laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Otto Reinhold Strömfelt

Vabahärra Otto Reinhold Strömfelt (15. jaanuar 1679 Liivimaa – 3. aprill 1746 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja diplomaat. Ta sündis Gustav Adolf Strömfelti (1640–1717) ja tema esimese abikaasa Christina Elisabeth Taube (surnud 1697) pojana. Õppis 7. aastat Tartu ülikoolis, oli 1701. aastast Tartu maakohtu erakorraline assessor, Luunja, Mooste jt. mõisaomanik, 1704. aastast Liivimaa õuekohtu assessor, 13. jaanuarist 1720 Rootsi vabahärra (Nr.173), kes koos krahv Johan Paulinus Lillienstedtiga oli 16. veebruarist 1721 Uusikaupunki rahuläbirääkimiste saadik, seejärel oli 2. septembrist 1723 Kammerkolleegiumi president, 31. maist 1736 Svea õuekohtu president ja 8. novembrist 1743 Turu õuekohtu president. Ta maeti Sollentuna kirikusse. Ta abiellus vabapreili Anna Magdalena Taubega, kes oli admirali ja Ohekatku vabahärra Evert Fredrik Taube (1648–1703) ja Andja krahvinna Beata Charlotta Wrangeli tütar, kuningliku Mäekolleegiumi presidendi Didrik Wrangeli (1637–1706) tütretütar. Abielust sündis: Fredrika Elisabet Strömfelt (1715–1765), 1749. aastast Rootsi diplomaadi vabahärra Niklas Peter von Gedda (1675–1758) kolmas abikaasa. Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ...1754., lk. 170 Wilhelm Gabriel Lagus: Åbo hofrätts historia., 1834. lk.39-42 Strömfelt, Otto Reinhold, Nordisk familjebok, 1918, veerg 430-431 Strömfelt, Otto Reinhold, Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 551 https://runeberg.org/sbh/a0381.html Georg Gezelius: Försök til et biographiskt Lexicon Öfver Namnkunnige och Lärde svenske män. D. 3, S-Ö., 1780, lk.214-217 J. F. v. Recke; K. E. Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 4 köide S-Z, Mitau 1832, lk.315 Nordische Miscellaneen St. 18, lk. 214
Pluralism (poliitika)

Pluralism ehk paljusus on poliitikas ideede, arvamuste, poliitiliste jõudude ja huvirühmade mitmekesisus. Vastandiks on monism. Pluralism võib iseloomustada erakondlikku spektrit, vaimukultuuri või sotsiaalset struktuuri. Pluralism on oluline kriteerium, mille abil hinnatakse ühiskonna demokraatlikkust. Pluralistliku teooria järgi seisneb poliitilise protsessi olemus ülimalt rohkete huvirühmade konfliktis, läbirääkimises ja kompromissis . Pluralism tähtsustab võimu jagunemist ja vastastikust sõltuvust. Rõhutab integratsiooni ja leiab, et ükski osis ei tohiks olla täielikult iseseisev. Pluralistid arvavad, et ka nõrgad huvirühmad võivad koostöös saada tugevateks. pluralism Jüri Ruus (1998). Poliitilised institutsioonid, Tallinn, Riigikantselei
Cembrae

Cembrae on männi alamperekonna Strobus sektsioon. Sellesse sektsiooni kuuluvate männiliikide apofüüs on otsmise tipuga. Seemned on suhteliselt suured, tiivata, paksu puitunud kestaga. Käbid on silinderjad, munajad või kuhikjad, mitte rippuvad, varisevad avanemata koos seemnetega. Õhulõheribad on okka kahel tahul. Pinus albicaulis – valgetüveline seedermänd Pinus cembra – alpi seedermänd Pinus koraiensis – korea seedermänd Pinus sibirica – siberi seedermänd Pinus pumila – kääbus-seedermänd Kääbus-seedermänd Siberi seedermänd Korea seedermänd Alpi seedermänd Valgetüveline seedermänd
Strobi

Strobi on männi alamperekonna Strobus sektsioon. Sellesse sektsiooni kuuluvate männiliikide seemnesoomused on õhukesed, lõpevad apofüüsi tipuga. Seemned on väiksemad kui Cembrae esindajail, õhema kestaga ning tiivaga. Vaigukäigud on okastes epidermi all. Okaste kõigil kolmel tahul on õhulõheribad. Pinus amamiana Pinus armandii – hiina mänd (hiina seedermänd) Pinus ayacahuite – guatemaala mänd Pinus bhutanica Pinus dalatensis Pinus fenzeliana Pinus flexilis – kaljumänd (kalju-seedermänd, kalifornia seedermänd) Pinus lambertiana – suhkrumänd Pinus morrisonicola Pinus monticola – läänemänd Pinus orthophylla Pinus parviflora – jaapani mänd Pinus peuce – rumeelia mänd Pinus strobiformis – valkjas mänd Pinus strobus – valge mänd Pinus wallichiana – pisarmänd Pinus wangii Pisarmänd Valge mänd Rumeelia mänd Jaapani mänd Läänemänd Suhkrumänd Kaljumänd Hiina mänd
1321

1321. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1316 1317 1318 1319 1320 - 1321 - 1322 1323 1324 1325 1326 ... ... ... 23. märts – Hartung, Saare-Lääne piiskop 13. või 14. september – Dante Alighieri, itaalia kirjanik ja filosoof, "Jumaliku komöödia" ("Divina Commedia") autor
Granhamni merelahing

Granhamni merelahing oli Põhjasõja käigus 27. juulil (7. augustil) 1720 Rootsi purjelaevastiku ja Venemaa galeerilaevastiku vahel Soome ranniku lähedal Ahvenamaa saarestiku juures peetud merelahing. Pärast Põhjasõja käigus maismaalahingute kaotust, mille tulemusena Rootsi kaotas Eestimaa ja Soome territooriumid 1710. aastal, toimus 1720. aasta hilissuvel Rootsi laevastiku poolt mille sihiks pealetungioperatsioon Venemaa poolt loodud tugipunktile Peeter-Pauli kindlusele Jänesesaarel ja ehitatavale Peterburi linnale Neeva jõe suudmes. Rootsi poolt osales laevastikuoperatsioonis viitseadmiral Karl Georg Siöbladi juhitav purjelaevastik ja Venemaa sõjamerejõude juhtis kindral Mihhail Mihhailovitš Golitsõn. Merelahingus alustasid rünnakut Rootsi purjelaevad, kes kasutades ära oma purjelaevade kiirust ning manööverdamisvõimet võtsid sisse lahingukorra ning suundusid Vene galeerilaevastiku suunas, kuid tuulevaikuse/tuulesuuna muutuse tõttu kaotasid Rootsi purjelaevad oma manööverdamisvõime ning lahingu saatuse otsustasid vene aerudega galeerilaevastiku suurem manööverdamisvõime. Toimunud abordaažilahingu tulemusena kaotasid lahingus rootslased 4 laeva, mis sattusid madalikule ja venelased ainult ühe galeerilaeva. Rootslastest langes 103 ja vangi sattus 411 meremeest (8 suri haavadesse Helsingis, enne toimetamist sõjavangi Peterburi); Vene vägedes 82 hukkunut, 203 haavatut ja 43 püssirohu õhkimisel kõrvetada saanut. Rootsi sõjalaevad liinilaev Pommern, 56 kahuriga fregatt Kiskin, 22 kahuriga fregatt Stora Phoenix, 34 kahuriga fregatt Danska Örn, 18 kahuriga fregatt Svarta Örn fregatt Vanqueur, 30 kahuriga 3 galeeri (Pelikan jt). Venemaa sõjalaevad umbes 11 000 jalaväepolkude sõdurit galeeridel (sh Troitski jalaväepolk) 61 galeeri 29 väikelaeva Granhamni merelahing oli ka viimane suurem sõjategevus enne Rootsi ja Venemaa vahel 1721. aastal Uusikaupunki rahu sõlmimist, mis lõpetas Põhjasõja.
Kertu Kalmus

Kertu Kalmus (sündinud 2. mail 1986) on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud Tallinna Ülikooli üliõpilaslehes Tule Tee reporterina ja Eesti Päevalehe veebiväljaande[küsitav] Tallinna uudiste toimetajana. Alates detsembrist 2009 töötab ta saarlaste päevalehes Saarte Hääl ajakirjanikuna. 2023 – Parima maakohhalehe olemusloo autor (koos Ain Lemberiga) "Vaata, kes pälvisid auhinnad! Delfi Meedia ajakirjanikud võitsid 13 pressipreemiat". Delfi. 17. veebruar 2023. Vaadatud 18. veebruaril 2023.
Anuubis

Anuubis (Papio anubis) on pärdiklaste sugukonda paaviani perekonda kuuluv ahv. Ta elab Aafrika savannides ja hõrendikes; leviala ulatub Guineast ja Malist kuni Etioopia ja Tansaaniani. Anuubis on nime saanud Vana-Egiptuse jumala Anubise järgi, keda kujutati koerapäisena. Anuubis on samuti üsna koera näoga. Kere tüvepikkus on 50 cm kuni 1,1 m, saba pikkus 45–71 cm. Mass on 25–30 kg . Emased on harilikult isastest väiksemad . Anuubis on võrdlemisi hamadrilli moodi, kuid on pisut suurem, vilajama kerega ja isastel pole mantlitaolist lakka. Nahk on must ning see on näha näol, peopesadel ja jalataldadel. Karvkate on tumehall pruunika varjundiga. Anuubised ööbivad tavaliselt mõne suure puu, näiteks sükomooripuu otsas, istudes maapinnast 5–6 m kõrgusel tihedasti üksteise kõrval. Nad virguvad koidikul, laskuvad puude otsast alla, joovad vett ja otsivad üksteisel karva. Seejärel siirdub kari metsa või istandikku toituma. Karjasisesed suhted on neil samasugused kui hamadrillidel. Saja- või rohkemapealistes karjades otsivad anuubised söömiseks putukaid, lindude ja roomajate mune, juuri, võrseid, lehti, puuvilju ja seemneid . Nad peavad ka jahti sisalikele ja isegi noortele antiloopidele. Pärast hommikusööki naaseb kari ööbimispaika, joob vett ja puhkab, et paari tunni pärast uuesti toitu otsima minna . Õhtu veedavad nad hullates, tülitsedes ja mängides, enne kui ööseks jälle puu otsa magama lähevad . Palju aega veedavad anuubised üksteise karvastiku puhastamisega, kõrvaldades mustuse, parasiidid ja surnud nahaosad. Häälitsuste, miimika ja žestide poolest on anuubised hamadrillidest pisut vaesemad. Nad on väga ettevaatlikud loomad. Vähimagi ohu korral toob karja juhtloom kuuldavale hoiatushüüu "ouu" ja kari jookseb peitu. Anuubiste vaenlased on mürkmaod, boalased ja leopardid. Kuid leopardid ründavad neid harva, sest anuubised avaldavad kollektiivset vastupanu. "Loomade elu", 7. kd., lk. 433
Svea õuekohus

Svea õuekohus on (rootsi keeles Svea hovrätt) Rootsi vanim õuekohus. Svea õuekohtu asutas 1614 Rootsi kuningas Gustav II Adolf ja see oli ainus õuekohus Rootsis kuni Turu õuekohtu loomiseni 1623 Rootsile kuulunud Soomes. Hiljem loodi Rootsile kuulunud aladel veel Tartu õuekohus (1630), Göta õuekohus (1634) Jönköpingis ja Vaasa õuekohus (1775). Õuekohtud olid kõrgeimad kohtud kuni riigikohtu loomiseni 1789. Tänapäeval on Svea õuekohus üks kuuest teise astme kohtust Rootsis, mille alla kuuluvad Stockholmi, Uppsala, Södermanlandi, Gotlandi, Västmanlandi ja Dalarna lään. Alates 2008. aastast on õuekohtu presidendiks endine riigiprokurör Fredrik Wersäll. Svea õuekohus asub alates 1756 Stockholmi vanalinnas Riddarholmeni saarel. 1614–1633 Magnus Brahe 1633–1640 Gabriel Gustafsson Oxenstierna 1641–1661 Per Brahe 1661–1668 Seved Bosson Bååt 1668–1673 Johan Nilsson Gyllenstierna 1674–1677 Bengt Horn 1677–1680 Knut Jönsson Kurck 1680–1682 Magnus Gabriel De la Gardie 1682–1695 Gustaf Adolph De la Gardie 1695–1703 Lars Wallenstedt 1703–1714 Gabriel Falkenberg 1715–1716 Reinhold Johann von Fersen 1718–1723 Karl Gyllenstierna 1723 Gabriel Stierncrona 1723–1731 Pehr Scheffer 1731–1736 Hans von Fersen 1736–1743 Otto Reinhold Strömfelt 1743–1750 Carl Frölich 1750–1751 Carl Gustaf Löwenhielm 1751–1753 Henric Hammarberg 1753–1768 Johan Gerdesschöld 1768–1772 Adam Fredenstjerna 1772–1787 Johan Rosir 1787–1810 Carl Axel Wachtmeister 1810–1826 Henning Adolph von Strokirch 1826–1833 Josua Sylvander 1833–1835 Jonas Evelius 1836–1845 Eric Gabriel von Rosén 1845–1856 Carl Eric Isberg 1856–1867 Gustaf Adolph Vive Sparre 1867–1870 Ludvig Theodor Almqvist 1870–1880 Louis Gerhard De Geer 1880–1889 Karl Johan Berg 1889–1899 Nils Henrik Vult von Steyern 1899–1910 Erik Elliot 1918–1920 Hjalmar Westring 1920–1931 Erik Marks von Würtemberg 1931–1946 Birger Ekeberg 1946–1950 Arthur Lindhagen 1950–1957 Harry Gullberg 1957–1963 Herman Zetterberg 1963–1967 Sture Petrén 1967–1983 Sten Rudholm 1983–1995 Birgitta Blom 1996–2007 Johan Hirschfeldt 2008– Fredrik Wersäll Greifswaldi õuekohus Kongl. Svea Hofrätts Presidenter samt Embets- och Tjenstemän 1614-1898. Biografiska anteckningar samlade och utgifna af A. Anjou, Eksjö: Eksjö Tryckeri-Aktiebolag, 1899, archive.org Runeberg.org Svea õuekohus
Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel

Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos toimus 9.–22. veebruarini. Võistlused peeti Nozawa Onsenis ja välja jagati 6 komplekti medaleid. Kaheksa riiki võitsid laskesuusatamises medaleid, Norra ja Saksamaa võitsid mõlemad viis medalit, kuid tabelit juhtis Norra, kuna neil oli üks hõbemedal Saksamaast enam. Uschi Disl oli ainus sportlane, kes võitis kolm medalit, igast ühest ühe. Meestest olid edukamad Ole Einar Bjørndalen ja Halvard Hanevold, kummalgi üks kuld- ja üks hõbemedal. Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 73 võistlejat Riike: 30 Olümpiavõitja 1994:  Venemaa Sergei Tšepikov Tulemused Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 72 võistlejat Riike: 29 Olümpiavõitja 1994:  Venemaa Sergei Tarassov Tulemused Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 18 võistkonda Olümpiavõitja 1960:  Saksamaa Ricco Gross, Frank Luck, Mark Kirchner, Sven Fischer Tulemused Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 64 võistlejat Riike: 24 Olümpiavõitja 1960:  Kanada Myriam Bédard Tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 64 võistlejat Riike: 29 Olümpiavõitja 1994:  Kanada Myriam Bédard Tulemused Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Olümpiavõitja 1994:  Venemaa Nadežda Talanova, Natalja Snõtina, Luiza Noskova, Anfissa Reztsova Tulemused
Jaapani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Jaapani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Üks MM-i korraldajatest Jaapan osales finaalturniiril üldse alles teist korda, debüteerides maailma eliitmeeskondade seas neli aastat tagasi Prantsusmaal. Tollal kõik oma kolm alagrupikohtumist kaotanud ja vaid ühe värava löönud Jaapan üritas koduseinte toetusel näidata kahtlemata paremat esitust, mis ka õnnestus. Omas alagrupis saadi esikoht ja jõuti kaheksandikfinaali, kus kohtuti Türgiga ja jäädi alla 0:1. Philippe Troussier
Göta õuekohus

Göta õuekohus (rootsi keeles Göta hovrätt) on 1634. aastal asutatud Rootsi apellatsioonikohus, mis asub Jönköpingis. See on Rootsi õuekohtutest vanuselt teine. Göta kohtuhoone võeti kasutusele 1650. aastal ja see on riigi vanim siiani kasutusel olev kohtuhoone. Õuekohtu presidendiks on alates 2016. aastast Charlotte Brokelind. Õuekohus asutati kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse ajal 5. novembril 1634. Selle kohtupiirkonda kuulus alguses Götaland, mille hulka arvati tollal ka Värmland. Pärast 1645. aastal sõlmitud Brömsebro ja 1658. aasta Roskilde rahu lisati selle alluvusse Blekinge, Bohusläni, Hallandi ja Skåne läänid. Et kergendada Göta õuekohtu koormust, rajati 1821. aastal Skåne ja Blekinge õuekohus ning 1948. aastal Lääne-Rootsi õuekohus. 1992. aastal liideti õuekohtu piirkonnaga Örebro lään. Göta õuekohus on tänapäeval üks kuuest teise astme kohtust (appellatsioonikohtust) Rootsis, mille alla kuuluvad Östergötlandi, Jönköping, Kronobergi, Kalmari, osa Västra Götalandist ja Örebro läänid. Greifswaldi õuekohus Õuekohus Kongl. Götha hofrätts presidenter, ledamöter och betjäning med någre biographiske och genealogiske underrättelser./ af Johan Odencrants, Linköping, Groth, och Petre. 1803. Google Books Svensk rikskalender 1908 Göta õuekohus saidil domstol.se
Hannes Kuusma

Hannes Kuusma (15. märts 1969 – 28. märts 2010) oli eesti ajakirjanik. 1991–1994 töötas ta Virumaa Teataja ajakirjanikuna; 1994–2001 oli ta samas peatoimetaja. Novembris 2001 alustas ta tööd Pärnu Postimehe peatoimetaja asetäitja ja arvamustoimetuse juhina. 2006. aasta septembrist surmani oli ta selle maakonnalehe peatoimetaja. Pärnu Postimees leinab oma peatoimetajat, Pärnu Postimees, 29. märts 2010
Jaapani jalgpallikoondis

Jaapani jalgpallikoondis on Jaapani rahvuskoondis jalgpallis. Detsember 2019 seisuga Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel Jaapani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Jaapani jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Jaapani jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Jaapani jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Koduleht (jaapani keeles)
1997. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1997. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 32. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 30. jaanuarist-10. veebruarini Osrblies Slovakkias. Kuupäev: 1. veebruar Osavõtjaid: 86 Maailmameister 1996: Vladimir Dratšov Ametlikud tulemused Kuupäev: 2. veebruar Osavõtjaid: 44 Ametlikud tulemused Kuupäev: 7. veebruar Osavõtjaid: 89 Maailmameister 1996: Sergei Tarassov Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda Maailmameister 1996:  Venemaa Viktor Maigurov Vladimir Dratšov Sergei Tarassov Aleksei Kobelev Ametlikud tulemused Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda Maailmameister 1996:  Valgevene Vadim Sašurin Aleks Rõšenkov Aljaksandr Papov Pjotr Ivaško Ametlikud tulemused Kuupäev: 1. veebruar Osavõtjaid: 81 Maailmameister 1996: Olga Romasko Ametlikud tulemused Kuupäev: 2. veebruar Osavõtjaid: 43 Ametlikud tulemused Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: 78 Maailmameister 1996: Emmanuelle Claret Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda Maailmameister 1996:  Saksamaa Uschi Disl Simone Greiner-Petter-Memm Katrin Apel Petra Behle Ametlikud tulemused Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 18 võistkonda Maailmameister 1996: Katrin Apel Petra Behle Uschi Disl Simone Greiner-Petter-Memm Ametlikud tulemused
1998. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1998. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 33. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 8. märtsil Pokljukas Sloveenias ja 15. märtsil HochfilzenisAustrias. Pokljukas selgusid meeste ja naiste maailmameister jälitussõidus, ning Hochfilzenis selgitati vastavalt meeskonna ja naiskonna maailmameister. Teised laskesuusatamise distantsid kuulusid 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos olümpiamängude kavva ja nendel aladel maailmameistrit ei selgitatud. Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 45 Maailmameister 1997: Viktor Maigurov Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 19 võistkonda Maailmameister 1997:  Valgevene Vadim Sašurin Aleks Rõženkov Aleksandr Popov Pjotr Ivaško Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 45 Maailmameister 1997: Magdalena Forsberg Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 1997: Liv Grete Skjelbreid Ann-Elen Skjelbreid Gunn Margit Andreassen Annette Sikveland
Grigori Perelman

Grigori Perelman (sündinud 13. juunil 1966 Leningradis) on juudi päritolu Venemaa matemaatik, elab Peterburis. Grigori Perelman tõestas 2003. aastal milleniumiprobleemi, mis on 1904.aastal püstitatud Poincaré hüpoteesi topoloogia valdkonnas. Tema eluviis on üliaskeetlik. Ta on keeldunud mitme maineka auhinna ja aunimetuse vastuvõtmisest põhjendusega, et peab neid mingis aspektis ebaõiglaseks. Näiteks 2010. aastal pälvis ta rahvusvahelise ajakirjanduse tähelepanu sellega, et keeldus vastu võtmast 1 miljoni USA dollari suurust auhinda, mille oli talle Poincaré hüpoteesi tõestamise eest määranud Clay Matemaatikainstituut. Perelmani väitel polevat tema esitatud tõestus mitte sugugi suurema kaaluga kui samale auhinnale kandideerinud Richard S. Hamiltoni välja töötatud arvutiprogramm kõnealuse hüpeteesi tõestamiseks. Russian maths genius may turn down $1m prize // The Daily Telegraph, 27.03.2010
Bastille

Bastille oli 14.–18. sajandil kindlusehitiste kompleks (fort) Pariisis. Fort ehitati 14. sajandil Saja-aastase sõja tarbeks, kaitsmaks linnast piki Antoniuse tänavat (Rue Saint-Antoine) välja viivat Antoniuse väravat. Alates 16. sajandist kasutati fordi pea-ehitist poliitiliste vangide kinnipidamiskohana. 14. juulil 1789 vallutas (ja hiljem lammutas) rahvas Bastille' (kus sel ajal peeti kinni seitset kriminaalkurjategijat ja vaimuhaiget) kui despootia sümboli. Seda sündmust loetakse enamasti Prantsuse revolutsiooni algusena ja 14. juulit tähistatakse Prantsusmaal rahvuspühana. Tänapäeval asub fordi kohal Bastille' väljak (Place de la Bastille). Fordi pea-ehitise kontuur on tähistatud tänavasillutises eri värvi sillutiskividega. Ühe torni, Vabaduse torni (Tour de la Libertè) jäänused kaevati 19. sajandi lõpul ühe kortermaja ehitamise käigus välja ja laoti uuesti üles pool kilomeetrit edela poole Seine'i äärde ühte parki. Bastille' metroojaamas on maa all eksponeeritud fordi ühe vallikraavi kontreskarpmüüri. Fouquet Voltaire (kaks korda) Markii de Sade Claude de Bourdeille René Auguste Constantin de Renneville Charles de Valois, Angoulême'i hertsog Hugues Aubriot Rocheforti krahv (Alexandre Dumas' "Kolmes musketäris") Louis François Armand du Plessis, Richelieu' hertsog Pierre de Cavagnal, Vaudreuil' markkrahv Marguerite De Launay, Staali paruness Giuseppe Marco Fieschi James Douglas, 4. Mortoni krahv Louis Pierre Manuel François Henri de Montmorency-Bouteville, Luxembourgi hertsog Antoine Nompar de Caumont François de La Rochefoucauld François de Bassompierre André Morellet Jacques Pierre Brissot Charles François Dumouriez Roger de Rabutin, Bussy' krahv John Vanbrugh Bastille' elevant
Mobiilside

Mobiilsideks (inglise mobile communication(s)) nimetatakse üldiselt kõiki sidesüsteeme, kus signaalide edastamiseks ei kasutata juhtmeid või kaableid (traadita side) ning terminalid võivad seetõttu teatud ulatuses vabalt liikuda, ilma et side katkeks. Mobiilsides kasutatakse info edastamiseks raadiolaineid (täpsemalt mikrolaineid). Siia kuuluvad nt mobiiltelefonside süsteemid (NMT, GSM, GPRS, UMTS jt), satelliittelefonid, traadita kohtvõrgud, Bluetooth jne. Eestis on mobiilside vahendite (raadiotelefonide) väljatöötamise- ja tootmisega tegelenud Keilas asunud EKE Elektroonika 1970. aastatest alates. GSM NMT GPRS UMTS HSDPA HSUPA EDGE CDMA2000 LTE Esimese põlvkonna mobiilside (1G) Teise põlvkonna mobiilside (2G) Kolmanda põlvkonna mobiilside (3G) Neljanda põlvkonna mobiilside (4G) Viienda põlvkonna mobiilside (5G) mobile communications. e-Teatmik
Mobiiltelefonside

Mobiiltelefonside on mobiilside tavaliste mobiiltelefonide ehk kärgtelefonide või satelliit-mobiiltelefonide kaudu. Mobiiltelefonid on ühenduses maapealsete tugijaamade kärgvõrguga, satelliit-mobiiltelefonid kosmoses paiknevate satelliitidega. Mõlemad võrgud on ühenduses fikstelefonivõrguga. See võimaldab kõigilt mobiil-, satelliitmobiil- ja lauatelefonidelt kõigile nendes võrkudes olevatele telefonidele helistada. Esimese põlvkonna mobiilside (1G) Teise põlvkonna mobiilside (2G) Kolmanda põlvkonna mobiilside (3G) Neljanda põlvkonna mobiilside (4G) Viienda põlvkonna mobiilside (5G)
1G

Esimese põlvkonna mobiilside (1G) on 1980. aastatel kasutusele võetud mobiiltelefonside tehnoloogia, mis põhineb analoogsidel. Esimesele põlvkonnale eelnes mobiil-raadiotelefonidel põhinev nullpõlvkond (0G). Esimese põlvkonna uuendus võrreldes traditsiooniliste raadiotelefonide ja nullpõlvkonnaga oli see, et kasutaja hakkas saama tugijaamade piirkondade vahel liikudes kõnet katkestuseta jätkata. Analoogside kasutamine on tema põhiline erinevus hilisemast teise põlvkonna mobiilsidest, mis põhineb digitaalsidel. Mõlemad süsteemid kasutavad raadiotornide ühendamiseks ülejäänud telefonivõrguga digitaalsignaali. Esimese põlvkonna mobiilsides ainult moduleeritakse kõne heli kõrgemale sagedusele (alates 150 megahertsist), teise põlvkonna mobiilsides kodeeritakse see digitaalsignaalideks. Esimese põlvkonna mobiilside kõrgaeg oli 1990. aastatel. Soomes ja Rootsis oli selle kasutajate osatähtsus umbes 5%, teistes maades ei ületanud see 2%. Esimese põlvkonna puuduste hulgas oli rändluse puudumine ja piiratud andmesidevõimalused. Enamikus maailma maades on esimese põlvkonna mobiilside kasutamisest loobutud. Eestis lõpetas Eesti Mobiiltelefon NMT kasutamise detsembris 2000. Soomes loobuti NMT-st 31. detsembril 2002 ja mindi üle GSM-ile. NMT (Põhjamaades, Šveitsis, Hollandis, Ida-Euroopas (sealhulgas Eestis ja Venemaal) AMS (USA-s ja Austraalias) TACS (Suurbritannias) C450 (Lääne-Saksamaal, Portugalis ja Lõuna-Aafrika Vabariigis) Radiocom 2000 (Prantsusmaal) RTMI (Itaalias) Teise põlvkonna mobiilside Kolmanda põlvkonna mobiilside Neljanda põlvkonna mobiilside Viienda põlvkonna mobiilside Sissekanne saidil javvin.com