laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Smiltene kihelkond

Smiltene kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Smilten, läti keeles Smiltenes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis. Smiltene kihelkond tekkis ilmselt juba XIII sajandil. Allikais on seda esmamainitud 1430. aastal. Aastal 1613 ühendati see ajutiselt Trikāta kihelkonnaga, seejärel allus kihelkond lühikest aega (aastani 1648) Rauna kihelkonnale; sealsed pastorid olid ametlikult Rauna kihelkonna abiõpetajad. Kihelkond kuulus kuni 1783. aastani Võnnu kreisi. Venemaa keisrinna Katariina II otsusega 3. juulil 1783. aastal moodustati Riia ja Võnnu kreisi osadest Riia asehaldurkonna Valga kreis, mille koosseisu kihelkond liideti. Pärast asehalduskorra kaotamist kuulus kihelkond 1796−1888 Võnnu-Valga kaksikkreisi koosseisu, seejärel taas Valga kreisi. Bānūži (Bahnus) rüütlimõis Biksēja (Wilkenpahlen) rüütlimõis Blome (Blumenhof, varem Stammer) riigimõis Cērtene (Zehrten) rüütlimõis Ikšele (Uexküllshof, varem Ninigal ja Ninigallshof) rüütlimõis Jaunbilska (Neu-Bilskenhof) rüütlimõis Pāpiņase (Papenhof) rüütlimõis Rauda (Raudenhof) rüütlimõis Smiltene (Smilten Pastorat) kirikumõis Smiltene (Schloß Smilten) rüütlimõis Zeltiņi (Selting) rüütlimõis Vecbilska (Alt-Bilskenhof) rüütlimõis Cērtene mõis 1795. aastal. Johann Christoph Brotze kogust Smiltene piiskopilinnus Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln - Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 602. Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 543. "Draudzes vēsture". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2017. Vaadatud 19. augustil 2018. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 375. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 160–162. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 274–281.
Maroko lipp

Maroko lipp on Maroko riigilipp. Lipu punasel kangal on musta raamiga roheline pentagramm. Maroko lipp on punane olnud juba alates 12. sajandist, aastatel 1666–1915 oligi lipuks täiesti punane plagu. Pentagramm lisati 1915. aastal. Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi lipp
Pennsylvania

Pennsylvania on Ameerika Ühendriikide osariik 1787. aastast alates. Põhjas piirneb New Yorgi osariigiga, lõunas Marylandi ja Delaware'iga, läänes Ohioga, edelas Lääne-Virginiaga ning idas New Jerseyga. Osariigi pealinn on Harrisburg ja suurim linn Philadelphia. Pennsylvania on nimetatud kveeker William Penni järgi, kes rajas sinna asunduse (Pennsylvania provints) 1681. aastal. Osariigis asub Ameerika Ühendriikide vanimaid ülikoole Pennsylvania Ülikool ning suurimate hulka kuuluv Pennsylvania Osariigi Ülikool. Osariik jaguneb 67 maakonnaks. Philadelphia raekoda Pennsylvania provints 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Pennsylvania osariigi koduleht
Iirimaa rahvastik

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iirimaa rahvaarv 4 761 865. Iirimaa rahvaarv oli 2013. aasta seisuga hinnanguliselt 4 775 982 inimest. Selle näitaja järgi oli Iirimaa 120. kohal maailmas.[viide?] Laste osatähtsus Iirimaa rahvastikus on suur (21,4%), vanurite osatähtsus on keskmine (12,1%).[viide?] https://www.cso.ie/en/csolatestnews/presspages/2017/census2016summaryresults-part1/ https://statbank.cso.ie/px/pxeirestat/Statire/SelectVarVal/Define.asp?maintable=EY024&PLanguage=0 Iirimaa statistikaameti rahavastikustatistika
Põhja-Dakota

Põhja-Dakota on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Saskatchewani ja Manitoba provintsiga, lõunas Lõuna-Dakota osariigiga, läänes Montanaga ning idas Minnesotaga. Osariigi suurim linn on Fargo. Vaata ka: Põhja-Dakota maakondade loend Osariik jaguneb 53 maakonnaks. 1920. aasta Põhja-Dakota lumetorm 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022.  Põhja-Dakota – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Põhja-Dakota osariigi koduleht
Dzērbene kihelkond

Dzērbene kihelkond (ka Dzērbene-Drusti kihelkond; saksa keeles Kirchspiel Serben, ka Kirchspiel Serben-Drostenhof, läti keeles Dzērbenes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Auļi (Aula) rüütlimõis Dzērbene (Pastorat Serben) kirikumõis Dzērbene (Schloß Serben) rüütlimõis Gusti (Gränhof) rüütlimõis Nēķini (Nötkenshof, ka Gerslau) rüütlimõis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 375. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 163–165. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 259–260. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 196–200.
Iowa

Iowa on Ameerika Ühendriikide osariik 1846. aastast alates. Põhjas piirneb Minnesota osariigiga, lõunas Missouriga, loodes Lõuna-Dakotaga, läänes Nebraskaga, idas Wisconsini ja Illinoisiga. Osariigi suuremad linnad on Des Moines, Cedar Rapids, Davenport, Sioux City ja Ames. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022.  Iowa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Iowa osariigi koduleht
Kalsnava kihelkond

Kalsnava kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Kalzenau, läti keeles Kalsnavas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Jaunkalsnava (Neu-Kalzenau) rüütlimõis Kalsnava (Pastorat Kalzenau) kirikumõis Veckalsnava (Schloß Alt-Kalzenau) rüütlimõis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 378. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 187–188. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 265. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 217–220.
Maine

Maine [mein] on Ameerika Ühendriikide osariik 1820. aastast alates, kui see eraldus Massachusettsist. Maine kuulub Uus-Inglismaa regiooni ning on Ameerika Ühendriikide kirdepoolseim osariik. Kirdes piirneb see Kanada New Brunswicki provintsiga, loodes ja läänes Québeci provintsiga, edelas New Hampshire'i osariigiga ning idas Maine'i lahega Atlandi ookeanis. Osariigi ulatus on põhjast lõunasse 515 km 43° 4′ N ja 47° 28′ N vahel, läänest itta 305 km 66° 57′ W ja 71° 7′ W vahel. Osariigi lühend on ME. Maine'is asub Acadia rahvuspark. Maine jaguneb 16 maakonnaks: Androscoggini maakond Aroostooki maakond Cumberlandi maakond Franklini maakond Hancocki maakond Kennebeci maakond Knoxi maakond Lincolni maakond Oxfordi maakond Penobscoti maakond Piscataquisi maakond Sagadahoci maakond Somerseti maakond Waldo maakond Washingtoni maakond Yorki maakond 2009. aastal oli Maine'i SKP 50,6 miljardit USA dollarit. 2011. aasta märtsis oli töötus 7,6%. 2010. aasta seisuga elab Maine'is 1 328 361 inimest. Päritolu järgi jagunesid Maine'i elanikud 2007. aastal järgmiselt: 30,6% inglise 25,0% prantsuse 18,3% iiri 8,3% saksa 5,8% itaalia 4,8% šoti 2,6% Ulsteri šoti 2,3% poola 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. bea.gov vaadatud 4.05.2011. bls.gov vaadatud 4.05.2011. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo välja otsitud 16.01.2011. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo välja otsitud 16.01.2011. factfinder2.census.gov vaadatud 1.05.2011. Maine'i osariigi koduleht
Meriami keel

Meriami keel on Paapua Ida-Fly-taguse keelerühma keel. Samasse rühma kuuluvad veel näiteks vipi keel ja bine keel. Alternatiivsed nimetused on Ida-Torres, Mer, Meriam Mir, Mir, Miriam, Miriam-Mir. Meriami keel on ainus Paapua keel, mida räägitakse Austraalias. Täpsemalt räägitakse keelt Queenslandi osariigis, Ida-Torrese väina saartel ja Darnley saarel. Meriami keel on ohustatud keel, sest kõnelejaid on 2006. aastal toimunud loenduse tulemuste põhjal vaid 210. Eesvokaalid: a, e, ì, i Tagavokaalid: ò, o, ù, u Diftongid: ai, ei, òi, ui, au, eu, ìu, iu, ou, ui Frikatiivid: s, z Klusiilid: b, d, g, k, p, t Lateraalid: l Nasaalid: m, n Poolvokaalid: w, y Värihäälikud: r Meriami keeles on rõhk konstratiivne ning võib esineda esimeses või teises silbis. Näiteks tábo (madu) and tabó (kael). Häälikut a saab hääldada kahel viisil – [a] ja [ə]. [a] esineb rõhulistes silpides ja kinnistes rõhuta silpides. [ə] esineb tavaliselt silpides enne rõhku ja vahel lahtites rõhuta silpides. Meriami keelele on omane verbi asetus lauses pärast alust. Morfoloogiliselt on meriami keel aglutineeriv keel. üks - netat kaks - neisi kolm - neisi-netat neli - neisi-neisi viis - neisi-neisi-netat kuus - neisi-neisi-neisi seitse - neisi-neisi-neisi-netat kaheksa - neisi-neisi-neisi-neisi üheksa - neisi-neisi-neisi-neisi-netat kümme - neisi-neisi-neisi-neisi-neisi Nako ma nali? – Kuidas sul läheb? Debe idim! – Tere hommikust! Debe gerger! – Tere päevast! Debe ki! – Tere õhtust! Aka nade ki ardirare? Ge au? – Kuhu me selle paneme? Sinna? Mena igardare! – Jätkake selle kandmist! Ladina kirjaviis Meriami keelel puuduvad hetkel dialektid. Kunagi oli Erubi ja Ugari saartel olemas oma murre, kuid nüüdseks on erinevused kadunud. Viimaseid muutusi keeles on sõna debelang (hea maitse, kena) lõpu muutus lang>lag. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 24. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ethnologue Vaadatud 01.11.2013 Wikipedia Vaadatud 01.11.2013 Eesti Keele Instituut Vaadatud 01.11.2013 Omniglot Vaadatud 01.11.2013 The Linguist List Vaadatud 01.11.2013 Zompist Vaadatud 03.11.2013 Jennifer's Language Page Vaadatud 01.11.2013
Georgia

Georgia on Ameerika Ühendriikide osariik. Lõunas piirneb ta Floridaga, idas Atlandi ookeani ja Lõuna-Carolinaga, põhjas Tennessee ja Põhja-Carolinaga, läänes Alabamaga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub ta lõunaosariikide hulka. Osariigi põhjaosa asub Blue Ridge'i mäestik. Georgia on maismaa pindalalt suurim osariik Mississippist idas. Georgia pealinn on Atlanta. Teised suuremad linnad on Augusta, Columbus, Savannah, Macon ja Athens. Georgia on saanud nime Suurbritannia ja Iirimaa kuninga George II järgi. Georgia oli üks kolmeteistkümnest kolooniast, mis tõstsid Ameerika revolutsiooni ajal mässu Briti ülemvõimu vastu. 2. jaanuaril 1788 võeti ta neljanda osariigina vastu Ameerika Ühendriikide koosseisu. Ameerika kodusõja ajal 1861–1865 kuulus ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni. 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 50,1% osariigi elanikkonnast valged, 30,6% afroameeriklased ja 4,4% aasialased. Perioodil 1990–2000 kasvas oli Georgias USA osariikidest teine kõige kiirem aasialaste juurdekasv, kui kümne aasta jooksul aasia päritolu inimeste arv enam kui kahekordistus. Aasia riikidest on kõige enam sisserändajaid tulnud Indiast ja Hiinast. Afroameeriklaste osakaalult on Georgia USA-s Mississippi ja Louisiana järel kolmandal kohal. Georgia hüüdnimed ameeriklaste seas on Peach State ja Empire State of the South. Esimese nime on ta pälvinud virsikuistanduste tõttu, millest esimesed rajasid frantsiskaani mungad osariigi ranniku lähedal St. Simonsi ja Cumberlandi saartel juba 1571. aastal. Viimase nime on ta pälvinud oma suuruse ja õitsva tööstuse tõttu. Georgia on tuntud ka Coca-Cola sünnikohana ja The Coca-Cola Company peakorter asub siiani Atlantas. Ameerika Ühendriikide presidentidest on Georgias Plainsi linnas sündinud Jimmy Carter. Osariigi kuberner on alates 2019. aastast vabariiklane Brian Kemp. 2003–2011 oli kuberner Sonny Perdue, esimene vabariiklane sellel ametikohal pärast 1872. aastat. Sellest ajast on Vabariiklik Partei hoidnud taas katkematult kuberneritooli enda käes. Tunnusloom on lõunavaal. Tunnuslind on ruske-pilalind. Tunnuskala on suursuu-forellahven. Tunnuspuu on virgiinia tamm. Tunnuslill on sile kibuvits. Tunnusliblikas on ratsulibliklane Papilio glaucus. Tunnuskahepaikne on lehekonn Hyla cinerea. Tunnusroomaja on kumerkilpkonlane Gopherus polyphemus. Tunnusputukas on meemesilane. Tunnusfossiil on hai hammas. Tunnusvääriskivi on kvarts. Tunnustants on ruudutants. Tunnuslaul on "Georgia on My Mind". Kolme kuberneri kriis 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Georgia osariigi koduleht
Berkut

Berkut on olnud mitme asja nimi: Berkut, skafander Berkut, Ukraina miilitsa eriüksus
Jastreb

Jastreb on mitme asja ja koha nimi: Jastreb, skafander Soko J-21 Jastreb, Jugoslaavia ründelennuk Jastreb, asula Montenegros Jastreb, asula Bulgaarias ...
Põhja-Carolina

Põhja-Carolina [ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1789. aastast. Piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas Virginiaga, lõunas Lõuna-Carolinaga, läänes Tennesseega ja edelanurgas Georgiaga. Osariigi suurim linn on Charlotte. Osariik jaguneb 100 maakonnaks. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Põhja-Carolina osariigi koduleht
Mihkel Tiitus

Mihkel Tiitus VR I/3 (9/21. september 1889 Kihelkonna, Saaremaa – 31. august 1934 Hudiksvall) oli eesti meremees, kaugesõidukapten. Ta lõpetas Kuressaare (cum laude) ja Liibavi merekooli kaugesõidukapteni kutsega. Meresõitu alustas 16-aastaselt, pärast Kuressaare merekooli lõpetamist oli reisiaurikute Konstantin ja Osilia tüürimees, pärast Liibavi merekooli lõpetamist Isabella kapten. Esimeses maailmasõjas teenis Mihkel Tiitus miinilootsina, sai Georgi risti. Vabadussõjas pidas ta Isabella kaptenina ühendust Eesti välissaatkondadega, osales Kaitseliidus, oli miiniloots. Pärast Vabadussõja lõppu oli Mihkel Tiitus Sekstanti ja Loodi kapten, kaugesõidus Sakala 1. tüürimees, tüürimees Balti päästeseltsi ja Tallinna Laevaühisuse laevadel, sooritas 1. järgu raadiotelegrafisti kutseeksami. 1933. aasta algul määrati ta kapteniks mootorlaevale Virumaa, kus teenis kuni surmani. Mihkel Tiitus osales Eesti laevajuhatajate seltsis ja paljudes teistes organisatsioonides. A. T. Kapten M. Tiitus †. Vaba Maa, 5. september 1934, nr. 208, lk. 4.
Illinois

Illinois (hääldus eesti keeles ['illinois], inglise keeles /ˌɪlɪˈnɔɪ/ Kuula) on Ameerika Ühendriikide osariik 1818. aastast. Osariik piirneb põhjas Wisconsini osariigiga, lõunas Kentuckyga, läänes mööda Mississippi jõge Iowa ja Missouriga, idas Indianaga ning kirdenurgas Michigani järvel Michiganiga. 2010. aastal elas Illinoisis 12 830 632 inimest. 2020 United States Census, vaadatud 20.03.2022. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo välja otsitud 28.01.11 Illinoisi osariigi koduleht
Satelliitnavigatsioon

Satelliitnavigatsioon on raadionavigatsioon, mille korral navigatsioonisignaali edastavad raadiomajakad paiknevad ümber Maa tiirlevatel tehiskaaslastel ‒ satelliitidel. Satelliitnavigatsiooni levinuim kasutusala on navigeerimine ‒ vee-, õhu- või kosmosesõiduki või mõne muu liikuri täpse aja, kursi ja asukoha määramine. Peale selle rakendatakse satelliitnavigatsioonisüsteemi muudeski teaduse ja tehnika valdkondades, näiteks: geodeesias ‒ maapinna punktide koordinaatide täpseks määramiseks; kartograafias ‒ geograafiliste kaartide koostamiseks; tektoonikas ‒ maakoore laamade liikumise mõõtmiseks; logistikas ‒ toodete ja kaubasaadetiste asukoha kindlaks tegemiseks. Esimene satelliitnavigatsioonisüsteem loodi 1967. aastal USAs mereväe tarbeks. Alates 1995. aastast on üldkasutuses Ameerika Ühendriikide ülemaailmne asukoha määramise süsteem GPS. Alates 2011, aastast on globaalselt kasutatav ka Vene Föderatsiooni süsteem GLONASS, 2020. aastal on kavas täisvalmiduses käiku anda Euroopa Liidu ülemaailmne süsteem Galileo ja Hiina Rahvavabariigi BeiDou. Mitmes riigis (India, Jaapan, Prantsusmaa) on kasutusel piirkondliku ulatusega satelliitnavigatsioonisüsteemid. Ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem GPS GLONASS Galileo BeiDou Ülevaade satelliitsidesüsteemidest: Navigatsioonisüsteemid
Hildigund Neubert

Hildigund Neubert (neiupõlvenimega Falcke; sündinud 1960 Quedlinburgis) on saksa laulja ja endine Saksa Demokraatliku Vabariigi teisitimõtleja. Aastatel 2003–2013 oli ta Saksa DV riikliku julgeoleku ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik. Neubert on luterlik-evangeelse pastori tütar. Ta käis polütehnilises gümnaasiumis (Erweiterte Oberschule) ja astus pärast selle lõpetamist 1979. aastal Weimaris asuvasse Franz Liszti kõrgemasse muusikakooli, kus õppis laulmist. Weimaris sai ta tuttavaks oma tulevase abikaasa Ehrhart Neubertiga, kes oli seal kõrgkooli pastor. 1984–1987 laulis ta Weimari rahvusteatri kooris. See muusik, kes on ka nelja täiskasvanud lapse ema, kuulus Saksamaa Demokraatlikus Vabariigis teisitimõtlejate ringkondadesse ning oli ühiskondlikult aktiivne Weimari Evangeelse Üliõpilaskoguduse Rahuringis ja nn konsiliaarses protsessis. Perestroika ajal kuulus Neubert 1989. aastast opositsioonierakonda Demokraatliku Pöörde Rohelised (Gründern des Demokratischen Aufbruches). 1996. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu. 1997–2003 töötas Neubert kodanikuühenduses Bürgerbüro e.V., mille eesmärgiks on Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri tagajärjel tekkinud kahju uurimine, korvamine ja teadvustamine ühiskonnas. Ta oli 2003. aastast kuni 2013. aasta oktoobrini Saksa DV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik. Seaduse kohaselt ei olnud järgmine ametiperiood enam võimalik. Tema ametist lahkumise tseremoonial toonitas maapäeva president Birgit Diezel, et oleme Neubertsile tänu võlgu selle eest, et Tüüringi on esimene liidumaa, kus kehtestati Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri ohvritele eripension. „Olete ka kangekaelselt seisnud hüvitusfondi loomise eest Saksa Demokraatliku Vabariigi laste- ja noortekodude süsteemi ohvrite toetamiseks,”[viide?] ütles Diezel. Alates 2011. aastast on Neubert Konrad Adenaueri Fondi juhatuse liige ja asepresident. Neubert on alates 2013. aasta novembrist Tüüringi liidumaa riigikantselei riigisekretär ja vastutab seal Euroopa Liitu puudutavate küsimuste eest. Saksamaa 2013. aasta valimistel kandideeris ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Tüüringi liidumaa valimisnimekirjas ja jäi liidupäevast napilt välja – ta on esimene asendusliikmete nimekirjas. 2006 sai Hildigund Neubert Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni.
Dinan

Dinan [di'nan] on linn ja vald Loode-Prantsusmaal Bretagne'is Côtes-d'Armori departemangus Dinani ringkonnas. Ehkki Dinan asub Rance'i jõe ääres, paikneb suurem osa linnast mitte jõeorus, vaid jõe kohal mäel. Jõekaldal asub Dinani sadam. Pikka aega oli Dinani sild kõige põhjapoolsem koht jõeületuseks, kuid 1960. aastatel rajati jõesuudmesse loodeteelektrijaam, mille 750 m pikkune tamm võimaldab samuti jõge ületada. Dinant, Saksamaa Quebec, Kanada Lugo, Hispaania Exmouth, Suurbritannia Populations légales 2021
Jalg (pikkusühik)

Jalg on SI-süsteemi väline mõõtühik, mis on võrdne umbes kolmandiku meetriga. Ühes jalas on kaksteist tolli ja ühes jardis on kolm jalga. Jala rahvusvaheline standardlühend on ft (inglise keeles foot). Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias, rahvusvaheliselt merenduses ja lennunduses. Jalg kui mõõtühik on välja arenenud inimese jalalaba mõõtühikuna kasutusele võtmisest. Eri aegadel ja riikides on jala kui mõõtühiku pikkus kõikunud vahemikus 0,28–0,35 meetrit. Samamoodi on mõõtühikuna kasutusele võetud küünar. Ka küünar põhineb inimese kehaosal, nimelt küünarvarrel. Inglise foot (lühend ft) – 0,3048 meetrit = 12 tolli = 1/3 jardi Vana-Rooma riik – 0,2957 meetrit Vene фут – 0,3048 meetrit Tänapäeval on kasutusel inglise jalg. Prantsuse jalg Inglise jalg
Sovetiseerimine

Sovetiseerimine (vene keeles cоветизация, inglise keeles sovietization) oli NSV Liidu keskvõimu ideoloogia elluviimine. Uno Mereste arvates on sovetiseerimine nähtus, mille puhul NSV Liidu okupatsiooni või ideoloogilise mõju alla sattunud riigi majanduskord muudetakse järk-järgult sarnaseks NSV Liidu majanduskorraga. Michael Lemke on sovetiseerimist seletanud nii: "Mõiste "sovetiseerimine" /---/ tähistab Nõukogude mudeli ülekandmise ja ülevõtmise struktuurilisi, institutsioonilisi ja kultuurilis-vaimseid protsesse, mille eesmärk on mittenõukogude ühiskondade sarnastamine Nõukogude Liidu ühiskondlike ja poliitiliste oludega." Olaf Mertelsmanni arvates tähistab sovetiseerimise mõiste Nõukogude valitsemis- ja ühiskonnakorralduse mudeli elementide ülevõtmis-, ülekandmis- ja pealesundimisprotsessi keerulist kogumit, mis hõlmavad nii ühiskonna, majanduse kui ka riigi institutsioonilisi ja struktuurilisi muudatusi, samuti kultuuri- ja vaimuelu, aga ka igapäevaelu ümberkorraldamist. Sovetiseerimine algab vägivallafaasiga, millele järgneb saavutatu kinnistamise ja süvendamise ajajärk. Sovetiseerimise mõiste võtsid kasutusele bolševikud oktoobripöörde ja sellele järgnenud kodusõja käigus. U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y). Lk 271 Sofi Oksanen, Imbi Paju, "Kõige taga oli hirm: kuidas Eesti oma ajaloost ilma jäi" (Tallinn: Eesti Päevaleht, 2010) lk 37. Sofi Oksanen, Imbi Paju, "Kõige taga oli hirm: kuidas Eesti oma ajaloost ilma jäi" (Tallinn: Eesti Päevaleht, 2010) lk 28.
Piiri väljendav kohamäärus

Piiri väljendav kohamäärus ehk piiri märkiv määrus ehk terminatiivne määrus on latiivse ehk sihti väljendava kohamääruse erijuhtum. Piiri väljendav kohamäärus vastab küsimusele kustsaadik ning kuulub sageli suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate tegusõnade vabade laiendite hulka. S.t et piiri väljendav kohamäärus sõltub lauses sageli tegusõnast, mis väljendab suunduvat tegevust või ulatumist. Piiri väljendavaks kohamääruseks võib lauses olla nimisõna rajavas käändes, millega võib kaasneda intensiivistav eessõna kuni: Ta õppis (kuni) hommikuni. kaassõnafraas, mille peasõna on kaassõna saadik või saati ja laiendosa seestütlevas käändes nimisõna: Vihma oli sadanud õhtust saati. määrsõna kustsaadik, kuhumaale, siiani, sinnani, siitsaadik, siimaale, sinnamaale: Siitsaadik pead sa üksi edasi minema; Mul on siiani raske selle kaotusega leppida. Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 76.
Airai osariik

Airai osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Babelthuapi saare lõunarannikul. Airai osariigi pindala on 44 km². See on rahvaarvult teine osariik, elanike arv oli 2005. aastal 2723. Osariigi halduskeskus on Airai. Airai osariigis paikneb riigi tähtsaim, Roman Tmetuchli rahvusvaheline lennujaam, ning Korori-Babelthuapi sild ühendab saart Korori saarega.
Marshalli Saarte lipp

Marshalli Saarte lipp on kasutusel alates 1. maist 1979. Marshall Islands (Inglise k.)