laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Helene Schjerfbeck

Helene (Helena Sofia) Schjerfbeck [šärvbek] (10. juuli 1862 Helsingi – 23. jaanuar 1946 Saltsjöbaden, Rootsi) oli Soome maalikunstnik. Ta oli üks Soome hinnatumaid modernistlikke maalikunstnikke. Ta sündis Helena Sofia Schjerfbecki nime all Svante Schjerfbecki ja tema abikaasa Olga Johanna (sündinud Printz) tütrena. Tema vend oli arhitekt Magnus Schjerfbeck. Isa suri tuberkuloosi 2. veebruaril 1876, mis pani pere raskesse majanduslikku olukorda. Helene Schjerfbeck oli imelaps, kes pääses juba 11-aastaselt õppima Soome Kunstiühingu joonistuskooli (hilisem Soome Kunstiakadeemia). 1877. aasta kevadel lõpetas ta joonistuskooli ja jätkas õpinguid Adolf von Beckeri eraakadeemias, mis kasutas Helsingi ülikooli ateljeed. Becker ise õpetas seal õlimaali. Schjerfbecki õpingute eest maksis professor G. Asp. 1879. aastal hakati Schjerfbecki kunstnikuna juba tunnustama: ta pälvis Soome Kunstiühingu konkursil kolmanda auhinna. Tema tööd olid väljas kunstiühingu 1880. aasta ülevaatenäitusel. 1880. aastatel reisis ta riikliku stipendiumiga Prantsusmaal, Itaalias ja Inglismaal. 1890. aastatel hakkas Schjerfbeckki Soome Kunstiühenduse joonistuskoolis õpetama. Kuid 1901. aastal haigestus ta nii raskelt, et ei olnud võimeline õpetamist jätkama ja 1902. aastal pidi ta halva tervise tõttu tööst loobuma. Pärast ema haigestumist jäi ta elama Hyvinkääle. Ema suri 1923. aastal. Helene liikumist takistas lapsepõlves trepilt kukkudes saadud puusavigastus. Schjerfbecki loominguline tegevus kestis üle 70 aasta. Alguses oli ta stiil naturalistlik, kuid sai peagi mõjusid realismist. Vähehaaval muutus ta looming ekspressionistlikuks ja elu lõpul on tunda abstraktsionismi mõju. Maalidel kujutas ta peamiselt naisi. Tema autoportreede sari kujutab naise vananemist. Kunstnik on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Schjeferbecki sünniaastapäeval 10. juulil tähistatakse Soome kujutava kunsti päeva. 2008. aastal maksti Schjerfbecki 1882. aasta maali "Tantsukingad" eest Sotheby oksjonil 3,9 miljonit eurot. See on läbi aegade kalleim Soome kunstniku maal. 2012. aastal andis Soome Pank välja Helene Schjerfbecki 150. sünniaastapäevale pühendatud 2-eurose mündi.. Helene Schjeferbecki elust räägib soome kirjaniku Rakel Liehu romaan "Helene" (2003; eesti keeles 2013) 2020. aastal valmis Schjerfbeckist kõnelev Eesti-Soome ühistööna valminud film "Helene". ""Helene" produtsent Evelin Penttilä: cash rebate arendab Eesti filmi", ERR/R2 "Pulss", 05.05.2020 (vaadatud 05.05.2020)  Helene Schjerfbeck – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis ""Helene" produtsent Evelin Penttilä: cash rebate arendab Eesti filmi", ERR/R2 "Pulss", 05.05.2020
Niagara

Niagara on mitme koha nimi või nime osa: Niagara jõgi on jõgi USA ja Kanada piiril. Niagara juga on juga Niagara jõel. Niagara Falls on linn USA-s. Niagara Falls on linn Kanadas. Niagara oli Karl-Gustav Reinholdile kuulunud jalgrattaid tootnud ettevõte Tartus "Niagara", 1953. aasta film Marilyn Monroega peaosas.
Mufti

Mufti (araabia keeles مفتي‎‎ muftī, türgi keeles müftü) on islami seadusetundja, šariaadi tõlgendaja.
Don Huonot

Don Huonot on aastatel 1989–2003 tegutsenud soome rokkansambel. Ansambli läbimurdealbum oli "Hyvää yötä ja huomenta". Tuntumad lood on "Riidankylväjä", "Hyvää yötä ja huomenta" ja "Seireeni". Kalle Ahola, laul, kitarr (1989–2003) Kie von Hertzen, kitarr, taustalaul (1992–2003) Jukka Puurula, basskitarr, taustalaul (1989–2003) Antti Lehtinen, löökpillid, taustalaul (2001–2003) Jussi Chydenius, löökpillid, taustalaul (1989–2001) Joonas Pirttilä, kitarr (1989–1992) Silmänkääntötemppu (1991) Kameleontti (1993) Verta, pornoa ja propagandaa (1994) Kaksoisolento (1995) Hyvää yötä ja huomenta (1997) Tähti (1999) Don Huonot (2002) Mutanttikameleontti (1993 Sirkuksessa (Don Huonot & Sub-Urban Tribe) (1996) Torremolinos 2000 (Apulanta & Don Huonot) (1999) Paha Kesä (2003) Sopeutumattomat (2019) Nämä päivät, nämä yöt (1996) Kultaiset Apinat (2000) Olimme Kuin Veljet (2003) D on huono T (2008) Luurangot laatikossa (2010) Klassikot (2012) Don Parhaat 1990-2015 (2015) Aavaa preeriaa/Onko trubaduuri kuollut? 7" (1990) Pieniä sieviä sieniä 7" (1991) Manimania 7" (1991) Kapteeni koulukammo/Kaunis painajainen 7"/cds (1992) Hyrrä 7"/cds (1992) Kissaihmiset cds (1994) Verta, pornoa ja propagandaa (promo) cds (1994) Kauas pois (promo) cds (1994) Avaruuden lehmipaimen (promo) cds (1995) Aurinkotanssi (promo) cds (1995) Seireeni (promo) cds (1996) Riidankylväjä cds (1997) Hyvää yötä ja huomenta cds (1997) Viiden tähden sekopää (promo) cds (1997) Piikkilankaa cds (1998) Tule sellaisena kuin olet cds (1999) Tuulee cds (1999) Kannibaali cds (1999) Suojelusenkeli cds (1999) Berliini cds (2001) Sydänpuu cds (2002) Lentohiekkaa cds (2002) Merirosvoradio cds (2002) Pyhimys cds (2002) Olemme kuin veljet (2003) Salaisuus (2014) Surunkerääjä feat. Laura Närhi (2014) Tokyoman (2019)
Konstantin Pätsi näopildiga postmargid

Konstantin Pätsi näopildiga postmargid kehtisid Eestis aastail 1936–1940. Tegu oli standardmarkide seeriaga, mis asendas senise vapimarkide seeria. Margid kujundas Georg Westenberg, kasutades Gabriel Kirillovi fotoportreed Konstantin Pätsist, graveeris Karl Tael. Kokku anti välja marke 14 nimiväärtuses (1–60 senti) ja 17 värvuses. Margid on mõõtmetelt väikesed, lihtsa kujundusega ja ühevärvilised, erinedes vaid nimiväärtuse ja värvuse poolest. Tavaliselt peetakse nende markide väljaandmist pretsedendituks ja iseloomustavaks 1930. aastate Eesti sisepoliitilisele olukorrale. Siiski valmis juba 1919. aastal tolleaegse peaministri Konstantin Pätsi portreega 100-margase postmargi kavand (eksponeeriti 1938. aastal Eesti Postimuuseumis näitusel "Eesti posti algaastailt"). Samuti on teada 1927. või 1928. aastal tolleaegse riigivanema Jaan Tõnissoni portreega 5-sendise margi kavand. Üldse oli veel 1930. aastail levinud riigipeade portreede kasutamine postmarkidel. Uuesti tekkis kavatsus kasutada Eesti postmarkidel portreid 1935. aastal peetud raamatuaasta puhul. Konstantin Pätsi näopildiga postmargid korjati Eesti postiasutustest kokku kohe Nõukogude okupatsiooni alguses ja hävitati, ent nad kehtisid siiski kuni 31. detsembrini 1940. RTL 1936, 24. 20. märtsil s.a. lastakse postiasutustes müügile uued 1-, 2-, 5- ja 6-sendilised postmargid. Margid on trükitud valgele kriitpaberile ja perforeeritud. Nad on püstiasetuvad. Värv on 1-sendilistel markidel tumepruun, 2-sendilistel – heleroheline, 5-sendilistel – sinakasroheline ja 6-sendilistel – tumepunane. Margijoonise keskosas on Riigivanema K. Päts'i näopilt; joonise kummaski ülemises nurgas on valge hinnanumber: 1-sendilistel “1”, 2-sendilistel “2”, 5-sendilistel “5” ja 6-sendilistel “6”; joonise alumises osas põiki üle margi on valgete tähtedega sõnad “EESTI POST”. Margijoonis igast äärest lõpeb piirjoonega. Margid on väikesekaustalised; nende joonise suurus, arvates kaasa piirjoon, on 16×20,5 mm; markide suurus perforeerimise jooneni on 19,5×24,2 mm. Tallinnas, 17. märtsil 1936. Nr. 340. Direktor G. Jallajas. Arvebüroo juhataja A. Vaino. Michel Europa-Katalog 1996/97 Ost Vambola Hurt. Eesti postmarkide kavandeid. Eesti Filatelist, nr. 32, 1988, lk. 41–49. President Konstantin Päts Vikitekstid: "Riigivanema pildiga postmargid valmimas" Uus Eesti, 19. september 1935, nr. 2, lk. 9 Töid riigi trükikojas Postmargi aluseks olnud Konstantin Pätsi fotoportree Filateelia
Saatkond

Saatkond on suursaatkonnast madalama staatusega diplomaatilise esinduse aste, mille tööd juhib saadik. "Alatised diplomaatilised esindajad ei teotse meie päevil üksikult, vaid neil on abiks suurem või vähem abipersonaal, keda kõiki kokku nimetatakse saatkonnaks (légation). On saatkonna juhatajaks suursaadik, siis nimetatakse ta suursaatkonnaks (ambassade), kui aga vaid asjaajaja, siis tavaliselt esinduseks ehk missiooniks." Viimane tegutsev saatkond oli Rootsi saatkond Lõuna-Aafrika Vabariigis, mis ülendati suursaatkonnaks 1994. aastal. Ants Piip. Rahvusvaheline õigus. Tartu, 1936. Lk 249.
Kalvi Kõva

Kalvi Kõva (sündinud 16. novembril 1974 Rõuge vallas) on Eesti poliitik, aastast 2023 Võru linnapea. Ta on olnud Riigikogu liige (2007–2023) ja on aastast 2001 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli 17. jaanuarist 2010 kuni 5. juunini 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär. Kalvi Kõva on lõpetanud Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise tehnoloogia erialal 1994. aastal. Kõva töötas aastatel 1993–1995 Rõuge Põhikooli õpetajana, 1995–1996 Rõuge vallavalitsuses ehitusspetsialistina, 1996–1997 Nursi Põhikoolis õpetajana ja 1997–1999 ettevõtjana. Ta on Eesti Korvpalliliidu juhatuse liige ja MTÜ Rõuge Priitahtlikud Pritsimehed juhatuse liige. Alates 2016. aastast on Kõva Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige. Veel kuulub ta Rõuge Noorteklubi MTÜ juhatusse, Võru Tarbijate Ühistu nõukogusse, Võrumaa Arenguagentuuri nõukogusse ja Jaanipeebu külaseltsi.  Kalvi Kõva oli Rõuge vallavanem aastatel 1999–2007. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige on ta alates 2001. aastast. 2007. aastal kandideeris ta Võru-, Valga- ja Põlvamaa valimisringkonnas Riigikokku ja osutus valituks. 2011. aastal valiti ta 2889 häälega taas Riigikokku. XII Riigikogus oli ta maaelukomisjoni esimees ja Vana Võrumaa saadikurühma esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Kõva 2081 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus oli ta alul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees, alates 2016. aasta novembrist töötas ta fraktsiooni esimehena. 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Ta on abielus, tal on tütar Katri ning pojad Kaur ja Karl. Tema hobid on korvpall ja maatöö.
Lõuna-Korea vonn

Lõuna-Korea vonn (won) (korea keeles 대한민국 원, hanja: 大韓民國圓) on Lõuna-Korea rahaühik. Vonni sümbol on ₩ ja ISO-4217 kood on KRW. Koreakeelne sõna "vonn" on suguluses hiinakeelse sõnaga "jüaan" ja jaapanikeelse sõnaga "jeen". Kõik need sõnad on tekkinud hiina hieroglüüfi 圓 (원) mõjul, mis tähendab 'ümar'. Vonn jaguneb 100 jeoniks, ehkki neid vonni madala kursi tõttu ei kasutata. See sõna tähendab 'raha' ja tuleb samuti hiina keelest: hieroglüüf 錢 (전) tähendab vanaaegset pronks- või vaskmünti. Korea ajalooline rahaühik Korea munn kehtis 1892. aastani. Selle vahetas välja Korea jang, mis kadus käibelt juba 1902, sest Jaapan vallutas Korea ja asendas selle Korea jeeniga. Numismaatikud peavad seda raha Jaapani jeeniks, mis oli mõeldud ringlema üksnes Koreas. Jeen asendati pärast Teise maailmasõja lõppu 1945 Lõuna-Koreas Lõuna-Korea vonniga ja 1947 Põhja-Koreas Põhja-Korea vonniga. Esialgu seoti Lõuna-Korea vonn USA dollariga kursiga 1 dollar = 15 vonni. Esialgu oli Lõuna-Koreas tohutu inflatsioon, järgmise 6 aasta jooksul devalveeriti vonni 6 korda ja 1. aprillil 1951 kehtestati kursiks dollari vastu 6000:1. 15. veebruaril 1953 vahetati vonn Lõuna-Korea hvani vastu kursiga 1 hvan = 100 vonni, nii et uueks kursiks sai 1 dollar = 60 hvani. Inflatsioon riigis jätkus, kuigi aeglustus. 2. veebruaril 1961 devalveeriti hvani 5. korda ja uueks kursiks sai 1 dollar = 1250 hvani. 10. juunil 1962 vahetati hvan jällegi vonni vastu kursiga 1 vonn = 10 hvani. Seega sai vonni kursiks 1 dollar = 125 vonni. Esialgu jäi hvan paralleelselt käibele, mündid kehtisid 22. märtsini 1975. Vonni devalveeriti 4 korda, viimast korda 12. jaanuaril 1980, mil kursiks kehtestati 1 dollar = 580 vonni. 27. veebruaril 1980 võeti vastu otsus viia vonn vähehaaval üle vabakursile. Täiesti vabaks lasti kurss 24. detsembril 1997 ja kohe kukkus see 2000 vonnini dollari eest, sest sel ajal toimus Ida-Aasia rahanduskriis. Hiljem on vonn pikkamööda tugevnenud nii dollari kui euro suhtes. 2010. aastal saab 1 dollari umbes 1200 vonni eest ja see on OECD maade hulgas kõige vähem väärt rahaühik.
Jean-Baptiste Colbert

Jean-Baptiste Colbert (29. august 1619 – 6. september 1683) oli prantsuse majandustegelane, kuningas Louis XIV finantside peakontrolör (majandusminister) aastatel 1665–1683. Teda peetakse prantsuse merkantilistliku majanduspoliitika loojaks. Colbert sai tuntuks külma ja kalkuleeriva mehena, kes usuti olevat täiesti emotsioonitu. Colbertil oli samanimeline poeg. [1]
Lee Myung-bak

Lee Myung-bak (korea keeles 이명박, hanja: 李明博, sündinud 19. detsembril 1941 Jaapanis Ōsakas) on Lõuna-Korea poliitik, 17. Lõuna-Korea president 25. veebruarist 2008 kuni 25. veebruarini 2013. Lee vanemad olid emigreerunud Jaapanisse ajal, mil Korea oli Jaapani poolt okupeeritud. Tema isa Lee Chung-u töötas karjafarmis sulasena, ema Chae Taewon oli koduperenaine. Myung-bakil oli kolm venda ja kolm õde ning ta oli vanuselt seitsmest lapsest viies. Pärast seda, kui 1945 lõppes Jaapani okupatsioon Koreas, pöördus pere Koreasse tagasi. Laev, millega nad kodumaale tahtsid sõita, läks aga Tsushima saare juures põhja ning perekond kaotas kogu oma varanduse. Perekond hakkas elama Lõuna-Korea idarannikul Pohangis, kus isa oli üles kasvanud. Lee õppis seal algul õhtukoolis, pärast pealinnas Korea Ülikoolis. 1964, kui ta oli kolmandal kursusel, valiti ta ülikooli üliõpilasnõukogu presidendiks. Samal aastal osales ta üliõpilaste demonstratsioonis presidendi Park Chung-hee vastu. Teda süüdistati vastuhaku organiseerimises ning selle eest mõisteti talle karistuseks 3 aastat vangistust pluss 5 aastat tingimisi. Kuid tegelikult istus ta Sŏulis vanglas pisut vähem kui 3 kuud. Lõuna-Koreas on kohustuslik sõjaväeteenistus, kuid Lee vabastati sellest tervislikel põhjustel. Tal diagnoositi äge bronhektaasia. 1965 asus Lee tööle ehitusettevõttes Hyundai Engineering and Construction. Samal aastal sai Hyundai oma esimese tellimuse välismaalt. See oli 5,2 miljoni USA dollari suuruse mahuga hange kiirtee ehitamiseks Taisse. Kuigi Lee oli uus töötaja, saadeti ta Taisse projektis osalema. Maantee valmis 1968. aasta märtsis. Lee naasis kodumaale ja seejärel ülendati ta Hyundai masinatehase juhatajaks Sŏulis. Selleks pidi ta eelnevalt Park Chung-heele tõotama, et ei protesti rohkem tema poliitika vastu. Juba 29 aasta vanuselt sai Lee Hyundai direktorite nõukogu liikmeks ja 35-aastaselt selle tegevdirektoriks. 1988, 47 aasta vanuselt nimetati ta Hyundai presidendiks. Kui ta 1965 tööd Hyundais alustas, oli seal kõigest 90 töötajat, aga kui ta ettevõttest 1992 lahkus, oli neid üle 160 000. Enne presidendiametisse asumist oli Lee Sŏuli linnapea. Lee Myung-bak on kristlane. Ta on abielus ja tal on neli last. 2018. aasta 5. oktoobril mõisteti talle 15 aastat vangistust korruptsiooni eest. Choe Sang-Hun (5. oktoober 2018). "Former South Korean President Gets 15 Years in Prison for Corruption" (inglise). The New York Times. Vaadatud 5.10.2018. "Lee Myung-bak, S Korea ex-president, jailed for 15 years" (inglise). BBC. 5. oktoober 2018. Vaadatud 5.10.2018. Lee Myung-bak koduleht inglise keeles
Air Koryo

Air Koryo Korean Airways (korea keeles 조선민항) on Põhja-Korea riiklik lennufirma, mille kodulennuväli on Sunani rahvusvaheline lennujaam. Air Koryo loodi 1954. See on üks Euroopa Liidus keelatud lennufirmadest ning ainus ühetärnilennufirma. Air Koryol olid 2010. aasta märtsi seisuga järgmised lennukid. SKYTRAX World Airline Star Rating
CGI

CGI (ingliskeelne akronüüm nimetusest Common Gateway Interface) on standard (RFC 3875: CGI Versioon 1.1), mis defineerib, kuidas veebiserver saab veebilehtede genereerimise delegeerida teistele tekstipõhist sisendit-väljundit toetavatele programmidele. Standardit toetavaid programme nimetatakse ka CGI-programmideks. Kuigi selleks võib kasutada peaaegu kõiki programmeerimiskeeli, taandub see nende mugavama kasutuse tõttu enamasti siiski vaid skriptimiskeeltele. Skriptimiskeeltest leiavad CGI-programmide koostamisel enim kasutust Perl ja PHP aga ka Python ning Ruby, UNIXi laadsetel operatsioonisüsteemidel ka shell skript. CGI-programmidega käib veebilehe genereerimine võrdlemisi aeglaselt, kuna iga programmi poole pöördumise korral peab veebiserver selle uuesti käivitama (mälu hõivamine, muutujate algväärtustamine, programmi käivitamine, mälu vabastamine). Väikese koormusega veebilehtedel pole see probleem, kuid keskmise koormuse juures hakkab see veebilehe kiirust märgatavalt piirama. Lahenduseks pakutakse serveriprogrammidele mooduleid või laiendusi, mille peamine eesmärk on kaotada CGI-programmide alalised mälu hõivamise ja vabastamise protseduurid. Teiseks võimaluseks on kasutada veebiserveri juures FastCGI-moodulit, mis üritab veidi vähendada mälu hõivamise ja vabastamise tsükleid. Suuremat ajutist koormust põhjustavate veebilehtede loomiseks saab kasutada võtet, kus staatilised lehed koostatakse kindlate ajavahemike järel ja veebiserver serveerib valmis lehti, mitte ei genereeri iga päringu korral uut.
Shanghai Koostööorganisatsioon

Shanghai Koostööorganisatsioon on julgeolekukoostööle keskendunud rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 2001. aastal Shanghai viisiku baasil. Liikmesriigid näevad põhiohtudena, mille vastu koos võidelda, terrorismi, separatismi ning ekstremismi. Kuigi organisatsioonil pole plaanis saada sõjaliseks alliansiks, on peetud ühiseid sõjaväelisi manöövreid. Lisaks julgeolekulistele sihtidele harrastatakse organisatsiooni raames majandus- ja kultuurialast koostööd. Liikmed Hiina India Kasahstan Kõrgõzstan Pakistan Tadžikistan Usbekistan Venemaa Vaatlejaliikmed Afganistan Iraan Mongoolia Fels, Enrico (2009), Assessing Eurasia's Powerhouse. An Inquiry into the Nature of the Shanghai Cooperation Organisation, Winkler Verlag: Bochum. ISBN 978-3-89911-107 Venemaal alustatakse terrorismivastast õppust, Postimees, 16. august 2010
DOC

DOC on tekstitöötluse dokumentide failinime laiend. Kasutusnäide: "mingifail.doc". Laiendit kasutati algselt arvutiprogrammide ja riistvara kohta käinud dokumentatsiooni ASCII tekstifailide juures. 1980. aastatel kasutas laiendit WordPerfect. 1990. aastatel võttis laiendi kasutusele tekstitöötlustarkvara Microsoft Word oma binaarsete tekstifailide laiendina. Operatsioonisüsteemis Palm tähistab DOC PalmDoc failivormingut. OpenDocument Avatud dokumendivormingud
Wadduwa

Wadduwa on linn Sri Lanka läänerannikul 35 km Colombost lõuna pool. See on populaarne turismisihtkoht randade ja kookospalmiistandustega.
Wŏnsan

Wŏnsan (korea keeles 원산시) on sadamalinn Põhja-Koreas, Kangwŏni provintsi keskus. Elanike arv on 331 000 (2000). Jaapanlased rajasid linna asukohta sadama 1880. aastal, mis arenes oluliseks kaubasadamaks. Jaapani okupatsiooni ajal arendati linnas jõudsalt tööstust. Korea sõjas pommitati linna tugevalt. Linna teenindab militaar- ja tsiviilotstarbeline lennujaam. https://unstats.un.org/unsd/demographic/sources/census/wphc/North_Korea/Final%20national%20census%20report.pdf 2008 North Korean census
DOCX

DOCX on Microsoft Office'i tekstitöötlustarkvara Word 2007 failide failinime laiend ja tähistab Microsofti XML-i põhist failivormingut. DOCX-failid ei ühti OOXML-i e Microsofti Office Open XML-i vorminguga. Mitte segi ajada järgmiste failivormingutega: OpenDocument (ISO/IEC 26300, ODF -- Open Document Format for Office Applications), SXW (OpenOffice.org v. 1.0 XML põhine failivorming) või OOXML e Microsoft Office Open XML (ECMA-376) vorming.
Varnja

Varnja (vene keeles Воронья, Варнья) on alevik Eestis Tartumaa Peipsiääre vallas. Varnja on Eesti Peipsi ranniku kõige lõunapoolsem vene vanausuliste küla ja kõige lõunapoolsem Peipsi-äärne küla põhja pool Emajõge. Lõuna poole jääb Varnja soo, mis jääb Emajõe Suursoost põhja poole. Varnja on tänavküla. Elanike arv on umbes 250. Kohalikud elanikud on rahvuselt põhiliselt venelased. Küla nimi on seotud Peipsi järves asuva suure Varesekiviga (Voroni kiviga). Selle kiviga seostatakse Jäälahingut. Varnjas on õigeusu Issanda Templisseviimise kirik (varemed; ehitatud 1855), Varnja õigeusu palvela (ehitatud 2018) ja vanausuliste koguduse palvela (valmis 1903; ehitati kohalike talupoegade jõududega; ikoonid on põhiliselt 20. sajandist). Palvela juures asub Varnja vanausuliste kalmistu. Sellest paikneb lahus Varnja kalmistu. Varnjas asub piirivalvekordon ja raamatukogu. Kohaliku külaseltsi eestvedamisel on loodud Kolkja vanausuliste muuseumi filiaal, milles leiab käsitlust vanausuliste elulaad. 2020. aastal avati Varnjas erakogul põhinevate väljapanekutsega Samovarimaja, kus on üle 200 samovari tutvumiseks. Samovarimaja pererahvas peab Varnjas lisaks Mesi tare puhkemaja. Varnjas toimetavad suvegalerii Voronja galerii ning suverestoran Lendav Laev. Tuntust koguvad Varnjas toimuvad üritused: - märtsis toimuv Sibulatee saunafEST - aprilli viimasel laupäeval toimuv Varnja Kalalaat; - septembris toimuv sibula- ja jõhvikalaat. Juunis 2017 toimusid Varnjas sääsepüüdmise Eesti meistrivõistlused. Igal aastal on Varnja ettevõtjad ning kohalikud elanikud liitunud erinevate toidufestivalidega, sh Sibulatee puhvetite päev, Peipsi Toidutänav 175 km, Pöörane TäiskuuÖöSööming ja Sibulatee KALApuhvetite päev. Varnjat on esimest korda mainitud 1582 (Warnia, hiljem Waronja). Kindel asustus tekkis 18. sajandil. Varnja vallakoolis oli 1879–1880 abiõpetajaks Jakob Liiv. Varnjas on sündinud eesti vaimulik Harald Tammur. Varnja sihtnumber on 60305. Varnja vanausuliste palvela Varnja kalmistu Varnja kesktänav Varnja tänavküla Sügisene tänavaturg Varnja asulasilt 2021. aasta augustis. Viide fantaasiamaailm Narniale Varnja põhjaots 2021. aasta augustis Varnja lõunaots 2021. aasta augustis Sibulatee Voronja galerii Peipsi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Samovarimaja sai alguse äraviidud isekeetjast". Põhjarannik. 25. juuni 2021. Vaadatud 19. aprillil 2024. "Video ja pildid ⟩ Sibulatee saunafestil sai leili visata isegi puu otsas". Tartu Postimees. 9. märts 2024. Vaadatud 19. aprillil 2024. "Nädalavahetuseks maale III - väiksed külastamata sadamasopid ja suur kandlekontsert". Maa Elu. 27. aprill 2018. Vaadatud 19. aprillil 2024. DELFI FOTOD JA VIDEO | Varnjas toimusid sääsepüüdmise Eesti meistrivõistlused, Delfi, 18. juuni 2017 Olukirjeldus Olukirjeldus: vanausuliste kiriku juubel Paul Ariste reisikirjeldus 1929 Varnja perenimed Fotod: Varnja soo