laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aivar

Aivar on eesti mehenimi. Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas. Nimeuurija Edgar-Adolf Rajandi on seostanud selle nime levikut läti kirjaniku Vilis Lācise teosega "Uuele rannale", mis ilmus eesti keeles 1953. aastal. Nimi on kujul Aivars laialt levinud ka Lätis, kus see 2023. aasta 30. septembri seisuga oli 10 321 inimese eesnimi. Eestis oli 1. jaanuari 2017 seisuga eesnimi Aivar 4318 mehel. Aivar on Eestis populaarsuselt 21. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Aivar vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 123,14 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 66,93. Aivar on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 52). Aivar Anniste, eesti jalgpallur Aivar Jarne Aivar Jõgiste Aivar Kaldre Aivar Kallaste Aivar Kivisiv Aivar Koitla Aivar Kokk Aivar Kriiska Aivar Kull Aivar Kuusk Aivar Kuusmaa Aivar Leito Aivar Lillevere Aivar Lumi Aivar Mesikäpp Aivar Mihkelson Aivar Mäe Aivar Otsalt Aivar Pilv Aivar Pintsaar Aivar Pohlak Aivar Priidel, eesti jalgpallur Aivar Põldvee Aivar Rehemaa, eesti suusataja Aivar Reivik Aivar Rihkrand Aivar Riisalu Aivar Rosenberg Aivar Ruukel Aivar Räni Aivar Sarapik Aivar Simmermann Aivar Simson Aivar Sõerd Aivar Tommingas Aivar Õun ... Madis Aesma: "Eestlaste kirjut nimemaastikku läbivad tuhanded käänulised teed" Eesti Päevaleht, 11. mai 2016 Personvārdu datu bāze "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 25. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Raivo

Raivo on mehenimi. On arvatud, et nimi "Raivo" on mugandus nimest Raimund. On ka arvatud, et nimel "Raivo" võib olla seos sõnaga "raev."[viide?] 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raivo 3342 mehel. Raivo on Eestis levikult 37. mehenimi.[viide?] Kõige populaarsem oli eesnimi Raivo vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 71,57 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,53. Raivo oli keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus oli 57). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raivo 1772 inimesel. Raivo Aavisto Raivo Adlas Raivo Aeg Raivo Ird Raivo J. Raave Raivo Järvi, eesti kunstnik, teletegelane, poliitik Raivo Kalamäe Raivo Kelomees Raivo Kotov Raivo Kütt Raivo Küüt Raivo Linnas Raivo Lott Raivo Lugima Raivo Lumiste Raivo Maimre Raivo Maripuu Raivo Mets Raivo Mägi Raivo Mänd Raivo Nõmmik, eesti jalgpallur Raivo Ojasaar Raivo Paavo Raivo Palmaru Raivo Peäske Raivo Piirsalu Raivo Puhke Raivo Puusepp Raivo Raave Raivo Raid Raivo Rajamäe Raivo Rajamäe (geoloog) Raivo Rist Raivo Rätte Raivo Rüütel Raivo Seppo, eesti kirjanik Raivo Sildoja Raivo Suni Raivo Suviste Raivo Tafenau Raivo Tamkivi Raivo Tamm Raivo E. Tamm Raivo Tammus Raivo Trass Raivo Uibo Raivo Uukkivi Raivo Vare Raivo Vare (kunstnik) ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2019. Vaadatud 14. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Aksel

See artikkel räägib mehenimest. Iluuisutamise mõiste kohta vaata artiklit Aksel (sport). Aksel on mehenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aksel 495 mehel. Aksel oli populaarsuselt 267. mehenimi. Aksel oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Aksel üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,7. Aksel Artus Aksel Kallas Aksel Kipper Aksel Kirsimägi Aksel Koppel Aksel Kriisa Aksel Küngas Aksel Linkhorst Aksel Mark, eesti poliitik, ajakirjanik, agronoom Aksel Mei Aksel Orav, eesti näitleja Aksel Pajupuu Aksel Palgi Aksel Tamm Aksel Tiideberg ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 6. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Anto

Anto on mehenimi. Anto Aasa Anto Juske Anto Liivat Anto Pett Anto Pähn Anto Raukas, eesti geoloog Anto Variku Anto Veldre ... Ando
Krista Lepik

Krista Lepik (sündinud 26. aprillil 1964 Rakkes) on endine eesti laske- ja murdmaasuusataja. Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel ja 1994. aasta Lillehammeri taliolümpiamängudel. 1986–1997 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises 4 kuld-, 1 hõbe- ja 3 pronksmedalit. 1980–1997 võitis ta Eesti meistrivõistlustel murdmaasuusatamises individuaalselt 5 kuld-, 10 hõbe- ja 5 pronksmedalit ning teatevõistluses 3 kuld-, 5 hõbe- ja 1 pronksmedali. 1987. aastal võitis ta naiste arvestuses Tartu suusamaratoni. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Jelena Všivtseva

Jelena Všivtseva (aastani 1992 Poljakova; sündinud 13. detsembril 1972 Narvas) on Eesti endine laskesuusataja. Ta osales 1992. aastal Albertville'i taliolümpiamängudel ja 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel. Aastatel 1993–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt kuld-, hõbe- ja pronksmedali. Ajavahemikul 1988–1998 võitis ta 9 korda Eesti meistrivõistlused laskejooksus. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Hans Männik

Hans Männik (10. oktoober 1893 Preedi mõis, Koeru kihelkond, Järvamaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti kirjastustegelane. Ta lõpetas 1924. aastal Tartu Ülikooli zooloogina. Ta oli kirjastuse Loodus asutaja ja juht. Ta vangistati NKVD poolt septembris 1940 Max Laossoni kaebusel. Tema kohtuprotsessil oli süüdistajaks Bruno Pärli, kelle abikaasa oli eelmisel aastal Looduse romaanivõistlusel III koha saanud ja olnud gümnaasiumis ka Hans Männiku õpilane. Bruno Pärli ise vangistati vähem kui aasta pärast ja suri Nõukogude vangilaagris 1942. aastal. Tema tütar oli Maire Männik (1922–2003).
Olaf Mihelson

Olaf Mihelson (sündinud 2. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja. Ta osales 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel. Aastatel 1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt 2 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 1 kulla ja 1 pronksi. Ajavahemikul 1990–1992 tuli ta 3 korda Eesti meistriks suvebiatlonis. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Nossurahu

Nossurahu (ka Leegirahu, Nosurahu) on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas.
Malaika

"Malaika" (ingel) on Fadhili Williami, Miriam Makeba, Harry Belafonte jmt esitatud suahiilikeelne laul. MIRIAM MAKEBA - "Malaika" - Original 1974 single with Swahili and English Lyrics Harry Belafonte -My angel (malaika)- with Miriam Makeba Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Malaika seisuga 12.04.2015.
Veistelaid

Veistelaid (ka Oitma laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 2,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit. Saar on kivise pinnamoega, kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Saare koordinaadid on 58° 28′ N, 23° 9′ E. Veistelaid Eesti looduse infosüsteemis
Ojurahu

Ojurahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Eeriksaare küla alal Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv 9,42 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 3,34 kilomeetrit. Rahu asub 400 meetrit Mihklirahust põhja pool. Saar on kivise pinnamoega, seal leidub rohumaad, põõsaid ja roostikku. Saare koordinaadid on 58° 21′ N, 21° 52′ E. Ojurahu Eesti looduse infosüsteemis
Orikalaid

Orikalaid on 780 m² suurune saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mereäärse küla ala, üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 131 meetrit. Laid asub Kändmalaiust 230 meetrit põhja pool ja 100 meetrit Piiukaarelaiust kirdes. Laid on kaarja kujuga ja kivise pinnamoega. Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Orikalaid Eesti looduse infosüsteemis
Paelaid

Paelaid on Saare maakonda Saaremaa valda Saareküla küla alale jääv 4,65 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 1,25 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 10′ E. Laid asub 3 kilomeetrit Saareküla rannikust kagus ja on kaetud rohttaimestikuga. Paelaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Paelaid Eesti looduse infosüsteemis
Ḩusayn (Jordaania)

Ḩusayn ibn Ţalāl (14. november 1935 Amman – 7. veebruar 1999 Amman) oli Jordaania kuningas aastatel 1952–1999. Ḩusayn sai kuningaks, kui tema isa kuningas Talal tunnistati vaimuhaigeks. 1967 kaotas oma kuningriigi Jordan jõest lääne poole jääva osa Araabia-Iisraeli sõdades, 1970 surus maha Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) sissid, kes tegutsesid Jordani jõe idakaldal, praeguse Jordaania territooriumil. Ḩusayn kujunes mõõdukaks jõuks Lähis-Ida poliitikas, 1994 sõlmis ta Iisraeliga rahulepingu, mis tegi lõpu 46 aastat kestnud sõjaseisukorrale kahe riigi vahel. Kui Iraak annekteeris 1990 Kuveidi, püüdis Ḩusayn vahendada vaenupooli, riskides rikkuda suhted mõlemaga. 1993 eemaldus ta avalikult Iraagi liidrist Saddam Husseinist. Kuu enne surma kõrvaldas Ḩusayn oma venna troonipärijate hulgast ja troon läks tema vanimale pojale Abdullah ibn Husseinile. Kuningal oli 4 naist ja neil oli 11 last: kuninganna Dina bint 'Abdu'l-Hamidiga (sündinud Egiptuses): printsess Alia (sündinud 1956); kuninganna Antoinette Avril Gardineriga (sündinud Chelmondistonis Suurbritannias 1941): kroonprints Abdullah (sündinud 1962); prints Faisal (sündinud 1963); printsess Aisha (sündinud 1968); printsess Zein (sündinud 1968); kuninganna Alia Baha ed Toukaniga (1948–1977, tema nime kannab Kuninganna Alia Rahvusvaheline Lennujaam; suri helikopteriõnnetuses ‘Ammānis): printsess Haya (sündinud 1972); prints Ali (sündinud 1975); prints Abir (sündinud 1972, lapsendatud 1976); kuninganna Elizabeth Najeeb Halabyga (kuninganna Noor al Hussein): prints Hamzah (sündinud 1980); prints Hashim (sündinud 1981); printsess Iman (sündinud 1983); Printsess Raiyah (sündinud 1986).
Covasna maakond

Covasna maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias. Maakonna elanikest 74% on ungarlased, 23% rumeenlased ja 3% mustlased. Baraolt (ungari Barót) Covasna (Kovászna) Întorsura Buzăului (Bodzaforduló) Sfântu Gheorghe (Sepsiszentgyörgy) Târgu Secuiesc (Kézdivásárhely) 2021 Romanian census Covasna maakonnanõukogu koduleht
Elle Mälberg

Elle Mälberg (10. aprill 1907 Räpina vald, Linte küla – 16. detsember 2015 Räpina) oli rahvatantsujuht ja pedagoog, Eesti vanim elanik 2014. aastast kuni surmani. Elle Mälberg (neiuna Ella-Adele Raudmanson) sündis 10. aprillil 1907 Räpina valla Linte küla Villaku talus. Ta õppis Raadama Ministeeriumikoolis aastatel 1916–1920, Köstrimäe Kihelkonnakoolis 1920–1921, Räpina Kõrgemas Algkoolis 1922. aastal, Räpina Reaalgümnaasiumis ja Räpina Ühis-põllumajandusgümnaasiumis, mille lõpetas 1927. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis, kus valmistati ette õpetajaid põllumajanduslikele koolidele. Algklasside õpetaja kutse omandas ta Tallinna Pedagoogiumi juures 1931. aastal. Elle Raudmanson oli õpetaja kohusetäitja Võõpsu ja Raadama algkoolides. 1932. aastal sai õpetaja Raudmanson ainukese naisõpetajana töökoha Räpina 6-klassilises Algkoolis. Ella Raudmanson oli Naiskodukaitse asutajaliige ja spordiosakonna juhataja, kodutütarde rühma asutaja ja vanem, võttis osa laulukoori ja näiteringi tööst, oli Räpina Haridusseltsi liige, teda autasustati Kaitseliidu III klassi Valgeristiga. 1937. aasta septembris eestistas ta oma nime, tema uueks nimeks sai Elle Raudver. 1939. aastal abiellus ta Olev-Martin Mälbergiga. Elle Mälberg oli rahvatantsuringi juhendaja. Räpina laulupidudel oli ta rahvatantsu üldjuht. Pärast sõda juhendas ta koolis seitset tantsurühma. Rahva- ja karaktertantse õpetas Elle Mälberg 1962. aastani. 1950. aastate lõpul asus õpetaja Elle Mälberg rajama kooliaeda ja juhendama noori loodusesõpru. Tema juhendamisel on Räpinasse rajatud kolm kooliaeda. Pärast 1974. aastat käis Elle Mälberg koolis tunde andmas, aga mitte enam täiskoormusega. Alles 1980. aastate algul pani ta õpetajaameti päriselt maha. Õpetaja Elle Mälberg oli Eesti Looduskaitse Seltsi Räpina osakonna asutajaliige. Eduka tegevuse eest bioloogiaõpetajana anti talle 1962. aastal Eesti NSV teenelise õpetaja aunimetus. Ta oli Räpina linna aukodanik. Kaitseliidu III klassi Valgerist Eesti NSV teeneline õpetaja (1962) Räpina linna aukodanik Räpinas suri vanim eestlane "Eesti vanim elanik võttis vastu uue ID-kaardi" Tartu Postimees, 12. november 2014 100. sünnipäev aprill 2007 Kas 101 aastat on vähe või palju? vedur.ee, august 2008 104 aastane Elle – ikka rõõmsameelne Delfi, 23. aprill 2011 Lugupeetud Elle Mälbergil täitus 10. aprillil 106. Õnnitlused Seltsi poolt! elks.ee, 18. aprill 2013 Peaaegu vanim eestlane sai 107-aastaseks Tartu Postimees, 11. aprill 2014 Elle Mälberg sai 108-aastaseks. FBst eesti.ca, 11. aprill 2015
Andrei Lukin

Andrei Lukin (sündinud 26. veebruaril 1989) on Eesti jäähokimängija. 2012–2013 mängis ta Soome klubis Pyhäjärven Pohti. Aastast 2013 mängib ta klubis Tallinn Viiking Sport.
Anton Levkovitš

Anton Levkovitš (sündinud 25. aprillil 1983 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 2008–2009 mängis ta klubis Tallinn Stars. Aastast 2010 mängib ta klubis Tallinn Viiking Sport.
Artjom Gornostajev

Artjom Gornostajev (sündinud 17. augustil 1993 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. 2007–2008 mängis ta klubis Tallinn HC Panter Purikad. Aastast 2011 mängib ta Soome klubis Muik Hockey.
Oleg Smirnov

Oleg Smirnov (sündinud 1. oktoobril 1985 Narvas) on Eesti jäähokimängija. Aastast 2011 mängib ta klubis Narva PSK.
Jan Rajevski

Jan Rajevski (sündinud 19. septembril 1987) on Eesti jäähokimängija. Aastast 2009 mängib ta Rootsi klubis Trelleborgs IF. Tema vend on jäähokimängija Mark Rajevski.
Sõjalise kuulsuse linn

Sõjalise kuulsuse linn (ka sõjalise kuulsusega linn, vene keeles Город воинской славы) on Venemaal linnadele alates 2006. aastast antav aunimetus eelkõige Teises maailmasõjas üles näidatud vapruse, vastupidavuse ja massilise kangelaslikkuse eest. Aunimetus seati sisse 14. aprillil 2006 Riigiduumas vastu võetud ja sama aasta 26. aprillil Föderatsiooninõukogus kinnitatud seadusega. Venemaa Föderatsiooni presidendi korraldusega 1. detsembrist 2006 sätestati selle aunimetuse andmise tingimused. Neid tingimusi muudeti 2007. aastal. 6. aprilli 2015 seisuga oli Venemaal 45 sõjalise kuulsuse linna. Esimesena anti see aunimetus 7. mail 2007 Belgorodile, Kurskile ja Orjolile. Федеральный закон о почётном звании Российской Федерации «Город воиской славы» Wikisource (vaadatud 12.04.2015) Положение об условиях и порядке присвоения почётного звания Российской Федерации «Город воинской славы» Wikisource (vaadatud 12.04.2015)
Kalle Kaljurand

Kalle Kaljurand (sündinud 12. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, endine sulgpallur. Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal. Aastatel 1982–1991 tuli ta sulgpallis kaheksa korda Eesti meistriks: korra üksikmängus, neli korda meespaarismängus ja kolm korda segapaarismängus. 2005. aastast on ta kirjastuse Koolibri direktor. Tema abikaasa on diplomaat ja endine sulgpallur Marina Kaljurand. Neil on kolm last. Tütar Kaisa (sündinud 1987) õpib Tartu Ülikoolis psühholoogia erialal. Poeg Kristjan (sündinud 1992) õpib Tallinna Tehnikaülikoolis inseneriteadust. Vanim poeg Ken hukkus seitsme-aastaselt õnnetuse läbi Eesti taasiseseisvumise päeval. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Marina Kaljuranna CV Eesti Washingtoni saatkonna kodulehel https://vikerraadio.err.ee/916388/kabi-ei-kuku-kaisa-ja-marina-kaljurand Biograafia ESBL-is
Kati Kraaving

Kati Kraaving (sündinud 1. juulil 1980 Tallinnas) on eesti sulgpallur ja squash'i-mängija. 1996. ja 1998. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlused sulgpallis naispaarismängus ning 2005. aastal segapaarismängus. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Karoliine Hõim

Karoliine Hõim (sündinud 9. märtsil 1989 Tallinnas) on eesti sulgpallur. Sulgpalli maailma edetabelis on tema parim koht olnud 90. (aastal 2011). Ta on Eesti meistrivõistlustel võitnud 12 kulda: 3 üksikmängus (2010–2011, 2013), 4 naispaarismängus (2010–2011, 2013, 2015) ja 5 segapaarismängus (2006–2007, 2009–2011). Ta õde on sulgpallur ja treener Grete Talviste. Eesti parim naissulgpallur 2010–11, 2013 Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Jaak Nuuter

Jaak Nuuter (25. november 1945 Tallinn – 13. august 1995 Tallinn) oli eesti sulgpallur. 1966-1974 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 14 kulda: 5 üksik-, 8 meespaaris- ja 1 segapaarismängus. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Sergei Sõtšov

Sergei Sõtsov (sündinud 6. veebruaril 1977 Odessas) on Ukraina iluuisutaja (jäätantsija). Ta on teinud jäätantsu paaris Anna Mosenkovaga (1999–2002), kellega nad koos on esindanud võistlustel Eestit. Biograafia ESBL-is (vaadatud 12.04.2015) Biograafia ESBL-is
Toos Goorhuis-Tjalsma

Toos Goorhuis-Tjalsma [hoorhöüs-tjalsma] (30. juuni 1915 Leiden – 5. jaanuar 2004 Tilburg) oli hollandlanna, kes koos oma sõbratari Bertje Jens'iga koostas Pieterpad'i, esimese pikamaa-matkaraja Hollandis. Sõja ajal töötas Toos Rekkenis psühhopaatide ja vaimuhaigete kurjategijate hooldusasutuses, kus ta sõbrunes oma töökaaslase Bertje Jensiga. Toos abiellus pastoriga, asudes elama ühte külla, ja Bertje läks mujale tööle. Bertje hakkas pühasid ja nädalalõppe Toosi juures veetma. Toos ja Bertje olid mõlemad väga rännuhimulised, kuid Toosi abikaasa mitte. Kui Toosi kuues laps oli nelja-aastaseks saanud, ütles ta abikaasale: "Nüüd te tulete küll natuke aega ilma minuta toime, meie läheme Bertjega reisima." Esimesel korral käisid nad Nordkapil, Lapimaal ja Leningradis. Edaspidi hakkasid nad tegema hotellidest matku maakohtadesse, sest nad armastasid loodust. Ühel niisugusel käigul jutustas Toos Bertjele, kuidas ta oli nooruses Vabameelse Kristliku Noorsookeskusega käinud Lake Districtis jalgsimatkal. Nii tuli neil mõte minna matkama Schwarzwaldi tähistatud matkaradadele. Kui nad hakkasid jalgsimatkadel käima, oli Toos 59-aastane ja Bertje 61-aastane. Selleks et ei peaks jalgsimatkadel alati välismaal käima, otsustasid nad Toosi algatusel teha Hollandis matka ilma tähistatud matkarajata. Nad mõtlesid raja välja 1978. aastal, matkates Bertje elukohast Groningenist Toosi elukohta Tilburgi. Selle matka võtsid nad ette selleks, et "ka Hollandis pisut matkata". Nad olid kogenud matkajad, kuid olid matkanud alati välismaal, sest Hollandis ei olnud pikamaa-matkaradu. Sellepärast otsustasid nad maha märkida sellise raja, et "lapsedki suudaksid selle läbida". Matka ajal tuli neil mõte rajada "Pieterpad" 'Peetri rada', Pieterburenist Hollandi põhjatipus kuni Sint Pietersbergini Hollandi lõunatipus. Nad muutsid oma plaane, ning sõitsid Drenthe provintsi lõunaosast, kus nad parajasti olid, bussiga Pieterburenisse. Kui nad olid kirjeldanud teeosa Pieterburenist Groningenini, läksid nad tagasi kohta, kus nad olid matka katkestanud, ning jätkasid teekonda, seekord Sint-Pietersbergi suunas. Matkaraja mahamärkimiseks kulus terve aasta. Kui Toos oli kaardi järgi 20–30-kilomeetrise teelõigu välja valinud, pidades silmas looduse ilu ja ajaloomälestisi, käisid nad alati koos Bertjega tee läbi. Mõnikord piisas ühest korrast, mõni kord läks rohkem aega, et meelepärast ja läbitavat rada leida. Lõik Pieterburen–Groningen lisati hiljem, et õigustada nime "Pieterpad". Rada valmis 1980. aastaks. Toos kirjutas raja teejuhiks neli raamatukest. Pieterpad avati ametlikult 1983. Pieterpadi idee autoriks peetakse üldiselt Toosi, sest tema märkis raja maha ja algatus tuli temalt. Ka nime "Pieterpad" mõtles välja Toos. Intervjuu hollandi keeles
Viktoria Šklover

Viktoria Šklover (kasutatud ka nimekuju Shklover; sündinud 18. jaanuaril 1984) on Eesti iluuisutaja. 1998–2002 uisutas ta koos Valdis Mintalsiga. 1998–2002 võitsid nad Eesti meistrivõistlused.
Sergei Muhhin

Sergei Muhhin (sündinud 12. jaanuaril 1990 Tallinnas) on endine Eesti iluuisutaja. Ta võitis 2006. aastal üksiksõidus Eesti meistrivõistlused. Aastast 2009 sõitis ta paarissõitu, uisutades koos Natalja Zabijakoga. Aastal 2010 võitsid nad Eesti meistrivõistlused.
Olga Ikonnikova

Olga Ikonnikova (sündinud 14. mail 1990 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. 2006 ja 2008 sai ta Eesti meistrivõistlustel pronksmedali.
Ken Kuusk

Ken Kuusk (sündinud 16. jaanuaril 1992) on Eesti jäähokimängija. 2011−2012 mängis ta klubis Tallinn HC Panter Purikad. 2012-2013 mängis ta Taani klubis Odense Bulldogs Aastast 2013 mängib ta Ungari klubis Klub Újpesti TE.
Kevin Parras

Kevin Parras (sündinud 4. oktoobril 1994 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. Aastatel 2008–2010 mängis ta Saksamaa klubis Augsburger EV, 2010–2014 Soome klubis KooKoo. 2014-2015 hooajal astus ta Soome klubi TuTo Hockey U20 meeskonda, kus mängis Jr. A Mestist ja tegi seal ühe oma karjääri parima hooaja. Eliteprospects.com
Mihkel Võrang

Mihkel Võrang (sündinud 10. märtsil 1990 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija. Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Kristiine Gümnaasiumi. Ta alustas jäähoki mängimist Tallinna Tiigrites. Alates 2007. aastast on mänginud Eesti meistrivõistlustel. 2007–2009 HC Panter Tallinn 2009–2011 Tartu Kalev-Välk 2011–2013 HC Panter Tallinn 2013/2014 Porvoo Hunters, Soome 2014–2016 HC Panter Tallinn 2016–2020 Tartu Kalev-Välk Ta oli aastatel 2011, 2019 ja 2020 Tartu Kalev-Välgu koosseisus Eesti meister. Alates sügisest 2018 on ta ka jäähokitreener klubis HC Panter Tallinn. Eesti spordiregister HC. Panter. Treenerid Sporditulemused. Mihkel Võrang Mihkel Võrang lehel Meediapank.ee "Tutvu Eesti hokikoondislase Mihkel Võranguga". ERR.ee
Artjom Abramov

Artjom Abramov (sündinud 23. jaanuaril 1990) on Eesti jäähokimängija. 2000. aastatel mängis ta muu hulgas Eesti klubides Tartu Big Diamonds ja Tallinna Purikad. Praegu (2013) mängib ta ühes Prantsusmaa kolmanda divisjoni klubis.
Aleksandr Kolossov

Aleksandr Kolossov (sündinud 7. veebruaril 1990 Narvas) on Eesti jäähokimängija. 2008–2010 mängis ta klubis Narva PSK. Aastast 2010 mängib ta klubis Tartu Kalev-Välk.
Vabalevi

Vabalevi (inglise k free-to-air, lühend FTA) hõlmab tele- ja raadiokanaleid, mille programmi on võimalik vastu võtta vabalt, see tähendab tasuta ja liitumislepinguta. Vabaleviprogramme edastatakse krüpteerimata ehk koodivabal kujul. Neid levitatakse maapealse antennivõrgu ja satelliidivõrgu kaudu. Eestis on võimalik detsimeeterlaine- ehk UHF-antenniga vabalt vastu võtta mitut digitelevisiooni programmi ning sobiva satelliiditaldriku ja digiboksiga (satelliidituuneriga) sadu satelliittelevisiooni programme (nt ülekandeid Euroopa Parlamendist ). Maapealne levivõrk annab võimaluse vaadata telesaateid piirkondades, kuhu kaabeltelevisioon pole jõudnud, aga ka kasutada lisaks kaablitelerile teist telerit vabalevikanalite vastuvõtuks. 2015. aasta märtsis lisandus vabalevile tasuta hübriid-TV-teenus, mis põhineb HbbTV-standardil . See asendab endist teleteksti ja pakub vaatajale osa neist interaktiivsetest (tagasikanali) võimalustest, mis seni on olnud kaabeltelevisiooni kasutajatel: saateid järelvaadata, samuti vaadata tekstina ja videotega uudiseid ning ilmateadet. Lisaks Eesti vabalevi telekanalitele on võimalik vastu võtta raadioringhäälingu programme, lisanduda võib internetipõhiseid telekanaleid. Hübriidtelevisiooni kasutamiseks on vajalik internetiühendus allalaadimiskiirusega vähemalt 2 Mbit/s ja HbbTV-võimekusega nutiteler (need hakkasid müügile jõudma 2013. aastal). Satelliittelevisioon FTA-vastuvõtja Digiboks Digilevi tasuta TV Satellite reception Hybrid Broadcast Broadband TV HbbTV-funktsiooniga telerid