laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krossijooksu maailmameistrivõistlused

Krossijooksu maailmameistrivõistlused on rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF-i korraldatavad krossijooksu rahvusvahelised meistrivõistlused. Esimesed krossijooksu meistrivõistlused korraldati juba 1903. aastal. 1973. aastast korraldab võistlusi IAAF ja algul kandsid need rahvuste krossi nime. Alates 1981. aastast on tegemist ametlike MM-võistlustega. MM-võistlused korraldatakse iga aasta kevadel. Võistlusdistantsid on juunioridel (meestel 8 km ja naistel 6 km) ja täiskasvanutel (meestel 12 km ja naistel 8 km), millel korraldatakse nii individuaalne kui ka meeskondlik võistlus. Lühem distants (4 km) oli esimest korda kavas 1998. aastalMarrakechis ja viimast korda 2006. aastal Fukuokas. IAAF-i ametlik koduleht Krossijooksu MM-i medalivõitjad Krossijooksu MM-i tulemused 1973-2007 Rahvusvaheliste krossijooksu meistrivõistluste tulemused 1903-1972
2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused olid 34. MM-võistlused ja need toimusid 1.-2. aprillini Jaapanis Fukuokas. 2006 MM-i koduleht
2007. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

2007. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused olid 35. maailmameistrivõistlused ja need toimusid 24. märtsil Mombasas Keenias. IAAF-i koduleht
Suur Isamaasõda

Suureks Isamaasõjaks (vene keeles Великая Отечественная война) nimetatakse Venemaal ja teistes endise NSV Liidu liiduvabariikides teise maailmasõja raames Natsi-Saksamaa, selle Euroopa-liitlaste ja Nõukogude Liidu vahel peetud sõda. Suur Isamaasõda toimus 22. juunist 1941 kuni 9. maini 1945.[viide?] Seega, Suur Isamaasõda oli kogu Teise maailmasõja suurim osa. See mõiste erineb teise maailmasõja mõistest, sest peetakse silmas üksnes sõda Saksamaa ja selle Euroopa-liitlaste ning NSV Liidu vahel. Sõda Jaapaniga, sealhulgas Mandžuuria operatsioon 1945. aasta augustis ja sõda läänerindel suure isamaasõja hulka ei kuulu. Termin tuli kasutusele Jossif Stalini 6. juuli 1941 raadiokõnest Nõukogude rahvale. Enne seda tähistas termin "isamaasõda" (vene keeles Отечественная война) Venemaal 1812. aasta Vene-Prantsuse sõda, mida seal nüüd nimetatakse "1812. aasta isamaasõjaks". Nõukogude historiograafias esitati suurt isamaasõda tavaliselt võitlusena kahe ideoloogia vahel, mis lõppes Nõukogude sotsialismi võiduga fašismi üle, kuigi Saksamaad valitses Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei. Sõja ajal asutas NSV Liit Isamaasõja ordeni, mida anti kangelastegude eest. Narratiiviröntgen: Suur Isamaasõda Propastop, 15. juuni 2023
Krossijooks

Krossijooks või murdmaajooks (varem nimetati ka maastikujooksuks) on pikamaajooks, mida joostakse maastikul. Jooksurada on üldiselt 3–12 km pikk. Stardi- ja finišikoht asuvad tavaliselt lähestikku ja rada kulgeb üldiselt ringina. Osavõtjate hulk on varieeruv. 20. sajandi alguses oli maastikujooks olümpiaala ka kergejõustiku koosseisus, viimati 1924. aastal Pariisis. Olümpialana on murdmaajooks tänapäeval moodsa viievõistluse koosseisus (raja pikkus 3 km). Krossijooksu maailmameistrivõistlused
Filofei

Pihkva Filofei (vene keeles Филофей Псковский; umbes 1465 – umbes 1542) oli vene munk ühest Pihkvamaa õigeusu kloostrist, keda peetakse 15. ja 16. sajandi vahetusel tekkinud Kolmanda Rooma teooria (Venemaa kui kolmas Rooma, mille hukkumise järel saabub ka maailma lõpp) loojaks.
Tartu Katoliku Hariduskeskus

Tartu Katoliku Hariduskeskus on eraõiguslik lasteaed-põhikool Tartus, mis rajati 1993. aastal. Õppehooned asuvad kahes majas. 5.–9. klassid asuvad Agathe majas Jakobi 41 ning lasteaed ja 1.–4. klass asuvad Joosepi majas Oru 3. Kooli omanik on MTÜ Tartu Katoliku Hariduskeskus, mille juhatuse liikmed on Aleksandra Sooniste, isa Miguel Angel Arata Rosenthal ja õde Veronika (Monika Komorova). Katoliku koolis õppis 2014/2015. õppeaastal 401 õpilast. 1.–9. klassil on 2015/2016. õppeaastast kõikides klassides kaks paralleeli. Hariduskeskus on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu vaatlejaliige. 2016/2017. õppeaastal plaanis hariduskeskus alustada Tartu Katoliku Gümnaasiumiga, aga loobus sellest. 2020./2021. õppeaastal alustas Tartu Katoliku Hariduskeskuse esimene gümnaasiumiklass. 2023/2024 õpib siin koolis 494 õpilast. katoliiklik haridus on Tartus tuntud juba vanadest aegadest, kui seal oli toomkool (1250) ja jesuiitide kolleegium ehk gümnaasium (1583)  häid inimsuhteid väärtustav kool kristlik väärtuskasvatus inglise keele süvaõpe (aastast 2001; õde Mary Vénardi meetod) avastusõpe ja üldõpetus (aastast 2011; õppejuht Kairi Kutta eestvedamisel) mõned õpetajad on doktorandid (ajalugu, inglise keel, kehaline kasvatus, saksa keel) pärast tunde on võimalik osaleda 18 huviringi töös koolis ja kultuurikojas on võimalik õppida inglise, saksa, vene, ladina ja hispaania keelt individuaalne lähenemine ja väikesed klassid lastele, kes seda vajavad toetava distsipliini meetod (põhineb ameerika pedagoogi Lee Canteri raamatul "Assertive Discipline: A take Charge Approach for Today`s Educator") kooli esimene direktor Mihkel Pilv on haridusportaali "Miksike" asutaja kooli hümni viisi autor on Tõnis Mägi ja sõnade autor on Kristiina Ehin (esmaettekanne 2015) 2007–2012 – Magdalena Krajnakova ehk õde Katarina 2013– Monika Komorova ehk õde Veronika 1993–1997 Mihkel Pilv 1997–1998 Jane Krasilnikova 1998–1999 Kristi Kalve 1999–2007 Miriam Zikešova ehk õde Vojtecha 2007–2014 Liivi Lõhmus 2014–2016 Heiki Haljasorg 2016 Aleksandra Sooniste, Monika Komorova, Miguel Angel Arata Rosenthal aastast 2016 Liina Tamm 1250 – Tartu toomkooli tõenäoline loomine 1558 – Tartu toomkirik muutus varemeteks ja toomkool enam ei tegutsenud 1583 – Tartu jesutiide kolleegiumi ehk gümnaasiumi loomine 1625 – jesuiidid pidid lõpetama oma tegevuse Tartus ning jesuiitide gümnaasium suleti 1938 – Tartu Katoliku Lasteaia loomine (Jakobi 41) 1940 – Tartu Katoliku Lasteaia sulgemine 1991 – Tartu Katoliku Haridusseltsi loomine 1993 – Tartu katoliku kooli loomine (Jakobi 41) 2006 – Jakobi mäe Kultuurikoja loomine ja lasteaia taasavamine (Jakobi 41) 2007 – Tartu katoliku lasteaia ja algkooli maja ostmine (Oru 3) 2015 – Valmis Oru 3 aadressil uus võimlahoone 2020 – Avati esimene gümnaasiumiklass "Tartu Katoliku kool loob gümnaasiumi" Tartu Postimees, 20. september 2012 Tartu Katoliku Hariduskeskus : Kooli ajalugu (vaadatud 09.01.2015) "Tuleval sügisel asuvad noored õppima katoliku gümnaasiumis". "Tartu Katoliku Hariduskeskuse gümnaasium". Tartu Katoliku Hariduskeskus (vaadatud 18.06.2015) Kooli koduleht
Vintaloosa

Vintaloosa (Alosa fallax) ehk vinträim on heeringlaste sugukonda aloosa perekonda kuuluv kala. Vintaloosa elab Euroopa vetes: Atlandi ookeani idakalda põhjapoolkeral Maroko rannikust Norra rannikuni Trondheimi juures ja Islandini, Põhjameres, Läänemere lõunarannikul kuni Stockholmini, Vahemeres ning Mustas meres. Eesti vetes kohtab vintaloosat harva. Veel läinud sajandi alguses oli vintaloosal tööndusliku kala tähtsust Eestiski, peamiselt küll lõunapoolses rannikuvees, Läti lähedal. Aga isegi 1930. aastatest on kirjeldusi, mille järgi vintalaloosat on müüdud suitsutatu ja värskena. Vintaloosa kasvab 50–60 cm pikkuseks ja keskmiselt 620 g raskuseks. Pea on madal ja kitsas. Keha külgedel on peaaegu alati rida tumedaid tähne. Lõpusepiisid on esimesel lõpusekaanel 30–80, need on lühikesed ja tugevad. Selgroolülisid on 55–59. Vintaloosa jaguneb 6–8 alamliigiks, kellest osa on siirdekalad ja osa elab magevees. Tähtsaimad siirdevormid on atlandi vintaloosa (Alosa fallax fallax) ehk vinträim ja vahemere vintaloosa (Alosa fallax nilotica). Vinträim saab suguküpseks 2–3-aastaselt, kui ta on 27–30 cm pikk ja kaalub 150 g. Jõgedesse tõuseb ta teistest aloosadest hiljem: aprilli keskpaigast juuni alguseni. See võib tuleneda sellest, et ta on kõige põhjapoolsema levikuga alamliik ja elab paigus, kus jõed on kaua jääs. Ta koeb alamjooksul. Vahemere vintaloosa elab Vahemeres, Aadria meres ja Marmara meres ning üksikisenditena Mustaski meres. Tevere jõkke tõuseb ta märtsi algul. Ta koeb öösel madalates kivise põhjaga kohtades Tevere suudmest 210 km ülesvoolu 22–25 °C juures. Kudenud kalad laskuvad juuni lõpul merre. Ta toitub vähikestest, põhiliselt kirpvähist, aga vahel väikestest kaladest (anšoovisest ja väikestest sardiinidest). Tähtsaimad mageveelised ehk järverassid on Iirimaal Killarney järvedes levinud alamliik iiri vintaloosa (Alosa fallax killarnensis) ja Itaalia osas järvedes levinud alamliik itaalia vintaloosa (Alosa fallax lacustris). Vintaloosad toituvad planktonis leiduvatest vähilaadsetest. Kudemiseks rändavad enamasti jõgedesse. Kudemisperioodiks kogunevad nad suuremate jõgede suudmealale ja rändavad sealt kudema jõgede alamjooksudele. Vintaloosa koeb 80–200 tuhat marjatera, millest 3–8 päeva jooksul kooruvad maimud. Definitsioon legaltextis Vintaloosa eur-lexis "Loomade elu", 4. kd., lk. 109 Nordstream lk. 503 Tõnu Kann. Pärnus püüti Eesti suurim räim, Pärnu Postimees, 9. juuni 2010 Vinträim andmebaasis eElurikkus
Taylori printsiip

Taylori printsiip on printsiip, mille kohaselt peavad läbivad kaliibrid minema avasse või võlli kogu liite pikkuses, mitteläbivad kaliibrid peavad olema aga võimalikult lühikesed, et lühendada kontrollimiseks kuluvat aega.
Suhteline viga

Suhteline viga on absoluutse vea ja mõõteriista näidu suhe protsentides. γ = Δ A A n 100 % {\displaystyle \gamma ={\frac {\Delta A}{A_{n}}}100\%} Δ A {\displaystyle \Delta A{\frac {}{}}} - mõõtmise absoluutne viga. A n {\displaystyle A_{n}{\frac {}{}}} - mõõteriista näit. Absoluutne viga Taandatud viga Mõõteriista täpsusklass
Kindluskirik

Kindluskirik on kirik mille üks oluline funktsioon on lisaks religioossete riituste läbiviimise kohaks olemisele ka arvestatava militaarse ülesande täitmine. Kindluskiriku arhitektuur lähtub kiriku liturgilise ülesehitusega ruumi ühendamisest kaitseehitise elementidega, näiteks paksud laskeavadega müürid, vähesed kitsad kõrgel asetsevad aknad, kaitsekäigud külglöövi akende all, kirikuruumi põrandast 3–4 meetri kõrgusel asetsevad pääsud müüritrepile, mis viib võlvidepealsesse ruumi või torni, riivpalgiga seestpoolt suletavad uksed. Kindluskirikud olid kasutusel põhiliselt vastkristianiseeritud, tugevate ketserlike liikumistega või sagedasest sõjategevusest haaratud piirkondades alates 10. sajandist. Eestis arvatakse kindluskirikute hulka: Haljala Püha Mauritiuse kirik Jõhvi Mihkli kirik Kadrina Katariina kirik Karuse Margareeta kirik Kose Püha Nikolause kirik Lüganuse Ristija Johannese kirik Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik Muhu Katariina kirik Märjamaa Maarja kirik Noarootsi Püha Katariina kirik Nõo Püha Laurentsiuse kirik Pilistvere Andrease kirik Pöide Maarja kirik Pühalepa Püha Laurentiuse kirik Suure-Jaani Johannese kirik Püha kirik Soontagana Mihkli Miikaeli kirik Valjala kirik Väike-Maarja kirik Kunstileksikon. Eesti Klasskakirjastus, 2001
Karakol

Karakol (aastatel 1889–1922 ja 1939–1992 kandis nime Prževalsk, Пржевальск) on linn Kõrgõzstanis, Õsõk-Köli oblasti keskus.
Carina

Carina tähendab ladina keeles 'laevakiil, emapuu, andur, laevapalk; laev'. Carina on naisenimi. Carina on Kiilu tähtkuju ladinakeelne nimi.
Karabalta

Karabalta on linn Kõrgõzstanis Tšüj oblastis.
Tokmok

Tokmok on linn Kõrgõzstanis, oblastilise tähtsusega linn Tšüj oblastis. Aastail 2003–2006 oli linn ka oblasti keskuseks. Linna elanikest on kirgiise 46,8%, venelasi 20,5%, tunganeid 16,5% ja usbekke 8,6%. Linna koduleht (vene keeles) Forum (Russian) Bord (Russian) Photo (Russian) Dating (Russian)
Kant (Kõrgõzstan)

Kant on linn Kõrgõzstanis Tšüj oblastis. Kanti lennuväebaas
Taandatud viga

Taandatud viga on absoluutse vea ja mõõteriista skaala nimiväärtuse suhe protsentides. γ = Δ A A m 100 % {\displaystyle \gamma ={\frac {\Delta A}{A_{m}}}100\%} Δ A {\displaystyle \Delta A{\frac {}{}}} - mõõtmise absoluutne viga A m {\displaystyle A_{m}{\frac {}{}}} - mõõteriista mõõteulatus. Absoluutne viga Suhteline viga Mõõteriista täpsusklass
Gültšö

Gültšö on asula Kõrgõzstanis Oši oblastis.
Mõõteriista täpsusklass

Mõõteriista täpsusklass on mõõteriista suurim taandatud viga kasutuseloleva skaala piires. k = Δ A m a x A m a x 100 % {\displaystyle k={\frac {\Delta A_{max}}{A_{max}}}100\%} Δ A m a x {\displaystyle \Delta A_{max}{\frac {}{}}} - mõõtmise absoluutne maksimaalne viga A m a x {\displaystyle A_{max}{\frac {}{}}} - mõõteriista maksimaalne näit. Absoluutne viga Suhteline viga Taandatud viga
Kõzõlkõja

Kõzõlkõja on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis. Linn on riigi üks vanimaid söekaevanduskeskusi. Linnaõigused sai 1938. aastal.
Flyswatter

Flyswatter on inglise keeles 'kärbsepiits'. "Flyswatter" on ansambli blink-182 album. "Flyswatter" on ansambli EELS laul ja singel.
Özgön

Özgön on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis. Elanikest umbes 90% on usbekid. Aastani 1956 oli Uusa-Henti kihelkond. Sel linnaosal elas eestlased. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2008. Vaadatud 4. oktoobril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Narõn

Narõn on linn Kõrgõzstanis, Narõni oblasti keskus. Asub Narõni jõe mõlemal kaldal 2020–2040 m kõrgusel merepinnast.
Balõktšõ

Balõktšõ on linn Kõrgõzstanis Õsõk-Köli oblastis. Asub Õsõk-Köli läänekaldal.
Päikesetuul

Päikesetuuleks nimetatakse laetud osakeste voogu, mis on vabanenud Päikese pealmisest atmosfäärikihist ehk Päikese kroonist. See plasma koosneb peamiselt elektronidest, prootonitest ja alfaosakestest soojusenergiaga 1.5 kuni 10 keV. Päikesetuule tihedus, temperatuur ja kiirus vahelduvad sõltuvalt ajast ja päikese laius- ja pikkuskraadidest. Päikesetuule osakesed vabanevad päikese gravitatsioonist tänu päikest ümbritseva plasmakihi kõrgele temperatuurile. Esimesena vihjasid päikesetuulele briti astronoomid Richard Carrington ja Richard Hodgson, kes vaatlesid iseseisvalt nähtust, mida hiljem hakati kutsuma Päikese loiteks. 1916. aastal väitis Norra teadlane Kristian Birkeland, et päikesetuule kiired ei koosne ainult positiivsetest või negatiivsetest osakestest vaid mõlemast: negatiivsetest elektronidest ja positiivsetest ioonidest. Päikesetuule olemasolu ennustati juba 20. sajandi algul. Esimest korda registreeris päikesetuult 4. jaanuaril 1959 Nõukogude Liidu automaatjaam Luna 1, mis oli startinud kaks päeva varem. Päikesetuule olemasolu kinnitas ka järgmine Luna seeria automaatjaam Luna 2, mis suunati 1959. aasta septembris Kuule. Päikesetuulena vabaneb päikesest ligikaudu 1.3×10^36 osakest sekundis ehk umbes miljard kilogrammi aastas. Sellegipoolest on ainult 0.1% päikese kogumassist päikesetuulena minema kandunud. Päikesetuul jagatakse kahte peamisesse olekusse. Aeglase päikesetuule temperatuuriks on maalähedases kosmoseruumis mõõdetud 1.4–1.6×10^6 K ja kiiruseks 300–500 km/s. Kiire päikesetuule tunnuslik kiirus on 750 km/s ja temperatuur 8×10^5 K. Maa on enamjaolt päikesetuule kiirguse eest kaitstud tänu oma magnetväljale, mis suunab suurema osa laetud osakestest eemale. Päikesetuult võib Maa peal näha, kui see kutsub esile virmalised või geomagnetilise tormi. Virmalised  Päikesetuul – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tsurutani, B. T. (2003). "The extreme magnetic storm of 1–2 September 1859". Journal of Geophysical Research (inglise). 108 (A7). DOI:10.1029/2002JA009504. ISSN 0148-0227. https://pdfs.semanticscholar.org/372f/ab706d77a8f15784e047ef60fd30d2350c9b.pdf
Talas

Talas on linn Kõrgõzstanis, Talasi oblasti keskus. Asub Talasi jõe ääres 1280 m kõrgusel merepinnast. 751 toimus Talasi lähedal Talasi lahing Abbassiidide ja Hiina Tangi dünastia vägede vahel. Tänapäeva linna asutasid 1877. aastal vene ja ukraina asunikud. Nõukogude Liidu ajal olid linnal tihedad majandussidemed Kasahstaniga, sest Kõrgõzstani põhiosast eraldavad linna kõrged mäed. Pärast Kõrgõzstani iseseisvumist sidemed katkesid ja linna majandus jäi kiratsema. 6. aprillil 2010 puhkes linnas valitsuse vastu mäss, mis kasvas üle president Kurmanbek Bakijevi kukutanud ülestõusuks.
Tõnu Tuvikene

Tõnu Tuvikene (28. juuni 1952 – 13. märts 2010) oli eesti astrofüüsik ja rakendusmatemaatik. Ta lõpetas aastal 1970 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli astrofüüsikuna. Kuni aastani 1988 oli Tartu Observatooriumi insener ja nooremteadur tähtede füüsika uurimisel. Seejärel töötas arvutite alal (Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu EENet programmeerijana). Ta juhatas Tartu Tähetorni astronoomiaringi ning populariseeris astronoomiat ja kosmonautikat. Tal oli oma rubriik Vikerraadio saates "Labor". Ta avaldas artikleid ajakirjades Tehnikamaailm, Horisont, Tarkade Klubi jm, tegi kaastööd ka entsüklopeediatele. Ta on umbes saja populaarteadusliku artikli autor. Tema auks on nimetatud asteroid 11829 Tuvikene, mille avastas Henri Debehogne Belgia Kuninglikust Observatooriumist. Koos Tuvikesega sai mais 2011 omanimelise asteroidi ka kauaaegne Tõravere astronoom Izold Pustõlnik. Tegemist oli Chris Sterkeni algatusega, kellel Debehogne palus avastatud asteroididele nimed panna. http://www.greengate.ee/index.php?page=4&id=19695[alaline kõdulink] http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1970 Tanel Veenre. Tõnu Tuvikene, sild inimese ja kosmose vahel. Eesti Päevaleht, 27. märts 2010 Asteroid
Bazar-Korgon

Bazar-Korgon on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Bazar-Korgon sai linnaõigused 2021. aastal. Elanikkonnast umbes 80% moodustavad usbekid, kirgiise on ligikaudu 20%. О принятии Закона Кыргызской Республики "Об образовании города Базар-Коргон Базар-Коргонского района Джалал-Абадской области Кыргызской Республики" Жогорку Кенеш Кыргызской Республики, 20. jaanuar 2021
Taš-Kömür

Taš-Kömür on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub Fergana orus Narõni jõe paremal kaldal. Taš-Kömür sai linnaõigused 1943. aastal ja oli nõukogude ajal suur kivisöe kaevandamise keskus. http://www.citykr.kg/tashkymir.php
Tšolponata

Tšolponata on linn Kõrgõzstanis Õsõk-Köli oblastis. Asub Õsõk-Köli põhjakaldal.
Majlõ-Suu

Majlõ-Suu on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asub 100 km kaugusel oblastikeskusest Džalal-Abadist 800–900 m kõrgusel merepinnast. 2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 22 853, neist olid 17 357 ehk 76,0% kirgiisid, 2382 ehk 10,4% venelased, 1697 ehk 7,4% usbekid ja 878 ehk 3,8% tatarlased. Aastatel 1946–1968 tegutses linnas kaevandus- ja keemiakombinaat. Selle aja jooksul kaevandati linna lähedalt nõukogude tuumatööstuse jaoks 9100 tonni uraanimaaki. Uraanimaaki toodi sinna töötlemiseks ka Saksa DV-st, Bulgaariast ja Tšehhoslovakkiast. Linna lähedal asub üks maailma suurimaid radioaktiivsete jäätmete hoidlaid. 2006. aastal nimetas Blacksmith Institute Majluusuud ühena maailma 10 kõige reostatumast linnast.
Toktogul

Toktogul alev Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. Asula on nime saanud poeedi ja laulja Toktogul Satõlganovi järgi.
Löbnitzi vald (Saksimaa)

Löbnitz on vald Saksamaal Saksimaa Põhja-Saksi kreisi põhjaosas. Valda kuuluvad Löbnitz-Roitzschjora, Sausedlitz-Reibitz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Jüri Ivask

Jüri Ivask (sündinud 23. detsembril 1961) on eesti keemik. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal 1988. aastal. 2015. aasta seisuga töötab ta teadurina Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis. Jüri Ivask on üks astronoomiahuviliste ühenduse Ridamus asutajatest. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2017. Vaadatud 7. märtsil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kara-Suu

Kara-Suu on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis. Kara-Suu asub Fergana orus, Ošist umbes 25 kilomeetrit põhja pool Usbekistani piiri ääres. Usbekistani poolel asub naaberlinn Qorasuv. Kara-Suu linna läbib Biškekki ja Ošši Ürümqiga ühendav maantee ning Džalal-Abadi ja Andijoni ühendav raudtee.
Ridamus

Ridamus oli vanade eestlaste tähtkuju. Selle moodustasid üheksa tähte Peegasuse, Andromeeda, Perseuse, Veomehe ja Kaksikute tähtkujust.
Kõzõl-Suu

Kõzõl-Suu on asula Kõrgõzstanis Õsõk-Köli oblastis.
Razzakov

Razzakov (2022. aastani Isfana) on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis, Leileki rajooni keskus. Asub Fergana oru lõunaosas, piirkonnas, mis on kolmest küljest ümbritsetud Tadžikistani aladega. Linna haldusalasse kuulub ka kuus linnalähedast küla. Linna elanike arv oli 2021. aastal 23 038, koos haldusaluste küladega 34 219. 16. märtsist 2022 on linna nimi Razzakov Ishak Razzakovi järgi, kes oli 1950–1961 Kõrgõzstani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär. http://www.stat.kg/ru/statistics/download/operational/825/ http://isfana.kg/
Kiievi ülikool

Kiievi ülikool (ametlikult Kiievi Tarass Ševtšenko nimeline Rahvusülikool, ukraina keeles Київський національний університет імені Тараса Шевченка) on ülikool Kiievis. Ülikool on asutatud 1834. aastal ja on korduvalt nime vahetanud. Edetabelis QS World University Rankings 2021 oli 601.–650. kohal. Geograafia teaduskond Majandusteaduskond Ajalooteaduskond Mehaanika-matemaatika teaduskond Infotehnoloogia teaduskond Arvutiteaduste ja küberneetika teaduskond Psühholoogia teaduskond Raadiofüüsika, elektroonika ja arvutisüsteemide teaduskond Sotsioloogia teaduskond Füüsika teaduskond Filosoofiateaduskond Keemiateaduskond Sõjaline instituut Kõrgtehnoloogia instituut Ajakirjanduse instituut Rahvusvaheliste suhete instituut Diplomijärgse hariduse instituut Õigusinstituut Ukraina riigikaitse juhtimise instituut (Iнститут Управлiння державної охорони України) Filoloogia instituut Geoloogia instituut Bioloogia ja meditsiini instituut Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu Kiievi ülikooli peahoone Mõhhailo Maksõmovõtši nimeline teadusraamatukogu Бугрова назначили ректором КНУ им. Шевченко - ZN.ua, 29.04.2021 QS World University Rankings 2021 (vaadatud 01.05.2021) Підрозділи університету (vaadatud 01.05.2021) Ülikooli koduleht Зеленский встретился с руководителями вузов - Lb.ua, 02.06.2020
Neukyhna

Neukyhna oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Nordsachseni kreisis. Vald moodustati 1994. aastal kaheksast endisest vallast. 2013. aastal liideti ta Wiedemari vallaga. Doberstau Kyhna Lissa Pohritzsch Quering Serbitz Zaasch Zschernitz
Kotškor-Ata

Kotškor-Ata on linn Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis. 2017-жылдагы Кыргыз Республикасынын облустарынын, райондорунун, шаарларынын, шаар тибиндеги кыштактарынын калкынын саны, Численность населения Кыргызской Республики на 1 января 2017 года
Sülüktü

Sülüktü on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis. Sülüktü on Kesk-Aasia vanimaid söekaevandamise paiku. 1868. aastal avati seal esimene tööstuslik söekaevandus. 1940. aastast on Sülüktü linn. Nõukogude ajal olid seal suured söekaevandused ja -tehased, samuti toiduaine- ja rõivatööstus. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist lahkus linnast palju venelasi ja tatarlasi. Enamik tehaseid lõpetas töö. Kliima on mandriline kuumade suvede ja külmade, kuid lühikeste talvedega. Suvel on temperatuur 20–36 kraadi, talvel –2 kuni +5 kraadi. 2009. aastal elas linnas 13 378 inimest. Suurim vähemusrahvus on usbekid (2009. aastal Sülüktüs ja kahes linna haldusalas olevas külas 19,5%). Vähem on tatarlasi, venelasi ja tadžikke. Valdavaks usuks on islam. Linnas on 15 mošeed ja üks õigeusu kirik. Linnas on raamatukogu ja eraldi lasteraamatukogu, muusikakool, jalgpallistaadion ja spordikeskus.
Annaberg

Annaberg on mitme koha nimi: Annaberg, endine linn Saksamaal Saksimaal, aastal 1945 liidetud Buchholziga Annaberg-Buchholziks Annaberg, vald Alam-Austrias Annaberg, katastraalvald Austrias Alkoveni vallas Annaberg, asula Saksamaal Tüüringis Rodebergi vallas Annaberg, mägi Sulzbach-Rosenbergi linnas Poolas Sileesia vojevoodkonnas Racibórzi maakonnas asuva Chałupki küla saksakeelne nimi Annabergi kreis Saksamaal Saksimaal Annaberg-Buchholz, linn Saksimaal Annaberg-Lungötz, vald Austrias Annabergi linnus Bonnis
Rackwitzi vald

Rackwitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Põhja-Saksi kreisis. Valda kuuluvad Biesen, Brodenauendorf, Kreuma, Lemsel, Podelwitz, Rackwitz ja Zschortau. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)