laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Varretu priimula

Varretu priimula (Primula vulgaris) on nurmenukuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on Eestisse introdutseeritud, kasvab metsistunult harva vanades parkides ja nende parkide ümbruses. Pärismaine Lõuna-Euroopas. Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 217. Varretu priimula andmebaasis eElurikkus
Roomav tulikas

Roomav tulikas (Ranunculus repens) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on Eestis sage ja ta kasvab niisketel niitudel, kraavikallastel, soodes, teeveertel. Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 122 Roomav tulikas andmebaasis eElurikkus
Suur robirohi

Suur robirohi (Rhinanthus angustifolius) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Eestis kasvab neli selle liigi alamliiki: subsp. vernalis – kevad-robirohi (tavaline) subsp. aestivalis – suvi-robirohi (tavaline) subsp. apterus – tiivutu robirohi (haruldane) subsp. angustifolius – mägi-robirohi (harva). Eesti taimede määraja. Toim. M. Leht. Eesti Maaülikool, Eesti Loodusfoto, Tartu, 2007. Lk 251–252
Phil Taylor

Philip John Taylor (hüüdnimi Philthy Animal; 21. september 1954 Hasland, Chesterfield, Derbyshire – 11. november 2015 London) oli Suurbritannia muusik. Aastail 1975–1984 ja 1987–1992 oli ta ansambli Motörhead trummar.
Subačius

Subačius (leedu) (poola Subocz, vene keeles Субочь, saksa keeles Subotschen) on linn Leedus Kupiškise rajoonis. Linn on Subačiuse valla halduskeskuseks. Asub Viešinta jõe ääres merepinnast 75 meetri kõrgusel. Linna läbib Radviliškise–Daugavpilsi raudtee. Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1940 ehitatud katoliku kirik. Linna ühendab Skverbai ja Stirniškiai (Paulianka) külaga kaseallee. Asulat on esimest korda mainitud 1837. aastal, aga kasvama hakkas see aastal 1873, mil Dvariškiai küla maadele rajati Daugavpilsi ja Radviliškise vahelise raudtee äärde Subačiuse raudteejaam. Selle juurde tekkinud asula hakkas kiiresti kasvama ja sai nimeks Subačius, sellal kui endine Subačius hakkas kandma nime Senasis Subačius. Linnaõigused sai 1958. aastal, enne seda oli see asulatüübilt raudteejaam. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Subačiuse elanikest leedulasi 96,86% ja venelasi 1,9%. Katoliku kirik Raudteejaam Ait Subačius Romualdas Karazija – Leedu füüsik Aleksandras Vanagas – Leedu keeleteadlane Virgilijus Alekna – Leedu kettaheitja Viimased kaks õppisid Subačiuse koolis. Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Субочь. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Т. 31А (62) : Статика — Судоустройство. С.-Петербургъ, 1901., 877 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 26. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Linn portaalis vietoves.Lt Subačius poola geograafilises sõnastikus (esimene Subocz, teine sissekanne)
Eesti Kunstide Keskus

Eesti Kunstide Keskus (lühend EKK, inglise Estonian Arts Center, lühend EAC) on Kanadas tegutsev eesti kunstnike mittetulunduslik organisatsioon. EKKi mõte tekkis 1972. aasta ESTO päevadel. EKK asutati 1974. https://web.archive.org/web/20160212132920/http://estarts.ca/about.php (vaadatud 13.11.2015) EKKi koduleht
Kalvarija omavalitsus

Kalvarija omavalitsus (leedu keeles Kalvarijos savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus endise Marijampolė maakonna aladel Leedus. Omavalitsuses on 4 haldusüksust, selle pindala on 441 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 11 635 inimest. Omavalitsus moodustati 1999. aastal ja see koosneb järgmistest valdadest: Akmenynai, Kalvarija, Liubavase ja Sangrūda vald. Suurim asula on halduskeskus Kalvarija (4377 inimest). 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,29% leedulased, 0,71% venelased, 0,19% poolakad, 0,09% ukrainlased ja 0,69% oli teistest rahvustest. Omavalitsuse suurim jõgi on Šešupė; teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Kirsna. Suurim järv on Orija. Omavalitsus asub Sūduva kõrgustikul, kõrgeim koht asub Aištišiai küla lähistel ja ulatub 146,1 meetrit üle merepinna. Kalvarija omavalitsuse territooriumit läbib Via Baltica. Orija Sangrūda vallamaja Akmenynai Liubavase kirik Jungėnai. Kalvarija raudteejaam Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Kalvarija omavalitsuse koduleht
Beril Dedeoğlu

Hatice Beril Dedeoğlu (9. detsember 1961 Ankara – 13. märts 2019) oli türgi ühiskonnateadlane ja poliitik. Ta oli 22. septembrist 17. novembrini 2015 Türgi Euroopa Liidu asjade minister, poliitiliselt ei kuulunud ta ühtegi erakonda. Ta sündis aastal 1961 Ankaras. Ta on lõpetanud Galatasaray lütseumi. Aastal 1986 lõpetas ta Istanbuli ülikooli majandusteaduskonna rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on töötanud aastast 1995 Galatasaray Ülikoolis rahvusvaheliste suhete õppejõuna, aastast 1999 oli ta dotsent ja aastast 2005 professor.
Tümiin

Tümiin (T, Thy) ehk 5-metüüluratsiil on üks neljast peamisest lämmastikalusest (teised kolm on adeniin, guaniin, tsütosiin), mis kuulub DNA koostisse. See on pürimidiini nukleotiidalus. RNAs asendab tümiini uratsiil. Uratsiil tekib tümiini demetülatsiooni tagajärjel. Tümiini molekulivalem on C5H6N2O2. Albrecht Kossel ja Albert Neumann eraldasid tümiini esimest korda vasika tüümusest 1893. aastal. Albrecht Kossel Albert Neumann (1893), "Ueber das Thymin, ein Spaltungsproduct der Nucleïnsäure" (On thymine, a cleavage product of nucleic acid), Berichte der Deutschen Chemischen Gesellschaft zu Berlin, 26 : 2753-2756. lk 2754: "Wir bezeichnen diese Substanz als Thymin." (We designate this substance as "thymine" [because it was initially obtained from the thymus glands of calves].) Freie Universitaet Berlin: Bacterium engineered with DNA in which thymine is replaced by synthetic building block, 29. juuni 2011
Taagepera sovhoos

Taagepera sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Valga rajoonis Helme külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Alal. Taagepera sovhoos moodustati 1959. aastal varasemate väiksemate majandite liitmise teel. 1983. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 8168 hektarit, sellest põllumajanduslikku maad 4508 hektarit. 1978. aasta seisuga oli haritavat maad ca 3400 hektarit. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 261. Sovhoos tegeles peamiselt taime- ja loomakasvatusega. Sovhoosi direktor oli aastatel 1974–1978 Helmo Hainsoo, 1980. aastatel Guido Laube. Sovhoos likvideeriti 1993. aastal. Heino Mägi, Karl Veri. Valga rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1983, lk 65 Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 378
Kõõru linnamägi

Kõõru linnamägi on mägi Võru maakonnas Setomaa vallas Kõõru küla lähedal Tedrepalo metsas. 18 meetri kõrgust mäge piiravad kolmest küljest järsud orunõlvad. Idakülg on kitsa maariba kaudu ühendatud orunõlva pealse platooga. Maariba ja mäelae vahel asub madal kraav. Mäelae pindala on umbes 300 m². Varem mäel kasvanud mets oli 2012. aastaks maha raiutud. Kohalikud harrastusajaloolased Aare Hõrn ja Ali Kikkas pakkusid 1997. aastal välja, et välisilme põhjal võib tegu olla muistse linnamäega. Rahvapärimuses seda samas linnamäena ei tunta. 1999. aasta proovikaevamine mäelael kultuurikihti ei tuvastanud, leiti vaid mõned väiksed söetükikesed. 2012. aastal uuriti mäge põhjalikumalt. Mäe kõrgemale osale tehtud 14,75 m² suurusest kaevandist, mis ulatus otsapidi ka lõunanõlvale, mingeid selgelt inimtegevusele viitavaid jälgi ei leitud. Ka ükski mäe platoo 47-st proovikaevandist ei näidanud märke kultuurikihist ega muististest. Mäekaela peal olevasse kraavitaolisse vagumusse tehtud 5 m² suurusest kaevandist leiti kolm arvatavasti inimtekkelist auku, neist kahe paiknemine meenutas kitsa (77 cm) värava postiauke. Ühes oletatavas postiaugus olnud söetükkide radiosüsiniku analüüs dateeris need ajavahemikku 258–566 pKr. Kolmandast, teistest eristuvast august saadud proov dateeriti ajavahemikku 1403–1634 pKr, mis näitab, et mäel on olnud vähemalt kaks erinevat inimtegevuse perioodi. Arheoloogid jõudsid järeldusele, et sõjalise kaitse funktsiooni mäel ilmselt polnud ja tegu võis olla rituaalide läbiviimise või pühakohaga, mida värav pidi mittepühast alast eraldama. Samas ei välistata ka mäe teistsuguseid, näiteks majandusega seotud kasutusviise. Heiki Valk, Anti Lillak, Allar Haav, Tuuli Kurisoo (2013). Excavations on the hill forts of South-East Estonia: Kureküla, Kõõru and Kuigatsi. Arheoloogilised välitööd Eestis = Archeological fieldwork in Estonia, 2012, lk 61–72. "Kõõru linnamägi 2012" Arheoloogia Tartu Ülikoolis. Kaevamised, 19. okt 2012 Valk, H. (2008). Kõõru linnamägi. Eesti muinaslinnad (333) TÜ arheoloogia õppetool
Ivan Triesault

Ivan Triesault (varasema nimega Juhan Treisalt; 13. juuli (vkj 1. juuli) 1898 Tallinn – 3. jaanuar 1980 Los Angeles) oli eesti näitleja. 14-aastaselt läks ta abilisena tööle Tallinna saksa teatrisse. Aastast 1916 elas ta Ameerika Ühendriikides. 1943. aastal mängis ta marssal Mihhail Tuhhatševski rollis oma esimeses Hollywoodi filmis "Missioon Moskvasse". Triesaulti tuntuim roll on Eric Mathis Alfred Hitchcocki 1946. aasta spioonifilmis "Notorious". Tallinna Jaani kogudus (1898). "Treisalt, Johann Constantin". I pihtkonna personaalraamat. Vaadatud 27.05.2018. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 550. Pekka Linnainen (29.12.2013). "Juhan Treisalt, hiidlane Hollywoodis". Ivan Triesault andmekogus IMDb (inglise) Pekka Linnainen (21.05.2018). "Ivan Triesault – Hollywoodin muistetuin virolainen". Estofennia (soome). Vaadatud 27.05.2018. 120 aastat tagasi sündis kuulsaim Hollywoodi jõudnud eestlane, postimees.ee, 2. juuli 2018
Märdi linnamägi

Märdi linnamägi ehk Kõrgemägi on muinaseestlaste linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Väikse Emajõe ääres Ala-Trommi turismitalu lähistel. 2010. aastal Andres Vindi avastatud ja 2011. aastal arheoloogiliste kaevamiste käigus läbi uuritud linnamägi asub järskude nõlvadega künkal. Muinaslinnus oli kaitstud 25 m pikkuse liivast valliga ja puitkonstruktsioonidega. Kultuurikihi puudumine viitab muinaslinnuse vähesele kasutusele. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Vaadatud 13. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Märdi linnamägi Tartu Ülikooli arheoloogiaandmebaasis
795

795. aasta Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - 790. aastad - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad Aastad: 790 791 792 793 794 - 795 - 796 797 798 799 800 ... ?? – Lothar I, Frangi keiser 25. detsember – Hadrianus I, paavst
Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone

Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone on endisaegse Rakvere mõisa peahoone, mille ühte otsa ehitati 1930. aastatel teatrihoone. Ehitis on arvele võetud kultuurimälestisena. Rakvere mõisakompleks rajati 18.–19. sajandil. Mõisa historitsistlik, algselt ühekorruseline härrastemaja rajati 1850. aastatel. Härrastemaja ehitati 1920. aastatel kahekorruseliseks. Peahoone oli siis Rakvere Rahvamaja ja Rakvere Hariduse Seltsi omanduses. Mõisapark oli aga Rahvaaed. Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Selts (Jakob Liiva eestvedamisel) võttis 1927. aastal plaani ajakohase teatrimaja ehitamise. Kuulutati välja teatrihoone projektide võistlus. Uue teatrimaja projekteeris arhitekt Johann Ostrat. Teatrimaja projekteeriti Rakvere mõisa peahoone kõrvale. 27. jaanuaril 1929 toimusid kiviveo talgud ja 28. juulil 1929 pani Jakob Liiv pidulikult paika teatrimaja nurgakivi. Ehitus seiskus rahapuudusel, kuid jätkus Rakvere linnavalitsuse eestvedamisel jälle 1938. aastal. Hoone valmis 1940. aastal ja avati 24. veebruaril 1940 aktuse, kontserdi ja "pitsballiga". 25. veebruaril 1940 mängiti August Kitzbergi näitemängu "Tuulte pöörises". See oli esimene etendus Rakvere teatris. Tänapäeval kasutab kunagist mõisakompleksi Rakvere Teater. Rakvere Teatri väike saal asub mõisa 18. sajandi keskelt pärinevas aidahoones. Rakvere mõis Rakvere Teater Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 13.11.2015) Rakvere Teatri ajalugu Rakvere mõisast Eesti Mõisaportaalis Odette Kirss. "Rakvere ajalugu", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2003.
Lindla

Lindla on põllumajandusehitis, kus kasvatatakse põllumajanduslinde. Sõltuvalt kasvatatavast linnust eristatakse näiteks kanalaid, hanilaid, tibulaid. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 574.
LP

Fail:Vinyl LP.jpg LP (lühend ingliskeelsest fraasist long play) on teatav vinüülplaat. LP diameeter on 25 või 30 cm ja esialgu mahutas see kummalgi küljel 22 minutit helisalvestist, hiljem mõned minutid enam. LP võeti kasutusele 1948. aastal. EP (extended play)
Tarni jõgi

Tarn on jõgi Lõuna-Prantsusmaal, Atlandi ookeani vesikonda kuuluva Garonne'i parempoolne lisajõgi. Jõgi on andnud nime Tarni departemangule. Jõgi algab Sevennidest ja voolab valdavalt läände sügavas orus läbi Keskmassiivi. Ta läbib Millau, Albi, Gaillaci ja Rabastensi. Siis suubub temasse suurim vasakpoolne lisajõgi Agout ja Tarn pöördub loodesse. Pärast Montaubani linna läbimist suubub temasse suurim parempoolne lisajõgi Aveyron ja Tarn pöördub taas läände. Pärast Moissaci linna läbimist suubub ta paremalt Garonne'i jõkke. Jõe pikkus on 381 kilomeetrit ja valgla on umbes 12 000 km². Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 200 m³/s. Jõe allikas on 1560 ja suue 65 m kõrgusel merepinnast, mis teeb jõe languks 1495 m. Tarn voolab peaaegu kogu ulatuses Lõuna-Püreneede departemangus, ainult lühike algusosa asub Languedoc-Roussilloni departemangus. Kunagi oli Tarn laevatatav 38 km ulatuses, suudmest kuni umbes Montaubanini. Selleks oli jõele rajatud 7 lüüsi. Tänapäeval on lüüsid kasutamata ja seetõttu ei saa neist mööda sõita. Garonne'i veetaset on vahepeal tõstetud, et Golfechi tuumaelektrijaama jaoks veehoidla rajada, see on kõige alumise, Moissaci ja Garonne'i vahelise lüüsi üle ujutanud ja seetõttu saab Moissaci laevaga sõita ka ilma lüüse taastamata (4 km). On tehtud ettepanek taastada ka 5 ülejäänud lüüsi, et Tarni mööda saaks laevaga sõita kuni Montaubanini. Albi ja Rabastensi vahel kulgevad jõe kaldal maantee ja raudtee, aga seal, kus Tarn loodesse keerab, jätkavad need oma kulgu Toulouse'i suunas. Millau linna lähistel ületab jõge aastatel 2004–2012 maailma kõrgeim rippsild Millau viadukt. Tarni jõgi on tuntud metsikute üleujutuste poolest. Need on ühed kõige ohtlikumad kogu Euroopas. 1930. aasta märtsis tõusis Tarn ööpäeva jooksul Montaubanis oma tavalisest tasemest 17 m võrra kõrgemale ja tema vooluhulk oli sel ajal 7000 m³/s. Näiteks Reini keskmine vooluhulk on kõigest 2200 m³/s, aga Niiluse keskmine vooluhulk iga-aastase üleujutuse ajal enne Assuani paisu rajamist oli 8500 m³/s. Kolmandik Tarn-et-Garonne'i departemangust ujutati üle ja hävis tuhandeid maju, sealhulgas Montaubanis hävisid kõik madalamal olevad linnaosad ja Mossaic hävis peaaegu täielikult. Hukkus kolmsada inimest. Suur maailma atlas, lk. 59
Väikemõisa mõis

Väikemõisa mõis (saksa keeles Kleinhof) oli Karula mõisa poolmõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõis rajati 19. sajandi lõpul. 1904. aastal sai mõisa omanikuks Karula mõisa omanik Alexander von Helmersen. Mõisa heimatstiilis peahoone valmis 1902. aastal arhitekt Rudolf von Engelhardti projekti järgi. Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Väikemõisa väikelastekodu. Väikemõisa mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 17.11.2016) Väikemõisa mõis Eesti mõisaportaalis Väikemõisa mõisa lugu Mõisablogis
Kajari Klettenberg

Kajari Klettenberg (sündinud 1966) on Eesti sõjaväelane (kolonel). Ta on lõpetanud 1984. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. 1992. aastast on ta Eesti Kaitseväe tegevteenistuses, teeninud Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni pioneerirühma ülemana, Kaitseliidu peastaabi pioneeriteenistuse ülemana, Tartu Üksik-jalaväepataljoni ülemana ja Maaväe Staabi pioneeriteenistuse ülemana. Aastatel 2005–2007 oli ta Kaitseliidu Tallinna Maleva pealik ja 2007–2013 Kaitseliidu peastaabi ülem. 2012. aastal täitis Klettenberg ajutiselt Kaitseliidu ülema kohuseid. 2014. aastast teenis Klettenberg Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides. 2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk Viljandi Maagümnaasium. Vilistlased Postimees: "Kaitseliidu peastaabi uueks ülemaks sai major Kajari Klettenberg", 3. aprill 2007 "Pealinn: "Eesti kaitseatašeeks USA-s sai kolonel Klettenberg", 05. august 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Vaadatud 13. novembril 2015. Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid. Kajari Klettenberg
Erinewus

Erinewus (prantsuse keeles différance) on tõlkija Hasso Krulli poolt eesti keeles kasutusele võetud termin tähenduste ebapüsivuse mõiste jaoks Jacques Derrida teksti Positsioonid tõlkes. Erinewus tähendab Jacques Derridal (1930–2004) ja dekonstruktsionismis, et tekstidel pole täpset ega lõplikku tähendust ja neid saab mitmeti tõlgendada. Derrida hakkas mõistet erinewus (différance) kasutama oma teoses "Grammatoloogia" (1967), kus ta kritiseeris õhtumaa filosoofias metafüüsikalisi süsteeme, milles tähendus taandatakse ühele mõistele või mõtlemisvormile. "Erinev" (différent) ja "erinew" (différant) tuletuvad prantsuse tegusõna différer kahest erinevast kasutusvõimalusest, mille tõttu see võib märkida nii tähenduse erinemist kui ka tähenduse edasilükkamist. Edasilükkamine seisneb Derrida järgi binaarsele opositsioonile omases kohalolu edasilükkamises, mis on erinevuse tekkega samaaegne: „Edasilükkamine toimub viivituse, pikendamise, üleandmise, kõrvalepõikamise, hilinemise ja varuksjätmise kaudu. See tähendab, et erinewusele ei eelne kohaloleva võimalikkuse absoluutset ja jagamatut ühtsust.“ erinevus mõistekesksus Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 91-92. Jacques Derrida, Positsioonid, lk 17-18.
Jenni Vartiainen

Jenni Mari Vartiainen (sündinud 20. märtsil 1983 Kuopios) on soome laulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks tüdrukuteansambli Gimmel liikmena (2002–2004). Aastal 2007 alustas ta soolokarjääri ja avaldas oma esimese sooloalbumi "Ihmisten edessä", mille parim koht Soome ametlikus muusikaedetabelis oli kuues. Järgmine album "Seili" (2010) jõudis edetabelis esikohale, seda müüdi rohkem kui 145 000 tükki ja see tõusis Soome muusikaajaloos kõige rohkem müüdud 30 heliplaadi hulka. Oktoobris 2013 ilmus tema kolmas album "Terra", mis läks kohe esimesel nädalal edetabeli tippu. Vartiainen on saanud 9 Emma auhinda, mis on Soome tähtsaim muusikaauhind, tema plaate on ostetud kokku üle 300 000 ning tema nimi on jõudnud Soome muusikaajaloo 70 kõige populaarsema muusikaartisti hulka. 2007 – "Ihmisten edessä" 2010 – "Seili" 2013 – "Terra" Missä muruseni on Ihmisten edessä En haluu kuolla tänä yönä Minä sinua vaan Suru on kunniavieras Duran duran Minä ja hän Eikö kukaan voi meitä pelastaa Eden Junat ja naiset Susta enkelit pitävät huolta Selvästi päihtynyt Nettiin Mustaa kahvia Toinen Sinun vuorosi loistaa Tunnoton Lautturi Keinuu Turvasana Kohtalokas samba Malja Anna mulle piiskaa Mato Vedenalaista Mandartania Kerro, miltä se tuntuu Se oikea Jenni Vartiainen tekee radiosoittohistoriaa Warner Music Live, 19.01.2015. Jenni Vartiainen veebisaidil Musiikkituottajat IFPI Finland (soome keeles)
Beata Szydło

Beata Maria Szydło (sündinud 15. aprillil 1963 Oświęcimis) on Poola poliitik (Õigus ja Õiglus), kes oli 16. novembrist 2015 kuni 11. detsembrini 2017 Poola peaminister. 11. detsembrist 2017 kuni 4. juunini 2019 oli ta asepeaminister Mateusz Morawiecki valitsuses. Alates juulist 2019 on ta Euroopa Parlamendi liige. Ta sündis aastal 1963 Oświęcimis (asub Väike-Poola vojevoodkonnas). Aastal 1987 abiellus ta Edward Szydłoga; neil on kaks poega. Ta lõpetas aastal 1989 Krakówis asuva Jagelloonide ülikooli etnograafia teaduskonna. Aastatel 1989–1995 oli ta Jagelloonide ülikooli filosoofia- ja ajalooteaduskonna aspirant. Aastal 1997 lõpetas ta Varssavis Kõrgema Kaubanduskooli, kus õppis kultuurijuhiks. Aastal 2001 lõpetas ta Krakówi Majandusakadeemia, kus tema erialaks olid territoriaalsed omavalitsused Euroopa Liidus. Aastail 1987–1995 töötas ta Krakówi ajaloomuuseumis assistendina. Järgmiseks töökohaks oli Libiążi kultuurikeskus. Aastail 1997–1998 töötas ta Brzeszcze kultuuriosakonnas. Aastal 1998 sai temast Brzeszcze linnapea; sellele kohale jäi ta aastani 2005. Aastal 2005 astus ta erakonda Õigus ja Õiglus. Selle koosseisus valiti ta seimi V, VI, VII ja VIII koosseisu. Aastal 2010 sai temast erakonna asepresident.
Žemaičių Naumiestise vald

Žemaičių Naumiestise vald (leedu keeles Žemaičių Naumiesčio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis. Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3281 inimest. Valla keskuseks on Žemaičių Naumiestise alev (2011. aastal oli seal 1373 elanikku), vallamaja asub aadressil Klaipėdos g.1. Vallavanem on Jonas Budreckas. Degučiai kirik Laugaliai kalmistu Žemaičių Naumiestis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Vaadatud 14. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#silu_r
Armageddon

Harmagedon on Johannese ilmutuse raamatus paik, kus toimub viimsepäeva lahing. "Armageddon" on USA 1998. aasta sci-fi-põnevusfilm. Armageddon, males kohtade jagamisel või matši võitja selgitav lisapartii, mille viigilise tulemuse korral loetakse võitjaks mustade malenditega mänginu.
Arhitektuuribüroo

Arhitektuuribüroo (harvem ka arhitektibüroo, arhitektuurifirma) on ettevõte, kes on palganud ühe või rohkem litsentseeritud arhitekti ja tegeleb arhitektuuri valdkonnaga. Salto (arhitektuuribüroo) KOKO Arhitektid OÜ
Distrikt

Distrikt (ladina sõnast districtus) on mitmetähenduslik sõna: distrikt (inglise district) on haldus-, kohtu- või valimisringkond (näiteks USAs, Suurbritannias) distrikt ehk staarostkond distrikt oli Rootsi aja lõpus majandusasehalduri tegevuspiirkond Liivimaa kindralkubermangus Eesti distrikt Läti distrikt
Eterniit

Eterniit ehk asbesttsement on portlandtsemendi ja asbesti (10-20%) segust tehtud tsementkivi. Eterniidist tehakse näiteks katuse- ja seinakatteplaate, torusid. Eestis on eterniiti tootnud Kunda tsemenditehas. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 2. köide: CERA–FILL. Tallinn: Valgus, 1987, lk 624.
Pariisi terrorirünnakud (november 2015)

Pariisi terrorirünnakud olid 13. novembri 2015 hilisõhtul mitmel pool Pariisis erinevate vahenditega (relvad, käsigranaadid, pommivööd) inimeste elu vastu suunatud ja teostatud terrorirünnakud. Rünnakutes sai surma vähemalt 129 inimest ja haavata umbes 300 inimest. 17. novembri seisuga oli kahtlustavate tabamisse kaasatud umbes 115 000 julgeolekutöötajat.     Prantsusmaa president François Hollande, kes evakueeriti Saksamaa–Prantsusmaa jalgpallimatši ajal rahvusstaadionilt Stade de France, mille lähedal õhtul üks esimestest plahvatusest kärgatas, andis allikate sõnul hilisõhtul valitsuskabineti kriisikohtumise järel käsu mobiliseerida sõjavägi ja kasutada kõiki "vajalikke meetmeid", et vältida terrori jätkumist. CNN-i teatel ründasid džihadistid inimesi rahvusstaadioni lähedal, südalinna Bataclani teatri saalis, Rue de Charonne'il ning Le Carilloni, Le Petit Cambodge ja La Casa Nostra restoranis. Esialgsetel andmetel loeti kokku 8 terroristi: kaheksas enesetaputerrorist olevat detoneerinud pommivöö Boulevard Voltaire'il. "Point de situation de l'AP-HP au 16 novembre et mesures prises pour soutenir les personnels". Assistance Publique – Hôpitaux de Paris. 16. november 2015. Vaadatud 17. novembril 2015. "Paris attacks: France mobilises 115,000 security personnel". BBC News Online. 17. november 2015. Vaadatud 17. november 2015. Matti Aivar Lind, "OTSEBLOGI: Pommivööd, automaadivalangud - Pariisi kesklinnas hukkus terroristide käe läbi vähemalt 129 inimest, seitse terroristi lasi end õhku". Delfi. 13. november 2015 AFP, Eric Randolph, Simon Valmary. "Gunmen kill more than 120 in wave of attacks across Paris". WebCite. 14.11.2015 The Guardian. "Paris attacks: one gunman was 'French extremist known to police' – live" "Lähteet: Yksi Pariisin iskujen tekijöistä tunnistettu ranskalaiseksi". Yle.fi. 14.11.2015 "89 ohvrit nõudnud tulistamine Pariisi kontserdipaigas toimus Eagles of Death Metal kontserdi ajal". Delfi. 14. november 2015 Mihhail Lotman. "Mihhail Lotman: Pariisi sündmustes ei ole me kuidagi süüdi. Radikaalsed islamistid klaarivad alles ristisõdade arveid". Delfi. 14. november 2015