laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Joachim Heinrich Dahl

Joachim Heinrich Dahl (23. november / 4. detsember 1719 Riia – 6./17. november 1796 Kullamaa) oli Eesti vaimulik. Alates 1727. aastast elas ta Tallinnas, õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleerus 5. septembril 1738 Jena ülikooli, oli kohal veel aastal 1743. Ordineeriti õpetajaks 20./31. juulil 1748. Oli aastatel 1748–1796 (kutsuti 11./22. aprillil 1748) Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Oli veel aastatel 1775–1785 Maa-Lääne praostkonna praost ning seoses asehalduskorra moodustatud Paldiski kreisi ja praostkonna praost aastatel 1785–1789. Sai Senior ministerii'ks 6. augustil /17. augustil 1787. Ta oli vaadetelt pietist, toetades vennastekoguduse tegevust (tema ajal kuulus kogudusse ligikaudu 300 inimest). 1779. aastal välja antud jutluseraamatus ilmus temalt üks jutlus. Tema isa Heinrich Dahl (surn 1729) oli kreeka keele õppejõud Tallinnas, ja poeg, ilmik Heinrich Dahl (1770–1807), tema väimees Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, tütrepoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, tütrepoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, tütrepoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, tütrepoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 401 Liivi Aarma. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. Tallinn 2007. Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 399 Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 399-401
Andrei Nazarov

Andrei Nazarov (sündinud 9. jaanuaril 1965 Tallinnas) on Eesti kergejõustikutreener ja endine kümnevõistleja. Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 43. Keskkooli. Ta alustas kergejõustikutreeninguid Sven Andresoo juhendamisel 4. klassi õpilasena, sai mitmevõistlejana esimese medali ETV saatesarjas "TV 10 olümpiastarti". Isikliku rekordi (8322 punkti) püstitas 17. mail 1987 Sotšis. Ta on võistelnud kahtedel olümpiamängudel: 1992. aastal Barcelonas, kus saavutas 8052 punktiga 14. koha, ja 1996. aastal Atlantas. Göteborgi MM-il (1995) sai ta 10. koha (8088 p), Spliti EM-il (1990) 8. koha (8072 p) ja Helsingi EM-il (1994) 11. koha (7894 p). Tema hoolealused on olnud Erki Nool, Larissa Netšeporuk, Remigija Nazarovienė, Pascal Behrenbruch, Andres Raja, Tõnis Sahk, Indrek Turi ja Ksenija Balta, Mikk Pahapill, Laura Ikauniece, Janek Õiglane, Karl-Erik Nazarov, Keiso Pedriks Püstitanud mitu Eesti rekordit: 1987. aastal 110 m tõkkejooksus (13,6 ja 13,88), 1987. aastal kümnevõistluses (8322 punkti, maailma hooaja edetabeli 8. tulemus) ning 1991. aastal seitsmevõistluses (6098 punkti, maailma hooaja edetabeli 5. tulemus). 2009 – stipendium "Ela ja sära" 2021 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Ta oli aastatel 1988–2009 abielus seitsmevõistleja ja treeneri Remigija Nazarovienėga. Neil on poeg Deividas Nazarovas, kes on leedu korvpallur. Andrei Nazarov abiellus Ksenija Baltaga 29. septembril 2018. Tema õepoeg on Karl Erik Nazarov. http://www.ohtuleht.ee/318439 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti spordihiilgus Ksenija Balta abiellus oma treeneri Andrei Nazaroviga Biograafia ESBL-is
Michael Walchhofer

Michael Walchhofer (sündinud 28. aprillil 1975 Radstadtis) on Austria mäesuusataja. 2006 Torinos hõbemedal kiirlaskumises 2003 Sankt Moritzis maailmameister kiirlaskumises 2005 Bormios hõbemedal ülisuurslaalomis pronksmedal kiirlaskumises Kiirlaskumise karikas 1. koht: 2005, 2006, 2009 3. koht: 2003, 2008 Alpi kahevõistluse karikas 2. koht: 2001, 2003, 2006 Ülisuurslaalomi karikas 2. koht: 2010 Michael Walchhofer on osalenud (seisuga 12. jaanuar 2011) 231 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 47 korral, millest 18 korda kõige kõrgemale astmele. Michael Walchhoferi koduleht Michael Walchhofer FIS-i kodulehel (inglise)
1997. aasta filmikunstis

Siin loetletakse 1997. aastal filmikunstis ja -ringkondades toimunut, sh esilinastunud filme, toimunud filmisündmusi, väljaantud filmiauhindu, märkimisväärseid isikuid jne. Heath Ledger Shannon Elizabeth
1030

Sajandid: 10. sajand – 11. sajand – 12. sajand Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad – 1030. aastad – 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad Aastad: 1025 1026 1027 1028 1029 – 1030 – 1031 1032 1033 1034 1035 1030. aasta (MXXX) oli 11. sajandi 30. aasta. 29. juuli – Stiklestadi lahingus hukkus hiljem Norra kaitsepühakuks kuulutatud kuningas Olav. Kiievi-Vene vürst Jaroslav Tark tegi sõjakäigu tšuudide vastu, võitis neid ja rajas Tartu kohale Jurjevi linnuse (seda peetakse esimeseks Tartu mainimiseks). Pole teada, kas seni sel kohal olnud linnus vallutati või oli see tolleks ajaks maha jäetud. ... 29. juuli – Olav II Haraldsson, Norra kuningas Andres Tvauri. Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis, Estonian Archaeology 4, Tartu 2012. Lk 30, 47
Ridder

Ridder on linn Kasahstanis Ida-Kasahstani oblastis. Asub Altai mäestiku läänenõlval Ulba jõe ääres, umbes 50 km kaugusel Venemaa piirist. Asula rajas 1786. aastal mäeinsener Filipp Ridder. 1934. aastal sai linnaõigused ja kandis 1941.–2002. aastani nime Leninogor (venepäraselt Leninogorsk). Peamine tööstusharu on värviline metallurgia. Ridderis lõpeb rahvusvaheline maantee E40. 81,2% elanikest on 2019. aasta andmetel venelased. Linnas on botaanikaaed. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2020. Vaadatud 28. augustil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://ridder.vko.gov.kz/kz/
Jakob Westholm

Jakob Westholm (ka Vestholm; 11. mai 1877 Palmse vald – 9. märts 1935 Tallinn) oli Eesti pedagoog, ühiskonna- ja haridustegelane ning koolijuht. Osales eesti õpetajate demokraatlikus liikumises, aitas luua Eesti haridussüsteemi õiguslikke aluseid. Westholm õppis aastail 1886–1894 Palmse ministeeriumikoolis ja 1894–1898 Tartu Õpetajate Seminaris. Sooritas 1909. aastal eksternina gümnaasiumi küpsuseksamid Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi juures. 1909–1915 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust ja filosoofiat, omandas matemaatika koduõpetaja kutse. Westholm töötas aastail 1898–1899 Vana-Antsla valla Lusti koolis, 1899–1902 Viru-Nigula kihelkonnakoolis ja 1902–1903 Harjumaal Kolga ministeeriumikoolis. Asus 1903. aastal tööle Tallinna Väikelaste Eest Hoolitsemise Seltsi algkooli õpetajana, 1905. aastal sai temast kooli juhataja ja 1907. aastal omanik. Kool töötas esialgu 2. järgu eraalgkoolina, 1910. aastast progümnaasiumikursusega 2. järgu poeglastekoolina ja 1915. aastast poeglaste erakeskkoolina. 1917. aastal sai koolist eragümnaasium (Jakob Westholmi Eragümnaasium). Westholm oli gümnaasiumi ülalpidaja ja direktor kuni surmani 1935. aastal. Westholm pärandas gümnaasiumile 140 000 krooni väärtuses vallas- ja kinnisvara, mille põhjal moodustati sihtasutus "Jakob Westholmi poeglaste erahumanitaargümnaasium" kooli ülalpidamiseks. 1919. aastal osales Westholm Vabadussõjas kooliõpetajate roodus. Jakob Westholm oli Eesti Vabariigi algaastail 5. detsembrist 1918. aastast Haridusministeeriumi keskkoolide osakonna juhataja, osales kooliseaduste koostamisel. 1919–1920 Asutava Kogu liige ja abijuhataja, 1920–1931 Riigikogu liige. Westholm oli Eesti Rahvaerakonna ja erakondade ühinemise järel Rahvusliku Keskerakonna liige. Osales õpetajate kutseorganisatsioonide (Eesti Õpetajate Liit jt) tegevuses. Nimetused., Riigi Teataja, nr. 6, 11 detsember 1918 Jakob Westholm ja tema kool. 1907-1937. Tallinn: Sihtasutus "Jakob Westholmi Poeglaste Era-Humanitaargümnaasium", 1937.
Mia (Eesti laulja)

Mia (kodanikunimi Kersti Kukk; sündinud 1987. aastal Tallinnas) on eesti laulja. Ta on lõpetanud 2010. aastal Tartu Ülikooli riigiteaduste erialal. Oli vahetusüliõpilasena Venemaal Voronežis ja Prantsusmaal Bordeaux's. Muusikat õppis Mia laulu- ja tantsukoolis WAF Maikeni juhendusel. Lauljakarjääri alustas suvel 2010. Esiksingel "Ingel mu kõrval" 2010. aastal: Raadio Elmar top 10 edetabelis 19. nädalat. Power Hit Radio 2010 aasta parimad tantsuhitid. Top 40-s on I.M.T.B remiks 2. kohal. R2 Aastahitt 2010 top 40-s 7. koht. Raadio Uuno 2010 aasta edetabeli top 100-s 8. kohal. Raadio Elmar valis 2010 aasta parim uustulnuka, kus kuulajad valisid Mia parimaks naisuustulnukaks, üldtabelis 2. koht Ott Leplandi järel. Aastal 2023. jõudis Kukk Eesti Laulu finaali palaga "Üks samm korraga". Kukk on ametilt kiropraktik. Ta õppis eriala Hispaanias ning õpingute käigus oma abikaasaga, kes on rahvusest belglane. Neil on kaks last. "Lauljatar Mia sai elukooli Venemaalt". Kroonika. 31. oktoober 2010. Vaadatud 17. veebruaril 2024. Keilast pärit MIA esineb Rockipeol.[alaline kõdulink] Keila Leht, 03. detsember 2010 Köss, Annaliisa (22. jaanuar 2023). "INTERVJUU ⟩ Superhääletuselt Eesti Laulu finaalikoha napsanud kiropraktik Mia: meie kodus kuuleb igapäevaselt kolme keelt". Elu24. Vaadatud 12. aprill 2024. Võsu, Kadi-Maarja (13. veebruar 2023). "Eesti Laulu finalist Mia kohtus abikaasaga kui moodsas muinasjutus: 3 päeva pärast me oma peas juba abiellusime". sky.ee. Vaadatud 12. aprill 2024. Kroonika. Lauljatar Mia sünnitab mai lõpus Barcelonas tütre ja on pabinas: olen sellest küll väga palju lugenud, aga hirm on ikka! Kroonika, 30. aprill 2015 Kais Allkivi. Lauljatar Mia: olen leidnud mehe, kes armastab mind just sellisena, nagu ma olen Õhtuleht, 19. september 2014 Marge Tasur. Lauljatar Mia on loomingulise ja sisemise tasakaalu teel Vooremaa, 10. august 2013 Mia uus singel «Lase vabaks end» Elu24, 19. juuni 2013 Lauljatar Mia lammutab Kapi laiali Elu24, 23. detsember 2011 Tene Sommer. LAULJATAR MIA:MIND ON VÕRRELDUD KELLY CLARKSONIGA Buduaar, 25. jaanuar 2011 Leemet Prits. Elmari täht Mia: ma ei jää ühehitistaariks. Õhtuleht, 14. oktoober 2010 Anu Saagim.Ingel-Mia plaanib osaleda Eesti Laulu konkursil. Elu24, 6. detsember 2010 Aasta 2010 naissoost popartist on Mia. Publik, 31. detsember 2010 Ametlik koduleht[kõdulink] Ingel mu kõrval Youtube'is MIA FB leht
Grafeem

Grafeem on väikseim tähendusi eristav üksus kirjakeeles. Suulises keeles on analoogseks vähimaks üksuseks foneem. Grafeemide näiteiks on kirjatähed, kirjavahemärgid, numbrid. glüüf grafeemika
Pöördproksi

Pöördproksi (ingl. reverse proxy) on proksi, mis paistab klientidele kui harilik server. Pöördproksi võtab vastu päringud klientidelt, edastab need serveri(te)le ja vahendab serveri saadud päringuvastused klientidele tagasi. Pöördproksi paigaldatakse reeglina serveri(te) lähedale ning see vahendab paljude klientide päringuid kindlatele enda teenindatavatele serverirakendustele ja/või veebisaitidele. Termin pöördproksi tuleneb sellest, et ta tundub vastandina harilikule ehk päriproksile (ingl. forward proxy), mis vahendab klientide päringuid paljudele erinevatele serveritele ning on sageli paigaldatud klientide lähedale. Pöördproksit võidakse kasutada järgmistel põhjustel: Krüpteerimiseks (krüpteerimine) ja/või selle kiirendamiseks. Kõrgemate andmeturbenõuetega serverirakenduse korral võib krüpteerimise delegeerida pöördproksile, millele on paidalgatud selleks otstarbeks ette nähtud tarkvara ja/või riistvara. Siis ei pea rakendusserverid ise krüpteerimist teostama. See võib lihtsustada rakenduse arhitektuuri (näiteks SSL (ingl. Secure Sockets Layer) puhul ei pea iga rakendusserver omama eraldi SSL-sertifikaati). Töökoormuse ühtlustamine (ingl. load balancing). Kõrge töökoormusega serverirakenduste puhul kasutatakse sageli pöördproksit, mis oskab töökoormust jagada mitme serveri vahel. Selleks sisaldab pöördproksi spetsiaalset tarkvara ja/või riistvara. Näiteks edastab pöördproksi klientrakendusest tuleva uue päringu rakendusserveriks oleva klastri (ingl. cluster) sellele sõlmele (ingl. node), mis parasjagu töötleb kõige väiksemat hulka päringuid või teenindab kõige väiksemat hulka kliente. Staatilise iseloomuga päringuvastuste saatmiseks ja/või puhverdamiseks. Selline pöördproksi vähendab rakendusserveri töökoormust, vastates ise serveri asemel päringutele, millele vastamine ei nõua igakordset serveripoolset arvutustööd. Tihenduseks ehk pakkimiseks (ingl. compression). Spetsiaalset tarkvara ja/või riistvara sisaldav pöördproksi võib serveri genereeritud päringuvastuseid tihendada. See vähendab koormust võrgule ning kiirendab päringuvastuse kohalejõudmist kliendile. Aeglastele klientidele päringuvastuste ettelaadimiseks (ingl. Spoon Feeding). Kui klient suudab päringuvastust laadida ainult aeglasemini kui server selle genereerib, siis võib kasutada spetsiaalset pöördproksit, mis laeb kiiresti vastuse serverilt ning võimaldab seejärel kliendil seda pöördproksilt aeglaselt laadida. Nii vabaneb serveriressurss varem. Andmeturbeks. Proksiserver võib pakkuda teatud andmeturbevõimalusi. Näiteks aitab see vältida teatud juurdepääsu rakendusserveri muudele komponentidele kui rakendus ise. Sageli loetakse seda aga teisejärgulisels (kuid mitte siiski ebaoluliseks) andmeturbelahenduseks, sest eelkõige tuleb turvata rakendust ennast.
Filtreerimine

Filtreerimine ehk filtratsioon ehk filtrimine ehk kurnamine on ainete lahutamise meetod, see on vedelikust või gaasist tahke mittelahustuva aine eraldamine poorse materjali või kihi (filtri) abil. Laborites kasutatakse selleks tihti filterpaberit. Vee filtreerimine Lahutusmeetodid
1030. aastad

1030. aastad 1030. aastad on aastad 1030–1039 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad Aastad: 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039 ... 1030 – Tartu esmamainimine. ... ...
Memphis Grizzlies

Memphis Grizzlies on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi edeladivisjoni ja peab oma kodumänge FedExForumis. Korvpalliklubi Vancouver Grizzlies pääses koos Toronto Raptorsiga NBA-sse 1995. aastal, kui NBA laienes Kanadasse. Klubi kolis 2001. aastal Memphisesse ja võttis kasutusele oma praeguse nime. Aastatel 2011–2017 seitse hooaega järjest väljalangemismängudele jõudnud klubi parim tulemus pärineb 2013. aastast, kui Los Angeles Clippersi ja Oklahoma City Thunderi alistamise järel jõuti välja läänekonverentsi finaali, kus tuli aga tunnistada San Antonio Spursi paremust. Grayson Allen Kyle Anderson Desmond Bane Dillon Brooks Brandon Clarke Gorgui Dieng Jaren Jackson jr Tyus Jones John Konchar De'Anthony Melton Ja Morant Jontay Porter Xavier Tillman Jonas Valančiūnas Justise Winslow Pau Gasol Rudy Gay Allen Iverson Marc Gasol Mike Conley Zach Randolph Shareef Abdur-Rahim Mike Miller Shane Battier Memphis Grizzlies
1040. aastad

1040. aastad 1040. aastad on aastad 1040–1049 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad - 1040. aastad - 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad Aastad: 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049 ... ... ... ...
Andreas Hollming

Andreas Hollming (ka Andreas Holming; 1714 Rootsis – 23. märts / 3. aprill 1769 Vormsi) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleeriti Uppsala ülikooli 1. oktoobril 1731. Tuli Tallinna kui stud. theol (usuteaduse üliõpilane). Ordineeriti 15. septembril / 26. septembril 1736 Tallinna toomkirikus (samal päeval jutlustas seal ka krahv Nikolaus Ludwig von Zinzendorf). Oli aastatel 1736–1769 Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Sai 28. jaanuaril / 8. veebruaril 1763 Saarte-Lääne praostiks ning jaanuaris 1768 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Hollming andis oma osa vennastekoguduse liikumisse, organiseerides Vormsil oma "salgakese" – 80 hinge. Tallinna sadama tolli 1749. aasta arveraamatute sissekannetest selgub, et talle oli Vormsi saarele saadetud arstimeid ja klaver. Tema tütre Elisabethi abikaasa oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja Jonas Laurentii Carlblom ning nende järeltulijad töötasid pastorina paljudes kohtades Eestis. Tema teise tütre Christina abikaasa oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja Johann Lithander ning nende järeltulijate seas oli palju Turu muusikuid. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Abraham Jacob van der Aa

Abraham Jacob van der Aa (7. detsember[viide?] 1792 Amsterdam – 21. märts 1857 Gorinchem) oli hollandi kirjamees. Tema tuntuim teos on "Aardrijkskundig Woordenboek der Nederlanden" ("Madalmaade geograafia sõnaraamat"). Tema vanemad olid Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa ja Francina Adriana Bartha van Peene. Ta kasvas üles Nieuwer-Amstelis (praegu Amstelveen), kus tema isa oli vallasekretär. Ta õppis kuus aastat Amstelveenis, seejärel Alphenis internaatkoolis, Utrechtis koduõppel, ladina koolis, seminaris ja apteegis õpilasena. Aastal 1810 asus ta Leideni ülikoolis meditsiini õppima. Isa surma tõttu läks ta 1812 Prantsusmaa kohustuslikku sõjaväeteenistusse. Ta valis mereväeteenistuse. Ta võeti uuele fregatile, mille inglased 1813 oma valdusse võtsid, ning ta jäi kaheks kuuks Inglismaale sõjavangi. Seejärel asus ta Willem II teenistusse. Ta oli sõduriks liiga noor, mistõttu temast sai jalaväe trummilööja. Aastal 1814 osales ta Napoleoni-vastases sõjakäigus, 1815 viibis ta Waterloo lahingu juures. Aastal 1817 läks ta erru ning hakkas Leuvenis raamatukaupmeheks. Aastal 1819 hakkas ta õpetajaks. Aastast 1825 oli ta Antwerpenis auditeur-militair'i erasekretär, 1830. aastast oli ta seotud Breda sõjakuberneriga. Aastast 1839 oli ta ametita. Aastal 1841 läks ta elama Gorinchemi. 30. augustil 1841 abiellus ta Bredas Francina Johanna Jacoba Gastelaarsiga. Aardrijkskundig Woordenboek van Noord-Braband, Breda 1832 Herinneringen en Nieuwe herinneringen uit het gebied der geschiedenis, betrekkelijk de Nederlanden (Amsterdam 1835, 1837) Aardrijkskundig Woordenboek der Nederlanden, Gorinchem 1836–1851, 13 köidet Geschied- en aardrijkskundige beschrijving van het Koningrijk der Nederlanden en het Groothertogdom Luxemburg, Gorinchem 1841 Nieuw biographisch, anthologisch en critisch Woordenboek van Nederlandsche Dichters, Amsterdam 1844–1846, 3 köidet Geschiedkundige beschrijving van de stad Breda en hare omstreken, Gorinchem 1845 Nederlandsch Oost-Indië Amsterdam, Breda 1846–1857, 4 köidet Beschrijving van den Krimpener- en Loopikkerwaard, Schoonhoven 1847 Biographisch Woordenboek der Nederlanden, Haarlem 1852–1878, 12 köidet, oktaavis 21 köidet Beknopt aardrijkskundig Woordenboek, Gorinchem 1855 Ons vaderland en zijne bewoners, Amsterdam 1855–1857 Nekroloog Sissekanne kirjandusleksikonis Sissekanne NNBW-s Sissekanne BWN-is
Ylihärmä vald

Ylihärmä on endine vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas. Ylihärmä vald asutati 1868. aastal. 1. jaanuaril 2009 ühinesid Ylihärmä, Alahärmä ning Kortesjärvi vald Kauhava linnaga. Vald oli Aegviidu alevvalla sõprusvallaks. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
Gustav II Adolf

Gustav II Adolf (19. detsember (Juliuse kalendri järgi 9. detsember) 1594 – 16. november (6. november) 1632) oli Rootsi kuningas 1611–1632.  Pikemalt artiklis Rootsi suurvõimu ajastu Gustav II Adolf oli Karl IX poeg ja kuninganna Kristiina isa. Ta sai troonile isa surma järel 1611. aastal, olles ise 17-aastane. Gustav II Adolf sai tuntuks hiilgava väejuhina Kolmekümneaastases sõjas, kus ta juhtis protestantlike riikide võitlust Püha Rooma riigi vastu. Kuningas ise langes 1632. aastal samas sõjas Lützeni lahingus, mille protestandid siiski võitsid. Veidi enne lahingut kirjutas ta alla Tartu Ülikooli ja Gustav Adolfi gümnaasiumi asutamisürikule. Kuningas maeti 1634. aastal Riddarholmeni kirikusse Stockholmis.  Pikemalt artiklis Kolmekümneaastane sõda Gustav II ­Adolf hakkas 1629. aastal valmistama ette kaubavahetust Rootsi ja Ameerika vahel. Gustav II Adolf on läinud ajalukku ennekõike Rootsi suurriigi loojana. Tema valitsemisaega jäi mitme käimasoleva sõja lõpetamine (sh. Liivi sõda Eesti aladel), riigi territooriumi laiendamine ja halduslikud ümberkorraldused. Gustav II Adolf abiellus 25. novembril 1620, Brandenburg-Preisimaa valitseja Brandenburgi kuurvürst Johann Sigismundi tütre Maria Eleonora von Brandenburgiga, kellega tal oli kaks tütart: Kristina Augusta (16. oktoober 1623 – 21. september 1624) – Rootsi printsess Kristiina (18. detsember 1626 – 19. aprill 1689) – Rootsi kuninganna 1632–1654. Gustav II Adolfi monument Tartus. Gustav II Adolfi büst Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Pekka Erelt (2. august 2017). "President Roosevelti esivanem oli pärit Tallinnast". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2017.
Tessa Worley

Tessa Worley (sündinud 4. oktoobril 1989 Annemasses) on Prantsusmaa mäesuusataja, kelle põhiala on suurslaalom. Worley sai 2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel suurslaalomis pronksmedali. Täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel osales ta esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isèreis suurslaalomis ja sai 7. koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis tuli ta suurslaalomis maailmameistriks. Saavutust kordas ta 2017. aastal Sankt Moritzis. Maailma karikasarjas osales Worley esimest korda 4. veebruaril 2006 Ofterschwangis suurslaalomis ja sai 66 startinu seas 29. koha. Esimest korda jõudis ta kümne parema hulka 27. oktoobril 2007 Söldenis, kus sai suurslaalomis 5. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Worley 29. novembril 2008 Aspenis. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja suurslaalomi kolmel esimesel võistlusel jõudis ta kõige kiiremini finišisse, olles esimene Aspeni, Sankt Moritzi ja Semmeringi etapil. 2017. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta naissportlaseks. 2011 Garmisch-Partenkirchenis maailmameister võistkonnavõistluses pronksmedal suurslaalomis 2013 Schladmingis maailmameister suurslaalomis 2017 Sankt Moritzis maailmameister suurslaalomis maailmameister võistkonnavõistluses Suurslaalomi karikas 1. koht: 2017 2. koht: 2011, 2018 3. koht: 2012 Tessa Worley on osalenud (seisuga 27. oktoober 2018) 192 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, millest 13 korda kõige kõrgemale astmele. Tessa Worley koduleht Tessa Worley FIS-i kodulehel (inglise) Tessa Worley Alpine Ski Database kodulehel
Hääbuv pudelpalm

Hääbuv pudelpalm (Hyophorbe amaricaulis) on igihaljas puittaim palmiliste sugukonnast. Hääbuv pudelpalm on Mauritiuse saare endeem. Teada on vaid üks säilinud taim, mis kasvab Curepipes Curepipe botaanikaaias. Puu on 12 m kõrge, halli tüve ja vahajate lehtedega. Ta on kasvanud üle 50 aasta ning õitseb ja viljub regulaarselt. Puul on valged või kreemikad õied, mis kasvavad välja tüvest vahetult lehtede alt. Isasõied puhkevad ja närbuvad enne, kui emasõied õitsema hakkavad, seetõttu on valminud seemned steriilsed. Seni pole õite kunstlik tolmeldamine tulemusi andnud. Kloonitud rakkudest kasvatatud istikud on surnud pärast steriilsest keskkonnast eemaldamist. Bachraz, V. (TPTNC) & Strahm, W. (2000). Hyophorbe amaricaulis. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2000.