laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kamin

Kamin on lahtine suitsulõõriga tulekolle ruumi kütmiseks. Ajalooliselt kasutati kaminaid näiteks elamute soojendamiseks, söögi tegemiseks, vee soojendamiseks. Tänapäeval on kamina eesmärgiks ruumi kütmine või meeleolu loomine (disainkamin). Soojasalvestamise funktsiooni täidavad paremini massiivsemad ahjud. Tuli põleb tulekastis, korstnast väljuvad tulest tekkinud heitgaasid. Kaminal võivad olla suitsukamber, tulekast, võre, siiber, lõõr, uks jne. Malmist või metallist kaminasüdamiku baasil ehitatava kaminaga on võimalik kütta peaaegu kogu maja. Malmist või terasest südamiku peale ehitatakse soojakapp/kubu, mis on seest kaetud fooliumvillaga. Külm õhk juhitakse kaminasüdamiku ja kesta vahele, kus toimub õhu paisumine, ning siis surutakse soe õhk torustikku, mille kaudu soojus jõuab teistesse ruumidesse. Kamin viimistletakse reeglina kas dolomiidi, marmori, graniidi või muu kattekiviga. Kaminakütet kasutatakse mitmetes uuselamurajoonides põhiküttena, miinuseks on vaid see, et sooja saab vaid siis, kui kaminas on tuli. On ka selliseid kaminasüdamikke, kus toimub topeltpõlemine ehk puugaasi järelpõlemine ning põletatavatest puudest on võimalik saada rohkem energiat. Tõmbe abil juhitakse õhk esmaseks põlemiseks läbi seinte ja tagumisest seinast juhitakse juurde lisaõhk ning leegis tekib kõrgemal temperatuuril veel järelpõlemine. Valmiskamina võib paika panna ilma eelneva projektita. Sobivad just valmiskaminad korteritesse või valmismajadesse. Valmiskaminad on arvestatavad ainult lisakütteallikana, mitte põhiküttena. Valmiskaminate kolded on tavaliselt tunduvalt väiksemad, nende põlemisaeg ja küttevõimsus sellepärast ka piiratud. Kuid väikese kaminaga saab samuti luua õdusat meeleolu ning kaminasoojus on ikka midagi muud kui keskkütte oma. Keraamilise ümbrisega kaminad kiirgavad õhku, kasulikke negatiivseid ioone, mis annavad inimorganismile energiat. Lahtise tulekoldega kaminad on ilma metallist südamiku ning ilma klaasita. Lahtiste kaminate kasutegur on alla 20%, pigem viivad lahtised kaminad sooja õhku toast välja ning seega ei sobi need kaminad kütteallikana. Samuti on puidu põlemisaeg väga lühike (ca 30 minutit), kuna kamin saab liiga palju hapnikku peale. Samuti laseb lahtine kamin suitsu ruumi tagasi ning võib tuhka ning tahmagi sisse lüüa. Kaminahi on olemuselt klaasuksega ahi. Efekt kaminahjul on tavalise ahjuga võrreldes lühem kütteperiood. Kaminahi eristub kaminast eelkõige oma kaalu poolest. Kaminahi on tegelikult traditsiooniline ahi, mille peamine erinevus seisneb selles, et kaminahjul on kaks siibrit ühe asemel. See tähendab, et kui ahju küttes läheb paratamatult soojaks terve ahi, siis kamin­ahju puhul saab näiteks suvel alumist siibrit sulgedes suitsu otse korstnasse juhtida ning sooja kogumist ei toimu. ahi Kamin "Funktsioonid toimimise kamin". Kaminakeskus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2017. Vaadatud 5. detsembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Šemurša rajoon

Šemurša rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia lõunaosas. Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 31 asulat. Rajooni keskus on Šemurša küla. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 846. 2010. aasta seisuga olid elanikest 78% tšuvašid, 11% tatarlased ja 6,9% venelased. Q127416281  Šemurša rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Šemurša rajooni ametlik koduleht
Ibressi rajoon

Ibressi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia keskosas. Rajoonis on 1 alev ja 18 külaasundust, kus on kokku 102 asulat. Rajooni keskus on Ibressi alev. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 894. 2010. aasta seisuga olid elanikest 83% tšuvašid. Q126709394  Ibressi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ibressi rajooni koduleht
Jaltšiki rajoon

Jaltšiki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kaguosas. Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. Rajooni keskus on Jaltšiki. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 17 950. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid. Q127416281  Jaltšiki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jaltšiki rajooni ametlik koduleht
Šumerlja rajoon

Šumerlja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia lääneosas. Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 57 asulat. Rajooni keskus on Šumerlja linn, mis ei kuulu rajooni. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 9419. 2010. aasta seisuga olid elanikest 80% tšuvašid ja 18% venelased. Q127416281  Šumerlja rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Šumerlja rajooni koduleht
Tšeboksarõ rajoon

Tšeboksarõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia põhjaosas. Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 172 asulat. Rajooni keskus on Kugessi (Kükes). 2016. aastal oli rajooni elanike arv 62 487. 2010. aasta seisuga olid elanikest 92% tšuvašid. Abaševo ... Q127416281  Tšeboksarõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tšeboksarõ rajooni koduleht
Poretskoje rajoon

Poretskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia edelaosas. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 37 asulat. Rajooni keskus on Poretskoje. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 881. 2010. aasta seisuga olid elanikest 74% venelased ja 21% mordvalased. Q127416281  Poretskoje rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Poretskoje rajooni koduleht
Can Dündar

Can Dündar (sündinud 16. juunil 1961 Ankaras) on Türgi ajakirjanik, publitsist ja dokumentalist. 2015. aastast on ta vasaktsentristliku ajalehe Cumhuriyet peatoimetaja. 2015. aasta novembris vahistati Dündar ja ajalehe Ankara büroo juht Erdem Gül süüdistatuna spionaažis ja terroriorganisatsiooni kuulumises. Pärast 92 päeva vangistust vabastati Dündar ja Gül veebruaris 2016 – ülemkohtu otsusel oli nendelt vabadusevõtmine alusetu. Can Dündar ve Erdem Gül 92 gün sonra serbest, Hürriyet, 26. veebruar 2016 Ametlik koduleht Can Dündar andmekogus IMDb (inglise)
Tsivilski rajoon

Tsivilski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas. Rajoonis on 1 linn ja 16 külaasundust, kus on kokku 139 asulat. Rajooni keskus on Tsivilski linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 36 234. 2010. aasta seisuga olid elanikest 90% tšuvašid. Q126709394  Tsivilski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tsivilski rajooni koduleht
Jadrini rajoon

Jadrini rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia loodeosas. Rajoonis on 1 linn ja 17 külaasundust, kus on kokku 126 asulat. Rajooni keskus on Jadrini linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 26 915. 2010. aasta seisuga olid elanikest 84% tšuvašid ja 15% venelased. Q127416281  Jadrini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jadrini rajooni ametlik koduleht
Kozlovka rajoon

Kozlovka rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas. Rajoonis on 1 linn ja 9 külaasundust, kus on kokku 68 asulat. Rajooni keskus on Kozlovka linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 727. 2010. aasta seisuga olid elanikest 70% tšuvašid, 22% venelased ja 7% tatarlased. Q127416281  Kozlovka rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kozlovka rajooni ametlik koduleht
Panama dokumendid

Panama dokumendid ehk Panama paberid (inglise keeles Panama Papers) on Panama õigusabifirmas Mossack Fonseca toimunud andmelekke tinglik nimetus. Ajakirjanike kätte jõudnud 11,5 miljoni dokumendi (2,6 terabaiti) uurimisel selgus, et paljud riigipead, poliitikud, ärimehed, rahvusvaheliselt tuntud kurjategijad ja sportlased on Mossack Fonseca abil varjanud oma varasid maksuparadiisides. Dokumendid olid õigusabifirmas koostatud ajavahemikus 1970. aastatest kuni 2016. aasta alguseni. Mossack Fonsecat on ajakirjanduses nimetatud "suuruselt maailma neljandaks offshore-õigusabifirmaks". 2015. aastal jõudsid dokumendid anonüümse allika kaudu Saksa ajalehe Süddeutsche Zeitung ajakirjanike valdusse, kes jagasid neid seejärel uurivate ajakirjanike rahvusvahelise koondisega International Consortium of Investigative Journalists (ICIJ). Esialgne dokumendikogum avaldati 3. aprillil 2016. Neid on uurinud sajad ajakirjanikud 78 riigist ning ajakirjanike hinnangul on tegu maailma seni suurima andmelekkega. Avaldatud dokumendid inkrimineerivad ka mitmeid endise Nõukogude Liidu aladel asuvate riikide juhte. Obermaier, Frederik; Obermayer, Bastian; Wormer, Vanessa; Jaschensky, Wolfgang (3. aprill 2016). "About the Panama Papers". Süddeutsche Zeitung. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2016. Vaadatud 3. aprillil 2016. The Panama Papers: how the world’s rich and famous hide their money offshore The Guardian, 3. aprill 2016 (Vaadatud 4. aprillil 2016) "Panama Papers In Russia, Ukraine, Azerbaijan: Do As I Say, Not As I Do" [Panama dokumendid Venemaal, Ukrainas, Aserbaidžaanis: käige mu sõnade, mitte mu tegude järgi] (inglise). Vabadusraadio. 4. aprill 2016. Vaadatud 14.04.2016. "Russia's Putin - Panama papers are a 'provocation'" [Venemaa Putin: Panama dokumendid on provokatsioon]. uk.reuters.com. Reuters. 14. aprill 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.04.2016. Vaadatud 14.04.2016. The Panama Papers panamapapers.icij.org panamapapers.sueddeutsche.de "Massiivne andmeleke paljastas, kuidas riigijuhid ja diktaatorid oma vara maksuparadiisides peidavad" ERR, 3. aprill 2016 "Miljoneid dokumente hõlmav andmeleke paljastab maailma juhtide salajased varad" ärileht.ee, 3. aprill 2016 "Daniel Hough: Panama paljastused – võimalus parandada kaua katki olnud süsteemi" Postimees, 5. aprill 2016 ""Pealtnägija" avaldas, kuhu offshore-skeemide niidid Eestis ulatuvad" ERR, 13. aprill 2016
Vaira Vīķe-Freiberga

Vaira Vīķe-Freiberga [v'aira v'iitje-fr'eiberga] (sündinud 1. detsembril 1937 Riias) on Läti poliitik ja psühholoog, ta oli Läti president aastatel 1999–2007. Ta oli Läti esimene naispresident. Vaira Vīķe-Freiberga vanemad olid teise maailmasõja pagulased. Nad lahkusid Lätist 1945. aastal ja elasid mitmes riigis: Marokos, Saksamaal, Kanadas. Vaira õppis Toronto Ülikoolis ja McGilli Ülikoolis, kus omandas ka doktorikraadi psühholoogias. Aastatel 1965–1998 oli Vaira Montréali Ülikooli psühholoogiaprofessor. Töö kõrvalt osales ta Kanada Läti kogukonna tegevuses, pühendudes peamiselt läti folkloorile. 1998. aastal naasis Vaira Lätisse ja asus juhtima Läti Instituuti, mille ülesanne on tutvustada Lätit välismaal. 1999. aasta juunis valiti ta riigi presidendiks. Vīķe-Freiberga ei kuulunud algul küll presidendikandidaatide hulka, kuid kui seim ei suutnud esimeses voorus presidenti valida, seati kompromisskandidaadina üles Freiberga. Kahe ametiaja jooksul saavutas Vaira Vīķe-Freiberga lätlaste hulgas suure poolehoiu. Ta ei teinud otsest koostööd ühegi parlamendierakonnaga. Freiberga välispoliitiline aktiivsus aitas kaasa sellele, et 2004. aastal võeti Läti NATO ja Euroopa Liidu liikmeks. Freiberga toetas USA-d tuliselt Iraagi-küsimustes. Venemaad kutsus ta korduvalt üles Balti riikide okupatsiooni tunnistama. Venemaal on Freibergat kujutatud natside toetaja ja venelaste ahistajana. Sellest hoolimata osales ta 2005. aasta mais Balti riikide presidentidest ainsana Moskvas teise maailmasõja lõpu 60. aastapäeva pidustustel, kuid kuulutas seal avalikult Balti riikide mittenõusolekut Venemaa ajalookäsitlusega. 15. septembril 2006 esitasid Eesti, Läti ja Leedu Vaira Vīķe-Freiberga ÜRO peasekretäri kandidaadiks. 2000 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk 2001 – aasta eurooplane Lätis 2005 – Valgetähe ketiklassi teenetemärk 2006 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden Vaira on abielus Imants Freibergsiga, neil on poeg Kārlis ja tütar Indra. Rein Sikk. Vaira Vıke-Freiberga: täna pole juuste katkumise aeg Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2009
Trần Đại Quang

Trần Đại Quang (12. oktoober 1956 – 21. september 2018) oli Vietnami poliitik, ta oli alates 2. aprillist 2016 kuni surmani Vietnami president. Enne presidendiks saamist oli ta avaliku julgeoleku minister.
1992. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1992 peeti Taanis Kopenhaagenis. Kõige raskemas kategoorias (kuni 130 kg) võitis venelane Aleksandr Karelin. Eestlased said võistlustelt ühe medali: Valeri Nikitin (kategoorias kuni 68 kg) pronksmedali. 1992. aasta Euroopa meistrivõistlused vabamaadluses
Kolube talu kalmistu

Kolube talu kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Paistu külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu rajati Kolube talu maadele arvatavasti 1924. aastal, kui suri taluperemees Peeter Matson. Kalmistule on kokku maetud kaks lahkunut. 1924 – Peeter Matson (24. november 1860 – 30. august 1924) 1939 – August Matson (13. märts 1904 – 1939), Peetri poeg 1945 – "poeg Hans" – Peeter Matsoni poeg, kolonel Ants Matsalo arreteeriti 18. juunil 1941 ja suri Norillagis 1945. aastal, mistõttu on Hansu kalm tõenäoliselt kenotaaf. Foto Peeter Matsoni matustest. Vaadatud 3. aprill 2016 Pärandkultuuri objekt: "Kolube talu kalmistu" (899:HAU:003) Eesti looduse infosüsteemis
Golden Grand Prix

Golden Grand Prix on Rahvusvahelise Maadlusliidu (FILA) igal aastal korraldatav maadlusvõistlus. Võistlus toimub enamasti aasta lõpu poole (näiteks 2016 toimus septembris) ja selles osalevad vastava aasta neli maailma parimat maadlejat ja peale nende veel neli parimat Ameerikast, Aasiast, Euroopast ja kõige parem Aafrikast ja Okeaaniast. Võistlus kestab tavaliselt kolm päeva. Võistlustel on edukalt osalenud ka Eesti maadlejaid. Näiteks 2012. aasta Golden Grand Prix'i võitis kategoorias kuni 120 kg Heiki Nabi. ... 2007 Ungari 2008 2009 Aserbaidžaan 2010 2011 Aserbaidžaan 2012 Ungari 2013 2014 Aserbaidžaan 2015 2016 Bakuu, Aserbaidžaan https://web.archive.org/web/20160408141633/https://unitedworldwrestling.org/host-cities/wrestling-events/golden-grand-prix (vaadatud 08.04.2016) Võistlusest Rahvusvahelise Maadlusliidu kodulehel
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused on aastast 1962 Venemaal Tjumenis korraldatavad rahvusvahelised Kreeka-Rooma maadluse võistlused, millega austatakse maadleja Ivan Poddubnõi mälestust. Võistlustel on edu olnud ka Eesti maadlejatel: näiteks 2006. aasta võistlused võitis oma kategoorias Heiki Nabi. 1962 toimus ... 2013 toimus 2014 toimus 2015 ei toimunud 2016 toimus
Mehed, maad ja mered

"Mehed, maad ja mered" oli kirjastuse Loodus raamatusari, mis ilmus aastatel 1938–1940. Viimane raamat, "Boliivia indiaanlaste keskel", ilmus Nõukogude ajal riiklikus kirjastuses Teaduslik Kirjastus. Sarja toimetasid Edgar Kant, Hans Kaur, Ants Laas (I jagu) ja Aleksander Ohu (II jagu). Sarjas ilmus kokku 14 raamatut, millest esimeses jaos kümme ning teises neli raamatut. Teises jaos pidi esialgu ilmuma kuus raamatut, kuid kaks jäi ilmumata. Esimene jagu Charles William Beebe "923 meetrit meresügavusse" (1939) Richard Evelyn Byrd "Lennuretk lõunanabale" (1939) Thomas Daring "Loodusvarade jahil" (1938) Sven Hedin "Minu elu maadeavastajana I" (1939) Sven Hedin "Minu elu maadeavastajana II" (1939) Ion Idriess "Hoodoo: (Lasseteri viimne retk)" (1939) Martin Johnson "Simba: filmikaameraga Aafrika Savannides" (1938) Hendrik Willem van Loon "Mehed ja mered" (1939) Fridtjof Nansen "Suuskadel läbi Gröönimaa" (1938) Francis Younghusband "Looduse süda" (1939) Teine jagu "Elu ja surm Sumatra ürgmetsades" (1940) Rosita Forbes "Kõrve saladus" (1940) Georges Marie Haardt ja Louis Audouin-Dubreuil "Roomikautodel läbi Sahara" (1940) Erland Nordenskiöld "Boliivia indiaanlaste keskel" (1940) Ilmumata jäänud raamatud August Maasik "Jutustused polaaröös" Charles William Beebe "Galapagos: Maailma lõpp"
Sinimägede memoriaal

Sinimägede memoriaal on mälestuspaik Ida-Virumaal Sinimäe alevikus Põrguaugumäe panga serval. See tähistab 1944. aasta Sinimägede lahingute asukohta. Memoriaal koosneb Sinimägede lahingu mälestusmärgist, mälestuskivist eestlastest koosnenud 20. relvagrenaderide SS-diviisi langenud võitlejatele ja mälestusväljakust selle juures. Memoriaali juures peetakse aastast 1994 igasuviseid sõjaveteranide kokkutulekuid. Memoriaalist edelasse jääb Vaivara vana kalmistu. https://web.archive.org/web/20160404150120/http://muuseum.vaivaravald.ee/index.php?id=63 (vaadatud 04.04.2016)  Sinimägede memoriaal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Morgauši rajoon

Morgauši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia põhjaosas. Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 177 asulat. Rajooni keskus on Morgauši. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 33 492. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98% tšuvašid. Q127416281  Morgauši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Morgauši rajooni ametlik koduleht
Piiriorg

Piiriorg on uhteorg Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiril. Org jääb Paganamaa maastikukaitsealale. Org on ida-läänesuunaline, selle sügavus on 59 m ja laius 200-1200 m. Piiriorus asuvad neli sügavat järve (Paganamaa järvestik). Piirioja Paganamaa järvestik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2016)
Jantikovo rajoon

Jantikovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia idaaosas. Rajoonis on 10 külaasundust, kus on kokku 31 asulat. Rajooni keskus on Jantikovo. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 223. 2010. aasta seisuga olid elanikest 90% tšuvašid. Q127416281  Jantikovo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jantikovo rajooni ametlik koduleht
Krasnoarmeiskoje rajoon

Krasnoarmeiskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia põhjaosas. Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 89 asulat. Rajooni keskus on Krasnoarmeiskoje. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 616. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98% tšuvašid. Q127416281  Krasnoarmeiskoje rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krasnoarmeiskoje rajooni koduleht
Süddeutsche Zeitung

Süddeutsche Zeitung (saksa keeles 'Lõuna-saksa ajaleht') on Saksamaal Münchenis väljaantav Saksamaa suurima tellijate arvuga üleriiklik päevaleht. 6. oktoobril 1945, viis kuud pärast II maailmasõja lõppu Euroopas, sai väljaanne esimese Saksa meediaväljaandena Ameerika okupatsioonivõimudelt tegevusloa ajalehe üllitamiseks, esimene number ilmus sama päeva õhtul. News Der Spiegel. Georg Hellack (1992). "Press, Radio and Television in the Federal Republic of Germany" (aruanne). Inter Nationes. Vaadatud 3. aprillil 2015. "Media Landscape Media Claims" (PDF). European Social Survey. Mai 2014. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. august 2014. Vaadatud 12. jaanuaril 2015. Sigurd Hess (2009). "German Intelligence Organizations and the Media". Journal of Intelligence History. 9 (1–2). DOI:10.1080/16161262.2009.10555166. Võrguväljaanne
Krasnõje Tšetai rajoon

Krasnõje Tšetai rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia loodeosas. Rajoonis on 10 külaasundust, kus on kokku 70 asulat. Rajooni keskus on Krasnõje Tšetai. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 975. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid. Q127416281  Krasnõje Tšetai rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Krasnõje Tšetai rajooni koduleht
Komsomolskoje rajoon

Komsomolskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kaguosas. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 54 asulat. Rajooni keskus on Komsomolskoje. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 629. 2010. aasta seisuga olid elanikest 69,2% tšuvašid, 26,2% tatarlased ja 4,3% venelased. Q127416281  Komsomolskoje rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Komsomolskoje rajooni koduleht
Karjala

Karjala on ajalooline piirkond Fennoskandias Venemaa ja Soome territooriumil. Ajalooline Karjala jaguneb järgmisteks piirkondadeks: Põhja-Karjala Lõuna-Karjala Laadoga-Karjala Ida-Karjala: Valge mere Karjala Aunuse Karjala Ingeri ja Karjala, 1740. aastail Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1745. aastal Viiburi kubermang ja Peterburi kubermang 1770. aastal Karjala Vabariik Karjala ANSV Karjala-Soome NSV Heidän ihanteensa murskattiin. Tyttären tarina Säde-kommuunasta Neuvosto-Karjalassa. Their Ideals Were Crushed. A Daughter's Story of the Säde Commune in Soviet Karelia. They Took My Father - Finnish Americans in Stalin’s Russia
Killed by Death

"Killed by Death" on Suurbritannia hard rock'i ansambli Motörhead laul, mis anti välja 1. septembril 1984 vinüülplaadil singlina koos looga "Under the Knife". Singel jõudis Suurbritannia edetabelis (UK Singles Chart) 51. kohale. Lugu pole ilmunud Motörheadi ühelgi stuudioalbumil, kuid see on kogumikul "No Remorse", mis avaldati 15. septembril 1984. "Killed By Death" oli esimene lugu, mille mängis sisse Motörheadi uus koosseis: Phil Campbell, Michael Burston ja Pete Gill, kuna varasemast oli bändi jäänud vaid selle liider Lemmy. "Killed By Death" leidis suhteliselt sooja vastuvõtu televisioonis ja raadios, kuid singli müük ei läinud siiski nii hästi, kui Motörhead lootis ning loo kõrgeimaks kohaks Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) jäi 51. koht. Loole tehtud videot keeldus MTV aga esitamast, leides, et seal on liigselt põhjendamatut vägivalda. Sellest hoolimata sai sellest Motörheadi üks tuntumaid lugusid, mis oli ka kontsertidel üks enimmängituid. Kogumikul "No Remorse" oli "Killed by Death" üks neljast uuest loost, kolm ülejäänut olid "Snaggletooth", "Steal Your Face" ja "Locomotive". "Killed by Deathi" lüürikas on palju kasutatud loomade metafoore, eriti palju viidatakse madudele ja teistele roomajatele (sellega ka Motörheadi varasemale loole "Love Me Like a Reptile"), aga ka hundile. Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal Phil Campbell – kitarr Michael "Würzel" Burston – kitarr Pete Gill – trummid "Killed by Deathi" on mänginud teisedki rokk- ja metal-bändid. Tõenäoliselt kõige tuntuma kaveri on teinud Rootsi hard rock'i ansambel Crucified Barbara, kelle versioon on ilmunud nende esikalbumil "In Distortion We Trust" (2005). Selist.fm andmetel mängis Motörhead seda 951 korral: Killed by Death by Motörhead, vaadatud 4. aprillil 2016.
František Langer

František Langer (3. märts 1888 Praha – 2. august 1965 Praha) oli juudi rahvusest Tšehhi kirjanik, sõjaväearst, kirjanduskriitik ja esseist. Ta sündis 1888. aastal Prahas, kus lõpetas ka gümnaasiumi. Aastatel 1907–1914 õppis ta Karli ülikooli arstiteaduskonnas. Ta võttis osa esimesest maailmasõjast, teenides Austria-Ungari armees sõjaväearstina Galiitsia rindel. 1916. aastal langes ta sõjavangi. 1917. aastast teenis ta sõjaväearstina Venemaal Tšehhoslovakkia leegionis, kellega oli sõjateel Zborivist Siberini. Koju Tšehhoslovakkiasse jõudis ta Jaapani ja Hiina kaudu 1920. aastal. Seejärel jätkas ta teenistust sõjaväearstina ja oli Praha sõjaväehaigla ülem (koloneli auastmes). Ta oli ta ajalehe Lidové noviny kaastööline ja aastatel 1917–1937 kogumiku "Zborov" toimetaja. Kui Saksamaa 1939. aastal Tšehhoslovakkiale kallale tungis, põgenes ta Poola kaudu Prantsusmaale, kus juhtis Tšehhoslovakkia armee meditsiiniteenistust. Kui Prantsusmaa langes, jätkas ta samal ametikohal Inglismaal. Aastal 1944 saadeti ta Tšehhoslovakkia brigaadi koosseisus Mandri-Euroopasse, kus osales lahinguis Dunkerque'i all. 1945. aastal sai ta brigaadikindraliks, pärast teise maailmasõja lõppu pöördus tagasi Tšehhoslovakkiasse. Eesti laval on etendatud Langerit loomingut 1931.aastal Tallinna Töölisteatris lavastusena "Kaamel läheb läbi nõelasilma" (originaalis Velbloud uchem jehly), tõlkija Bernhard Linde. 1961. aastal ilmus eesti keeles raamat "Valge võtme vennaskond" (originaalis Bratrstvo Bílého klíče, 1934), tõlkija Vladimir Beekman. Tema vend Jiří Langer (1894–1943) oli Tšehhi ja Iisraeli kirjanik.
Raudėnai vald

Raudėnai vald (leedu keeles Raudėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. Calla pindala on 208 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1318 inimest. Valla keskus on Raudėnai küla. Vallamaja asub aadressil Tryškių g. 6. Vallavanem on Antanas Venckus. Raudėnai kirikla Dirvonėnai pärnaallee Dirvonėnai Dubiniai vanausuliste kirik Pamockė tammed Raudėnai kirik Lisaks küladele on vallas ka Lieplaukise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. [1]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 04.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 04.04.2016.