988) Gorgonzola, Itaalia (2002) Higashichichibu 東秩父村, Jaapan (1989) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Linna turismiinfo (inglise keeles)
Issoire

Issoire (hääldus iss'oar) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 360–560 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn asub endise piirkonna pealinnast Clermont-Ferrandist lõunas ja jagab temaga ühtset linnaruumi (espace urbain). Linnapea on[millal?] Bertrand Barraud Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Neumarkt, Saksamaa (1971) Veroli, Itaalia (2012) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Riom

Riom (hääldus ri'om) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 314–505 meetri kõrgusel üle merepinna. Linna teenindab neli regulaarset ühistranspordi linnaliini. Linnapea on Pierre Pécoul. Adur, Suurbritannia (1992) Algemesí, Hispaania (1984) Dolisie, Kongo Vabariik (1975) Nördlingen, Saksamaa (1969) Viana do Castelo, Portugal (1982) Żywiec, Poola (1985) Lääne-Sussex, Suurbritannia Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Linna ja selle lähiümbruse turismiinfo (inglise keeles) Info linna ühistranspordi korralduse kohta (prantsuse keeles)
Thiers

Thiers (hääldus ti'er) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 283–793 meetri kõrgusel üle merepinna. Ta asub 37. km departemangu keskusest Clermont-Ferrandist idas. Linnapea on Claude Nowotny Prantsuse kommunistlikust parteist (Parti communiste français (PCF)). Thiers ja seda ümbritsevad vallad Château du Pirou Bridgnorth, Suurbritannia (1978) Schrobenhausen, Saksamaa (1986) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Charolles

Charolles [ša'roll] on linn Prantsusmaal Saône-et-Loire'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus. Linna territoorium asub 272–355 meetri kõrgusel üle merepinna. Piirkonnas on aretatud šarolee tõugu veis, mille liha on appellation d'origine contrôlée (Bœuf de Charolles). Linnapea on Pierre Berthier. Charolles ja seda ümbritsevad vallad Šarolee tõugu veis vasikaga Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Andrus Rootsmäe

Andrus Rootsmäe (esinejanimega inBoil; sündinud 6. veebruaril 1958) on eesti luuletaja ja muusik, kes on tuntud eeskätt ansamblite Jäääär ja inBoiler laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana. Ta lõpetas 1976. aastal Tartu 1. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1976–1978 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis näitleja erialal, aastatel 1981–1983 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ning aastatel 1985–1990 Ülo Vilimaa ja Jaan Toominga juhendamisel Vanemuise draamastuudios näitleja-lavastaja erialal. Ta on töötanud muu hulgas Vanemuises, Eesti Kaitseväes ja Tartu Ülikoolis. Aastatel 1977–1990 oli Eesti Üliõpilaste Ehitusmalevas (EÜE). Alates 1990. aastast on ta Kaitseliidu Tartu maleva tegevliige. Tal on kapteni auaste. Ta tegeleb ajaloolise mõõgavõitluse ja noavõitlusega ning aastast 2000 taaskehastamisega muinaseesti klubis Tarbatu. Ta on muusiku ja tekstikirjutajana tegev olnud ansamblites inBoiler, Jäääär, (aastani 2008) Jääboiler ja Külm Mai. Ta on muuhulgas ka tuntud laulude "Patune mõte", "Kaks tüdrukut", "Laul ennekuulmatust lahkusest", "Soo" jpt sõnade autor. 1992 – Jäääär. Jäääär II. Tallinn: Theka 1995 – JääBoiler. Elus!!! Tallinn: Hyper Promoter 1996 – Jäääär. Parimad. Tallinn: Hyper Promoter 1998 – Jäääär. Tartu – väike puust linn. Tallinn: Hyper Promoter 2001 – InBoiler. Patused mõtted. Tallinn: Hyper.records 2001 – JääBoiler. Nii ongi. Tallinn: Hyper.records 2003 – Jäääär. Oota. Tallinn: Hyper.records 2004 – Jäääär. Väikesed raamatud. Tallinn: Andressel 2005 – Jäääär ja Bonzo. Viis (4+1). Eesti: Plaan B 2005 – Jäääär. Juubeliplaat: ei Üle ega Ümber. Eesti: Plaan B 2006 – Jäääär. Vaaaata. Tallinn: MFM 2006 – Külm Mai. Igasugused. Tartu: Külm Mai 2011 – Jäääär. Juuuubel. Tallinn: Muusatar 2013 – InBoiler. Tere, ma armastan sind. Tallinn: Hyper.records 2015 – InBoiler. Isiklikult. Tallinn: Hyper.records 2015 – Jäääär. Jäääär 25. Eesti: Jäääär 2018 – InBoiler & Heikki Kalle. Pronksist professorid. Tartu: inBoil ja Heikki Kalle 2024 - InBoil ja Külm Mai. Analemma 2006 – "89: kaheksakümmend üheksa". Tartu: Elmatar 2010 – "Sajast sada". Tallinn: Argo 2012 – "Ärakäija saaga". Elmatar. Tartu 2015 – "Lorem ipsum. Katkendeid kirjutamata romaanidest". Elmatar. Tartu 2022 - "ma olen vahel olemas" . EKSA. Tartu Tiit Pruuli. "EÜE jälg". Varrak. 2013 25 kõige kaunima raamatu konkursi nominent 2012. aastal. Kujundaja Peeter Paasmäe, illustreerija Regina Lukk-Toompere 25 kõige kaunima raamatu konkursi nominent 2015. aastal. Kujundaja Peeter Paasmäe Parem samal ajal. Jääääre kontsert-salvestus, 29. veebruar 1992 Lähme külla, 17. mai 1996 Hommik Anuga, 27. jaanuar 2018 Stuudios on Sten Teppan. 1. tund. Andrus Roostmäe ehk InBoil 60! 6. veebruar 2108
Castres

Castres [kastr] on linn Prantsusmaal Tarni departemangus. See on departemangu ainus alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 147–367 meetri kõrgusel üle merepinna. Linna ühistranspordiettevõte Libellus ühendab linna lähima suurema asula Mazamet'ga ning ka linna lähiümbrusega. Aasta 2016. alguses oli käigus 11 liini. Linnapea on Pascal Bugis Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Linares, Hispaania Wakefield, Suurbritannia Butare, Rwanda Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Draguignan

Draguignan [dra'gi'njan] on linn Prantsusmaal Vari departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 153–603 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn oli aastatel 1790–1974 Vari departemangu halduskeskus. Pärast seda, kui departemangu prefektuuriks ehk halduskeskuseks sai Toulon, on see lihtsalt ringkonna keskus. Draguignani linnapea on Richard Strambio. Draguignani linnastu valdade liit koosneb 19 vallast. Tuttlingen, Saksamaa (1989) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Järve (Kohtla-Järve)

Järve on Kohtla-Järve linnaosa. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 17 054 inimest, neist oli eestlasi 3328 (19,5%). Tegu on Kohtla-Järve suurima linnaosaga, kus asuvad ka linnavalitsus ja -volikogu. Linnaosas asub Käva paikkond. Linnaosas asub Vabadussõja Järve lahingu mälestussammas. Järve linnaosa (nn Sotsialistlik linnaosa) rajati hoonestusest vabale alale kahe kilomeetri kaugusele Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadist. Linnaosa esimene ehitusjärk realiseerus 1950. aastate alguses. Regulaarset tänavavõrku täiendavad kaar- ja diagonaaltänavad; kompositsioonilise pikiteljena rajati 50 m laiune Võidu puiestee (nüüd Keskallee). Hoonestus oli põhjaosas ühe- ja kahe- ning Keskalleel ja sellest lõunas kahe-ja kolmekorruseline. Ehitati peamiselt üleliiduliste tüüpprojektide järgi. Kolmekorruselisi elamuid linnaosa lõuna küljel püstitati ka Eestis koostatud tüüpprojektide järgi. Keskalleele avaneva väljaku (siis Rahu väljak) külgedele püstitati uusklassitsistliku piduliku kujundusega neljakorruselised elamud. Linnaosa arhitektuuriliste aktsentidena Keskalleel Kohtla-Järve kino Pobeda ja kultuurimaja, idaserva rajati haiglalinnak. Linnaosa esimene ehitusjärk on terviklik näide sõjajärgseil aastail töölisasulate projekteerimisest Nõukogude Liidus. 1960. aastate alguses ehitati neljakorruseliste majade grupp Järveküla tee lõunaküljele. Linnaosa kirdeosas rekonstrueeriti 1970. aastail viiekorruseliste sektsioonelamute ja üheksakorruseliste punktelamutega (kordusprojekt). Uuteks elamuehituse piirkondadeks kujunesid Põhja mikrorajoon Kohtla-Kukruse haruraudteest lõuna pool ja Lõuna mikrorajoon Järveküla teest lõuna pool, suletud Kukruse kaevanduse kohal. Põhja mikrorajoon hoonestati põhiliselt Tartu ja Narva Elamuehituskombinaadi suurpaneelelamutega, ümbersõiduteelt linnasosasse viiva Kalevi tänava äärde püstitati üheksakorruselisi tellistest punktelamuid ja kaubanduskeskus. Lõuna mikrorajooni ehitati tellistest plokksektsioonides viiekorruseliste elamute grupid. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.08.2023. Päring Statistikaameti andmebaasist Kohtla-Järve, www.eestigiid.ee
Witold Waszczykowski

Witold Jan Waszczykowski (sündinud 5. mail 1957 Piotrków Trybunalskis) on Poola ajaloolane, riigiametnik, diplomaat ja poliitik. Ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister. Witold Waszczykowski sündis 1957. aastal Łódźi vojevoodkonnas Piotrków Trybunalskis. Ta lõpetas aastal 1980 Łódźi ülikooli ajaloo magistrina ja aastal 1991 Oregoni Ülikooli magistrikraadiga rahvusvaheliste suhete alalt. Aastatel 1999–2002 oli ta Poola suursaadik Iraanis. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola välisminister. http://www.rulers.org/polgov.html
Kannel (kultuurimaja)

Kannel on kultuurimaja Võrus aadressil Liiva 13. Maja haldab SA Võru Kannel. Maja ehitati 1964 ja enne seda oli samas kohas Kandle seltsi vana seltsimaja, mis 1962–1963 lammutati. http://www.vorukannel.ee/index.php?Menu=19&Lang=est (vaadatud 05.01.2016) Silvi Jansons, 2000. Avastage "Võru Kannel". Võru: Võru Kultuurimaja Kannel. 470 lk SA Võru Kannel koduleht
Surju vald

Surju vald oli vald Pärnu maakonnas kuni 2017. aasta haldusreformini. Tema naabervallad olid Paikuse, Tahkuranna, Saarde ja Häädemeeste vald. Surju vallavanem oli Jaanus Männik. Surju vallas oli 11 küla: Surju, Metsaääre, Jaamaküla, Lähkma, Saunametsa, Kikepera, Kalda, Ristiküla, Kõveri, Ilvese ja Rabaküla. 12. detsembril 1991 kinnitati Surju valla omavalitsuslik staatus, Surju külanõukogust sai Surju vald. 2017. aastal ühines Surju vald Saarde vallaga. Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Lääne-Viru maakonna Vihula, Viru-Nigula ja Väike-Maarja valla ning Kunda linna, Pärnu maakonna Pärnu-Jaagupi alevi ning Koonga ja Surju valla, Põlva maakonna Mooste valla ja Võru maakonna Vastseliina valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
Kuldrannake (film)

"Kuldrannake" on Eesti 2006. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Jüri Sillart. Filmi tootis Taska Film. Film on loodud Hans Luige näidendi "Tõe hetk" ainetel. Kuldrannake Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 05.01.2016) Kuldrannake Eesti filmi andmebaasis
Fotokunstnike Ühendus

Mittetulundusühing Fotokunstnike Ühendus ehk Eesti Fotokunstnike Ühendus (lühend Foku) on Eesti Kunstnike Liitu kuuluv mittetulundusühing, mille eesmärgiks on arendada ja tutvustada fotokunsti ja visuaalkultuuri. Ühendus korraldab Tallinna Fotokuud. Mittetulundusühingusse kuulusid 2021. aasta novembri seisuga Mari Armei, Kaisa Eiche, Annika Haas, Hedi Jaansoo, Cloe Jancis, Anna Kaarma, Maria Kapajeva, Margot Kask, Triin Kerge, Eve Kiiler, Alissa Kiinvald (Nirgi), Mari-Leen Kiipli, Karel Koplimets, Märten Kross, Paul Kuimet, Laura Kuusk, Maiu Laanberg, Kulla Laas, Eliis Laul, Kaisa Maasik, Helen Melesk, Marge Monko, Tanja Muravskaja, Len Murusalu, Krista Mölder, Birgit Püve, Kristel Raesaar, Liina Siib, Silvia Sosaar, Diana Tamane, Aap Tepper, Ulvi Tiit, Annika Toots, Laura Toots, Anna-Stina Treumund, Tõnu Tunnel, Paco Ulman, Ingel Vaikla, Kalev Vapper, Tarvo Varres, Ivar Veermäe, Sigrid Viir, Mari Volens, Reimo Võsa-Tangsoo ja Kristina Õllek. Eesti Fotokunstiühing Fotokunstnike Ühenduse põhikiri. (vaadatud 5. jaanuaril 2016). Liikmed foku.ee (vaadatud 2. novembril 2021). Fotokunstnike Ühendus
Eesti Huumoriliit

Eesti Huumoriliit (EHL) on mittetulundusühing, mis koondas ja koondab Eestis tegutsevaid humoriste, karikaturiste ja teisi, kes tegelevad huumori loomisega. Eesti Huumoriliit loodi 1990. aastate alguses. Ühingu au- ja juhatuse liikmed olid siis Raimo Aas, Rein Tomingas, Hardi Tiidus, Harald Zharens, Lembit Sibul (tegevdirektor), Mati Jakson ja Toivo Tootsen. Liidu tegevus taastati 26. märtsil 2013. Ühingu juhatusse kuuluvad Priit Koppel, Andrus Tamm, Tarmo Vaarmets, Tiiu Anton.[viide?] Eesti Huumoriliit on korraldanud järgmised rahvusvahelised karikatuurivõistlused: 2013 – "Linlane naerab" 2014 – "Elavad tänavad" 2017 – "Juubel – Eesti Vabariik 100" 2020 – "Kliimatehnika" 2015. aastal korraldas Eesti Huumoriliit Tallinnas Euroopa Karikatuurikeskuse (Belgia, Kruishoutem) koostatud Belgia karikaturistide paremiku näituse ning Rahvusarhiivi galeriis näituse "Ajakirja Pikker karikatuurid 1957‒1995". Eesti Huumoriliit asutas koos MTÜ Purculiga Purkus Eesti Huumorimuuseumi. "Linlane naerab". 2013. ISBN 9789949330928 "Elavad tänavad. Living Streets". 2014. ISBN 9789949956401 "Juubel – Eesti Vabariik 100" Ivar Soopan (30. märts 2016). "1. aprillil asutatakse Raplamaal Purkus Eesti Huumorimuuseum". Läänlane. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2017. Facebook – Eesti Huumoriliit Eesti Huumoriliit avab Tallinna XXXIII vanalinnapäevade raames 24. mail 2014.a Kiek in de Kökis, Tallinnas, kl.15.00 rahvusvahelise karikatuurinäituse „Elavad tänavad“. Kalender24.ee, 2014 "Rahvusarhiivi galeriis avatakse näitus "Ajakirja "Pikker" karikatuurid 1957‒1995". Pealinn, 2. juuni 2015