laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
.su

.su oli Nõukogude Liidu tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast. Kuigi Nõukogude Liit lagunes juba 1991. aasta lõpus, kasutatakse domeeni endiselt. Kui 2007. aastal oli su-domeenis registreeritud ligi 10 000 veebisaiti, siis oktoobriks 2011 oli registreeritud juba 98 000 veebisaiti. USSR still alive on Internet and won't go quietly, Reuters "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 2. oktoober 2011.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
.za

.za on Lõuna-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast. Za ei ole lühend Lõuna-Aafrika praegustest ametlikest nimedest, vaid hollandikeelsest nimest Zuid-Afrika, mis kehtis ametlikuna aastatel 1961-1983. Tänapäeval on tavalisem nimekuju Suid-Afrika, kuid .sa on Saudi Araabia tippdomeen.
.de

.de on Saksamaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
.sy

.sy on Süüria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.sz

.sz on Svaasimaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.ax

.ax on Ahvenamaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2006. aastast. Enne seda kasutas enamik Ahvenamaa veebisaite alamdomeeni .aland.fi. Domeeni võivad kasutada organisatsioonid ja inimesed, kelle tegevus- või elukoht on Ahvenamaa või kes on sinna registreeritud.
.lv

.lv on Läti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast. Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Lätiga seotud saitidele, kuigi viimased on registreerimisel eelisseisus, aga mujal maailmas ei ole see domeen eriti populaarne. Domeeni registreerimise sait
.kr

.kr on Lõuna-Korea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
Pan

Pan või PAN võib tähendada: Pan, Saturni kaaslane. Pan, Türgi ansambel. Pan, šimpansi perekonna ladinakeelne teaduslik nimetus. PAN, Panama 3-täheline riigikood ISO järgi PAN, arvutustehnikas ühe isiku piires toimiv kohtvõrk (Personal area network) Paan
.jp

.jp on Jaapani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast. 2022. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,7 miljoni saidi. Statistics jprs.co.jp (vaadatud 30. augustil 2022) Domeeni registreerimine
.cn

.cn on Hiina Rahvavabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
.hk

.hk on Hongkongi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
.es

.es on Hispaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.
.fr

.fr on Prantsusmaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
.no

.no on Norra Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast. Domeeni haldab UNINETT. .no domeeninimedes võib kasutada Norra ametlikes keeltes leiduvaid tähemärke. Lisaks ladina tähestiku tähtedele on nendeks: æ·ø·å·á·à·ä·č·ç·đ·é·è·ê·ŋ·ń·ñ·ó·ò·ô·ö·š·ŧ·ü·ž
.sm

.sm on San Marino Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.ch

.ch on Šveitsi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast. Domeeni nimi tuleneb Šveitsi ladinakeelsest nimest Confoederatio Helvetica.
.ci

.ci on Côte d'Ivoire'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.zm

.zm on Sambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
Sambia vapp

Sambia vapp on Sambia Vabariigi riigivapp. Vapp on kasutusel alates riigi iseseisvumisest 24. oktoobril 1964. Vapi kujundus pärineb osaliselt endiselt Põhja-Rodeesia embleemilt. Kilg-merikotkas sümboliseerib vabadust ja rahva tulevikulootusi. Vapikilbil on kujutatud Victoria juga, mis voolab alla mööda musti kaljusid. Must värv sümboliseerib ka Aafrika rahvaid ning Zambezi jõge, mille järgi riik on nime saanud. Sümbolid maapinnal tähistavad Sambia loodusressursse, põllumajandust ja elusloodust. Kilbi kohal on kõblas ja kirka, mis sümboliseerivad põllutööd ja mäetööstust. Kilbi all on lint rahvusliku motoga "Üks Sambia, üks rahvas". Sambia lipp
.zw

.zw on Zimbabwe Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.kg

.kg on Kõrgõzstani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Munalaskme–Laitse tee

Munalaskme–Laitse tee (registrinumbriga 11381) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 8,4001 km. Tee saab alguse Riisipere–Vasalemma tee kümnendal kilomeetril Munalaskme külas. Tee kulgeb läbi Munalaskme, Kibuna, Kaasiku, Vansi ja Laitse küla. Tee lõpeb Ruila–Laitse tee viiendal kilomeetril Laitse külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viit truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Munalaskme, Kibuna, Laitse (Kaasiku küla) ja Laitse (Laitse küla). Teega ristub kolmandal kilomeetril Laitse–Kibuna tee, neljandal kilomeetril Keila–Riisipere raudtee ja Laitse aiandusühistute tee. Kiiruspiirangud on Laitse külas ja Kaasiku külas tiheasustusega aladel ning raudteeülesõidukoha piirkonnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Kaasiku külas tiheasustusega alal kuni raudteeülesõidukohani. Kibuna külas jääb teest lõuna poole Spordiklubi Villu autokrossirada. "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 4. oktoobril 2014.
.рф

.рф on Venemaa Interneti tippdomeen, mis võeti kasutusele 2010. aastal. See on esimene tippdomeen, mis kasutab mitteladina kirjatähti. Selle domeeninimega internetiaadressid hakkavad olema ainult kirillitsas. Esimestena hakkasid öösel vastu 13. maid 2010 tööle Venemaa presidendi ja valitsuse veebisaidid (http://президент.рф ja http://правительство.рф). Jaanuaris 2013 oli registreeritud 780 085 domeeni. .рф domeeni IP aadressid Venemaa saab kirillitsas domeeni Кириллический домен ".рф" появится в Сети в 2008 году Пресс-конференция «Итоги развития российского национального домена RU в 2007 году»
Jaan Männik

Jaan Sven Männik (sündinud 15. aprillil 1945 Rootsis) on Eesti ärijuht ja poliitik, endine Eesti Panga nõukogu esimees. Tal on kahe riigi kodakondsus (Eesti ja Rootsi). Jaan Männik on lõpetanud Örebro keskkooli 1963 ja Lundi Tehnikaülikooli masinaehituse erialal 1971. Jaan Männik on töötanud Torontos Anglo Traders Ltd-s planeerimisspetsialistina 1972–1973, Alfa-Laval AB-s 1973, Rootsi energiaametis hankespetsialistina 1974–1975, KMW-s insenerina 1975–1978, Alfa-Laval AB-s 1978–1986, Rootsi Kaitsejõudude Instituudis juhtivkonsultandina 1986–1989 ning Telia AB Stockholmi piirkonna investeeringute järelevalves 1989–1991. Ta osales Eesti valitsuse ja Telia vahel ASi Eesti Telefon moodustamise läbirääkimistel 1991–1992. Seejärel töötas ASi Eesti Telefon Tallinna piirkonna direktorina 1993–1995, ASi Eesti Telefon juhatuse esimehena 1997–2000 ning ASi Eesti Telekom juhatuse esimehena 2000–2007. Alates 2007. aastast oli ta Eesti Arengufondi ja Estonian Airi nõukogu liige. 13. mail 2008 nimetas Riigikogu 62 poolthäälega Jaan Männiku Eesti Panga nõukogu esimeheks, tema ametiaeg algas 13. juunil 2008 ja lõppes 12. juunil 2013. Eesti 2006. aasta presidendivalimistel oli Jaan Männik üks erakonna Res Publica kandidaate. 2013. aastal hakkas ta tegema ettevalmistusi uue erakonna loomiseks. Alates 20. maist 2015 oli Jaan Männik Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Ta kandideeris 6. juunil 2015 peetud suurkogul erakonna esimeheks, kuid jäi häältega 210:685 alla Margus Tsahknale. Ta lahkus erakonnast 20. septembril 2016. 12. augustil 2021 astus ta taas Isamaa liikmeks. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 52 häält ning ei osutunud valituks. Jaan Männik on korporatsiooni Ugala vilistlane. Jaan Männik: Edukus on nagu hakkliha. Ta ei seisa niisama, Eesti Päevaleht Online, 10. mai 2008 Kaks riiki ühes kriisis: Rootsi ja Eesti erinevused ning sarnasused, Postimees Online, 6. detsember 2008 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2012 Maksumaksja sõber 2013 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk Riigikogu istungipäeva kokkuvõte, 13.05.2008 Jaan Männik: kõik märgid näitavad, et uus erakond tuleb Äriregister[alaline kõdulink] Suurkogu valimistulemused E-äriregister Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Sulev Vedler, Suurfirma juht tahab presidendiks, Eesti Ekspress, 12. aprill 2006 Marko Liibak, Heasüdamlik Männik liidab, Äripäev, 26. aprill 2007 Jaan Männik loobus kokkuhoiu nimel ametiautost, Delfi, 9. juuli 2008 Jaan Männik: pensioniea tõus või 100 000 immigranti Pakistanist?, Postimees, 16. detsember 2008 Lauri Linnamäe. Jaan Männik: arvestama peab ka aastatepikkuse surutisega Postimees, 31. jaanuar 2009 Sulev Oll. Jaan Männik: Kärbete taga ei paista kiusu Maaleht, 5. veebruar 2009 Andres Reimer. Jaan Männik: Eesti Pank vajab suuri sisemisi muudatusi Ärileht.ee, 25. veebruar 2009
Laitse aiandusühistute tee

Laitse aiandusühistute tee (registrinumber 11382) on kõrvalmaantee Saue ja Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 4,6 km, millest lõviosa on Saue vallas ning Lääne-Harju valda jääb vaid umbes 100 meetri pikkune lõik pärast Vahepere silda Vasalemma jõel. Tee saab alguse Kaasiku külas Laitse raudteepeatuses, ta ületab 150 meetri pärast Munalaskme–Laitse tee ning 5. kilomeetril Vasalemma jõe. Tee kulgeb läbi Kaasiku, Vansi, Laitse ja Lemmaru küla. Tee lõpeb Lemmaru külas, Lääne-Harju vallas. Tee ületab ühe truubi ja ühe silla. Bussipeatusi teele ei jää. Kuni 2,4 kilomeetrini on tee mustkattega, edasi jätkub kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus on mustkattega teeosas 200-500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Tee on valgustatud raudteepeatuse ja Munalaskme–Laitse tee vahel. "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 3. oktoobril 2014. Maa-ameti kaardiserver
Kibuna jaama tee

Kibuna jaama tee (registrinumber 11384) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 2,7 km. Tee saab alguse Riisipere–Vasalemma tee 11. kilomeetril Munalaskme külas. Tee kulgeb läbi Kibuna küla ja lõpeb Kibuna raudteepeatuse juures. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Teega ristub 2. kilomeetril Laitse–Kibuna tee. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad. "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 4. oktoobril 2014. Maa-ameti kaardiserver
Synclavier

Synclavier on varajane New England Digitali (lõpetas tegevuse 1991) toodetud digitaalne FM-süntesaator ja sämpler. Kuigi Synclavieri peetakse üldiselt digitaalseks pilliks, on osa heliprotsessist aparaadil siiski analoogne. Synclavier mõjutas ja mõjutab senini muusikuid (instrumenti kasutatakse siiani filmimuusika ja helikujundajate (sound designer), muusikaprodutsentide ja elektroonilise muusika arsenalis), kuna oli juba väljatulekuaastal 1975 niivõrd ajast ees nii oma mitmekülgsuse, eesrindliku tehnoloogia ja tänapäevani iseloomuliku helikeele poolest. Depeche Mode Frank Zappa Kate Bush Neil Young Herbie Hancock A-ha Yes Benny Andersson Robert Henke hüüdnimega Monolake (üks Ableton Live'i loojaid) ... Waveframe Fairlight CMI Computer Music Melodian
Laitse–Kibuna tee

Laitse–Kibuna tee (registrinumber 11385) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 2,5 km. Tee saab alguse Munalaskme–Laitse tee 3. kilomeetril Kibuna külas. Tee kulgeb läbi Kibuna küla ja lõpeb Kibuna jaama tee 2. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi; teel pole bussipeatusi. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad. "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 4. oktoobril 2014. Maa-ameti kaardiserver
Gus Grissom

Virgil Ivan Grissom (tuntud kui Gus Grissom; 3. aprill 1926 Mitchell, Indiana – 27. jaanuar 1967 Cape Canaveral, Florida) oli USA astronaut. Grissom õppis Purdue Ülikoolis mehaanikat ning lõpetas selle bakalaureusekraadiga. Seejärel liitus ta USA õhujõududega ja sooritas Korea sõjas üle 100 lahingulennu. 1955. ja 1956. aastal õppis ta lennundustehnikat ning omandas katselenduri kutse. 1959. aastal valiti Gus Grissom NASA astronautide esimesse gruppi. 21. juulil 1961 sai temast Al Shepardi järel teine kosmoselennu sooritanud ameeriklane. Suborbitaalne lend kosmoselaeva Liberty Bell 7 pardal kestis 15 minutit ja 37 sekundit. Ookeani maandumisel oleks Grissom peaaegu uppunud, kui kapsli luuk seletamatul põhjusel iseenesest avanes. Gemini 3 komandörina tegi Gus Grissom koos John W. Youngiga kolm tiiru Maa orbiidil. Temast sai esimene astronaut, kes oli teist korda kosmoses. Gus Grissom valiti esimese Apollo-lennu komandöriks. Ta hukkus 27. jaanuaril 1967 Apollo 1 lennueelsel testimisel puhkenud tulekahjus, jäädes koos meeskonnakaaslaste Ed White'i ja Roger B. Chaffeega põlevasse kapslisse lõksu. "Gus Grissom: 2nd American in Space". Space.com. Vaadatud 1. august 2018. "Gus Grissom". Biography.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2018. Vaadatud 1. august 2018. "Apollo 1: The Fatal Fire". Space.com. Vaadatud 1. august 2018.
Seeria (muusika)

Seeria (inglise keeles serie) on muusikalise parameetri väärtuste järjestatud hulk. Dodekafoonias kasutatakse seeria tähenduses sõna 'rida' (inglise keeles row, tone row; saksa keeles Reihe, Tonreihe) ehk 'kaksteisthelirida', millega tähistatakse kaheteistkümne võrdtempereeritud 12-helisüsteemis heliklassi järjestatud hulka. Seriaalne meetod eeldab lisaks helikõrgusele mistahes muusikalise parameetri, näiteks helivältuse, helikestuse, dünaamika, tämbri jne väärtuste seeriate loomist. Muusikalise hulgateooria mõjutusel võib sõna 'seeria' tänapäeval tähendada nii muusikaliste elementide järjestamata hulka ehk 'rühma' või 'kogumit' (inglise keeles set) kui ka järjestatud hulka ehk 'rida' (inglise keeles row). Seeria mõiste võeti kasutusele seoses seriaalse meetodi väljakujunemisega 1940–1950-ndatel. Seriaalne meetod Serialism Dodekafoonia Hulk (muusika)
Seeria

Seeria on samalaadsete asjade rida või rühm. Sõna on kasutusel ka terminina: Seeria on muusikas järjestatud elementide rida. Seeria on partii seeriatootmises. Seeria on erinevatel laskepositsioonidelt lastava kindla laskude arvuga laskeharjutus. Seeria on ökoloogias taimekooslusele iseloomulikud arengujärgud suktsessiooni käigus. Seeria on mitmeosalise filmi üks jagu. Margiseeria on sari samateemalisi postmarke.
Luup (purjekas)

Luup (hollandi keeles sloep) on ühemastiline pikipurjestusega ja ühe eespurjega väiksem lihtsam purjelaev või purjekas. Luup võib olla kas kahvel- või bermuudataglasega. Bermuudaluup on tänapäeval levinuim purjejahi, sealhulgas sportjahtiklasside taglastuse üldine tüüp. Purjestus koosneb kolmnurksest suurpurjest ehk grootpurjest ja ühest eespurjest - genuast või harvem fokast. Lisaks on tänapäevastel bermuudaluupidel sageli spinnaker või gennaker. Ühekohaline sportjaht on tavaliselt eespurjeta. Kahvelluup oli levinud peamiselt 19. - 20. sajandil rannasõidupurjekate üldise taglastustüübina. Kahvelluupide purjestus koosnes nelinurksest suurpurjest ehk kahvelpurjest või priitpurjest ja ühest eespurjest - fokast. Kahvelpoomi ja masti vahel võis lisanduda topsel. Bermuudapurjestusega luup Kahvelpurjestusega luup Luup on lihtsalt käsitsetav purjekas. Erinevalt kutrist on mast paigutatud rohkem vööri poole ja üldjuhul puudub või on väga lühike pukspriit. Pukspriidi puudumine lihtsustab sadamates manööverdamist. Mereviki: Luup
Kutter

Kutter (inglise keeles cutter) on teatud tüüpi laev. Läbi aegade on kutriteks nimetatud mitmesuguseid laevu. Kutter purjelaevana on väike teki ja ühe mastiga, pukspriidiga, pikipurjestusega ning murdtaglastusega purjelaev. Kutri purjed on kahvelpurjest grootpuri ja topsel, eespurjed on pukspriidi kohal foka, kliiver ja leipuri. Luubiga võrreldes on kutri mast pisut tagapool ja lisaks on olemas pukspriit. Kutreid kasutati kalapüügi-, lootsi-, tolli-, kauba- ja postilaevadena. Nüüdisajal on kutter kasutusel põhiliselt purjespordis. Populaarsed on niinimetatud bermuudakutrid, kus kahvelpurje asemel on bermuudapuri. Kutter on avatud aeru-, purje- või mootorpaat kauba- ja sõjalaevadel reisijate ja väikese kaubakoguse veoks, aerupaat sõudevõistlusteks. Minevikus oli kutter väike või keskmise suurusega mereväe purjelaev, mida kasutati 18. sajandil Briti mereväes valvelaevana, sidelaevana, luurelaevana ja kaaperlaevana. Mitme suurtükiga relvastatud kutri purjestus koosnes suurest kahvelpurjest, kuni kolmest raapurjest ja suurest kliivrist pika kliiverpoomi kohal. Ameerika Ühendriikide rannavalve kasutab terminit "kutter" iga aluse kohta, mis on vähemalt 20 m pikk, vajab alalist meeskonda ja on kohandatud meeskonna pikaajaliseks viibimiseks laeval. Üle 55 m pikkused kutrid alluvad otse kas Atlandi või Vaikse ookeani ala rannavalvekeskusele, lühemad piirkondlikele keskustele. Minevikus oli kutter kahemastiline kalalaev, harvem kaubalaev, mida kasutati Lääne- ja Põhjamerel. Kutter oli pikipurjestusega, mõlemas mastis kahvelpurjed topseilidega ning kahe eespurjega vertikaalse vöörtäävi ja peaaegu horisontaalse pukspriidi kohal. 20. sajandil hakati kutrit mootorpurjekana kasutama ja fishkutriks[küsitav] nimetama. Fishkutri pikkus oli 18 m, laius 5,6 m, parda kõrgus 2,4 m ja kandevõime 100 t. Kuut
.au

.au on Austraalia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
.tn

.tn on Tuneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.va

.va on Vatikani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
.mz

.mz on Mosambiigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.cz

.cz on Tšehhi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Christian Olsson

John Christian Bert Olsson (sündinud 25. jaanuaril 1980 Göteborgis) on Rootsi kergejõustiklane (kolmikhüppaja), olümpiavõitja (2004). Vaevalt tund aega pärast Stefan Holmi kullavõitu Ateena olümpiamängudel meeste kõrgushüppes võis Rootsi lipuga auringile minna teinegi sama maa sportlane. 24-aastane Christian Olsson hüppas uueks Rootsi rekordiks 17.79 ja sai 2003. aastal võidetud MM-kulla kõrvale sama karva medali ka olümpiamängudelt. Kõrgushüpe 2.24 (27. august 2002 Göteborg) Kaugushüpe 7.69 (24. august 2002 Helsingi) Kolmikhüpe 17.79 (22. august 2004 Ateena ) 2004 olümpiavõitja 17.79 (Ateena) 2001 2. koht 17.47 (6. august Edmonton) 2003 maailmameister 17.70 sisemeistrivõistlused (16. märts Birmingham) 2003 maailmameister 17.72 (25. august Pariis Saint-Denis) 2004 maailmameister 17.83 sisemeistrivõistlused (7. märts Budapest) 2002 Euroopa meister 17.54 sisemeistrivõistlus (3. märts Viin) 2002 Euroopa meister 17.53 (8. august München) 2004 Euroopa meister 17.31 sisemeistrivõistlus (14. veebruar Leipzig) 2002 2. koht 17.47 (Oslo) 2002 3. koht 17.18 (Zürich) 2002 2. koht 17.33 (Brüssel) 2002 1. koht 17.63 (Monaco) 2002 2. koht 17.60 (Saint-Denis) 2002 1. koht 17.40 (Berliin) 2004 1. koht 17.46 (Zürich) 2004 1. koht 17.41 (Saint-Denis) 2004 1. koht 17.50 (Rooma) 2004 1. koht 17.58 (Bergen) 2002 1. koht 17.48 IAAF Grand Prix finaal (14. september Pariis) 2002 3. koht 17.05 IAAF World Cup (21. september Madrid ) 2003 1. koht 17.55 IAAF World Cup finaal (14. september Monaco) 2004 1. koht 17.30 Euroopa Karikas (20. juuni Bydgoszcz) Christian Olsson on 193 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta kuulub klubisse Örgryte IS ja treenib Yannick Tregaro juhendamisel. Tema suur eeskuju ja iidol on Jonathan Edwards. Hobideks on autod, arvutimängud ja muusika. Christian Olsson Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
.ua

.ua Ukraina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast. 2021. aasta alguse seisuga oli domeenile registreeritud ligi 550 000 veebisaiti. "Доменна статистика .UA за підсумками 2020 року". hostmaster.ua (ukraina). 22. jaanuar 2021. Vaadatud 1. veebruaril 2021. .укр
.mk

.mk on Põhja-Makedoonia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Hulk (muusika)

Hulk (inglise keeles set) on muusikas ühte tüüpi muusikaliste objektide, näiteks ühe muusikalise parameetri (näiteks heliklassi, helivältuse, helikestuse, helitugevuse, tämbri vms) väärtuste kogum ehk seeria. Hulk võib muusikas esineda järjestamata hulga ehk rühmana või järjestatud hulga ehk reana. Hulga mõiste on tulnud muusikas kasutusele seoses muusikalise hulgateooria tekkimisega 1940. aastate lõpus Ameerika muusikateoorias. Muusikaline hulgateooria
.ad

.ad on Andorra Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni haldab Andorra Telecom. Domeeni registreerimise veebileht
.af

.af on Afganistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Brian Cusworth

Brian Cusworth (sündinud 9. märtsil 1984) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes tuli hooajal 2007/08 Tartu Ülikool/Rocki koosseisus Eesti meistriks ning valiti nii põhihooaja kui ka finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. Cusworth hakkas korvpalli mängima 9-aastaselt 1993. aastal Saint Louises. Pärast keskkooli astus Cusworth Harvardi ülikooli ja mängis ka seal korvpalli. Harvardis olid tema keskmised näitajad 17,4 punkti, 9,1 lauapalli ja 1,5 resultatiivset söötu mängus. Pärast nelja aastat Harvardis teenis Cusworth lepingu Eesti klubi Tartu Ülikool/Rockiga, kus ta sai juba algusest koha põhiviisikusse. Enamiku oma punktidest korvi alt ja pealt pannes visanud Cusworth võitis Tartu fännide seas suure populaarsuse. Üheks suuremaks punktiskoorijaks oli Cusworth ka tähtsates mängudes Permi Ural Greati vastu, kui mängiti EuroCupi Final Fouri koha peale. EuroCupi finaalturniiril ei näidanud aga Cusworth ootuspärast mängu ning jäi suhteliselt kahvatuks. Eesti korvpalli meistriliiga finaalis mängiti BC Kalev/Cramo vastu. Cusworth näitas kogu finaalseeria jooksul väga head mängu. Esimeses mängus hankis ta 19 lauapalli, teises viskas aga üle 30 punkti. Tartu alistas Kalevi mängudega 4 : 0 ning Cusworth valiti Eesti Meistriliiga põhihooaja ja finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. 2008/09. hooajaks siirdus Cusworth Hispaaniasse, kus mängis esiliigaklubis CB Breogán ning hooaegadel 2009/10 ja 2010/11 kõrgliigaklubis Manresa. 2012. aastal sõlmis Cusworth lepingu NBA tütarliiga G League'i klubiga Maine Red Claws, misjärel liitus 2013. aastal Saksamaa kõrgliigaklubiga Ulmi Ratiopharmiga. Eesti meister (2008) Eesti korvpalli meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2008) Eesti korvpalli meistriliiga finaalide kõige väärtuslikum mängija (2008) Eesti karikavõistluste teine koht (2008) Peale korvpalli harrastab Cusworth klaverimängu. Brian Cusworth – ESPN.com
Abu (täpsustus)

Abu on Saaremaa rahvarõivaste liistik. Abu on mitme koha nimi: Abu on jõgi Jaapanis. Abu on asula Jaapanis. Abu on asula Guinea-Bissaus Canogo saarel. Abu on asula Guinea-Bissaus Formosa saarel. Abū Abu Dhabi