laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Selfrid Johansson

Selfrid Fritiof Johansson (12. märts 1907 Stockholm – 26. juuli 1976 Stockholm) oli Rootsi poksija. Johansson sai Rootsi meistrivõistlustel 2. koha sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aastal, kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1925. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) aastatel 1926 ja 1927. Johansson osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Morganile (Uus-Meremaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Johansson võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Romano Canevale (Itaalia) ning 3. koha kohtumises István Balázsile (Ungari). "Selfrid Johansson lehel Ringside. Rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2012. Vaadatud 26. juulil 2012. 9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles 1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles 2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles Selfrid Johansson lehel Ringside. Rootsi keeles Selfrid Johansson veebisaidil Olympedia (inglise)
Susanne Lothar

Susanne Lothar (15. november 1960 Hamburg – 21. juuli 2012 Berliin) oli saksa filminäitleja. Susanne Lothar mängis mitmes Austria filmilavastaja Michael Haneke filmis: "Jõhkrad mängud" (1997), "Klaveriõpetaja" (2002) ja "Valge pael" (2009). Kokku mängis ta 72 filmis. Ta oli abielus saksa näitleja Ulrich Mühega kuni mehe surmani 2007. aastal. Neil on kaks last. Susanne Lothar andmekogus IMDb (inglise) Il canto sospeso
Sanoma

Sanoma Oyj (kuni 2008. aastani SanomaWSOY) on Soome suurim ja Põhjamaade suuruselt teine meediakontsern, mis tegutseb rohkem kui 20 Euroopa riigis. Ettevõtte peakorter asub Helsingis. Ettevõttes töötab umbes 19 500 inimest. Kontserni kuulub näiteks Soome ja Põhjamaade suurim ajaleht Helsingin Sanomat. Kontserni kuuluval Nelonen Medial on kuus telekanalit, millest kõige olulisem on Nelonen.
Krevo unioon

Krevo unioon (poola keeles Unia w Krewie, leedu keeles Krėvos sutartis, valgevene keeles Крэўская унія) on leping, mille Leedu suurvürst Jogaila ja Poola kuninganna Jadwiga sõlmisid 14. augustil 1385 Kreva lossis Poola kuningriigi ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ühendamise kohta. Jogaila kohustus koos vendade ja alamatega vastu võtma katoliku usu, liitma Leedu (koos allutatud Vene aladega) Poolaga, tagasi võitma Poolale kuulunud alad (eelkõige Pommeri, poola keeles Pomorze); Jadwiga kohustus Jogailaga abielluma ning laskma ta kroonida Poola kuningaks (märtsis 1386). Krevo unioon ühendas Poola ja Leedu jõud Saksa Ordu vastaseks võitluseks, kuid leedu ja vene feodaalide vastuseisu (seda juhtis suurvürst Vytautas) tõttu kogu Leedut Poolaga ei liidetud.
Peetruse rist

Peetruse rist ehk tagurpidi rist on kristlik sümbol. Väidetavalt löödi Peetrus risti pea alaspidi, sest ta ei pidanud end selle vääriliseks, et teda hukataks samal viisil kui Jeesust. Peetruse risti seostatakse alandlikkusega. Püha Peetrusele pühitsetud kirikute tornid kannavad sageli Ladina risti asemel Peetruse risti. Tänapäeval seostatakse Peetruse risti mõnikord antikristuse ja satanismiga, kuna väidetavalt sümboliseerib tagurpidi rist kristluse põhitõdede pea peale pööramist. Peetruse risti selline tähendus pole kooskõlas kristliku traditsiooniga. Risti ümberpööramine
Bror Persson

Bror Persson (sünni- ja surmakoht ja -aeg on teadmata) oli Rootsi poksija. Persson oli 1929. aastal Rootsi meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg). Ta sai Rootsi meistrivõistlustel 1924. aastal raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha. Persson võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 26. juulil 2012. "Bror Persson lehel Ringside. Rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2012. Vaadatud 26. juulil 2012. 1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles Bror Persson lehel Ringside. Rootsi keeles
Dünaamika

Dünaamika on mehaanika haru, mis uurib liikumist lähtudes liikumise põhjustest. Klassikalise dünaamika aluseks on Isaac Newtoni formuleeritud Newtoni seadused. molekulaardünaamika staatika
Jeziidid

Jeziidid ehk jaziidid (kurdi keeles Êzidîtî) on antiikajast pärineva Lähis-Ida monoteistliku usundi jezidismi järgijad. Nad kummardavad Paabulind-inglit (Melek Taus, araabia keeles ملاك طاووس Malāk Tā'ūs). Jeziidid usuvad, et ta on langenud ingel, kes kahetses pattu ning seejärel lõi taas maailma, mille olemasolu oli vahepeal katkenud. Jeziidid on rahvuselt kurdid. Enamik jeziide elab Iraagis Mosuli lähistel. Väikeste rühmadena on neid ka Süürias, Türgis, Gruusias, Armeenias (moodustavad rõhuva enamuse seal elavatest kurdidest) ja Iraanis. Jeziidide koguarvuks on pakutud umbes pool miljonit. Kogukonnast ei tohi väljuda, kusjuures surm ei tähenda neile kogukonnast lahkumist. Jeziididele on olulised kõik sündmused, mis on seotud surma ja abiellumisega. Vastsündinute juuste lõikamise riitus puudutab eelkõige meessugu. Poisslaste juukseid ei tohi ise lõigata, seda tuleb teha rituaalselt 40 päeva pärast sündi. Riituse viivad läbi lapse teispoolsuse[küsitav] õed ja vennad. Lapsel lõigatakse otsa eest lokikene. Poisslapsed lõigatakse ümber pühitsetud paigas. Poiss saab ümberlõikamise käigus ristiisa.
Juhan Viilip

Juhan Viilip (ka Johannes Viilip; 28. veebruar 1903 Järavere, Imavere vald – 21. august 1954 Stockholm) oli eesti jurist. Ta sai 1922. aastal Tartus eksamikomisjoni poolt gümnaasiumi lõputunnistuse. Aastatel 1922–1926 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas cum laude. Ta oli EÜS-i vilistlane. Aastatel 1927–1930 asus ta tööle Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaadina. Aastatel 1930–1939 oli ta Tallinna 5. jaoskonna abiprokurör ja 1939–1944 Tallinna Ringkonnakohtu prokuröri kohusetäitja. Veel oli ta kriminaalõiguse ja kriminaalprotsessi lektor politseikoolis, advokaatide eksamikomisjoni liige, kohtuameti kandidaatide eksamikomisjoni liige ja tegev kohtunike ühingus. 1944. aastal põgenes ta Rootsi. Töötas seal algul arhiivis, hiljem farmaatsiafirma Fresenius Kabi AB teenistuses raamatukogus. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 233-234 OKUPATSIOONIDE OHVREID TALLINNA RINGKONNAKOHTUS, Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian weekly, 13 juuni 1963 Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012
Robert FitzRoy

Robert FitzRoy (5. juuli 1805 Suffolk – 30. aprill 1865 Surrey) oli Briti meresõitja ja meteoroloog. Ta oli ülem HMS Beagle'il, Charles Darwini kuulsal reisil ümber maailma 1831–1836. Robert Fitzroy elulugu (inglise keel)
Rohu tänav

Rohu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Kelmiküla asumis. Tänav algab Tehnika tänavalt, läheb raudteeviadukti alt läbi, ristub Saue ja Telliskivi tänavaga ning lõpeb Härjapea tänaval. Rohu tänav on kagu-loodesuunaline ning ligikaudu 500 meetri pikkune. Rohu tänav ühendab Pelgulinna Kelmikülaga. Rohu tänava ääres näeb Pelgulinna vanimaid elumajasid, aga ka 1930. aastate uhket eeslinna arhitektuuri. Rohu tänav 8a asus saveveski koos mööblitööstusega. Rohu tänav 13, hoone valmis 1930. aastate teises pooles. Arhitekt Johann Ostrat. Elumaja alumisel korrusel asus enne sõda restoran Pelgulinn. Hiljem asus hoones samanimeline toidubaar, pärast baar. Rahvas kutsus seda Pelgu kõrtsiks. Rohu tänav sai nime 1900. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Gras-Straße ja venekeelne Травяная улица. Algselt 1870. aastal avatud Tallinn-Peterburi-Paldiski laiarööpmeline raudtee kulges linna territooriumil suure ringiga ümber toona hoonestatud alade. Alates 19. sajandi lõpust, mil ka teisele poole Tallinna-Peterburi raudteeliini kujunes linnaelanike arvu kasvuga Pelgulinnas seoses senisest tihedam asustus, muutus aga üha aktuaalsemaks raudteed ületava liiklusvoo suunamise ja korraldamise probleem. Raudtee tõsteti lõigus Pärnu maanteest kuni Balti jaamani kõrgele muldkehale, nn. teetammile ja selle alt plaaniti läbi juhtida kõik kesklinna ja raudtee-taguseid eeslinnu ühendavad tänavad. Koos Paldiski maantee viaduktiga kavandati ja ehitati ka Tehnika tänavast Rohu tänava viadukt Kelmikülla, luues sel viisil Pelgulinnale otseühendus Kesklinnaga. Rohu tänav ulatus algul Härjapea tänavast ainult Telliskivi tänavani, kuid pärast Rohu tänava viadukti valmimist 1926. aastal pikendati seda Tehnika tänavani, luues sel viisil Pelgulinnale otseühenduse Kesklinnaga. Rohu tänava viadukti kõrguseks sai 4,5 meetrit ja tee laiuseks 8,5 meetrit. Kaks jalgteed mõlemal pool teed olid kumbki 1,5 meetrit ja sõidutee 5,5 meetrit lai Rahumäe viadukti, Paldiski maantee viadukti ja Rohu tänava viadukti ehitusinseneriks Ado Johanson Eesti Teedeministeeriumi Raudteevalitsusest. 1926. aasta sügisel valminud Rohu tänava viadukt on konstruktsiooni ja ehitusviisi poolest analoogne Paldiski maantee viaduktile, kuid erinevalt viimasest vaid ühe avaga ning tihedama raamidesammuga. Paldiski maantee ja Rohu tänava viadukte eristab ka see, et kui Rohu tänav ristub raudteetammiga täisnurga all, siis Paldiski mnt läbib tammi diagonaalselt. Rohu tänava raudteeviadukt http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 109 Robert Nerman, Tallinna vanimad viaduktid valmisid inimpõlv tagasi www.postimees.ee, 20. juuli 2007 Carl-Dag Lige, Raudbetoonist puiduni: ehitusinsener Ado Johanson, lk 7
Dmitri Bertman

Dmitri Aleksandrovitš Bertman (vene keeles Дмитрий Александрович Бертман, sündinud 31. oktoobril 1967 Moskvas) on vene teatri- ja ooperilavastaja ja Moskva ooperiteatri Helikoni alusepanija ja kunstiline juht. 2005 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik 2008 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk 2008 Eesti Teatriliidu muusikaauhind 2008 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Erkki-Sven Tüüri, Arvo Volmeri, Neeme Kuninga ja Ene-Liis Semperiga, ooper "Wallenberg") 2010 Sõpruse orden 2018 Austuse orden Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Heili Vaus-Tamm, Dmitri Bertman: „Kavatsen rääkida publikuga keerutamata, silmast silma”, Sirp, 14. august 2009 Andres Laasik, Dmitri Bertman: ooperi päralt on tulevik, Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2010 Neeme Kuningas, Tiina Õun, Vastab Dmitri Bertman, Teater. Muusika. Kino, 4/2010 Kristel Kossar, Dmitri Bertman: ma armastan Eestit, Postimees, 18. juuli 2012
Jay Reise

Jay Reise (sündinud 1950) on Ameerika Ühendriikide helilooja.
Lääne-pronkskõrsik

Lääne-pronkskõrsik (Sympecma fusca, ka pruunkõrsik) on kõrsiklaste sugukonda kuuluv kiililine. Pruunkõrsik on Eestis väga haruldane – tema kohta on teada vaid üks leiukoht Saaremaal. Martin, M. 2009. Külmakartmatu lõunatulnukas. Eesti Loodus 1: 30-33. Lääne-pronkskõrsik andmebaasis eElurikkus
Arno Liiver

Arno Liiver (sündinud 12. oktoobril 1954) on eesti filminäitleja. Ta õppis Tallinna 12. Kutsekeskkoolis elektrikuks ning töötas Tallinnas aastaid auto- ja taksojuhina, samuti lukksepana. 2002. aastal asus Arno Liiver elama Hiiumaale Käina valda, kus pidas aastaid koos abikaasaga kariloomi ja oli piimaühistu karjakuks. Arno Liiver sai tuntuks Arno Tali rolliga mängufilmis „Kevade“ (1969, režissöör Arvo Kruusement). Sellele järgnesid Arno Tali osatäitmised ka mängufilmides „Suvi“ (1976) ja „Sügis“ (1990). 30. aprillil 2012 Tartus toimunud Eesti Film 100 tähistamisel anti esimest korda ajaloos välja nn sajandi filmiauhinnad: Kategoorias "Sajandi filmipaar" olid võitjad Arno Tali ja Raja Teele (näitleja Riina Hein) filmist "Kevade". Kategoorias "Sajandi filmimotiiv" valiti võitjaks Arno Tali "Paljutähenduslikud silmad" filmist "Kevade". Filmirolli leiti Liiver pooljuhuslikult. Arvo Kruusement kurtis tuttavale näitlejale Evald Aavikule, et filmivõtted on algamas, aga sobivat Arno Tali osatäitjat ei ole. Aavik ütles, et tal osaleb Tallinna Pioneeride Palee näiteringis üks poiss, keda võiks rolli proovida. Näinud Liiveri fotot, saatis Kruusement talle kutse tulla Tallinnfilmi proovivõtetele. Kuigi Arno Liiver tekitas paljudes esialgu kõhklusi, olid Kruusement ja operaator Harry Rehe valiku õiguses veendunud. Arvo Kruusement: "Arno kõnelevad silmad ja kogu olek mõjusid ekraanil ehedalt. Aga ainult ilusate silmadega seda rolli poleks ära teinud. Arno Liiveril oli ikka midagi muud ka peale silmade. Selles rollis on omajagu psühholoogiat, keerdkäike ja hingevalu ning ekraanilt on see näha." Harry Rehe on dokumentaalfilmis "Kuidas tuli "Kevade"?" (2006) meenutanud oma ennustust filmi-Arno õige valiku kohta: "Ütlesin ka Kruusemendile, et usu mind, me mängime tema silmade peal selle filmi välja!" Arno "Tali" Liiver toibub siiani paari aasta tagusest hoobist. Kroonika, 14. september 2018. Eesti filmi andmebaas Vaadatud 3.07.2020 Eesti filmi sajandiauhinnad Vaadatud 3.07.2020 „Tahaks nutta ja üksi olla!“ Maaleht, 8. juuni 2023. Eesti filmi andmebaas. Arno Liiver andmebaasis IMDb Arno Liiver kino-teatr.ru lehel Arno Liiver: «Kevade» oli mu elu kõige ilusam aeg. (SL Õhtuleht 15.04.2006) Mis on saanud "Kevade"tegelastest. (Kroonika 16.09.2018) Miks jäeti Arno Liiver "Talvest" välja? (Kroonika 6.08.2019) Kultusfilmist „Kevade“ tuntud Arno Liiver peab purjuspäi sõitmise eest vangi minema. (Kroonika, 17. mai 2023.)
St. Petri-Schule

St. Petri-Schule (saksa keeles St. Petri-Schule, Sankt-Petri-Schule, vene keeles Петришуле) on üks Venemaa vanimaid õppeasutusi ja Peterburi vanim kool, mis asutati 1709. aastal. See on kandnud eri nimesid: kool luterliku Peeter-Pauli kiriku juures (Школа при лютеранском приходе Святых Апостолов Петра и Павла), Püha Peetruse saksa peakool (gümnaasium; Главное немецкое училище Святого Петра (гимназия)); 1918. aastast Ühtne Nõukogude Töökool nr 14 (Единая Советская Трудовая школа № 14), Leningradi linna Kuibõševi rajooni 222. ja 217. keskkool. 1991. aastal anti koolile tagasi ajalooline nimi St. Petri-Schule. Kooli praegune täispikk nimi on Saksa keele süvaõppega 222. keskkool St. Petri-Schule (Средняя школа № 222 с углублённым изучением немецкого языка «Петришуле»). Selle direktor on Anna Poljakova, koolis on üle 500 õpilase. Esimesed kirjalikud andmed kooli kohta pärinevad 1709. aastast. Vene sõjalaevastiku arhiivis on säilinud admiral Cornelius Cruysi kiri keiser Peeter I-le kiriku ja kooli rajamisest admirali mõisas, mis asus toona praeguse Uue Ermitaaži kohal Millionnaja tänaval. Kooli praegune hoone aadressil Nevski prospekt 22-24 ehitati 1760. aastate algul ning on näinud korduvaid ümberehitusi: 1799, 1876–1877 (arhitektid Aleksander Pähl ja Julius Bruni) ning 1913–1915 (arhitekt V. E. Collins). Kooli esimeseks direktoriks peetakse Anton Friedrich Büschingit (1724–1793), kes oli saksa vaimulik, geograaf, ajaloolane ja pedagoog ning kutsuti 1761. aastal Peterburi kooli juhtima. St. Petri-Schules on õpetanud paljud tuntud teadlased, nende hulgas Tartust pärit füüsik Heinrich Friedrich Emil Lenz. Samuti on arvukalt teadlasi kooli kasvandike seas, näiteks kirjanik Daniil Harms, semiootik Juri Lotman, helilooja Modest Mussorgski jpt. Kooli koduleht St. Petri-Schule
Õle tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õle tänav on tänav Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Telliskivi tänavalt, ristub Härjapea, Nabra, Pebre ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kolde puiesteel. Õle tänav on ligikaudu 540 meetri pikkune. Tänav koosneb kahest osast: algsest Õle tänavast (saksa keeles Strohstrasse, vene keeles Соломенная улица), mille rajas 1878. aastal maaomanik Johann Grabby, ning endisest Grigori tänavast (saksa keeles Gregory-Strasse, vene keeles Григорьевская улица), mille rajajateks oli Albert Koba ja Hans Prants 1900. aastal ja millele anti endise maaomaniku Oskar Gregory nimi. Grigori tänav oli see lõik praegusest Õle tänavast, mis ulatub Härjapea tänavalt Kolde puiesteeni. 17. jaanuaril 1923 liideti see tänav Õle tänavaga. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 146
Noole tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Noole tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Küti tänavalt, ristub Köie ja Suur-Laagri tänavaga ning lõpeb Uus-Kalamaja tänavaga. Noole tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune. Noole tänav sai nime Tallinna Linnavolikogu 26. oktoobril 1932 otsusega. Linnavolikogu otsuses on kirjas, et uulile, mis algab Suur Laagri ja Küti uulide nurgalt ja läheb roobasjoones Vana Kalamaja uuliga kuni uue Kalamaja uulini otsustati anda nimi „Noole“. Nimevalikut on mõjutanud naabruses asuv Küti tänav. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 85
Küti tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › [[]] Küti tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vana-Kalamaja tänavalt ja lõpeb Noole tänaval. Küti tänav on kagu-loodesuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune. Küti tänav Küti tänav sai nime 1881. aastal. Tänava nimi valiti seal paiknenud sõjaväe lasketiirus harjutanud laskurite-küttide järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Schützenstrasse ja venekeelne Стрелковая улица. Küti tänaval (praegu Noole tänav 4) asuva Soldatite maneežiga samas paekivist hoones asus ka Patarei merekindluse kompleksi kuulunud 1880ndatel aastatel ehitatud maneežihoone ja Patarei kirik, mis ametlikult kandis Nikolai kiriku nime. Kuuel päeval nädalas õpetati kirik-maneežis sõduritele ratsutamist, seitsmendal päeval viidi hobused välja, toodi ajutine ikonostaas sisse ja peeti sõjaväelastele jumalateenistust. Piirkonna detailplaneeringu järgi ehitatakse alale seitse hoonet. Alal asuva ajaloolise Patarei maneež-kiriku müürid säilitatakse ja nende vahele tuleb avalik laste mänguväljak. Ajaloolisest maneež-kiriku hoonest, millest on säilinud ainult müürid, rekonstrueeritakse Küti ja Oda tänava vahelisel alal ja ühendatakse hoonestusega. Müüride vahele rajatakse ka ühiskasutuses laste mänguväljak. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 61 Robert Nerman, Noore riigi asutused otsisid ja leidsid sobivaid hooneid kõikjalt pealinnast, Postimees, 18. veebruar 2008 Kalamaja endisest maneež-kirikust saab laste mänguväljak, err.ee, 27.01.2018
Stalini tänav

Nime Stalini tänav on kandnud: Vestervalli tänav Narvas Lossi tänav Kuressaares Jossif Stalini järgi nimetatud kohad#Tänavad ja väljakud
Jahu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jahu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Suur-Patarei tänavalt ja lõpeb Vana-Kalamaja tänaval. Jahu tänav on ligikaudu 390 meetri pikkune. Jahu tänavale on rajatud viimaste aastakümnete jooksul rajatud uusehitisi sh. Mündriku Residents (Jahu tn 6/1, 6/2 ja 6/3). Jahu tänav (Mehlstrasse) sai nime 1881. aastal tänava ääres paiknenud sõjaväe jahulao järgi. Jahu tänav 5 tegutses 1928. aastast Rudolf Klaussoni Kompvekitööstus R. Klausson, kompvekitöökoda tegutses enne seda ka Väike-Pärnu maantee 57, Ahju tänav 2 ja Toom-Vaestekooli tänaval. Aastatel 1924–1941 asus Jahu tänavas ettevõttele J. Puhk & Pojad kuulunud 1924. aastal valminud Puhkide jahuveski. 1924 suvel omandas Ilmarine AS-is enamusaktsiad perefirma "J. Puhk ja Pojad" ning "Ilmarise osaliselt tühjaks jäänud hoonetesse rajati makaronitehas, vabale territooriumile kerkisid Eesti suurim jahuveski, viljaelevaator ja leivatehas. Teraviljast imporditi nisu peamiselt Ameerikast, rukist Saksast ja Poolast. 1927. aastal ehitati veski juurde uus siloait, mis mahutas üle poole miljoni puuda vilja ja 1927 aastal täienes veski 45 m viljaelevaatoriga, mis oli silmapaistev Tallinna uhkes siluetis. Tallinna suurveski kõrval tegutsesid firma jahuveskid Tartus, Narvas ja Pärnus ning Soomes, kaupluste ja ladude võrk aga hõlmas kogu Eestit. 1934. aastal suundus Eduard Puhk Soome, kus ta tegi Helsingisse veski, mille nimetas Helsingin Mylly. Jahuveski ja viljaelevaator hävitati 27. augustil 1941. aastal Nõukogude vägede evakueerumisel Tallinnast. 1993 aastal, pärast Eesti taasiseseisvumist, asutati Jüri Puhki poolt Eestisse Balti Veski AS ja Eestis tegutseb ettevõte Veski Mati kaubamärgi all. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 41 Tallinna tööstuste edenemisest, Postimees (1886-1944), nr. 309, 13 november 1926 175 aastat eesti maiustustetööstust, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 11 august 1982 Ringkäigul kodumaa tööstustes. J. Puhk ja Poegade suurveskis, Nool (Tartu), nr. 19, 5 aprill 1930 Sõjaajal oli Tallinnas 159 tulikahju, Eesti Sõna, nr. 197, 27 august 1942 Ivo Karlep, Jahu tänava leiud on nagu 500 aastat maa sees laagerdanud konserv, www.pealinn.ee, 14. jaanuar 2019
Väike-Patarei tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Väike-Patarei tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Suur-Patarei tänavalt ja lõpeb Vana-Kalamaja tänaval. Väike-Patarei tänav on enam-vähem kagu–loodesuunaline ja 329 meetrit pikkune. Väike-Patarei tänav on hoonestatud valdavalt kahekorruseliste puitelamutega. Üks neist, Väike-Patarei 5 on Rootsi abiga renoveeritud Säästva Renoveerimise Infokeskuseks. Kummalgi pool tänavat on üks erand: paaritute numbrite poolel Tallinna Elektrijaama inseneride jaoks ja külaliskorteriteks 1930. aastail ehitatud neljakorruseline krohvitud kivimaja. Paarisnumbrite poolel on silmapaistvaim 19. sajandil ehitatud kahekorruseline tellishoone (ohvitseride kasarm Väike-Patarei 10), kus on enne Esimest ja ka pärast Teist maailmasõda asunud mitmesuguseid riigiasutusi (Vabadussõja algul asus seal Kaitseliidu Tallinna I jaoskonna staap. 21. detsembril 1918 asus hoonesse 1. Eesti Jalaväepolgu staap. Hoones asus ka Kaitseväe Varustusvalitsus. 1919. aasta algul kasutas Väike-Patarei 10 ruume lühemat aega tagavarapataljon) ja mida tänapäeval kasutatakse elamuna. Hoone fassaadil on mälestustahvlid kindralmajor Otto Sternbeckile ja Aleksandr Blokile. Tänav sai nime 1877. aastal. Väike-Patarei tänava saksakeelne nimi oli Kleine Batterie-Strasse ja venekeelne nimi Малая Батарейная улица. 1939. aastal sooviti Väike-Batarei tänava nime vahetada Kahuri tänavaks Patarei merekindlus http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Tallinna Linnavolikogu (6.10.2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". Õigusaktid. Tallinn. 8555 Ohvitseride kasarm Väike-Patarei t. 10, 19. saj. lõpp, Kultuurimälestiste register Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91 Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (L)

See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega L:
Ääs

Ääs on sepistatavate ja stantsitavate toorikute kuumutamise seade, mida kasutatakse individuaaltootmise korral. Ääskeevitus 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. Lk 597
Sikatiiv

Sikatiiv (prantsuse sõnast siccatif 'kuivatav' < ladina sõnast siccare 'kuivatama') on aine, mis lahustub hästi taimeõlides ja kiirendab nende kuivamist. Sikatiive lisatakse näiteks värnitsatele, õlilakkidele ja õlivärvidele. 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. Lk 456
Ordinaal

Ordinaaliks võidakse nimetada järgarvu või ordinaalarvu hulgateoorias
Energia tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Energia tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Tänav algab Rahumäe teelt ja lõpeb Tervise tänaval. Energia tänav on lääne-idasuunaline ja ligikaudu 310 meetri pikkune. Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Nime andmisel on mõju avaldanud samas asuv Eesti Energia Järve alajaam. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 28
Aruküla tee

Aruküla tee (varem Tallinna maantee) on tänav Tartus Kvissentali ja Raadi-Kruusamäe linnaosa piiril. Tänav algab Põllu tänava ja Puiestee tänava nurgalt ning lõpeb linna piiril. Aruküla teega ristub Vahi tänav. Aruküla tee pikkus on 930 meetrit.
Aardlavälja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Aardlavälja tänav on umbtänav Tartus Ropka linnaosas. Tänav algab Aardla tänavalt ja on 120 meetrit pikk.