Chromebook

Chromebook on personaalarvuti, mis töötab Google'i operatsioonisüsteemiga Chrome OS ja mis on mõeldud kasutamiseks internetiühendusega, kuna selle tarkvara asub veebis, mitte kohalikul kettal nagu traditsiooniliste arvutite puhul. Chromebookid on tuntud suhteliselt soodsa hinna ja lühikese käivitusaja poolest. Esimesed Chromebookid kuulutati välja Google I/O konverentsil mais 2011, tootjateks firmad Samsung ja Acer. Müüki jõudsid need 15. juunil 2011. Siiani on loodud kuus sülearvutimudelit, lisaks veel kaks lauaarvutit, mida tuntakse Chromeboxide nime all. Chromebooke müüakse põhiliselt internetis, nii otse Google'ilt kui ka selle kaubanduspartneritelt. Aastaks 2012 said just koolidest suurimad Chromebooki tarbijad. Kolmanda generatsiooni seadmetega hakati Chromebooke reklaamima ka vähese kogemusega arvutikasutajatele ning majapidamistele, kuhu tahetakse mõnda arvutit lisaks. Alguses oli üldine arvamus Chromebookist skeptiline, kuna osad arvustajad võrdlesid Chromebookide hindu tavaliste sülearvutite hindadega. Kolmanda generatsiooni seadmete puhul see arvamus hajus, kuna neid hakati müüma palju odavamalt. Oktoobris 2012 kommenteeris Simon Phipps InfoWorldis, et Chromebookid on ilmselt kõige edukamad Linuxi (?) operatsioonisüsteemi kasutavad süle- ja lauaarvutid, mida siiani nähtud. Chromebookiga on kaasas operatsioonisüsteem Chrome OS, mis kasutab Linuxi tuuma (kernelit) ja millega on lisaks kaasas ka sisseehitatud meediaesitajaga versioon Google Chrome'i veebibrauserist. Chrome OS on mõeldud kasutamiseks internetiühendusega, enamus tarkvara pole paigaldatud arvuti kõvakettale, vaid laaditakse veebirakendusena näiteks Chrome'i veebipoest. Google väidab, et mitmekihilise turvaarhitektuuri tõttu pole vaja kasutada viirustõrjetarkvara. Üks erilisi Chromebooki omadusi on kiire käivitumine: täiesti väljalülitatud seadmega saab tööle hakata vähem kui 8 sekundiga. Toetatud on palju lisaseadmeid, sealhulgas kaamerad, hiired, klaviatuurid, mälupulgad, mis häälestuvad ise sarnaselt teiste operatsioonisüsteemidega. Chromebookidel on kohandatud klaviatuur, millel on lisanupud, näiteks veebibrauser kaartide avamiseks ja kontrollimiseks on eraldi klahvid ja näiteks suurtähelukk on asendatud internetiotsinguklahviga (suurtähelukku saab aktiveerida mõlemat shift-klahvi korraga vajutades). IFixiti juunis 2011 tehtud analüüs Samsungi 5. seeria Chromebooki riistvara kohta järeldas, et sellise riistvara tootmine maksab umbes 330 USA dollarit, millele lisandub veel transport, uurimine ja reklaam. On selge, et 500 dollari suuruse müügihinna juures on kasum selle sülearvuti müümisest väike, mistõttu tuleb kasumi teenimiseks müüa suur hulk sülearvuteid. Esimene Google'i väljatöötatud Chromebook oli prototüüpmudel Cr-48, millesarnaseid seadmeid hakkasid tööstuslikult tootma Samsung ja Acer. Mõlemalt tootjalt on saadaval Wi-Fi- ja 3G-versioonid. Samsungi Chromebooki ekraani diagonaal on 12,1 tolli (3073 mm) ja eraldusvõime 1280 × 800. Aceri Chromebooki ekraani diagonaal on 11,6 tolli (290 mm). Mõlemal versioonil on peeneralduslik veebikaamera ja kaks USB 2.0 pesa. Samsungi versioonil on video näitamiseks mini-VGA liides, Aceri versioonil aga HDMI-liides. Chromebookidel puudub optilise ketta lugeja, kuna enamjagu tarkvara saadakse läbi Chrome Web Store'i või Google Play. Acer ja Google teatasid 2018. aasta märtsis esimese Chromebooki tahvelarvuti loomisest: Chromebook Tab 10. Selle seadme eesmärk oli konkureerida haridusalade soodsate Apple iPadi tahvelarvutite turul. Vahelehe 10 ekraan (9,7 tolli, eraldusvõime 2048 x 1536) oli identne iPadi ekraaniga. Seade sisaldab pliiatsit. Kumbki seade ei sisaldanud klaviatuuri. Chromeboxid on lauaarvutid, mis töötavad Google Chrome OS. Esimene mudel on juba müügil, tootjaks Samsung. Alates 2010. aasta teisest poolest on olnud Chromebookide eestvedajaks Rajen Sheth, kelle seadmete turundamise strateegia keskendub seadmete kasutamise kulutuste vähendamisele. "Kogukulu Chromebooke kasutades on väike isegi kui riistvara hinnad jäävad samaks, kuna neid on vaja vähe hooldada, hallata ja turvalisuse tagamine pole kulukas," rääkis ta ajakirjale Wired antud intervjuus. Esimesed Chromebookid müüdi interneti kaudu, näiteks Amazonis ja Best Buy poes. Ameerikas ja osas Euroopa riikidest oli võimalik Chromebooke osta alates 15. juunist 2011. Esimeste arvutite hinnad olid sõltuvalt mudelist vahemikus 349–499 USA dollarit. Lisaks pakkus Google võimalust rentida seadmeid kolmeks aastaks, ettevõtetele hinnaga 28 ja õppeasutustele 20 USA dollarit kuus. Lepingu raames nähti ette ka arvutite asendused ja uuendused. Google'i esialgne reklaam keskendus vahetule kogemusele: kümnele Cr-48 pilootprogrammi osalisele anti Samsungi Chromebook ja ka tiitel "Chromebooki guru", samuti laenutati seadmeid osadel Virgin America lendudel. Septembri lõpus 2011 avati Chromezone, "pood poe sees", mis avati muuhulgas ka PC Worldi Londoni hiigelpoes. Pood oli stiliseeritud Google'i järgi, olles kaetud eri värvi pritsmetega. Google teatas, et plaanib avada veel Chromezone'e üle terve Suurbritannia. Novembris 2011 kuulutas Google, et langetab kõikide Chromebookide hindu. Näiteks on pärast seda langenud Samsungi 5. seeria Chromebooki Wi-Fi versioon 349 USA dollarini, 3G-versioon maksab 449 dollarit ja Acer AC700 langes 299 dollari peale. Kui mitte arvestada õppetööga seotud turgu, siis jaanuaris 2012 Chromebookide müüginumbrid enam ei kasvanud. USA-s oli 41 osariigi koolides kasutusele võetud kokku peaaegu 27 000 Chromebooki, osades koolides isegi igale õpilasele eraldi seade. Augustiks 2012 kasutasid Chromebooke juba üle 500 koolipiirkonna USA-s ja Euroopas, lisaks veel paljud ülikoolid, ettevõtted ja riigiasutused. Mõned analüütikud tõlgendasid Google internetikeskset operatsioonisüsteemi ja sellega kaasas oleva riistvara turuletulekut otsese rünnakuna Microsofti domineeritavale turule. Osad jälgijad väitsid, et selle platvormi edu sõltub kättesaadavate veebirakenduste kvaliteedist ja ligipääsust Windowsi rakendustele läbi virtuaalse töölaua ühendus,e mis on kättesaadavad kolmandate osapoolte loodud tarkvara kaudu. Samuti peeti tähtsaks rakenduste töötamist ilma internetiühenduseta. Scott Stein CNET Networksist kirjutas Samsungi 5. seeria kohta: "See on Atomi arhitektuuril põhinev 12-tolline arvuti, millel on ainult 16 GB püsimälu. Chrome OS võib küll kasutada palju vähem ressursse, aga me eelistaksime meedia talletamiseks rohkem kohalikku püsimälu. Sarnase hinnaga on saadaval väikesemõõduline sülearvuti, millel töötab Windows 7." MG Siegler TechCrunchist aga oli Chromebookidega rahul, kiites parandusi kiiruses, puuteplaadi paremat tundlikkust võrreldes esimese prototüübiga. Lisaks meeldis talle ka pikk aku kestvus ja soodne hind: kõik Chromebooki mudelid on soodsamad kui iPad. Juunis 2011 võttis iFixit Samsung Series 5 Chromebooki lahti ja järeldas, et põhimõtteliselt on tegu Cr-48 parandatud versiooniga. Sellele pandi parandatavuse hindeks 6/10, kuna aku vahetamiseks tuleb avada korpus ja operatiivmälu on joodetud otse emaplaadile. Samuti tehti märkus, et enamasti plastist korpus tundus "natuke odav". Samas kiideti ekraani ja suurema osa komponentide, sealhulgas pooljuhtketta suhteliselt lihtsat eemaldamist ja asendamist. Kyle Wiens iFixitist järeldas: "Meie analüüs paljastas, et Series 5 on vigadega prototüübi Cr-48 hästi viimistletud versioon. 5. seerias on kõrvaldatud suured puudujäägid, mis esinesid Cr-48 ja seade on piisavalt viimistletud, et tekitada huvi laias tarbijaskonnas: klanitud välimus, aku vastupidavus üle 8 tunni ja optimeeritud jõudlus." Juunis 2011 avaldas ZDNet Steven J. Vaughan-Nicholsi artikli "Five Chromebook concerns for businesses" ehk "Viis Chromebooki muret seoses äriga", kus kritiseeriti seadmeid piiratud võimaluste tõttu virtuaalsete personaalvõrkude osas, samuti osade Wi-Fi turvastandardite mittetoetamise pärast. (Chromebookid ei toeta näiteks Wi-Fi Protected Access II (WPA2) standardit, lisaks on puudu Enterprise with Extensible Authentication Protocol-Transport Layer Security (EAP-TLS) ja Cisco loodud Lightweight Extensible Authentication Protocol (LEAP)). Ta lisas ka, et failihaldus töötab, aga mõningateks elementaarseteks toiminguteks, näiteks SSH-ühenduse ülesseadmiseks, on vaja kasutada väga puudulikult dokumenteeritud crosh-kesta (shelli). Üks esimesi kliente, Orlando linn katsetas virtuaalsetele töölaudadele ligipääsemiseks 600 Chromebooki ning esialgsed tulemused näitasid, et nende kasutamine võib potentsiaalselt vähendada tehnilise toe peale kuluvaid ressursse. Kasutajad on mõista andnud, et Chromebooki on mugav kaasas kanda ja väga hea on seadmete imelühike käivitumisaeg. Üks väitis: "Kui on vaja eriolukorra tõttu internetti kasutada, eelistaksin ma Chromebooki, ärireisile aga võtan ikka tavalise sülearvuti." Orlandos plaanitakse jätkata Chromebookide kasutamist. Natuke aega pärast Samsungi 5. seeria Chromebooki turuletulekut kiitis arvustusteleht Chromebook Ratings 8-sekundilist käivitusaega: "Täiesti väljalülitatud arvutiga saab juba 10 sekundi pärast teha internetiotsingut. Üks asi on kuulda seda seletatavat, aga seda ise kogeda on hoopis teistsugune kogemus." Samuti kiideti seadme aku väga pikka kestvust. Mais 2012 tutvustas Samsung teise generatsiooni Chromebooki, mudelit 550. Wi-Fi-ga versiooni hinnaks kujunes 449 ja 3G-ga mudeli hinnaks 549 dollarit. Arvustustes peeti küsitavaks hinna ja väärtuse vahelist seost. Kiideti klaviatuuri ja ekraani head resolutsiooni, võrreldes neid omadusi poole kallimate seadmetega. Samas aga arvestades piiratud kasutusvõimalusi, peeti hinda natuke kõrgeks. Joey Sneddon kirjutas veebilehel OMG! Chrome! mais 2012 uue Chromebooki hinna kohta: "Oodata, et inimesed on nõus maksma üle 500 dollari Chromebooki eest, on ebareaalne. Need, kes on valmis kasutama Chrome OS-i, on nagunii valmis ohverdusi tegema, aga ma kahtlen, kas ollakse nõus maksma rohkem raha aeglasemate seadmete eest." Joe Wilcox kirjutas BetaNewsis, et hinna ja jõudluse suhe võrreldes teiste seadmetega on nigel. Näitajate järgi on palju soodsamaid valikuid. Oktoobris 2012 tutvustati San Fransiscos uut Samsungi Chromebooki XE303. Seadme hind oli 249 dollarit ja seade oli õhem ja kergem kui Chromebook 550. Google reklaamib 3. seeriat kui arvutit igaühele soodsa hinna ja lihtsa kasutajaliidese tõttu. Sihtrühmadeks on õpilased ja inimesed, kellel pole arvutikasutuskogemusi, ning ka majapidamised, kus ollakse huvitatud lisaarvuti ostmisest. Kolmanda generatsiooni hind osutus määravaks teguriks paljudele arvustajatele. Näiteks muutis see New York Timesi veerukirjutaja David Pogue' varasemat otsust Chromebooki mitte soovitada. Ta kirjutas, et "250 dollarit muudab kõike". See on poole odavam kui iPad, isegi odavam kui iPod Touch. Samas on tegemist sülearvutiga, millega saab teha peaaegu kõike, milleks tavakasutajad tänapäeval arvutit kasutavad, olgu see siis videote vaatamine internetist või näiteks tekstidokumentide avamine ja muutmine. Teisisõnu: Google'il oli õigus kinnitada, et Chromebook sobib hästi koolidesse, lisaarvutiks koju või töötamiseks. Odavam hind osutus väga populaarseks, kolmanda generatsiooni seadmed said näiteks head arvustused Joey Sneddonilt lehel OMG Chrome ja arvustajatelt CNET-is: kiideti kiirust ja head aku vastupidavust. Mais 2012 müüki paisatud Chromeboxiks kutsutav lauaarvuti ei saanud veebilehe OMG! Chrome! arvustajalt Joey Sneddonilt eriti head hinnanut: ta kirjeldas seda kui raskesti müüdavat seadet, kuna teistel Chrome OS-iga seadmetel ei läinud nii hästi kui oodati. Lisaks on selle hind soolasevõitu, mistõttu võib Samsung seda müües leida end võitlemas tuuleveskitega. Juunis 2010 kaebas ISYS Technologies, Salt Lake Citys asuv firma Google'i Utah' piirkonnakohtusse, väites, et nimi "Chromium" kuulub neile ja seeläbi ka nimed "Chromebook" ja "Chromebox". Hagi eesmärgiks oli peatada Google'il ja tema partneritel Chromebooki müük. Hiljem hagi tühistati ning osana kohtuvälisest kokkuleppest lõpetas ISYS Technologies oma kaubamärgi taganõudmise. Upson, Linus; Pichai, Sundar (11. mai 2011). "A New Kind Of Computer: Chromebook". The Official Google Blog. Vaadatud 12. mail 2011. Phipps, Simon (26. oktoober 2012). "Why I left my MacBook for a Chromebook". InfoWorld. Vaadatud 28. oktoobril 2012. Vallaste e-teadmik Bailey, Dan (mai 2011). "Chrome OS File Manager Gets Secret Shortcuts". Conceivably Tech. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2012. Vaadatud 14. mail 2011. Smith, William. "8 Things You Need to Know About Chrome OS". MaximumPC. Vaadatud 14. mail 2011. Poeter, Damon (12. mai 2011). "Three Big Questions for the Samsung Chromebook". PC Mag. Bakke, Kurt (juuni 2011). "First Chromebook Is Expensive To Make". Conceivably Tech. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2012. Vaadatud 16. juunil 2011. Google Chrome Samsung Google Chrome Acer Ackerman, Dan (detsember 2010). "Google Cr-48 Chrome hardware pilot program: 'Not for the faint of heart'". CNET. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2013. Vaadatud 14. mail 2011. Caris, Brad (november 2010). "Google CR-48 Notebook *FULL* Hardware Specs". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2010. Vaadatud 14. mail 2011. newnotebookinfo.com. "Google Chrome Cr-48 Notebook Review, Specs and Price". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2011. Vaadatud 14. mail 2011. "Official Google Blog: 'Tis the season for Chromebooks". Googleblog.blogspot.com. Vaadatud 31. märtsil 2012. Stein, Scott (11. mai 2011). "First Take: Samsung Series 5 Chromebook, the future of Netbooks?". CNET News. Vaadatud 14. mail 2011. "Google Chromebook: Specifications". Vaadatud 15. mail 2011. Nothing but the web Amazon "Amazon Page". Vaadatud 17. mail 2011. http://www.amazon.com/Samsung-Series-550-Chromebook-Wi-Fi/dp/tech-data/B007Y8DJ22/ref=de_a_smtd "Next step in the Chrome OS journey". Google Official Blog. 29. mai 2012. Vaadatud 6. juunil 2012. "Samsung Series 5 550". Google. Vaadatud 6. juunil 2012. Wollman, Dana (29. mai 2012). "Samsung Chromebook Series 5 550 review". Engadget. Vaadatud 31. mail 2012. http://www.samsung.com/global/business/semiconductor/minisite/Exynos/products5dual.html "Chromebooks: Samsung Chromebook". Google. 18. oktoober 2012. Vaadatud 18. oktoobril 2012. "Samsung Chromebook(XE303C12)". Samsung. Vaadatud 18. oktoobril 2012. "Chromebooks: Acer C7 Chromebook". Google. 12. november 2012. Vaadatud 12. novembril 2012. "Chromebox device". Vaadatud 29. mail 2012. "Amazon.com". Vaadatud 29. mail 2012. "SAMSUNG And Google Introduce The Second-Generation Chromebook and The World's First Chromebox". Samsung press release. 29. mai 2012. Vaadatud 31. mail 2012. "Chrome Story: There Are Two Chromeboxes – Here is the Second – $499.99 With Intel Core i5". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2017. Vaadatud 13. detsembril 2012. Metz, Cade (7. oktoober 2011). "Chromebook: 'Father of Google Apps' Raises Second Child". Wired. Vaadatud 7. oktoobril 2011. "The Google Chromebook Breaks Cover At I/O 2011, Hits Retailers juuni 15th". TechCrunch. Sood, Natesh (juuni 2011). "Google launches new Chromebook Guru Program". Gagetell. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2011. Vaadatud 11. augustil 2011. Parfeni, Lucien (juuni 2011). "The Most Enthusiastic Cr-48 Owners Will Get a Free Samsung Chromebook". Softpedia. Vaadatud 11. augustil 2011. Paula, Rooney (30. juuni 2011). "Google, Virgin America partner to push ChromeBooks, free WiFi in the clouds (the real ones)". ZDNet. Vaadatud 2. juulil 2011. "Google gets its own store ... sort of". Neowin.net. 30. september 2011. Vaadatud 1. oktoobril 2011. "Google launches Chrome Zone in London store". TechRadar. 30. september 2011. Vaadatud 1. oktoobril 2011. "Go hands-on with a Chromebook in London". Google Chrome Blog. 30. september 2011. Vaadatud 1. oktoobril 2011. Temple, James (25. jaanuar 2012). "Google's Chromebooks making big school push". San Francisco Chronicle. Vaadatud 6. veebruaril 2012. Lai, Eric (21. oktoober 2012). "The Google Chromebook, Suddenly, Is An Enterprise Contender". ZDNet. Vaadatud 11. oktoobril 2012. Lardinois, Frederic (25. juuni 2012). "Google: More Than 500 School Districts In The U.S. And Europe Now Use Chromebooks". Techcrunch. Vaadatud 22. oktoobril 2012. "Googles Chrome Laptops will Go on Sale in June". Bits Blog, nytimes.com. 11. mai 2011. "Initial Thoughts on the Samsung Series 5 Chromebook". TechCrunch. Speculations, Great (16. mai 2011). "Google Attack Microsofts Core with Chromebook". blogs.forbes.com. Claburn, Thomas. "Google Pleased With Chromebook Sales". InformationWeek. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuli 2012. Vaadatud 13. detsembril 2012. Knuth, Gabe. "How long can Ericom's HTML 5 client dominance last?". SearchVirtualDesktop. "Why Google Chromebook's Success Depends Entirely on Apps". MIT Technology Review. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2012. Vaadatud 13. detsembril 2012. "How 'Offline' Web Apps Will Work on Google Chromebooks". MIT Technology Review. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2012. Vaadatud 13. detsembril 2012. Paul, Ryan (juuni 2011). "iFixit tears the chrome off of a Samsung Chromebook". Ars Technica. Vaadatud 12. juunil 2011. Vaughan-Nichols, Steven J. (juuni 2011). "Five Chromebook concerns for businesses". ZDNet. Vaadatud 14. juunil 2011. Thibodeau, Patrick. "Orlando tries out 600 Chromebooks, The Chrome OS-based laptops may fit into city's cloud strategy". Computerworld. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2014. Vaadatud 13. detsembril 2012. Sutliff, Jack. "Samsung Series 5 3G 12.1-Inch Chromebook Review July 2011". ChromebookRatings. Sneddon, Joey-Elijah (24. mai 2012). "2nd Gen Samsung ChromeBook Priced to Fail". OMG! Chrome!. Vaadatud 31. mail 2012. Wilcox, Joe (29. mai 2012). "Is Samsung Chromebook Series 5 550 worth spending $549?". BetaNews. Vaadatud 31. mail 2012. "Hands-on with Samsung's $249 Chromebook". CNET. 18. oktoober 2012. Vaadatud 19. oktoobril 2012. "The new Chromebook, for everyone". Google: Official Blog. 18. oktoober 2012. Vaadatud 19. oktoobril 2012. Pogue, David (29. november 2012). "Laptop Buyers Should Pay Some Attention to the Chromebook". New York Times. Vaadatud 30. novembril 2012. Pogue, David (15. juuni 2011). "A Laptop, Its Head in the Cloud". New York Times. Vaadatud 30. novembril 2012. Sneddon, Joey (18. oktoober 2012). "Google Announce $249/£229 ARM Chromebook". OMG Chrome. Vaadatud 20. oktoobril 2012. Sneddon, Joey-Elijah (23. mai 2012). "Samsung Chromebox Accidentally Goes on Sale, Gets Unboxed". OMG! Chrome!. Vaadatud 31. mail 2012. Albanesius, Chloe (9. juuni 2011). "Google Sued Over Chromebook Name". PCMag.com. Vaadatud 15. juunil 2011. "HTC, Google, GM, Righthaven, AMSC: Intellectual Property". Bloomberg Businessweek. 16. oktoober 2011. Vaadatud 17. oktoobril 2011.