laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aino Himbek

Aino Himbek (sünninimi Aino Vilimaa; 6. veebruar 1931 Tallinn – 5. veebruar 2006 Tallinn) oli eesti pianist. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Muusikakooli klaveri erialal (Karl Sillakivi klass) ja 1956. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (Heljo Sepa klass). Aastatel 1950–1982 töötas ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kontsertmeistrina. 1974 Eesti NSV teeneline kunstnik Ta oli abielus näitleja ja filmirežissööri Valdur Himbekiga. Ülo Vilimaa oli tema vend. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Aino Himbek koos pisipoegade Maidu ja Madisega (fotograaf Armin Alla), 1962 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Klaverikunstnikud Aino Himbek ja Vaike Vahi ning viiulikunstnik Ines Rannap Eesti NSV Riikliku Filharmoonia 40. aastapäeva juubelil
Stihl

Andreas Stihl AG & Company on Saksa kettsaagide ja muude kaasaskantavate seadmete, sealhulgas trimmerite ja puhurite tootja. Ettevõtte peakorter asub Saksamaal Waiblingenis. Stihli asutas 1926. aastal Andreas Stihl, kes oli oluline innovaator kettsaagide tootmise algusaastatel. Stihl väidab end olevat maailma suurima läbimüügiga kettsaagide tootja ja ainukese kettsaagide tootja, kes toodab ise ka saekette ja juhtplaate. Andreas Stihl AG on erakapitalil põhinev ettevõte, mis kuulub Andreas Stihli järeltulijatele. Andreas Stihl konstrueeris ja ehitas oma esimese sae 1926. aastal. Saag töötas elektri jõul ja kaalus 63 kilogrammi. Stihli nimi sai kiiresti populaarseks ja oli peagi suurim kettsaagide tootja maailmas. Stihli kasv oli esialgu aeglane, kuna kettsaed tulid turule umbkaudu ülemaailmse majanduskriisi ajal – tööjõud oli siis odav ning mootorsaagide järele polnud vajadust, kuna kahemehesaed olid populaarsed. Esimesed saed olid väga rasked ja tihti vajasid käsitsemiseks kahte meest. 1970. aastate keskel laienes Stihl, ehitades tehased Brasiiliasse ja Ameerika Ühendriikidesse. 2008. aastal ehitati tehas Hiinasse. Murutrimmer Stihl Fs 55 http://www.stihl.de/daten-fakten.aspx https://web.archive.org/web/20120426082329/http://www.stihl-qd.cn/isapi/englisch/default.asp?contenturl=/englisch/aktuell/774.htm http://www.stihl.com http://www.stihlusa.com
Igor Korobov

Igor Korobov (vene keeles Игорь Валентинович Коробов; 3. august 1956 – 21. november 2018) oli Venemaa sõjaväelane, alates 2016. aasta 2. veebruarist oli ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse (GRU) ülem ja Kindralstaabi ülema asetäitja. Korobov valdas mitut võõrkeelt, oli abielus ja tal oli kaks last. "Putin Names Korobov As New Military Intelligence Chief" (inglise). Vabadusraadio. 02.02.2016. Vaadatud 31.03.2016.  Igor Korobov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Психологический портрет главы российской военной разведки – кто он, новый начальник ГРУ ГШ РФ? Биография на сайте МО РФ «На смене руководства ГРУ извлекаются политические дивиденды»
Muusikatarkvara loend

Siin on loetletud muusikatarkvara pakette. Adobe Audition Acid Ableton Ardour (vabavara) Audacity (vabavara) Buzz (vabavara) Csound (vabavara) Cubase Cubasis Digital Performer (audiomontaaž) Finale (noodikiri) FL Studio Garritan Personal Orchestra (virtuaalinstrument) Garageband KRISTAL Audio Engine KYMA (helisüntees) Logic MAX/MSP (helisüntees, live-elektroonika) MuseScore (noodikiri, vabavara) Nuendo OpenMusic (vabavara) Pro Tools (audiomontaaž) Pyramix Virtual Studio (audiomontaaž) Reaktor Reaper Reason Rosegarden (vabavara) Samplitude Sibelius (noodikiri) Sony Sound Forge Steinberg Wavelab UPIC (helisüntees, muusika graafiline modelleerimine, vabavara)
Frank (aadlisuguvõsa)

Frank on Venemaa aadlisuguvõsa. Frankide aadlisuguvõsa alusepanijad on Karl Frank ja Osip Franki. Karl Frank alustas teenistust 1808. aastal, läbis mitu teenistusastet ja ülendati 4. oktoobril 1840 riiginõunikuks. Tema vend Osip Frank alustas teenistust 1807. aastal ja ülendati 14. jaanuaril 1837 kolleegiuminõunikuks. 28. märtsil 1841 anti neile aadliseisuse diplom.  Kilp on jagatud kolmeks osaks. Ülemisel, kuldse taustaga kolmandikul on kujutatud must kotka tiib, mille peale on asetud (diagonaalis) taevakarva mõõk. Kilbi alumine pool on jagatud kaheks. Vasakul on taevasinisel taustal hõbedane kolmeleheline rist, mille tipus on kuusnurkne täht. Paremal on punasel taustal kuldsed kaalud ja tipus hõbedane kuusnurkne täht. Kilp on kroonitud aadli kiivri ja krooniga. Kiivri hari koosneb kolmest hõbedasest jaanalinnusulest. Kate on musta ja kuldsega. Frank aadlisuguvõsavapp on kantud vene impeeriumi üld aadlisugu vappide kogumikku, 11 osa ,145 lk. Vaadatud 18. jaanuaril 2013. "Часть 11 Общего гербовника дворянских родов Всероссийской империи, стр. 145". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.01.2013. Vaadatud 18.01.2013. Selles artiklis on kasutatud venekeelset artiklit ru::ru:Франк_(дворянский_род) seisuga {{{2}}}.
Imelda Marcos

Imelda Romuáldez Marcos (sünninimi Imelda Remedios Visitacion Trinidad Romuáldez; sündinud 2. juulil 1929) on Filipiinide presidendi Ferdinand Marcose lesk. Ta oli Filipiinide esileedi aastatel 1965–1986. Tema poeg Ferdinand Marcos juunior valiti Filipiinide presidendiks 2022. aastal. Katherine Ellison, Imelda, Steel Butterfly of the Philippines, McGraw-Hill, New York, 1988. ISBN 0-07-019335-5 Imelda: a Story of the Philippines, Beatriz Francia
Kaitseliidu Narva malevkond

Narva malevkond on Kaitseliidu territoriaalüksus, mille vastutus- ja tegevuspiirkond on Narva. Narva malevkond on üks kolmest kaitseliidu Alutaguse maleva malevkondadest, kuhu kuuluvad peale Narva linna veel Narva-Jõesuu, Sillamäe ja Vaivara vald. Narva malevkonda kuulub üle 250 kaitseliitlase. F. Kaba Rein Täht Eduard Vinkler kapten Aavo Randlo Kaitseliit Alutaguse malev Narva kaitseliitlased saavad uue hoone 05.10.2013 Narva malevkond sai uue kodu. Põhjarannik nr 53, 19. märts 2016 Uus Eesti, nr. 31, 2 veebruar 1940 Narva Malevkonna koduleht
Iryna Jatčanka

Iryna Jatčanka (sündinud 30. oktoobril 1965 Homielis) on endine valgevene kettaheitja. Iryna Jatčanka osales olümpiamängudel viis korda. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta 7. koha. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas sai ta 12. koha. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis ta pronksmedali. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta samuti pronksmedali, kuid tema tulemus tühistati kaheksa aastat hiljem. Viimast korda osales ta 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kus ta sai 11. koha. 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis võitis Iryna Jatčanka kuldmedali. Iryna Jatčanka abikaasa on valgevene vasaraheitja Ihar Astapkovič. Tema isiklik rekord kettaheites on 69.14 (2004). "Dopinguskandaal: neli olümpiamedali võitjat kaotavad oma autasud", vaadatud 1.04.2016 "Andmed Sports-reference.com andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2014. Vaadatud 1. aprillil 2016. Iryna Jatčanka Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) "Dopinguskandaal: neli olümpiamedali võitjat kaotavad oma autasud", Postimees, 5. detsember 2012
Ruslan Jagudin

Ruslan Jagudin (sündinud 11. aprillil 1982) on Eesti jalgpallur (ründaja). Tallinna Jalgpallikool FC Tallinna Levadia FC Akhtamar 2013–2014 IAFA Estonia https://web.archive.org/web/20160401100008/http://www.transfermarkt.co.uk/ruslan-jagudin/profil/spieler/192943 (vaadatud 01.04.2016) Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Siim Valtna

Siim Valtna (sündinud 31. juulil 1987) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja). Praegu töötab ta abitreenerina Tartu JK Tammekas. JK Tammeka II 2007–2012 JK Tammeka 2013–2015 FC Santos Tartu 2015–2017 JK Welco II 2013–2014 Tartu FC Santos U10, abitreener 2013–2014 Tartu JK Welco II, peatreener 2015–2017 Tartu JK Welco, peatreener 2017– Tartu JK Tammeka, abitreener Tema vend on jalgpallur ja korvpallur Mikk Valtna. https://web.archive.org/web/20160401101408/http://www.transfermarkt.com/siim-valtna/profil/spieler/112798 (vaadatud 01.04.2016) Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Taavi Vellemaa

Taavi Vellemaa (sündinud 4. septembril 1987) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). 2004–2005 JK Tammeka II 2005–2007 JK Tammeka 2007–2008 Tartu Välk 494 2008–2009 FC Santos 2010–2012 JK Luunja 2012–2013 FC Quattromed 2013–2016 FC Santos 2017–2018 Tartu JK Welco 2018- Teadmata https://web.archive.org/web/20160401102646/http://www.transfermarkt.com/taavi-vellemaa/profil/spieler/163027 (vaadatud 01.04.2016) Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Tanel Tammemägi

Tanel Tammemägi (2. juuli 1990 – 15. detsember 2014) oli Eesti jalgpallur (ründaja). FC Flora II 2010–2011 FC Tabasalu 2011–2013 FC Kalju Nõmme II 2013–2014 FC Charma Tammemägi suri 15. detsembril 2014 pärast rasket õnnetust. https://web.archive.org/web/20160401104218/http://www.transfermarkt.com/tanel-tammemagi/profil/spieler/173101 (vaadatud 01.04.2016) https://web.archive.org/web/20160401104027/http://sport.postimees.ee/3027543/onnetusse-sattunud-eesti-jalgpallur-suri (vaadatud 01.04.2016) Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Vestfoldi maakond

Vestfoldi maakond on Norra maakond, mille keskus on Tønsbergis ning mis asub Oslo fjordi lääne- ja Skagerraki põhja-looderannikul. 2020. aastal moodustati Telemargi maakonnast ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 loodi maakond uuesti. 2018. aastast oli maakonnas üheksa valda (sulgudes keskus ja elanike arv seisuga 1. jaanuar 2019). 2017. aastal liideti Andebu ja Stokke vald Sandefjordi vallaga. 2018. aastal liideti Lardali vald Larviki vallaga, Hofi vald Holmestrandi vallaga ning Tjøme ja Nøtterøy vallast moodustati Færderi vald. Færderi vald (Borgheim) (26 700) Holmestrandi vald (Holmestrand) (14 371) Horteni vald (Horten) (27 334) Larviki vald (Larvik) (47 107) Re vald (Revetal) (9730) Sande vald (Sande) (9904) Sandefjordi vald (Sandefjord) (63 271) Svelviki vald (Svelvik) (6685) Tønsbergi vald (Tønsberg) (45 976) Verdens Ende Tjøme vallas Tønsberg Farmandshaugen Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019. Verdens Ende - "The World's End" Vikinger i Vestfold – Põhjaviikingite haridus- ja infokeskuse võrgustik
Maastik punase pilvega

"Maastik punase pilvega" on Konrad Mäe maal aastatest 1913–1914. Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kogudesse ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis. "Maastik punase pilvega" on ainus Eesti autori töö, mis on valitud kogumikku "1001 maali, mida elu jooksul peab nägema". Teos ilmus 2008. aastal, selle peatoimetaja on inglise kunstnik ja kunstiprofessor Stephen Farthing. 25. augustil 2017 andis Eesti Post välja postmargi, millel maali on kujutatud. See on pühendatud Konrad Mäe maalide näitusele, mis avati 9. oktoobril Roomas Galleria Nazionale d'Arte Moderna e Contemporaneas. Maal kuulub projekti "Europeana 280" ühena 12 Eesti kunstiteosest. Kokku tõsteti selle projekti käigus esile 347 kunstiteost 146 institutsioonist ja 29 riigist. "Enn Kunila tänas Mägi maali avaldajat" kroonika.delfi.ee, 22.12.2008. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2017. Vaadatud 25. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Fotod: Konrad Mägi teos "Maastik punase pilvega" jõudis margile" kultuur.err.ee, 25.08.2017. Landscape with a Red Cloud Europeana Masterpieces of Estonian art Europeana Jill Cousins: It’s a wrap for #Europeana280: collaborating across borders to bring art to the people Europeana, 2. veebruar 2017.
Itaallanna lastega ojal

"Itaallanna lastega ojal" on Johann Köleri maal aastast 1862. Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis. Maali mõõtmed on 82,5 × 53,5 cm. Teos kuulub projekti Europeana 280 ühena 12 Eesti kunstiteosest. Masterpieces of Estonian art Europeana
Ela Tomson

Ela Tomson (aastani 1965 Liimeon, 1965–1973 Unt; sündinud 16. veebruaril 1945 Pärnus) on Eesti endine teleajakirjanik ja poliitik. Ta on lõpetanud 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastatel 1968–1972 oli ta Eesti Telefilmi toimetaja. 1972–1992 oli ta Eesti Televisiooni toimetaja (toimetas näiteks saatesarju "Järjehoidja", "Laupäevastuudio" ja "Prillitoos" ning tegi filmisaateid). 1992–1994 oli ta Pärnu Raadio peatoimetaja. 1994–2000 oli ta ETV hanketoimetuse peatoimetaja. 2001–2003 oli ta Pärnu Ühisgümnaasiumi õpetaja. 2001–2003 oli ta Pärnu Linnavalitsuse välissuhete ja protokollinõunik. Jaanuarist 2003 on ta Erakond Isamaa liige. Ta oli X Riigikogu liige (2003–2007). 2008. aastast oli ta Pärnu Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja asetäitja. 2021. aastast on ta Pärnu Linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees. 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2021 Pärnu teenetemärk (Pärnu kultuurielu pikaaegse rikastamise ja juhtimise eest) Tema abikaasa oli 1994. aastast kuni surmani 2023. aastal Mati Põldre. Varem on ta abielus olnud Mati Undiga ja Enn Tomsoniga. Ela Tomson Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 01.04.2016) https://web.archive.org/web/20160401140930/http://parnu.ee/index.php?id=81 (vaadatud 01.04.2016) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Elhaida Dani

Elhaida Dani (sündinud 17. veebruaril 1993 Shkodëris) on Albaania laulja. Aastal 2009 võitis ta Albaania talendisaate Star Academy ja 2012 aastal lauluvõistluse Top Fest. Aastal 2013 osales esimesel Itaalia laulukonkurssil The Voice of Italy ja samuti võitis. Tema poolt hääletas üle 70% publikust. Elhaida Dani esindas lauluga "I'm Alive" Albaaniat 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 27 osaleja seas 34 punktiga 17. koha. "Elhaida Dani" (2013) "Fjala e fundit" (2008) "Si asnjëherë" (2010) "Mijëra vjet" (2011) "S'je më" (2012) "When Love Calls Your Name" (2013) "Baciami e basta" (2013) "In the Sky for a While" "Diell" (2014) "I'm Alive" (2015) "Në jetë" (2015) "Më mbaj" (2017) "E Ngrirë" (2017) "Amazing" (2017) "Sugar Wings" (2017)  Elhaida Dani – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Linda Raus

Linda Raus (17. oktoober 1909 Purku, Järvakandi vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 13. detsember 2003) oli eesti rahvatantsuõpetaja ja lavastaja. 1929. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogiumi. Hiljem täiendas ta end mitmetel rahvatantsujuhtide kursustel. 1970, 1973, 1975 ja 1994 oli ta üldtantsupeo ja 1982 noorte tantsupeo üks üldjuhte. 1964 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1996 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium 2000 Valgetähe V klassi teenetemärk Purku koolimaja seinale on paigaldatud mälestustahvel Tema pojad olid näitlejad Sander Raus ja Mauri Raus. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 416. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Haud Rapla kalmistul
Vladimír Mečiar

Vladimír Mečiar (sündinud 26. juulil 1942 Zvolenis) on Slovakkia poliitik. Ta oli aastatel 1990–1991, 1992, 1993–1994 ja 1994–1998 Slovakkia peaminister. Ta sündis aastal 1942 Zvolenis (toona Esimeses Slovaki Vabariigis). Ta on lõpetanud Bratislavas Komenský ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli 11. jaanuarist 1990 kuni 27. juunini 1990 Slovakkia siseminister (Milan Čiči valitsuses). Pärast 1990. aasta Slovakkia parlamendivalimisi sai tast 27. juunil 1990 Slovakkia peaminister, ta oli peaministri ametis 6. maini 1991. 1991.-1992. aastal Tšehhoslovakkia tuleviku osas peetud kõnelused jooksid liiva, tšehhid eesotsas Václav Klausi ja Kodanike Demokraatliku Parteiga soovisid rohkem tsentraliseerimist, kuid slovakid eesotsas Mečiariga ja parteiga "Demokraatliku Slovakkia Eest" (HZDS) soovisid konföderatsiooni. Seepeale otsustasid Mečiar ja Klaus Tšehhoslovakkia jagada kaheks eraldi riigiks, 1993. aastal sai Mečiar nüüd iseseisva Slovakkia peaministriks. Tema valitsemisstiil muutus üha autoritaarsemaks. 1994. aastal valiti ta peaministriks tagasi, kui HZDS võitis parlamendivalimised ja moodustas koalitsiooni vasakradikaalse Slovakkia Töölisteühenduse (ZRS) ja äärmusparempoolse Slovakkia Rahvusparteiga (SNS). Kuigi ta toetas Slovakkia liitumist Euroopa Liidu ja NATOga, siis tema autoritaarse valimisstiili tõttu jäi Slovakkia liitumiskõnelustelt kõrvale, samas kui Slovakkia naabrid ja Visegrádi grupi partnerriigid - Poola, Tšehhi ja Ungari said 12. märtsil 1999 NATO liikmeteks. Euroopa Liidu liikmelisuse osas kutsuti Poola, Tšehhi ja Ungari liitumiskõnelustele 12. detsembril 1997, kuid Slovakkia jäi kõrvale. 1998. aasta parlamendivalimistel tuli esimeseks jälle HZDS, kuid kaotas 18 kohta, saavutades vaid ühekohalise enamuse Slovakkia Demokraatliku Koalitsiooni (SDK) ees. HZDS ei suutnud koalitsiooni moodustada ja seega Mečiar enam peaministriks ei saanud, tema asemal sai peaministriks Mikulaš Dzurinda. 1999. aastal kandideeris Mečiar Slovakkia esimestel presidendi otsevalimistel, kuid kaotas Rudolf Schusterile. 2002. aasta parlamendivalimistel peeti Mečiari favoriidiks, kuigi arvati, et kui ta valimised võidab, kaotab Slovakkia Euroopa Liidu liikmelisuse võimaluse. HZDS tuligi esimeseks, kuid võitis vaid 36 kohta 150st, ning Dzurinda jätkas peaministrina. 2004 kandideeris Mečiar uuesti presidendiks, kuid jäi alla oma endisele liitlasele Ivan Gašparovičile. 2006. aasta parlamendivalimistel võitis HZDS vaid 15 kohta. Kuigi HZDS kaasati valitsuskoalitsiooni, siis Mečiari ise mitte. Ta keeldus kandideerimast 2009. aasta presidendivalimistel ja 2010. aasta parlamendivalimistel sai HZDS ainult 4.32% häältest, jäädes parlamendist välja. 2012. aasta parlamendivalimistel ei saavutanud HZDS isegi 1 protsenti häältest ja 2014 läks laiali. Vladimír Mečiar on abielus, tema abikaasa Margarita Mečiar on arst; neil on neli last.
Satkūnai vald

Satkūnai vald (leedu keeles Satkūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 100 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1309 inimest. Valla keskus on Satkūnai küla. Vallamaja asub aadressil Sidabros g. 9. Vallavanem on Regina Butkienė. Vallamaja Vaineikiai Plikiškiai Milvydžiai Endine Šarkiai koolimaja Satkūnai [1][alaline kõdulink]. Joniškio rajono savivaldybė, vaadatud 1.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 1.04.2016.
Saugėlaukise vald

Saugėlaukise vald (leedu keeles Saugėlaukio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 71 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1405 inimest. Valla keskus on Bariūnai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 7. Vallavanem on Edita Nakvosienė. Vallamaja Balkaičiai Pošupės, kabel Bariūnai Mindaugiai Balkaičiai kabel [1][alaline kõdulink]. Joniškio rajono savivaldybė, vaadatud 1.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 1.04.2016.
Uładzimir Dubroŭščyk

Uładzimir Dubroŭščyk (sündinud 7. jaanuaril 1972 Hrodnas) on valgevene kettaheitja. Tema isiklik rekord kettaheites on 69.28 (2000). Uładzimir Dubroŭščyk veebisaidil Olympedia (inglise)
Skaistgirysi vald

Skaistgirysi vald (leedu keeles Skaistgirio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 136 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2368 inimest. Valla keskus on Skaistgirysi alev (2011. aasta seisuga 862 elanikku). Vallamaja asub aadressil Aušros g. 13. Vallavanem on Virginija Kaikarienė. Vallamaja Endriškiai Jurdaičiai Maldeniai tamm Beržynė tamm [1]. Joniškio rajono savivaldybė, vaadatud 01.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 01.04.2016.
Tšamzinka rajoon

Tšamzinka rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Tšamzinka alev. Rajoonis on 2 alevit ja 12 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 30 576. 2010. aasta seisuga olid elanikest 48,1% mordvalased, 48,7% venelased ja 2,0% tatarlased. Q127252379  Tšamzinka rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšamzinka rajooni koduleht
Sogn og Fjordane maakond

Sogn og Fjordane maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus Põhjamere kaldal. Maakonna endise ala suurim fjord on 203 km kaugusele sisemaale ulatuv Sogne fjord. 2020. aastal moodustati Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnast Vestlandi maakond. (elanike arv 1. jaanuaril 2006) Årdali vald (5549) Askvolli vald (3182) Aurlandi vald (1733) Balestrandi vald (1406) Bremangeri vald (3968) Eidi vald (5801) Fjaleri vald (2881) Flora vald (11 410) Førde vald (11 327) Gaulari vald (2771) Gloppeni vald (5769) Guleni vald (2417) Hornindali vald (1206) Høyangeri vald (4448) Hyllestadi vald (1502) Jølsteri vald (2918) Lærdali vald (2155) Leikangeri vald (2199) Lusteri vald (4889) Naustdali vald (2699) Selje vald (2958) Sogndali vald (6836) Solundi vald (877) Stryni vald (6779) Vågsøy vald (6123) Viki vald (2847) Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019.
Žagarė vald

Žagarė vald (leedu keeles Žagarės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. Valla pindala on 181 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3355 inimest. Valla keskus on Žagarė linn (2011. aasta seisuga 1712 elanikku). Vallamaja asub aadressil Tilto g. 2. Vallavanem on Alvydas Urbonas. Vallamaja Vendade kivi Veršiais Žeimiai künnapuu Veršiai tamm Magnaus Butlerise pärn Žagarė I linnamägi Lisaks küladele asub vallas ka üks huutor – Basiuliškės. Seal aastal 2011 elanikke ei olnud. [1]. Joniškio rajono savivaldybė, vaadatud 01.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 01.04.2016.
Baimak

Baimak on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Baimaki rajooni halduskeskus. Baimak on asutatud 1748. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel olid linna elanikest 71,6 % baškiirid, 21,3 % venelased ja 5,1 % tatarlased.
Torbejevo rajoon

Torbejevo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Torbejevo alev. Rajoonis on 1 alev ja 15 külaasundust. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 391. Q127252379  Torbejevo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Torbejevo rajooni koduleht
Djoma

Djoma on jõgi Venemaal Baškortostani Vabariigis ja Orenburgi oblastis. Jõgi saab alguse Obštši Sõrti kõrgustikus, suubub vasakult Belaja jõkke. Djoma pikkus on 535 kilomeetrit, valgala 12 800 km². Jõe ääres asub Davlekanovo linn.
Kirikumäe järv

Kirikumäe järv on järv Võru maakonnas Võru vallas. Kirikumäe järve pindala on 61,4 hektarit, suurim sügavus on 3,5 meetrit ja keskmine sügavus 2,8 meetrit. Järv koos teda ümbritseva metsaga ja Järvesuu rabaga moodustab Kirikumäe maastikukaitseala. Kirikumäe järvest voolab välja Pedetsi jõgi, mis viib oma veed Daugavasse. Järvel ja järve kallastel on filmitud tuntud lastefilmi "Karoliine hõbelõng" stseene.