laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stefan Klein

Stefan Klein (sündinud 5. oktoobril 1965 Münchenis) on saksa teaduskirjanik. Klein on õppinud füüsikat ja filosoofiat Müncheni ja Grenoble'i ülikoolis. Doktorikraadi sai ta Freiburgi ülikoolist biofüüsika alal. Aastatel 1996–1999 töötas ta teadustoimetajana ajakirjas Der Spiegel, 2000. aastast on vabakutseline. Ta on töötanud Berliini Kunstiülikooli külalisprofessorina. Tema raamatuid on tõlgitud 2013. aasta seisuga 29 keelde, sealhulgas kuus raamatut korea ja viis raamatut eesti, inglise ja hollandi keelde. 1998 – Georg von Holtzbrincki teadusajakirjanduse auhind Stefan Klein on pärit Austria emigrantide perekonnast. Tema vanemad olid keemikud. Klein elab perega Berliinis. Ta on abielus teadusajakirjanik Alexandra Rigosiga. Neil on kaks tütart ja üks poeg. 2000 – Die Tagebücher der Schöpfung. Vom Urknall zum geklonten Menschen, München ISBN 3-423-34154-8 2002 – Die Glücksformel oder Wie die guten Gefühle entstehen, Rowohlt: Reinbek ISBN 3-498-03509-6 2004 – Einfach glücklich. Die Glücksformel für jeden Tag. 2004 – Alles Zufall. Die Kraft, die unser Leben bestimmt, Rowohlt: Reinbek ISBN 3-498-03519-3 2006 – Zeit. Der Stoff, aus dem das Leben ist., S. Fischer: Frankfurt ISBN 3-10-039610-3 2008 – Da Vincis Vermächtnis oder Wie Leonardo die Welt neu erfand, Frankfurt, ISBN 978-3-10-039612-9 2009 – Wir sind alle Sternenstaub. Gespräche mit Wissenschaftlern über die Rätsel unserer Existenz, S. Fischer: Frankfurt 2010 – Der Sinn des Gebens. Warum Selbstlosigkeit in der Evolution siegt und wir mit Egoismus nicht weiter kommen, S. Fischer Frankfurt, ISBN 3-10-039614-6 2014 – Träume. Eine Reise in unsere innere Wirklichkeit, S. Fischer: Frankfurt, ISBN 3-10-039615-4 2014 – Wir könnten unsterblich sein! Gespräche mit Wissenschaftlern über das Rätsel Mensch, S. Fischer: Frankfurt 2014. ISBN 3-596-19606-X 2017 – Das All und das Nichts. Von der Schönheit des Universums. Fischer, Frankfurt am Main, ISBN 978-3-10-397261-0 2005 – Õnne saladus ehk kuidas tekivad head tunded. Saksa keelest tõlkinud Krista Räni. Varrak 2007 – Kas kõik on juhus? Jõud, mis määrab meie elu. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2009 – Aeg. Aine, millest koosneb elu. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2012 – Andmise mõte. Miks isetus evolutsiooni käigus võidab ja me egoismiga kuigi kaugele ei jõua. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2012 – Lihtsalt õnnelik. Õnne valem igaks päevaks. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2014 – Loomise päevikud. Suurest Paugust kloonitud inimeseni. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2015 – Da Vinci pärand ehk kuidas Leonardo maailma uuesti avastas. Tõlkija Krista Räni. Varrak 2017 – Unenäod. Rännak meie seesmisse tõelusse. Tõlkija Krista Räni. Varrak Leitung und Team des Studium Generale. udk-berlin.de Translations. stefanklein.info Stefan Kleini koduleht Stefan Klein, "Õnne saladus ehk kuidas tekivad head tunded". ekspress.delfi.ee, 23. märts 2005
Piksel

Piksel ehk pildielement ehk pildipunkt on pildi vähim kahemõõtmeline osa, mis võib kanda teatud värvust ja heledust. Pikslite ridade ja veergude kaupa korrastatud kahemõõtmeline kogum moodustab maatriksi ehk pikslimassiivi. Sõna 'piksel' tuleb ingliskeelsest sõnast pixel, mis on saadud sõnadest picture, kõnekeeles ka pix + element. Piksli lühendina on kasutusel px. Terminil "piksel" on kaks põhitähendust: maatriksi elemendi kujutis, näiteks rastergraafikas ehk pikselgraafikas; piksliks on siis ka pildipunkti kujutisele vastav bitijada; maatriksi füüsiline optoelektroonika üksus, mis tekitab kas elektrisignaalist kujutise (näiteks kuvari ekraani piksel) või siis muundab optilise kujutise elektrisignaaliks (näiteks pildisensori piksel). Pikslites väljendatakse ka optoelektroonika seadiste lahutus- või eraldusvõimet, sest see sõltub pikslite üldarvust. Pikslite üldarvu, eriti pildisensori korral, väljendatakse megapikslites (Mpx): 1 Mpx = 1 000 000 pikslit. Digitelevisiooni standardites väljendatakse pikslite üldarvuga (pikslite arv rõhtsihis × pikslite arv püstsihis) televisioonikujutise lahutusvõimet, näiteks: SDTV ehk tavatelevisioon ‒ 720×576 = 414 720 pikslit (0,41 Mpx); HDTV ehk kõrglahutustelevisioon ‒ 1920×1080 = 2 073 600 pikslit (2,07 Mpx); UHDTV ehk 4K-televisioon ‒ 3840×2160 = 8 294 400 pikslit (8,3 Mpx). Telerikuvarite ekraanil on enamasti 1366×768 pikslit (eraldusvõime silt HD Ready) või 1920×1080 pikslit (Full HD). Arvutikuvarite pikslite arv on määratud kuvastandarditega. Laialt kasutatavad standardid on järgmised: XGA (1024×768 px, levinud kuni 2002. aastani), SXGA (1280×1024 px), UXGA (1600×1200); laiaekraanilised: WXGA (1280×800 px), WXGA+ (1440×900 px), WSXGA+ (1680×1050 px), WUXGA (1920×1200 px), MacBook Pro: 2880×1800 px. Värvus – Värvilise kujutise saamiseks moodustatakse kuvari iga piksel kolmest alampikslist: punane (R), roheline (G) ja sinine; pildisensoris eraldatakse värvused tavaliselt värvifiltritega. Suurus – Piksli pindalast oleneb, kui palju mahub piksleid kindla suurusega kuvari ekraanile ehk kui suur on pikslitihedus. Pikslitiheduse ühik on ppi (pixel per inch ‒ pikslit tolli kohta). Pildisensor on seda tundlikum, mida suurema pinnaga on pikslid, sest siis on nad võimelised vastu võtma rohkem valguskvante, vastavalt paraneb ka signaali-mürasuhe. Kasutegur – Kuvari puhul näitab see, kui palju pikslile antud energiast valguseks muundatakse, ning sensorite puhul näitab see, milline on sensorile langeva valgusenergia ning sensori toiteks kulutatava energia suhe. Reageerimisaeg – Kuvari puhul näitab see, kui ruttu muutub pikslist väljakiiratava valguse tugevus pikslile antud elektrisignaali muutumisel. Sensori puhul näitab see, kui ruttu muutub piksli väljundsignaali väärtus sõltuvalt pikslile langeva valguse muutumisest. http://www.merriam-webster.com/dictionary/pixel
Socket 939

Socket 939 on AMD protsessoripesa, mis avaldati 2004. aasta juunis, et välja vahetada eelmine AMD protsessoripesa Socket 754. Socket 939 asendati omakorda Socket AM2-ga mais 2006. See oli teine pesa, mis oli loodud AMD-i AMD64 seeria protsessoritele. Socket 939 jaoks toodeti nii ühe- kui ka kahetuumalisi protsessoreid (Athlon 64, Athlon 64 FX, Athlon 64 X2). Socket 939 toetab ainult DDRAM-mälu kiirusega kuni 6,4 GB/s. Protsessoritel on tugi 3DNOW, SSE2 ja SSE3 jaoks. Videokaartide suhtes leidub Socket 939 nii AGP kui ka PCI-E 16x videokaardi pesaga emaplaatidel. Kõige kiiremateks Socket 939 protsessoriks loetakse Opteron 185 ja Athlon 64 FX-60, mõlemal on taktsagedus 2,6 GHz ja 1 MB L2-vahemälu. Kiireimaks ühetuumaliseks aga peetakse protsessorit Athlon 64 FX-57, kuna see töötas natuke paremini sagedusel 2,8 GHz.
Laine Kallas

Laine Kallas (kuni 1976. aastani Laine Erik; 21. aprill 1942 – 6. oktoober 2024) oli eesti põllumajandusteadlane ja kergejõustiklane. Laine Erik jooksis eelkõige 800 meetri distantsi. Tōkyō olümpiamängudel sai ta ajaga 2.05,1 kuuenda koha; México olümpiamängudel oli ta oma poolfinaalis viies. 1965. aastal võitis ta universiaadil kuldmedali. 1964. aastal kuulus ta 3×800 m jooksus maailmarekordi püstitanud Nõukogude Liidu naiskonda. Ta on tulnud 25 korda Eesti NSV meistriks ja püstitanud 22 Eesti NSV rekordit. Aastatel 1964, 1967 ja 1968 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. Ta lõpetas 1969. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnikateaduskonna; alates 1984. aastast on ta põllumajandusteaduste kandidaat. Aastatel 1969–1996 töötas ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria TUI-s teadurina ning seejärel on töötanud ettevõttejuhina. 100 meetri jooks – 12,1 (1967) 200 meetri jooks – 24,9 (1967) 400 meetri jooks – 54,1 500 m jooks – 1.15,1 (1965) 800 meetri jooks – 2.03,6 1000 m jooks – 2.48,3 80 m tõkkejooks – 11,8 (1961) kaugushüpe – 5.54 (1966) 1967 ja 1968 Eesti NSV aasta naissportlane 2021 EOK teenetemärk Biograafia ESBL-is Laine Kallas veebisaidil Olympedia (inglise) Maret Mälk. Jõudis suveolümpiale Järvamaalt Järva Teataja, 13. august 2004 Lembit Peegel. AjaPeegel: Laine Eriku teekond Türilt maailma kergejõustiku tippu epl.ee, 26. juuli 2010
Feleti Sevele

Feleti Vakaʻuta Sevele (sündinud 7. juulil 1944) on Tonga poliitik. Ta on õppinud Uus-Meremaal Canterbury ülikoolis matemaatikat ja majandusgeograafiat. Feleti Sevele on valitud Tonga parlamenti aastatel 1999, 2002 ja 2005. Aastal 2005 sai temast tööjõu, kaubandus- ja tööstusminister ning ta juhtis Tonga liitumiskõnelusi Maailma Kaubandusorganisatsiooniga. 30. märtsist 2006 kuni 22. detsembrini 2010 oli ta Tonga peaminister. Ta oli esimene Tonga peaminister, kes ei kuulu kuninglikku perekonda. Endised Tonga valitsuse juhid
Giorgi Arsenišvili

Giorgi Arsenišvili (gruusia გიორგი არსენიშვილი; 5. jaanuar 1942 – 17. november 2010) oli Gruusia poliitik ja diplomaat, tehnikateaduste doktor, riigiminister aastatel 2000 kuni 2001. 1990. aastatel oli Arsenišvili Kahhethi kuberner. Aastatel 2001 kuni 2004 oli Arsenišvili Gruusia erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Ungaris, Sloveenias, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis. 2008 aastal valiti Ühinenud Rahvusliku Liikumise esindajana parlamenti, juhtis inimõiguste komisjoni.
Uno Palu

Uno Palu (8. veebruar 1933 Sindi – 15. jaanuar 2024) oli eesti kergejõustiklane ja treener. Ta õppis aastatel 1951–1952 Tallinna Kehakultuuritehnikumis, lõpetas eksternina keskkooli ja 1966. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Tuli kõrgushüppes 1951. aastal NSV Liidu noortemeistrivõistlustel teiseks ja tõusis Dünamo ülel koondise kandidaadiks. Alates 1953. aastast kujunes põhialaks kümnevõistlus. Ta sai 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel kümnevõistluses neljanda koha. 1958. aasta võitis ta Stockholmis Euroopa meistrivõistlustel 7329 punktiga hõbemedali. Töötas 1955–1962 Dünamo spordiinstruktorina ja Pirital tuletõrjujana, 1966–1967 Tallinna Mererajooni spordikoolis ja 1968–1974 Dünamo kergejõustikukoolis treenerina (silmapaistvaim õpilane Peeter Põld). 1974–1992 oli Harju KEK-i spordimetoodik. 100 m jooks – 11,0 (1958) 400 m jooks – 49,3 (1958) 1500 m jooks – 4.15,8 (1961) kõrgushüpe – 1.92 (1960) kaugushüpe – 7.08 (1960) teivashüpe – 3.80 (1959) kuulitõuge – 13.71 (1960) odavise – 68.76 (1960) 110 m tõkkejooks - 14,6 kettaheide – 45.21 (1958) 1956 ja 1958 Eesti NSV aasta sportlane Alates 1957. aastast korraldatakse noortele mitmevõistlejatele Uno Palu auhinnavõistlusi (esimene võitja Rein Aun) 2001 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Muusik Indrek Palu on tema venna lapselaps. Biograafia ESBL-is Uno Palu rajas teed spordis ja muusikas. Pärnu Postimees, 9. veebruar 2008
Patrice Trovoada

Patrice Emery Trovoada (sündinud 18. märtsil 1962 Libreville'is) on São Tomé ja Príncipe poliitik, kes oli 14. augustist 2010 kuni 3. detsembrini 2018 São Tomé ja Príncipe peaminister. Ta on endise presidendi ja peaministri Miguel Trovoada poeg. Patrice Trovoada kuulub parteisse Sõltumatu Demokraatlik Aktsioon. Aastatel 2001–2002 oli ta välisminister ning veebruarist juunini 2008 peaminister. Aastal 2006 kandideeris ta presidendiks, kuid kaotas valimistel praegusele presidendile Fradique de Menezesile.
Emmanuel Nadingar

Emmanuel Djelassem Nadingar (sündinud 1951) on Tšaadi poliitik. Ta õppis Brazzaville'i ülikoolis raamatupidamist. Ta kuulub valitsevasse parteisse Patriootlik Päästeliikumine. Ajavahemikus 2004–2010 oli ta muu hulgas kaitseminister, naftaminister ja detsentraliseerimise minister. 5. märtsil 2010 sai Emmanuel Nadingar peaministriks. 21. jaanuaril 2013 astus ta tagasi.
Nefroloogia

Nefroloogia on sisemeditsiini eriala, mis tegeleb primaarsete ja sekundaarsete neeru- ja kuseteede haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Glomerulaarhaigused Hüperurikeemiline nefropaatia Koldeline nefriit - Krooniline glomerulonefriit - Krooniline neerupuudulikkus Membranoproliferatiivne glomerulonefriit Neeruamüloidoos - Neerutuberkuloos - Neeruveeni tromboos Proliferatiivne glomerulonefriit – Püelonefriit Ravimnefropaatiad Tsüstiit - Tsüstneer Vaskulaarne nefroskleroos Äge glomerulonefriit - Äge neerupuudulikkus
Iga (linn)

Iga on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub sisemaal. Praegustes piirides on linn alates 11. novembrist 2004, kui liideti Iga ja Ueno linn ning mitu valda (küla). Uenos on sündinud Matsuo Bashō. 三重県｜統計データライブラリ：人口・世帯の動き, vaadatud 2.11.2020. http://www.city.iga.lg.jp/
Kameyama

Kameyama on linn Jaapanis Mie prefektuuri põhjaosas. Kameyama on linn alates 1954. aastast. 2005 liideti Kameyamaga Seki linn. 三重県｜統計データライブラリ：人口・世帯の動き, vaadatud 2.11.2020. http://www.city.kameyama.mie.jp/
Jaboatão dos Guararapes

Jaboatão dos Guararapes on linn Brasiilias Pernambuco osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Recifest vahetult lõunas. Linn on jaotatud 5 linnaosaks. Linna koduleht
Erik Kalda

Erik Kalda (sündinud 13. mail 1969) on Eesti ajakirjanik. Erik Kalda on ajalehe Põhjarannik tegevtoimetaja. 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk 2023 2023 Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia (koos Erik Gamzejeviga) "Anneli Ammase Hea Ajakirjanduse preemia saavad Erik Gamzejev ja Erik Kalda". ERR. 25. veebruar 2023. Vaadatud 26. veebruaril 2023.
Sõjaväe Majandusühisus

Sõjaväe Majandusühisus (lühend SMÜ) oli ühistegelikul alusel tegutsev sõjaväelaste ettevõte, asutatud 1920. Selle ülesandeks oli sõjaväelaste varustamine tarbeesemete ja ainetega, samuti oma kaubandusvõrgu arendamine ning väiketööstuse edendamine. 1938. aastal kuulusid ühisuse juhatusse esimees kindralmajor Tõnis Rotberg, kolonel August Kasekamp, kolonel Mart Tuisk ja kolonel Karl Laurits. Ühisusel olid kauplused Tallinnas (4), Tartus, Võrus, Rakveres, Pärnus, Narvas ja Viljandis ning rätsepa-, kingsepa- ja pesutöökoda. "Sõjaväe Majandusühisus". Arhiivi infosüsteem (AIS). Originaali arhiivikoopia seisuga 24.01.2021. Vaadatud 17.01.2021. "Sõjaväe Majandusühisus - eeskujulikum ühiskaubanduslik ettevõte". Ühistegelised Uudised. 29.04.1938. Vaadatud 17.01.2021. Sõjaväe Majandusühisuse märk
Autorikaitseühing

Autorikaitseühing (AKÜ) oli eesti kirjanike ja heliloojate kutsehuve kaitsev ning kodu- ja välismaiste autorite teoste ettekandehonorare kasseeriv keskkoondis. Ühing asutati aastal 1932. Aastal 1938 oli ühingul üle 140 liikme, sealhulgas üle 80 kirjaniku ja üle 60 helilooja. AKÜ esimees oli Juhan Jaik, hiljem August Mälk. Vaimutoidu "jäneseid" püüdmas. Esmaspäev, 16. september 1934, nr. 38, lk. 5.
Ühekroonine meenemünt (2008)

Ühekroonine meenemünt vermiti 2008. aastal Eesti riigi 90. aastapäeva auks. See lasti ringlusse 9. juunil 2008. Münte vermiti kokku 20 miljonit. Mündi esiküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ja all nimiväärtus "1 kroon". Lisaks on mündil 90. aastapäeva logo. Mündi tagaküljel on Eesti väike riigivapp ja vermimise aasta 2008. Ühekroonine münt (kullavärviline) Ühekroonine münt (hõbedavärviline) Eesti kroon Ühekroonine juubelimünt jõuab inimeste rahakotti. Postimees/Majandus, 7. juuni 2008
Eesti Loomakaitseliit

Mitte segi ajada Eesti Loomakaitse Seltsiga Eesti Loomakaitseliit oli Eesti loomakaitseorganisatsioon. Liitu kuulus 22 loomakaitseseltsi ja -ühingut. Esimees oli Bernhard Methusalem. Liidu häälekandja oli Eesti Loomasõber. Liit andis teenetemärgina Rohelist Risti. 4. oktoobril 2010 asustatud Eestimaa Loomakaitse Liit peab end Eesti Loomakaitseliidu õigusjärglaseks. Loone Ots: Loomakaitse ja inimeste suhtumine loomadesse 1930. aastate Eestis
Parapolski Dol

Parapolski Dol (vene keeles Парапольский дол) on madalik Kamtšatka poolsaare põhjaosas, kus on Kamtšatkat ülejäänud mandriga ühendav maakitsus. Ta paikneb Penžina aheliku ja Korjaki mägismaa vahel. Pikkus 425 km, laius 93 km, kõrgus kuni 200 m. Madalikul voolavad Palmatkina, Kujuli ja Pustaja jõgi. Piirkonnas on palju soid ja järvi. Ülekaalus on tundra taimkate, esineb kääbusseedermänni tihendikke. Esineb igikelts. Alates 13. septembrist 1994 on madaliku osa endises Korjaki autonoomses ringkonnas pindalaga 1 200 000 ha ja koordinaatidega 61º37’ N 165º47’ E kaitse all ning kuulub Ramsari konventsiooni nimistusse.
Lopatka neem

Lopatka neem (vene keeles мыс Лопатка) on neem Kamtšatka poolsaarel. Neeme tipus on poolsaare lõunapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on 50° 51′ 53″ N, 156° 39′ 54″ E. Neemel asuvad piirivalvepunkt ja ilmajaam, asulad on maha jäetud. Piirkonnas on tasane pinnamood ja tundrataimkate. Aasta läbi puhuvad tugevad tuuled ja sajab, päikepaistelist ilma on harva. Neemest edelasse jääb Kuriilide põhjapoolseim saar Šumšu, mida eraldab Lopatka neemest Esimene Kuriili väin. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона. Мыс Лопатка
Lookus

Lookus (ladina sõnast locus 'koht') on klassikalises geneetikas kromosoomi piirkond, kus paikneb mingi geen. Tänapäeva geneetikas mõistetakse lookuse all mingil viisil (harilikult alleelse muutlikkuse järgi) iseloomustatavat kromosoomi- või DNA-molekuli lõiku, milles paikneb kindel geen või mis tahes muu eristatav nukleotiidijärjestus. Populatsioonigeneetikas kasutatakse termineid "lookus" ja "geen" sageli sünonüümidena. Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend
Herman Hansson

Herman Hansson (26. juuni (vkj)/ 8. juuli 1887 Viljandi – 12. jaanuar 1945 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1912–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinna Püha Vaimu ja Suure-Jaani Johannese koguduses. Ordineeriti 28. mail 1917 õpetajaks. Oli aastal 1917 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1917–1924 Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja. Aastatel 1927–1929 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja, aastatel 1929–1931 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Aastatel 1931–1944 oli ta rändjutlustaja. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna asetäitja õpetaja Tema abikaasa vend oli vaimulik Priit Rannut. Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988 Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag. Köln, Wien Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Jubaland

Jubaland (Jubbaland, itaalia keeles Oltre Giuba) on Somaalia edelapoolseim, Keeniaga piirnev osa, mida ülejäänud Somaaliast eraldab Juba jõgi. Jubaland on kuulutanud end iseseisvaks. Jubalandi piir ülejänud Somaaliaga on täpselt määratlemata. Jubalandi pindala on umbes 87 000 km². Pealinn on Kismaayo, mis asub Juba jõe suudmes. Jubaland on asustatud peamiselt darodite hulka kuuluvate ogadenide ja marehanidega, kes elavad peamiselt Etioopias. Algselt oli Jubaland Keenia osa, kuid Suurbritannia loovutas 29. juunil 1925 Jubalandi Itaaliale tasuks toetuse eest Esimeses maailmasõjas. 30. juunil 1926 ühendati Jubaland Itaalia Somaalimaaga, mis vabanes koloniaalsõltuvusest 1960. Jubaland kuulutas end iseseisvaks 1998 ja tema praegune seisund on ebamäärane. Mõnedel andmetel allub Jubaland aastast 2001 Somaalia keskvalitsusele.
Kuri silm

Kuri silm (murdekeeles kaetis) on paljudes kultuurides ja usundites, sh eesti rahvausundis esinev kujutelm – teatud inimestel usutakse olevat võime kahjustada oma pilguga teisi inimesi (eriti väikseid lapsi), koduloomi või muud. Eesti rahvausundis peetakse kurja silma omanikeks teatud kaasasündinud halbade omadustega ja erilise väega inimesi. Kõõrdsilmseid inimesi on peetud kurja silma omanikeks; tumedat verd inimeste pilku on usutud olevat tugevamate maagiliste omadustega. Kuri silm, soovimatu võõra kade pilk, aga ka kiitus usuti põhjustavat kaetust, mis võis laste puhul avalduda rahutuses, nutus ja isutuses, põrsaste puhul kõhulahtisuses jms. Kombeid. Vana Rikkeri (kirikuõpetaja) isa ütlend oma tiinijatele, et kui ma lauta tulen, siis sõimake mind salaja, nigu te vähe viil oskate. Ka siis, kui ma olen juba ära läind laadast. Temal olnd siuke halb silm, et iga kord kui ta laadas käind ja loomasi vaadand, jäänd loomad haiges. Kui teesed siis pärast teda salaja sõimand, kudas aga isi vähagi mõistnd, siis põle haiges jäänd. Mõnel inimesel on siuke kuri silm, kui vaatab, siis kedagi paha on. Siukest inimest vanad rahvas loomade juurde ei lasnd või tegid ja toherdasid loomade kallal enne, et kuri silm piale ei hakkaks. (ERA II 141, 387 (90) < Kolga-Jaani khk., Soosaare v., Vissuvere k., Kolgi t. < Jaani t. – Johannes Raidla (Grauberg) < Rõõt Grauberg, s. 1852 (1937)) Kurja silma vastu on abinõu. Hullem, raskem, kui see on vanatüdruku kuri silm. Ahja metskonnas olnud metsavaht. Keegi mees tulnud metsavahi poole. Metsniku naisel olnud põrsad rehe all, need joosnud sääl. Külaline öelnud: "Võeh, kui ilusad põrsad metsavahi perenaisel om." Mees läinud ära. Perenaine läinud rehe alla põrsastele süüa viima. Põrsad jooksnud vastu seina üles, pasandanud, ei söönud. Perenaine küsinud: "Kes käis? Kus seisis?" Viinud söögi ära. Võtnud korjanud põrsad korvi, kraapinud prahti sealt, kus külaline seisnud ja suitsetanud selle suitsuga põrsaid. Lasknud siis põrsad emise juure. Pannud prahi tuhka söögi sisse ja andnud siis põrsastele süüa. Ja põrsad hakanudki sööma. Metsavaht Vatsar ise jutustanud seda jutustajale. (RKM II 12, 14/5 (4) < Tartu l. - Salme Lõhmus < Kata Steinberg, 64 a. (1944))
Edela-Somaalia

Edela-Somaalia on Somaalia edelaosas paiknev piirkond, mis 1. aprillil 2002 end iseseisvaks kuulutas, kuid 2009. aastast on Somaalia autonoomne piirkond. Edela-Somaalia on asustatud peamiselt rahanweini ja digili hõimuga. See piirneb loodes Etioopiaga, kirdes Puntlandiga, kagus India ookeani ja keskvalitsuse kontrollitava alaga ning edelas Jubalandi ja Keeniaga. Edela-Somaalia presidendiks kuulutas end Xassan Maxamed Nuur Shaati-Gaduud. Kuid alates 3. oktoobrist 2002 hoidis Edela-Somaalimaa keskust Baydhabot enda kontrolli all šeik Aaden Madoobe. Alates 2005 oli Madoobe ja Shatigadud ministrid Somaalia peaministri Cali Maxamed Geeddi valitsuses, millel oli vähe võimu väljaspool pealinna.
Vjatskije Poljanõ

Vjatskije Poljanõ on linn Venemaal Kirovi oblastis, Vjatskije Poljanõ rajooni keskus. Asub Vjatka paremal kaldal. Vjatskije Poljanõ küla on teada 1596. aastast. 1915 ehitati läbi küla Moskva–Jekaterinburgi raudtee. 1938 sai aleviks. 1942 viidi sinna üle relvatehas Moskva oblastist Zagorskist ja alev sai linnaõigused. 2007 avati autosild üle Vjatka jõe, mis ühendab linna vastaskaldal asuva Sosnovka linnaga. Список населённых мест Вятской губернии по сведениям 1859-73 гг.I
Vasabi

Vasabi ehk wasabi (jaapani keeles 山葵) ehk Jaapani mädarõigas on heleroheline teravamaitseline maitseaine, mida kasutatakse Jaapani köögis. Vasabit valmistatakse jaapani vasaabia (Wasabia japonica) taime risoomist, mida riivitakse. Vasabit müüakse pasta või pulbrina. Kasutatakse koos sojakastmega tempura kõrvale, toore kala ehk sashimi kõrvale ja suši maitsestamiseks.
Andris Bērziņš (täpsustus)

Andris Bērziņš on mitme inimese nimi: Andris Bērziņš (sündinud 1944), Läti president, Roheliste ja Põllumeeste Liidu liige; Andris Bērziņš (sündinud 1951), Läti poliitik, endine peaminister; Andris Bērziņš (sündinud 1955), Läti poliitik, Roheliste ja Põllumeeste Liidu ja Läti Seimi liige: Andris Bērziņš (sündinud 1952), Läti näitleja.
Ülemaailmne majanduskriis

Fail:God's Little Acre, 1958.webm Ülemaailmne majanduskriis ehk suur depressioon oli Teisele maailmasõjale eelnenud aastakümnel maailma haaranud majandussurutis, mis enamikus riikides sai alguse 1929. aastal, pärast 24. oktoobri börsikrahhi Ameerika Ühendriikides. Suur depressioon oli pikim majandussurutis 20. sajandil. Aastatel 1929–1933 suurenes tööpuudus Ameerika Ühendriikides 3 protsendilt 25-ni. Paljud kaotasid oma töö- ja elukoha. 1929. aasta 24. oktoober sai tuntuks musta neljapäevana. Tol päeval kukkus New Yorgi aktsiabörs 11,7%. Majandusajaloolased on otsinud suure depressiooni põhjusi, kuid ühest vastust ei ole leitud. Palju olulisem on küsimus: mis võimendas majandusliku languse katastroofini. Kõik rahaga tegelevad institutsioonid tõotasid ometi majanduslikku kasvu pikas perspektiivis. Must neljapäev