laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paul Undritz

Paul Undritz (15. jaanuar (3. jaanuar vkj) 1854 Kuigatsi-Vaalu – 13. detsember (1. detsember vkj) 1897 Valga) oli Eesti vaimulik ja koolikirjanik. Ta õppis 1871–1874 Valga õpetajate seminaris, mille lõpetamise 1.a. Räpina ja 2.a. Vändra kihelkonnakoolis õpetajaks. Pärast seda valmistas iseseisvalt küpsuseksameiks, pärast nende sooritamist astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, kus ta õppis aastatel 1881–1889. Oli aastal 1889 Vändra Martini koguduse abiõpetaja. 1890–1897 oli Valga linna eesti koguduse õpetaja. Üliõpilasena oli Paul Undritz aastal 1883 Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaid ja koostas seltsi kodukorra. Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926–1929 Paul Undritz Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Usbeki keel

Usbeki keel (usbeki keeles o‘zbek tili või o‘zbekcha) on turgi keelte tšagatai rühma kuuluv keel, Usbekistani riigikeel. Seda kõnelevad Usbekistanis ja selle naabruses elavad usbekid. Erinevatel andmetel on usbeki keele kõnelejaid 35–37 miljonit. Tadžikistani naabruses räägib usbeki keelt 873 000 inimest. Neist Kõrgõzstanis 550 096 ja Türkmenistanis 317 000. Kuni 1928. aastani kasutati usbeki keeles kirjutamiseks araabia kirja, seejärel mindi üle ladina tähestikule. 1940. aastal võeti kasutusele kirillitsa, 1992. aastal aga jälle ladina tähestik. Usbeki keel on lähisuguluses uiguuri keelega. Kaasaegne usbeki ladina tähestik: Usbeki kirillitsa tähestik: Erinevalt enamusest teistest turgi keeltest puudub usbeki kirjakeeles vokaalharmoonia. Võrreldes teiste turgi keeltega on usbeki keeles rohkem pärsia (tadžiki) ja araabia laensõnu. Usbeki keel. Ethnologue. Usbeki nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Läti Etnograafiline Vabaõhumuuseum

Läti Etnograafiamuuseum (läti keeles Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs, ka Riia vabaõhumuuseum) on vabaõhumuuseum Lätis. Muuseum asub Riia kesklinnast 10 kilomeetri kaugusel Jugla järve kaldal Berģi asumis. Läti Etnograafiamuuseum loodi 1924. aastal, külastajatele avati 1932. aastal. Muuseumi koduleht (läti keeles)
Jaan Kristin

Jaan Kristin (ka Christin; 1863–1919) oli eesti fotograaf. Jaan Kristin sündis Liivimaa talupoja peres. Tal oli vend Hans, kellest sai oli samuti fotograaf. Vennad Kristinid tegutsesid enamasti koos nagu vennad Parikased. Mõlemad Kristinid said hariduse Jakob Livenstroemi juures. 1884 lahkus Livenstroem Valmierast Viljandisse ja jättis oma ettevõtte vendade Kristinite hoolde. Ateljee tegutses lühikest aega, pärast selle sulgemist läks Jaan Tartusse ja Hans Peterburi. Uuesti hakkasid vennad koos töötama 1890, mil nad avasid Hans Kristiani nime all ühise ateljee Tallinnas Endla tänaval. Lisaks fototeenusele tegeleti ateljees raamatuköitmise ja pildiraamimisega. Vastavalt tolle aja tavale allkirjastati töid kas oma või ühise nime Frères Christins all, mis kõlas uhkemalt ja meelitas rohkem kliente ligi . Vennad töötasid koos kuni 1893, siis siirdus Jaan esialgu Narva, hiljem Narva-Jõesuusse. Vendadel oli mitu ateljeed Tallinnas ja üks Narvas. Tallinnas tegutses peamiselt Hans Kristin. Vendadest kuulsam on Jaan Kristin, kes tegi postkaarte Eesti vaadetega, näiteks Nõmmest ja Tallinnast. Vennad Kristinid tegid palju linnavaateid, aga ka portreepilte pastoritest ja kultuuritegelastest, näiteks Eduard Bornhöhest, Konstantin Türnpust, Christian Rutoffist ja Aino Tammest. Tehti ka grupipilte, näiteks Paistu kihelkonnakooli õpilastest. Paljudele vendade Kristinite töödele lisab omapära ettevalmistatud ühiste paspartuude kasutamine. Jaan Kristini Narva-perioodi tööd olid vormistuselt lihtsad postkaardid. Kristinite ateljeedes said hariduse ka teised Eesti fotograafid, kellest kõige kuulsam on Heinrich Tiidermann. Eesti Kirjandusmuuseumi Aastaraamat: „Esimestest piltnikest Eestimaal ja nende fotodest Eesti kultuuriloolises arhiivis (1844-1900)“ Eesti Kirjandusmuuseum, 20.05.2010. Kaljula Teder. "Eesti fotograafia teerajajaid". Eesti Raamat. Tallinn 1972 Nõmme Kalevipoeg, "Nõmme kurat", ERM Fk 114 104 Haapsalu, Pullapää mälestussammas, ERM Fk 114 133 Kuressaare raekoda, u 1900-1910 Pärnu, Endla seltsimaja Supelmajad Võsu rannas
Jānis Rinks

Jānis Rinks (venepäraselt Ivan Aleksandrovitš Rink ( vene Иван Александрович Ринк); 12. november 1886 Kuramaa kubermang – 15. märts 1938 Moskva) oli Venemaa ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (diviisikomandör). Ta oli rahvuselt lätlane. Aastatel 1931–1932 töötas Rinks Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia Idamaade teaduskonna juhatajana. Aastatel 1932–1937 oli ta NSV Liidu Tōkyō saatkonna sõjaväeatašee. Jānis Rinks arreteeriti 7. oktoobril 1937 ning hukati 15. märtsil 1938. Ta rehabiliteeriti postuumselt 30. juunil 1956. Punalipu orden (1921) Punalipu orden (1923)
Ronnie James Dio

Ronnie James Dio (sünninimi Ronald James Padavona; 10. juuli 1942 Portsmouth, New Hampshire'i osariik – 16. mai 2010 Houston, Texase osariik) oli Ameerika Ühendriikide heavy metal'i laulja, muusik ja produtsent. Ronald James Padavona sündis itaalia päritolu ameerika perekonnas ning huvitus juba nooruses muusikast. 1950. aastatel mängis ta eri bändides trompetit, metsasarve ja basskitarri. Peagi sai aga selgeks tema lauljatalent. Esimene tuntum ansambel, kus ta osales, kandis nime Ronnie & The Rumblers, hiljem Ronnie & The Redcaps. 1958. aastal anti välja ka album. 1961. aastal muudeti taas nime: Ronnie and the Prophets, veidi hiljem Ronnie Dio and the Prophets. Padavona võttis endale esinejanime Dio maffialiikme Johnny Dio järgi. 1967. aastal läks ka see bänd laiali ning seejärel moodustas Dio uue bändi, mille nimeks sai 1969. aastal Elf. Elf esines mõni aeg hiljem koos Deep Purple'iga ning selle kitarristile Ritchie Blackmore'ile jäi Dio hääl meelde. Kui ta mõni aasta hiljem moodustas bändi Rainbow, siis kutsus ta Dio sinna lauljaks. Dio tegutses seal aastatel 1975–1979, misjärel ta liitus Black Sabbathiga. Black Sabbathis oli Dio küll vaid 3 aastat, kuid selle aja jooksul jõuti välja anda kaks väga edukat albumit: "Heaven and Hell" ja "Mob Rules". Koos Black Sabbathiga sai Dio ka laiemalt tuntuks ning bändiga esinedes populariseeris ta "saatana käe" märki, mis sai peagi heavy metal'i üheks tunnuseks. 1982. aastal moodustas Ronnie James Dio uue bändi Dio. See sai kiiresti populaarseks. Dio'ga tegeles ta kuni surmani, kuid vahepeal oli tal ka teisi projekte: aastatel 1991–1992 oli ta taas Black Sabbathis ning alates 2006. aastast sama bändi liikmetest koosnevas bändis Heaven & Hell. 2009. aastal andsid nad välja oma ainsa albumi "The Devil You Know". 2009. aasta lõpus avastati Diol maovähk ning hoolimata ravist suri ta 16. mail 2010. Ronnie James Diot peetakse üheks kõigi aegade silmapaistvamaks heavy metal'i lauljaks, 2010. aasta aprillis, vähem kui kuu enne oma surma, sai ta parima metal-laulja auhinna Golden Godsi auhinnagalalt.
Rudolf Sisask

Rudolf Sisask (26. veebruar 1926 Venemaa, Kuibõševi oblast – 12. mai 2017) oli Eesti NSV operatiivvolinik. Rudolf Sisask osales 1949. aasta märtsiküüditamises ning ta on esimene inimene Eestis, kes on küüditamise pärast avalikult andestust palunud. Endise NSV Liidu luure- või vastuluureorganite teenistuses olnud isikute kohta koostatud Kaitsepolitseiameti teadaannete ärakirjad - Elektrooniline Riigi Teataja (RTL, 20.12.1999, 169) Eakas küüditaja palub pisarsilmi vabandust - Postimees, 4. märts 2010 Чекист плачет и просит прощения (tšekist nutab ja palub andestust) – Новая Газета, № 19 от 24 февраля 2010 (Novaja Gazeta, 19.–24. veebruar 2010) Risto Berendson. Eakas küüditaja palub pisarsilmi vabandust – Postimees, 4. märts 2010 61 aastat kantud süükoorem: Muhu saare rahva küüditaja palub pisarsilmi andestust – Repoter.ee, 8. märts 2010 Andres Kahar. Miks tšekistid nutavad? – Postimees, 15. märts 2010
Vassili Ulrich

Vassili Ulrich (vene Василий Васильевич Ульрих; 13. juuli 1899 Riia – 7. mai 1951 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane, NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi esimees (1926–1948) ja üks nõukogude poliitiliste repressioonide peamisi läbiviijaid. Tema isa oli baltisaksa päritolu revolutsionäär ning ema pärines vene aadlisuguvõsast. Vassili Ulrich suri insuldi tagajärjel. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2017. Vaadatud 8. veebruaril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lääne praostkond

EELK Lääne praostkond on luteri kiriku praostkond Lääne-Eestis. Praostkond moodustati Maa-Lääne praostkonna ja Ranna-Lääne praostkonna ühinemisel (aastal 1921). Aastal 1951 ühines praostkonnaga Noarootsi Püha Katariina kogudus (Saarte-Lääne praostkonnast) ja 1990. aastate alguses taastatud Vormsi Püha Olavi kogudus. Tänapäeval on EELK Lääne praostkonnas 16 kogudust: Haapsalu Püha Johannese kogudus Hanila Pauluse kogudus Karuse Margareeta kogudus Kirbla Püha Nikolause kogudus Kullamaa Püha Johannese kogudus Lihula Eliisabeti kogudus Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus Martna Püha Martini kogudus Mihkli Miikaeli kogudus Märjamaa Maarja kogudus Noarootsi Püha Katariina kogudus Nõva Püha Olevi kogudus Piirsalu kogudus Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudus Varbla Püha Urbanuse kogudus Vormsi Püha Olavi kogudus Lääne praostkonda on kuulunud ka Vigala Maarja kogudus, mis praegu kuulub aga Pärnu praostkonda Vt Lääne praostid
Valga praostkond

Valga praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1926. aastal peamiselt Võru praostkonna aladest. 1939. aastal oli praostkonnas 18 426 maksumaksjat liiget, koguduseliikmete üldarv oli 75 831 Tänapäeval on EELK Valga praostkonnas 11 kogudust: Elva kogudus Hargla kogudus Karula kogudus Laatre Püha Laurentsiuse kogudus Nõo Püha Laurentsiuse kogudus Otepää Maarja kogudus Puhja kogudus Rannu Püha Martini kogudus Rõngu Mihkli kogudus Sangaste Püha Andrease kogudus Valga Peetri-Luke kogudus Valga piirkonna kirikukihelkonnad olid ajalooliselt Liivimaa kubermangu praostkondade (Tartu praostkond ja Võru praostkond) koosseisus. Nõutakse majanduselu ümberkorraldamist kirikus. Uus Eesti, 11. juuni 1940, nr. 154, lk. 2. Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 17
Saarte praostkond

Saarte praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1950. aastal Saaremaa praostkonna ja Saarte-Lääne praostkonna ühinemisel. Tänapäeval on EELK Saarte praostkonnas 20 kogudust: Anseküla Maarja kogudus Emmaste Immanueli kogudus Jämaja Kolmainu kogudus Kaarma Peeter-Pauli kogudus Karja Katariina kogudus Kihelkonna Mihkli kogudus Kuressaare Laurentiuse kogudus Käina Martini kogudus Kärdla Johannese kogudus Kärla Maarja-Magdaleena kogudus Muhu Katariina kogudus Mustjala Anna kogudus Orissaare kogudus Pöide Maarja kogudus Püha Jakobi kogudus Pühalepa Laurentsiuse kogudus Reigi Jeesuse kogudus Ruhnu Püha Magdaleena kogudus Saaremaa Jaani kogudus Valjala Martini kogudus Saaremaa praostkond Saarte-Lääne praostkond
Tallinna praostkond

EELK Tallinna praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. Tallinna praostkond moodustati 1918. aastal Tallinna linna kogudustest, mis olid pärast Tallinna konsistoriaalringkonna kaotamist allunud vahetult Eestimaa kindralsuperintendendile. Tänapäeval on EELK Tallinna praostkonnas 12 kogudust: Nõmme Rahu kogudus Saksa Lunastaja kogudus Mustamäe Maarja-Magdaleena kogudus Soome Püha Peetruse kogudus Tallinna Jaani kogudus Tallinna Peeteli kogudus Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkogudus Tallinna Püha Vaimu kogudus Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus Tallinna Toompea Kaarli kogudus Viimsi Püha Jaakobi kogudus Harkujärve kogudus
Järva praostkond

Järva praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1627. aastal. Tänapäeval on EELK Järva praostkonnas 12 kogudust: Aegviidu Aleksandri kogudus Ambla Maarja kogudus Anna kogudus Järva-Jaani Ristija Johannese kogudus Järva-Madise Püha Matteuse kogudus Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus Koeru Maarja-Magdaleena kogudus Käru kogudus Paide Püha Risti kogudus Tapa Jakobi kogudus Türi Püha Martini kogudus Vahastu kogudus Järva praostkonda on kuulunud: Kadrina Katariina kogudus NB! praost Henn Unt, kuulub praegu Viru praostkonda. Ilumäe kogudus, kuulub praegu Viru praostkonda. 20. sajandi alguses olid Järva praostkonna kirikukihelkonnad Paide kreisis Järvamaal: Järva-Jaani kihelkond, Peetri kihelkond, Paide ja Anna kihelkond, Koeru kihelkond, Türi kihelkond, Madise kihelkond, Ambla kihelkond. Järva praostide mittetäielik loend: Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910 lk 77-78 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Aastaraamat. Tallinn, 1956 Järwa praostkond, Eesti Kirik, Number 12, 24. märts 1927, lk. 93-95
Lääne-Harju praostkond

EELK Lääne-Harju praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. Evangeelse luterliku kiriku praostkond Harjumaal moodustati 1627. aastal. Tänapäeval on EELK Lääne-Harju praostkonnas 10 kogudust: Hageri Lambertuse kogudus Harju-Madise kogudus Järvakandi Peetri kogudus Keila Miikaeli kogudus Nissi Maarja kogudus Paldiski Nikolai kogudus Rannamõisa kogudus Rapla Maarja-Magdaleena kogudus Risti kogudus Saku Toomase kogudus 1627. aastal nimetas Rootsi kuningas Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius Eestimaal ametisse Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumile allunud maapiirkondade praostid, sh Harju praostkonda. Evangeelse luterliku kiriku Harju praostkond moodustati 1627. aastal. 1650. aastal jagati Harjumaa kaheks praostkonnaks: Ida-Harju praostkond – Jaani, Jüri, Juuru, Jõelähtme, Kose ja Kuusalu kihelkond; Lääne-Harju praostkond – Toomkogudus, Hageri, Keila, Madise, Nissi ja Rapla kihelkond. 20. sajandi alguses olid Harjumaa Lääne-Harjumaa praostkonna kirikukihelkonnad: Rapla kihelkond, Hageri kihelkond, Nissi kihelkond, Madise kihelkond, Risti kihelkond, Paldiski linna khk, Keila kihelkond. 1627–1638 Johann Matthiae Jurgh 1638–1641 Heinrich Stahl, ühise Lääne-Harju ja Ida-Harju praostkonna praost 1642–1673 Johann Heno 1674–1692 Anton Heidrich 1693–1702 Caspar Coster 1706–1710 Johann Wilcken 1715–1726 Christian Hoppius 1727–1742 Johann Middendorff 1743–1749 Johann Heinrich Hersfeld 1751–1769 Johann Wilhelm Ude 1769–1785 Otto Reinhold Holtz 1785–1795 Otto Wilhelm Eberhard 1796–1806 Carl Friedrich Stürmer 1806–1828 Otto Reinhold von Holtz 1828–1834 Johann Christian Eberhard 1834 David Friedrich Ignatius 1835–1870 Carl Georg Fick 1870–1878 Nikolaus Friedrich Hermann Spindler 1878–1901 Carl Eduard Malm 1901–1902 Paul Ottokar Theodor Hirsch 1902[küsitav]–1935 Konstantin Thomson 1935–1957 Ado Köögardal 1957[küsitav]–1967[küsitav] Albert Soosaar 1973–1978 Edvard Tamm 1978–1989 Robert Kannukene 1989–1993 Paul Saar 1993– Jüri Vallsalu Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910, lk 73-74
Ida-Harju praostkond

EELK Ida-Harju praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. Evangeelse luterliku kiriku praostkond Harjumaal moodustati 1628. aastal. Tänapäeval on EELK Ida-Harju praostkonnas 11 kogudust: Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus Juuru Mihkli kogudus Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudus Jüri kogudus Kose Püha Nikolause kogudus Kuusalu Laurentsiuse kogudus Leesi Katariina kogudus Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus Prangli kogudus Randvere kogudus Tuhala Kaarli kogudus 1627. aastal nimetas Rootsi kuningas Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius Eestimaal ametisse Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumile allunud maapiirkondade praostid, sh Harju praostkonda. Evangeelse luterliku kiriku Harju praostkond moodustati 1628. aastal. 1650. aastal jagati Harjumaa kaheks praostkonnaks: Ida-Harju praostkond – Jaani, Jüri, Juuru, Jõelähtme, Kose ja Kuusalu kihelkond; Lääne-Harju praostkond – Toomkogudus, Hageri, Keila, Madise, Nissi ja Rapla kihelkond. 20. sajandi alguses olid Harjumaa Ida-Harju praostkonna kirikukihelkonnad: Kuusalu kihelkond, Jüri kihelkond, Jõelähtme kihelkond, Jaani kihelkond, Kose kihelkond, Juuru kihelkond. 1638–1641 Heinrich Stahl, ühise Lääne-Harju ja Ida-Harju praostkonna praost Justus Heinrich Oldekop (1631–1686), Ida-Harju praostkonna praost 1672–1675, Caspar Lessius, Ida-Harju praostkonna praost 1740, Hermann Johann Heitzig, Ida-Harju praostkonna praost 1742–1748, Anton Thor Helle, Ida-Harju praostkonna praost 1798–, Johannes Heinrich Felicius vanem 1860–1863, Eduard Ahrens, Ida-Harju praostkonna praost 1873–1901, Woldemar Friedrich Kentmann, Ida-Harju praostkonna praost, Eestimaa Konsistooriumi assessor 1902–1903, Carl Paul Martin Hasselblatt, Ida-Harju praostkonna praost 1904–1917, Rudolf Adam Winkler, Ida-Harju praostkonna praost 1917–1920, Oskar Ernst Emil Tomberg, Ida-Harju praostkonna praost 1920–1928, Harald Põld, Ida-Harju praostkonna praost 1929–1935, Christfried Brasche, Ida-Harju praostkonna praost 1935–1944, Jakob Aunver, Ida-Harju praostkonna praost 1948–1953, Albert Roosvalt, Ida-Harju praostkonna praost Evald Saag, Ida-Harju praostkonna praosti kt 1978–1986, Esra Rahula, Ida-Harju praostkonna praost 1982[küsitav]–1996, Harri Rein, Ida-Harju praostkonna praost 1996–1997, Jüri Raudsepp, Ida-Harju praostkonna praosti kt 1998–2007, Jaanus Jalakas, Ida-Harju praostkonna praost 2007–2011, Tanel Ots, Ida-Harju praostkonna praost 2011, Mare Palgi, Ida-Harju praostkonna praosti kt 2011–2013, Tauno Kibur, Ida-Harju praostkonna praost ja Juuru koguduse õpetaja 2013, Mare Palgi, Ida-Harju praostkonna praosti kt 2013–2018 , Jaanus Jalakas, Ida-Harju praostkonna praost 2018– , Margus Kirja, Ida-Harju praostkonna praosti kt Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale, 1910 Justus Heinrich Oldekop (1631–1686): den 7. Januarij MDCLXII. M. Justus Henricus Oldekop, Teutscher Pastor daselbst, Primarius Assessor des Königl. Consistorij, und Probst über Ostharrien. ESTER
Urmo Kübar

Urmo Kübar (sündinud 4. märtsil 1978 Rakveres) on eesti ajakirjanik ja kodanikuühiskonna edendaja, presidendi vabakonnanõunik 2016–2021. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala 2002. aastal (cum laude). Urmo Kübar on töötanud Eesti Päevalehe reporterina 1998–2001, kodanikuühiskonna häälekandja Foorum toimetajana 1999–2000, reklaamifirmas Zoom reklaamikirjutajana 2001–2002, erakonna Res Publica organisatsioonisekretärina 2002–2005, Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidu (EMSL) liikmeprogrammi juhina 2005–2006 ning 2006–2013 EMSLi juhatajana. EMSLi juhatajana oli ta üks hea valimistava ja Rahvakogu eestvedajatest, samuti oli ta seotud aktsiooni "Teeme ära!" ja Arvamusfestivali korraldamisega. 2014–2015 töötas ta Smithsonian Institutioni arendusosakonnas USA-s Washingtonis. Ta oli erakonna Res Publica ja selle liitumisel Isamaaliiduga tekkinud erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige perioodil 20. märts 2002 kuni 30. mai 2007. Urmo Kübar on kirjutanud käsiraamatu "Hea huvikaitse. Kuidas kaasata liitlasi ja mõjutada otsuseid?" (2011) ning koos Hille Hinsbergiga "Kaasamine avalikus sektoris ja vabakonnas" (2014). Kübar sai 2016. aasta oktoobris Vabariigi Presidendi ametisse astunud Kersti Kaljulaidilt ettepaneku asuda presidendi meeskonda vabakonna nõuniku ametikohale ja ta oli selles ametis kuni 5. märtsini 2021.. Alates 8. märtsist 2021 on ta SA Poliitikauuringute Keskus Praxis juhataja. 2013. aastal pälvis Urmo Kübar Euroopa Kodaniku auhinna euroopalike väärtuste levitamise ja kinnistamise eest. Auhinda annab välja Euroopa Parlament. 2014. aastal sai ta Valgetähe V klassi teenetemärgi. E-äriregistri erakonna liikme päring: Urmo Kübar. Vaadatud 11.10.2016 "Kersti Kaljulaid kutsus oma meeskonda Riisalo, Vitsuri ja Kübara." Delfi, 7. oktoober 2016 Vahur Koorits (toimetaja): "Rumm: kandidaadina laenas Kaljulaid endale Allar Jõksi meeskonna." Delfi, 9. oktoober 2016 "Urmo Kübar võitis Euroopa Kodaniku auhinna" Postimees, 10. juuni 2013 "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 5. veebruar 2014 Riigikogu Toimetised: Autoritest
Teadusajakirjandus

Teadusajakirjandus ehk aimeajakirjandus on teadusest kõnelev ajakirjandus. Teadusajakirjandus vahendab teadusuudiseid ja kirjeldab teaduses toimuvat populaarsel viisil, populaarteadusena. Teadusajakirjanduse hulka ei arvata seega tavaliselt teadusajakirju. Eestis on peamised teadusajakirjanduse trükiväljaanded ajakirjad Horisont, Eesti Loodus, Akadeemia, Imeline Teadus. Eesti teadusajakirjanikke ühendab Eesti Teadusajakirjanike Selts. loodusajakirjandus teaduskirjanik Vasar. Kultuuri- ja aimeajakirjandus. ERR, Vikerraadio saade, 22.01.2016. Eesti Rahvusringhäälingu veebiportaali teadusrubriik Eesti Teadusajakirjanike Selts
Carl Hahn

Carl Hahn on mitme inimese nimi. Carl Hugo Hahn (1886–1957) oli baltisaksa vaimulik. Carl Hugo Hahn oli misjonär, eelmise vanaisa. Carl Hahn juunior (1926–2023) oli "Volkswageni" juhatuse endine esimees. Carl Hahn seenior (1896–1961) oli "Auto Unioni" president.
Otto Tammeraid

Otto Tammeraid (kuni 1936 Otto Tannebaum; 23. september 1904 Tallinn – 19. september 1942 Kamõšlov) oli eesti metallikunstnik ja rahvakunstikoguja. Ta lõpetas 1926 Riigi Kunsttööstuskooli puidu erialal, töötas aastast 1935 samas metallitöökoja juhatajana. 1920. aastate lõpul täiendas end Saksamaal metalli alal. Asutas 1938 oma metallehistööateljee. Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse. Tegi läbi Leningradi blokaadi, suri selle tagajärgedesse. Elas lapsepõlves Kadriorus (Jaan Poska majas). Abiellus 1938 Maimu Uuliga. Eesti entsüklopeedia 9, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 1996, lk 257. Andmebaas Punaarmee kaotustest Teises maailmasõjas (vene keeles, nimi sisestada kirillitsas)
Assessor

Assessor on kollegiaalse kohtu-, haldus- või kirikuorgani kaasistuja. Eestis on tavakohaselt olnud ja on assessorid EELK Konsistooriumis. Kolleegiumiassessor
Šavuot

Šavuot ehk nädalatepüha (kasutatakse ka nimekujusid Shavuot ja Savuot; heebrea שבועות [šavu'ot] - 'nädalad') on juudi usupüha, mis tähistab Jumalalt Moosesele Siinai mäel kümne käsu andmist. Šavuot on pärit kaugest paganlikust minevikust ja seotud lõikustänupühaga. Tähistatakse Omeri arvestamise 50. päeval (s.o viiekümnes päev ehk seitse nädalat pärast paasapühi). Iisraelis tähistatakse seda püha üks päev, juudi kogukondades väljaspool Iisraelimaad aga kaks päeva. Šavuot on Iisraeli riigipüha ja puhkepäev.
Polüsoom

Polüsoom ehk polüribosoom on ühe ja sama valgu molekule sünteesivate ribosoomide kogum, mis on seotud ühe mRNA molekuliga. Polüsoomid avastasid ja neid kirjeldasid esimestena Jonathan Warner, Paul Knopf ja Alex Rich 1963. aastal Warner JR, Knopf PM, Rich A, "A multiple ribosomal structure in protein synthesis", Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A. 49, lk 122–129 (1963) Kokkuvõte
Lüsosoom

Lüsosoom on üks rakuplasmas asetsevatest rakuorganellidest, ühekordse rakumembraaniga ümbritsetud põieke, mille sees paiknevad ensüümid lahustavad rakusiseseid valke, makromolekule ja rakustruktuure. Lüsosoome on leitud loomarakkudest, nende esinemine pärmseentes ja taimedes on vaidluse all. Lüsosoomid avastas Belgia tsütoloog Christian de Duve 1949. aastal. Lüsosoomi suurus võib olla 0,1–1,2 μm. Cooper GM., The Cell: A Molecular Approach., 2. trükk, Sunderland (MA): Sinauer Associates; 2000., veebiversioon (vaadatud 23.10.2014)(inglise keeles) Susana Castro-Obregon, Ph.D., The Discovery of Lysosomes and Autophagy., Nature Education 3(9):49 (2010), veebiversioon (vaadatud 23.10.2014)(inglise keeles) Sonja Aits ja Marja Jäättelä, Lysosomal cell death at a glance, 1. mai 2013, J Cell Sci 126, 1905-1912. doi: 10.1242/​jcs.091181, veebiversioon (vaadatud 25.10.2014)(inglise keeles)
Mikko Mantere

Mikko Mantere (sündinud 1974) on Soome endine poksija. Mantere oli kolmekordne Soome meister helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1992–1993 ja 1995. Mantere sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 30. Euroopa meistrivõistlustel 1993. aastal Bursas.
Viljar Liht

Viljar Liht (sündinud 29. augustil 1964 Kiisal) on eesti baptistlik pastor. Ta lõpetas aastal 1982 Kohila Keskkooli. 29. märtsil 2008 valiti ta Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu asepresidendiks. Ta on abielus ja peres on neli last. Tema emapoolne vanavanaisa oli baptisti vaimulik Priidik Prooso. 2019 – Kohila valla elutööpreemia http://www.teatmik.ee/en/info/p204425-Viljar-Liht https://kohila.edu.ee/index.php/et/1982 Erki Tamm, Ülle Kalvik. Ehitusinsenerist lapsepõlvekoguduse pastoriks. 23. mai 2007