laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Moiano

Moiano on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Campania maakonnas Benevento provintsis. Moiano sai linnaõigused vabariigi presidendi 2007. aasta 10. juuli dekreediga. Moiano kõrgus merepinnast on 271 meetrit, asustustihedus keskmiselt 204 inimest ruutkilomeetri kohta. Moiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Airola, Arienzo (CE ), Bucciano, Forchia, Sant'Agata de' Goti, Tocco Caudio. Moiano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Luzzano. Moiano asub Taburno mäe edelanõlval, Isclero jõe kallastel. Varem Airolaga ühendatud olnud omavalitsusüksusest sai omaette omavalitsusüksus 1807. aastal. Chiesa Parrocchiale di San Pietro Apostolo Chiesa di San Sebastiano "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 30. juuni 2013. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Moiano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
DeWitti maakond

DeWitti maakond (DeWitt County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 29°08' N, 97°36' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cuero. Maakonna pindala on 2358 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 097. Aastal 2000 oli seal 20 013 elanikku. Lavaca maakond (kirdes) Victoria maakond (kagus) Goliadi maakond (lõunas) Karnesi maakond (edelas) Gonzalese maakond (loodes) DeWitti maakond moodustati 1846. aastal Goliadi, Gonzalese ja Victoria maakonna osadest. Maakond on nime saanud esimeste Texase kolooniate asutaja Green DeWitti järgi. DeWitti maakonna koduleht (inglise keeles)
Jakob Johnson

Jakob Johnson (8. mai 1806 Tusti karjamõis, Viljandimaa – 1. aprill 1865 Peterburi) oli esimene eesti rahvusest põllumajandusteadlane, dr. phil. (1840, Jena), agronoomiamagister (1841, Peterburi). Jakob Johnson oli 1765. aastal Peterburis, Mihhail Lomonossovi initsiatiivil asutatud Vaba Ökonoomilise Seltsi liige. Dr. Jakob Johnson andis 1844...1864 välja ajakirja Mittheilungen der Kaiserlichen freien ökonomischen Gesellschaft zu St. Petersburg, milles tutvustas ka põllumajanduse uurimistulemusi ja uuendusi. Teadus Eesti põllumajanduse ajaloos. Esimene osa (kuni 1918 aastani), Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised, nr 5, lk 8, Tartu 1998 Aimur Joandi. "Pärisorjast teadusdoktoriks. Eesti mees Jakob Johnson. 8. mai 1806 Tusti — 1. aprill 1865 Peterburi". Maalehe Raamat. Tallinn 2006. ISBN 9789985643068
Sidekanal

Kanal, mille kaudu edastatakse infot laiemale auditooriumile. Siia hulka kuuluvad Internet; raadio; telakanalid; ajalehed; muud massiteabe vahendid.
Sparanise

Sparanise on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Sparanise sai linnaõigused vabariigi presidendi 2002. aasta 10. detsembri dekreediga. Sparanise kõrgus merepinnast on 65 meetrit, asustustihedus keskmiselt 414 inimest ruutkilomeetri kohta. Sparanise piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calvi Risorta, Francolise, Pignataro Maggiore. Sparanise asutati 988. aastal. "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 1. juuli 2013. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it  Sparanise – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Bangladeshi lipp

Bangladeshi lipp on Bangladeshi Rahvavabariigi ametlik lipp. Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 13. jaanuaril 1972, see on roheline kangas, millel on punane sõõr. Sõõr ehk päike ei asetse lipu keskel, vaid on nihutatud veidi varda poole, et see lehvides tunduks keskel olevat. Sõõri keskpunkti kaugus vardapoolsest küljest on 3:4 lipu laiusest. Bangladeshi esimesel lipul, mida kasutati aastatel Punane (PMS 032C) päike sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, ning seda nimetatakse vabaduse päikeseks. Rohelist (PMS 342C) tõlgendatakse mitmeti, see on islami värv, kujutab viljakust ning riigi noorust ja usku tulevikku. 1971–1972 oli kasutusel roheline lipp punase sõõriga, nagu ka praegune lipp, kuid punase sõõri sees oli kollane riigi maakaardi kujutis. Ametlikult aga seda lippu ei kasutatud. Bangladeshi lipp 1971–1972 Bangladeshi vapp Bangladeshi lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
DeWitti maakond (Illinois)

DeWitti maakond (DeWitt County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°37' N, 90°29' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Clinton. Maakonna pindala on 1049 km², millest 20 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 561. Aastal 2000 oli elanike arv 16 798. McLeani maakond (põhjas) Piatti maakond (idas) Maconi maakond (lõunas) Logani maakond (läänes) DeWitti maakond moodustati 1. märtsil 1839 Maconi maakonna osast. Maakond on saanud nime New Yorgi osariigi seitsmenda kuberneri DeWitt Clintoni järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Clintonis −8 °C (17 °F) ja kõrgeim juulis 31 °C (88 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1905. aasta veebruaris −32 °C (−25 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 45 °C (113 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 50 mm veebruari ja juuli 115 mm vahel. ""Monthly Averages for Clinton, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) DeWitti maakonna koduleht (inglise keeles)
Kendalli maakond

Kendalli maakond (Kendall County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis Chicagost 40 miili kaugusel edelas. Geograafilised koordinaadid on 41°59' N, 88°43' W. Maakonna halduskeskus on Yorkville. Maakonna pindala on 835 km², millest 5 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 114 736. Aastal 2000 oli elanike arv 54 544. Kane'i maakond (põhjas) DuPage'i maakond (kirdes) Willi maakond (idas) Grundy maakond (lõunas) LaSalle'i maakond (läänes) DeKalbi maakond (loodes) Kendalli maakond moodustati 19. veebruaril 1841. aastal LaSalle'i ja Kane'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime postiminister Amos Kendalli järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Yorkville's −12 °C (10 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −32 °C (−26 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 44 °C (111 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 39 mm jaanuari ja juuli 112 mm vahel. ""Monthly Averages for Yorkville, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kendalli maakonna koduleht (inglise keeles)
Kendalli maakond (Texas)

Kendalli maakond (Kendall County) on maakond USA-s Texase osariigis Edwardsi platool. Geograafilised koordinaadid on 29°95' N, 98°70' W. Maakonna halduskeskus on Boerne. Maakonna pindala on 1717 km², millest 3 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 410. Aastal 2000 oli seal 23 743 elanikku. Gillespie maakond (põhjas) Blanco maakond (kirdes) Comali maakond (kagus) Bexari maakond (lõunas) Bandera maakond (edelas) Kerri maakond (läänes) Kendalli maakond moodustati 1862. aastal Kerri ja Blanco maakonna osadest. Maakond on nime saanud ajakirjanik George Wilkins Kendalli järgi. Kendalli maakonna koduleht (inglise keeles)
Kane'i maakond

Kane'i maakond (Kane County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°57' N, 88°26' W. Maakonna halduskeskus on Geneva ja suurim linn Aurora. Maakonna pindala on 1358 km², millest 11 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 515 269. Aastal 2000 oli elanike arv 404 119. McHenry maakond (põhjas) Cooki maakond (idas) DuPage'i maakond (idas) Willi maakond (kagus) Kendalli maakond (lõunas) DeKalbi maakond (läänes) Kane'i maakond moodustati 16. veebruaril 1836. aastal LaSalle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Illinoisist pärit USA senaatori Elias Kane'i järgi. Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Genevas −12 °C (10 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −32 °C (−26 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 44 °C (111 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 39 mm jaanuari ja juuli 112 mm vahel. ""Monthly Averages for Geneva, Illinois"". The Weather Channel. (inglise keeles). 27. jaanuar 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Kane'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Aktseptor (keemia)

Keemias on aktseptor selline aineosake nagu molekul (molekuli kuuluv aatom) või ioon, mis võib endaga liita elektronipaari või aineosakesi nagu, ioon, aatom või aatomite rühma. Keemilises protsessis saab osakese üleminek toimuda siis, kui olemas on nii doonor kui ka aktseptor. Kõige sagedamini nimetatakse aktseptoriks vaba orbiidiga aatomit (molekulis), mis saab temaga ühinevalt aatomilt (doonorilt) elektronipaari semipolaarse keemilise sideme tekkimisel. Kovalentse keemilise sideme moodustumist kahe aatomi või aatomite rühma vahel, mis teostub doonoraatomi elektronpaari ja aktseptoraatomi vaba orbitaali osalusel nimetatakse doonori-aktseptori mehhanismiks. Doonor (keemia) Doonori-aktseptori kompleks
Neven Mimica

Neven Mimica (sündinud 12. oktoobril 1953 Splitis) on Horvaatia ja Euroopa Liidu poliitik. Alates 1. juulist 2013 oli ta Euroopa Liidu tarbijakaitsevolinik ning alates 1. novembrist 2014 rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Junckeri komisjonis. Mimica lõpetas Zagrebi ülikooli majandusteaduskonna 1976. aastal. Ta on töötanud nõunikuna Horvaatia saatkondades Kairos ja Ankaras. 2001–2003 oli ta Horvaatia eurointegratsiooniminister. 2003. aastast oli ta Horvaatia parlamendi liige ja ühtlasi 2008. aastast parlamendi aseesimees. Mimica on abielus ja tal kaks poega. Neven Mimica Euroopa Komisjoni kodulehel http://www.sabor.hr/Default.aspx?art=27678&sec=2851
Hollandlased

Hollandlased (endanimetus Hollanders) on germaani rahvas, Hollandi põhirahvastik. Kõnelevad germaani keelte läänerühma saksa-madalmaade alarühma kuuluvat hollandi keelt. Hollandlaste koguarv maailmas on hinnanguliselt ligikaudu 25 miljonit, neist Hollandis 13,2 miljonit. Ameerika Ühendriikides elavate hollandlaste koguarvuks on nimetatud 5 miljonit, kuid enamik neist on tegelikult hollandi päritolu ameeriklased. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 107 hollandlast, neist Tallinnas 47. Hollandlased on kujunenud friisi, saksi, frangi ja bataavi hõimudest. Flaamid on hollandlaste väga lähedane sugulasrahvas. Hollandlaste hulgas on levinud nii protestantism kui ka katoliiklus. Tänapäeval on paljud hollandlased ka agnostikud ja ateistid. 17.–18. sajandil rändasid paljud hollandlased Lõuna-Aafrikasse, kus nendest kujunesid afrikandrid. 20. sajandil rändasid paljud hollandlased Ameerikasse ja Austraaliasse. Päring Statistikaameti andmebaasist
Castelnovo di Sotto

Castelnovo di Sotto on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Reggio Emilia provintsis. Castelnovo di Sotto sai linnaõigused vabariigi presidendi 2001. aasta 12. novembri dekreediga. Castelnovo di Sotto kõrgus merepinnast on 27 meetrit, asustustihedus keskmiselt 309 inimest ruutkilomeetri kohta. Castelnovo di Sotto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Boretto, Cadelbosco di Sopra, Campegine, Gattatico, Gualtieri, Poviglio. Castelnovo di Sotto halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Case Melli, Meletole, San Savino, Villa Cogruzzo. Castelnovo di Sotto karneval, mille juured ulatuvad 16. sajandisse, on üks vanimaid Itaalias. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Sito del carnevale di Castelnovo di Sotto  Castelnovo di Sotto – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Kariibi mere saared

Kariibi mere saared on Kesk- ja Lõuna-Ameerika vahele jäävas Kariibi meres asuvad saared. Suurem osa neist kuulub kahte saarteahelasse: Suured Antillid (Kuuba, Haiti ja Puerto Rico) piiravad Kariibi merd põhjast, neist põhja jäävad Mehhiko laht ja Atlandi ookean; Väikesed Antillid piiravad Kariibi merd idast ja neist itta jääb samuti Atlant. Saared on saanud nime kariibide järgi, kes olid 15. sajandil sealkandis elutsenud indiaanihõim. Kariibi mere saared olid esimene osa Ameerika kontinendist, milles avastas Christoph Kolumbus 1492. aastal. Järgnevate sajandite vältel jagunesid need mitme Euroopa koloniaalriigi vahel. Tänapäeval kuulub Kariibi mere saartest Euroopa riikidele vaid osa, samas asub saartel mitu iseseisvunud väikeriiki, mille poliitiline olukord on üpris erinev. Suurimad neist on Kuuba, Haiti ja Dominikaani Vabariik. USA-le kuulub Puerto Rico. Saareriike ühendavad mitmed kohalikud koostööorganisatsioonid, millest mõni hõlmab ka Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika riike. Kultuuriliselt peetakse Kariibi mere saari osaks Ladina-Ameerikast, mida nüüdisajal asustavad suures osas romaani rahvastest immigrantide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad; saarte indiaanlastest põlisasukaid on säilinud väga vähe. Merelise troopilise kliima tõttu on saared tuntud turismipiirkond. Moodsas kultuuris seostatakse Kariibi mere saari ka kunagiste piraatide tegevusega, sel teemal on tehtud arvukalt filme ja raamatuid. ÜRO geoskeemi järgi kuuluvad Kariibi mere saarte hulka järgmised riigid ja piirkonnad: Ameerika Ühendriikide Neitsisaared Anguilla Antigua ja Barbuda Aruba Bahama saared Barbados Bonaire Briti Neitsisaared Curaçao Dominica Dominikaani Vabariik Grenada Guadeloupe Haiti Jamaica Kaimanisaared Kuuba Martinique Montserrat Puerto Rico Saba Saint Barthélemy Saint Kitts ja Nevis Saint Lucia Saint Martin Saint Vincent ja Grenadiinid Sint Eustatius Sint Maarten Trinidad ja Tobago Turks ja Caicos
Harilik papaia

Harilik papaia (Carica papaya) on papaialiste sugukonda (Caricaceae) kuuluv rohttaim. See pärineb troopilisest Ameerikast, võib-olla Lõuna-Mehhikost ja Kesk-Ameerikast. Esmalt kodustati see Mehhikos sajandeid enne Kesk-Ameerika klassikaliste tsivilisatsioonide teket. Harilik papaia on papaia perekonna (Carica) ainus liik. Harilik papaia on suur puutaoline taim, mille ainus tüvi kasvab 5–10 m kõrguseks. Spiraalselt paigutunud lehed kinnituvad tüve tippu. Tüve alumist osa katavad armid kohtades, kus varem olid lehed ja viljad. Lehed on suured, läbimõõduga 50–70 cm, seitsme palmjalt paigutunud haruga. Nii suurte taimede kohta tavatult on puud kahekojalised. Puud on tavaliselt harudeta, kui nende tippu pole kärbitud. Õied sarnanevad kujult Plumeria omadega, ent on palju väiksemad ja vahajad. Nad kasvavad lehtede ja tüve vahelisse nurka ning arenevad suurteks viljadeks (papaiadeks), mis on 15–45 cm pikad ja 10–30 cm läbimõõduga. Vili on küps, kui see tundub katsudes pehme (nagu küps avokaado või pehmem) ning selle nahk on omandanud merevaigukarva või oranži värvuse. Carica papaya oli esimene transgeenne viljapuu, mille genoom kaardistati. Papaya, 1987 Harilik papaia/Carica papaya, Seemnemaailm Papaia, Toidutare sõnastik Urmas Kokassaar "Papaia soodustab seedimist" Terviseleht, 2. jaanuar 2009 Robert Aps "Papaia – inglite vili, mis toob tervise" Tervistav!/Postimees "Papaia aitab vähiga võidelda" Postimees, 10. märts 2010
Saksa Ida-Aafrika

Saksa Ida-Aafrika (saksa keeles Deutsch-Ostafrika) oli Saksa Keisririigi koloonia Ida-Aafrikas, mis hõlmas Burundi, Rwanda ja Tanganyika (tänapäeva Tansaania mandriosa). Selle pindala oli 994 996 km2, ligikaudu kolm korda suurem kui praegusel Saksamaal. Koloonia sai alguse 1880. aastatel ning lõppes Saksamaa lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas. Pärast seda jagati Saksa alad Suurbritannia ja Belgia vahel, hiljem aga valitseti seda Rahvasteliidu mandaadi alusel.
Makedoonlased

Makedoonlased (endanimetus Македонци) on lõunaslaavi rahvas, Põhja-Makedoonia põhirahvastik. Makedoonlased kõnelevad makedoonia keelt. Enamik makedoonlasi on õigeusku, vähesel määral on ka islamiusulisi. Makedoonlased on serblaste ja bulgaarlaste lähedane sugulasrahvas. Makedoonlaste üldarv maailmas on hinnanguliselt 2–2,2 miljonit, neist elab Makedoonias 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 297 981 (64,2% rahvastikust). Makedoonlased on kujunenud algasukate traaklaste, illüürlaste ja muistsete makedoonlaste segunemisel 6.–7. sajandil saabunud slaavi hõimudega. Makedooniaalbaanlased http://www.stat.gov.mk/Publikacii/knigaXIII.pdf
Kirka

Kirka on käsitööriist, mille varrele on põiki kinnitatud kõvast materjalist ning vähemalt ühest otsast terav pea. Kirkat kasutatakse eelkõige kõva pinnase kaevamiseks, aga ka kõvade esemete (nt kivide) lõhkumiseks või raiumiseks. Tänapäeval valmistatakse kirkade pead peamiselt terasest ning neil on kas kaks teravat otsa või on teine ots nürim või lapergusem, nt peitlitaoline.
Tiit Kõuhkna

Tiit Kõuhkna (sündinud 8. juulil 1942 Viljandis) on eesti tootmisjuht ja endine Eesti NSV riigitegelane. Ta lõpetas aastal 1962 Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi tehnik-tehnoloogi kvalifikatsiooniga ja aastal 1975 Eesti Põllumajanduse Akadeemia piimanduse insener-tehnoloogina. Ta töötas aastatel 1964–1965 töölisena Viljandi Piimatoodete Kombinaadis; aastatel 1965–1983 töötas ta Põlva Piimatoodete Kombinaadis inseneri ja direktorina. Aastatel 1983–1984 oli ta Eesti NSV liha- ja piimatööstuse ministri asetäitja, 14. augustist 1984 11. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV liha- ja piimatööstuse minister; 11. detsembrist 1985 kuni 28. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV Agrotööstuskomitee esimehe I asetäitja (ministri õigustes). Aastatel 1990–1994 oli ta Tallinna Piimatoodete Kombinaadi direktor. Aastatel 1994–1996 oli ta AS Epeks nõukogu esimees, aastatel 1996–1999 AS ETFC Grupp nõukogu esimees. Aastast 1999 on ta AS Hiiu Kalur ja Direct Consulting nõukogu esimees. 1966. aastal valiti ta Põlva Piimatoodete Kombinaadi parteialgorganisatsiooni sekretäriks. Ta oli aastatel 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik. Ta on/oli Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhatuse liige, Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni personaalliige ja Tallinna Direktorite Klubi liige. Tema hobideks on tennis, golf, mäesuusatamine, jahindus, kalandus, poliitika, muusika ja kirjandus. 2012. aastal asutati Tiit Kõuhkna toel Tallinna Lastehaigla juurde lastehaigla aasta parima arsti, noorarsti, õe ja noorõe preemiafond. 2014 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 2023 EY Aasta ettevõtja elutööpreemia Tema õde on arst Merike Martinson. Televisioon: TV, nr. 7, 14. veebruar 1977 15 aastat Tiit Kõuhkna preemiat. SA Tallinna Lastehaigla 2017, toimetaja Tiina Eier. Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Anatoli Tregubov

Anatoli Tregubov (sündinud 9. septembril 1928 Kuibõševi oblastis Venemaal) on endine Eesti NSV riigitegelane, parteitöötaja ja transpordijuht. Ta lõpetas 1950. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli ja 1972. aastal Rahvamajanduse Instituudi. Ta oli aastatel 1950–1954 Leningradi Kõrgema Merekooli komsomolikomitee sekretär, laevakapteni abi välissõidulaevadel ja Balti Merelaevanduse poliitosakonna ülema abi. Aastatel 1954–1961 oli ta NSV Liidu Merelaevanduse Ministeeriumi Poliitvalitsuse ülema abi komsomoli alal ja Balti Merelaevanduse ülema asetäitja. Aastatel 1961–1971 oli ta NLKP Keskkomitee transpordi- ja sideosakonna instruktor ja sektori juhataja, 1971–1976 NSV Liidu Merelaevanduse ministri asetäitja ning 1976–1978 Eesti Merelaevanduse ülem. Aastatel 1978–1985 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 1985–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja Moskvas. 1989. aastal jäi ta pensionile. Ta oli 1948. aastast NLKP liige, olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik. Orden Austuse märk (3 tk) Tööpunalipu orden (2 tk) Rahvaste sõpruse orden Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Emand (mängukaart)

Emand on kuninganna pildiga mängukaart, tugevuselt keskmine pildikaart. Angloameerika ja prantsuse kaardipakis on neli emandat: poti- ehk padaemand, ristiemand, ruutuemand, ärtuemand. Q - inglise keeles queen D - saksa keeles Dame
Ceccano

Ceccano on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Lazio maakonnas Frosinone provintsis. Ceccano sai linnaõigused paavst Gregorius XVI-lt 1844. aasta 17. mail. Ceccano kõrgus merepinnast on 200 meetrit, asustustihedus keskmiselt 382 inimest ruutkilomeetri kohta. Frosinone provintsi moodustamisega 1927. aastal läks Ceccano Rooma provintsi haldusalast Frosinone provintsi haldusalasse. Ceccano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arnara, Castro dei Volsci, Frosinone, Giuliano di Roma, Patrica, Pofi, Villa Santo Stefano. Ceccano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Budrio, Canolo, Fazzano, Fosdondo, Lemizzone, Mandrio, Mandriolo, Prato, San Biagio, San Martino Piccolo, San Prospero. Ceccano asub Sacco jõe kallastel. Antiikajal oli Ceccano tuntud kui Fabrateria Vetus. Ala oli asustatud Sacco (roomlastele tuntud kui Trerus või Tolerus) kallastel elavate volgide poolt. Väidetavalt sai Ceccano praeguse nime 7. sajandil paavst Honorius I isa Petronius Ceccano auks. Umbes aastal 750 vallutati strateegiliselt tähtsal kohal asuv Ceccano langobardide poolt. Umbes aastast 900 kuni umbes 1450. aastani domineeris Ceccano üle mõjukas Ceccano suguvõsa. Ceccanolased mängisid tähtsat rolli 915. aasta Garigliano lahingus, kus Paavstiriigi ühendatud väed lõid Roomat ähvardavaid saratseene. Teise maailmasõja ajal, ajavahemikus 3. november 1943 kuni 31. mai 1944, elas Ceccano üle 38 liitlasvägede õhurünnakut, mille sihtmärkide hulgas olid väidetavalt ka rahvuslikud mälestusmärgid, Santa Maria a Fiume ja Peetri kirikud, mis mõlemad hävitati. Santuario di Santa Maria a Fiume (12. sajand) Chiesa di San Nicola (12. sajand) Collegiata di San Giovanni Battista (ehituse algus 1196) Chiesa della Madonna della Pace Chiesa di San Rocco Chiesa di San Sebastiano Abbazia dei Padri Passionisti Castello dei Conti Castel Sindici Rooma villa Ceccano raudteejaam asub Rooma-Cassino-Napoli liinil. "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 1. juuli 2013. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Michelangelo Sindici, Ceccano l'Antica Fabrateria, Atesa, 2010. ISBN 887-03-72421  Ceccano – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Kuningas (mängukaart)

Kuningas on mängukaart, millel on kuninga pilt. See on tugevaim pildikaart. Mõnes mängus on kuningas masti tugevaim kaart, mõnes mängus on temast tugevam veel äss. Vene kujundusega kuningad:
Äss

See artikkel räägib mängukaardist. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Äss (täpsustus). Äss on mängukaart, olenevalt kaardimängust kas kõige tugevam või kõige nõrgem kaart.
Charles Frazier

Charles Frazier (sündinud 4. novembril 1950 Asheville'is Põhja-Carolinas) on USA kirjanik. Ta on sündinud USA Põhja-Carolina osariigi Buncombe'i maakonnas Asheville'is. Ta lõpetas aastal 1973 Põhja-Carolina Ülikooli. Tema kolme seni ilmunud romaani ainestik on seotud Põhja-Carolinaga. Tema tuntuim teos on Ameerika Ühendriikide kodusõja aineline "Cold Mountain", mis ilmus aastal 1997 (eesti keeles 2006). Tema teine romaan oli "Thirteen Moons", mis ilmus aastal 2006 (eesti keeles aastal 2009 pealkirjaga "Kolmteist kuud"). Tema viimane romaan "Nightwoods" ilmus aastal 2011 (eesti keeles aastal 2012 pealkirjaga "Pime mets").