laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saskatchewani vapp

Saskatchewani vapp (ametlikult inglise keeles Arms of His Majesty in Right of the Province of Saskatchewan) on Kanada Saskatchewani provintsi vapp. Vapp võeti kasutusele kuningas Edward VII loal 25. augustil 1906. Vapil on provintsivärvid - roheline ja kuldne. Kuldsel kilbipäisel on Inglismaa kuninglik sümbol, lõvi või leopard. Kolm kuldset viljapõime rohelisel väljal sümboliseerivad provintsi põllumajandust. Seesugune vili on saanud ka provintsi üheks sümboliks. Vapi teised osad soovis provints kasutusele võtta 1985. aastal ning selleks saadi kuninganna Elizabeth II luba 16. septembril 1986. Vapi moto on ladina keeles Multis e gentibus vires - mitmetest rahvastest, tugevus. Saskatchewani lipp Saskatchewani vapp (Saskatchewani valitsus) (inglise keeles)
Dynjandi

Dynjandi (tuntud ka kui Fjallfoss) on juga, mis asub Islandil Vestfirðiris. Joa kõrgus on 100 meetrit.
Fagrifoss

Fagrifoss on juga Islandil Laki vulkaani lähedal. Lähim maantee joani on 24 kilomeetri kaugusel.
Strokkur

Strokkur on geiser, mis asub Islandil. Geiser asub Reykjavikist ida pool. Tegu on ühe kuulsaima geisriga Islandil, geisrist purskab vett välja iga 6-10 minuti tagant. Vett purskab geiser tavaliselt 15-20 meetri kõrguselt, aga kohati ka 40 meetri kõrgusele.
Glymur

Glymur on kõrguselt teine juga Islandil. Juga on 198 meetrit kõrge. Seda peeti Islandi kõrgeimaks, kuni 2011. aastal mõõdeti esimest korda Morsárfossi juga.
Tõuga säär

Tõuga säär (ka Tõugaots, Vahase tõuk, Tagaots) on Vahase saare põhjapoolne tipp. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 13. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Venemaa 2002. aasta rahvaloendus

Venemaa 2002. aasta rahvaloendus toimus oktoobris 2002. See oli esimene ülevenemaaline rahvaloendus, mis toimus pärast Nõukogude Liidu lagunemist. Eelmine rahvaloendus toimus 1989. Loendusel korjati vastajatelt andmeid vanuse, perekonnaseisu, keelte oskamise, rahvusliku kuuluvuse ja hariduse kohta. Osadelt vastajatelt küsiti andmeid ka varandusliku seisu ja elumaja kohta (vene keeles о состоянии жилья). Rahvaloendus läks Venemaale maksma umbes 4,8 miljardit rubla. Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 145 166 731 inimest. Seejuures eestlasi loendati 28 113 ja nendest setusid ja poluvernikuid (vene keeles полуверцы, сето, сету) oli 197.
2002. aasta rahvaloendus

2002. aasta rahvaloendus: Venemaa 2002. aasta rahvaloendus Poola 2002. aasta rahvaloendus
Villem Vainsalu

Villem Vainsalu (aastani 1935 Wilhelm Britmann; 27. august 1903 Põltsamaa – 24. veebruar 1981 Boynton Beach, Florida) oli eesti sõjaväelane (kapten, 1937). Ta teenis aastatel 1925–1928 lennuväerügemendis. Aastatel 1932–1940 töötas ta Tallinna Tehnikumis riigikaitse õpetajana. Mobiliseeriti 16. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta oli 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu 2. pataljoni komandöriks. Läks detsembris 1942 Velikije Luki lahingus üle sakslaste poole. Velikije Lukis organiseeris ta sakslaste nõusolekul ülejooksnud ja vangilangenud eestlastest pataljonisuuruse väeosa, mis osales ka Velikije Luki kaitsmisel Punaarmee vastu. Enne Velikije Luki lõplikku vallutamist õnnestus tal linnast välja murda ja rindejooneni jõuda. 24. jaanuaril 1944 mõistis Punaarmee sõjatribunal ta §58-1b alusel vangilangemise eest surma, kuid kuna meest ei suudetud üles leida ja arvati tõenäoliselt surnud olevat, lõpetati kohtuasi 15. veebruaril 1943 kuriteo koosseisu puudumisel. Tema elust sõjaaegses Eestis ei ole teada, kuid tal õnnestus aastal 1944 Saksamaale põgeneda. Aastal 1947 oli ta USA 95. vahikompanii ülem Saksamaal. Hiljem elas ta Boynton Beachis, Palm Beachi maakonnas, kus ta ka 24. veebruaril 1981 suri. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2018. Vaadatud 8. oktoobril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Hanno Ojalo Laskurkorpus 1942-1945: pikk teekond Velikije Lukist Kuramaani: kriitiline ülevaade ühest tuntud eesti väeosast. Ammukaar, Tallinn 2018 http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=18410
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus

Venemaa 2010. aasta rahvaloendus toimus põhiosas oktoobris 2010. Loendushetk oli 14. oktoobril kell 00.00 kohaliku aja järgi. Eelmine rahvaloendus oli toimunud 2002. Rahvaloenduse korraldas riiklik statistikateenistus (vene keeles Федеральная служба государственной статистики). Rahvaloendus ja sellega seotu läks Venemaale maksma umbes 17 miljardit rubla (2002 maksis see 4,8 miljardit rubla). Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 142 905 200 inimest (2002 oli see arv 145 166 731). http://www.perepis-2010.ru/
2010. aasta rahvaloendus

2010. aasta rahvaloendus: Venemaa 2010. aasta rahvaloendus Ameerika Ühendriikide 2010. aasta rahvaloendus
Kasselaid

Kasselaid (ka Kassemaa) on 54,4 hektari suurune saar Saaremaa vallas Abrukast idas. Saarel ei ole asustust. Saare rannajoone pikkus on 7 kilomeetrit. Kasselaid asub 600 meetrit Limbininast kagus. Saar on pikliku kujuga, seal on neemed Esisäär ja Tagasäär ning poolsaarestunud Iilaste laid. Kasselaiul kasvab rohttaimestik. Saarel esineb aru- ja rannaniitu, kuid rannaniit on roostunud. Kasselaid kuulub Abruka looduskaitseala Väikesaarte sihtkaitsevööndisse ja on looduskaitse all. Kasselaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 8. juulil 2019. Kristo Kiiker, Meeli Mesipuu, Fred Peetersoo, Tiina Kiiker. "Abruka looduskaitseala ja Abruka hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2011-2020" Kasselaid Eesti looduse infosüsteemis
Renteni torn

Renteni torn on keskaegne Tallinna linnamüüri torn, säilinud on torni alaosa Lai tänav 49 hoone sees. Torni jäänused tulid Lai 49 hoone seest välja 2003. aastal lammutustööde käigus. Ajaloolased olid seni pidanud torni täielikult hävinuks. Arvatavasti rajati torn koos uue linnamüüriga aastail 1340–1355. Linnamüüri käänukohal asunud Renteni torn oli kolmveerandringi kujulise põhiplaaniga. Algkujul kahekorruseline, linna poolt avatud ehitis rekonstrueeriti 14–15. sajandi vahetusel raehärra Renteni käe all kolme- või neljakorruseliseks linna poolt suletud ehitiseks. Umbes 20 meetri kõrguse torni seinte paksus oli 2–3 meetrit, torni läbimõõt oli 10,2 meetrit. Torni kaks ülemist korrust olid kaitsekorrused, ülemine neist oli algselt tõenäoliselt lahtine platvormkorrus, millele ehitati katus 16. sajandi esimesel poolel. Torni allosas võis asuda ladu või vangla. Torni ülemine kaitsekorrus oli juba 1730. aastatel täielikult varisenud. Järgmiseks sajandiks oli torn veelgi rohkem lagunenud. 1880. aastal ehitati Lai 49 hoone ja pikka aega arvati, et seoses sellega pole tornist enam midagi järel. "Lammutamine paljastas hävinuks peetud torni" Eesti Päevaleht, 14.07.2003
Toivo Kitvel

Toivo Kitvel (sündinud 19. augustil 1938) on eesti tööstuspsühholoog, lennundusajaloolane ja aimekirjanik. Ta on olnud Tallinna Tehnikaülikoolis psühholoogiaõppejõud. Ta on osalenud Eesti veteranide võistlustel kergejõustikus. Ta on kirjutanud raamatuid ja artikleid psühholoogiast, Eesti lennunduse ajaloost ning Ivan Narodny (1869–1953) biograafia. 2001. aastal ilmunud teoses "Aeg. Mehed. Lennukid" väitsid Johannes Tilk, Toivo Kitvel ja Frits Gerdessen, et eesti päritolu Alexander Liwentaal oli üks esimesi inimesi maailmas, kes tegi eduka lennu omakonstrueeritud lennukil 1898. aastal Inglismaal enne vendi Wrighte 1903. Eino Tõnismäe, Madis Habakuk, Toivo Kitvel (koostajad). "Majandustegevuse juhtimine: programm kõikidele tehnilistele erialadele". Tallinna Polütehniline Instituut, tööstuse juhtimise ja planeerimise kateeder. Tallinn: Tallinna Polütehniline Instituut, 1970 Toivo Kitvel, Kalju Linnart. "Psühholoogia ja tootmine". Toimetanud ja eessõna Uno Siimann. Tallinn: Valgus, 1973 Тойво Китвел. "Отношение к труду. Опыт социално-психологического исследования по материалам Эстонской ССР". Академия Наук Эстонской ССР. Институт Истории. Таллин: Ээсти Раамат, 1985 "Psühholoogia ja töössesuhtumine". Tallinn: Valgus, 1983 "Saavutusvajadus: metoodiline õppematerjal". Tallinn: Tallinna Pedagoogiline Instituut, 1989 "Mitte enam haridusministeeriumi, veel mitte siseministeeriumi hoolealused". Õhtuleht, 7. oktoober 1992 Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. "Aeg. Mehed. Lennukid: Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2001 "Kasvatusväärtustest Eestis 20. sajandil". // "Kultuur, elukvaliteet ja väärtushinnangud. Tallinn: TPÜ Kirjastus, 2001 Toivo Kitvel ja Johannes Tilk (koostajad). "Eesti lennukroonika: Tekste ja pilte aastani 1940". Aviopol. 2003 Marcel Kareš, Toivo Kitvel. "Letov Š-228E a estonské vojenské letectvo 1932-1940". Nalžovské Hory: Kareš Publications, 2008 Toivo Kitvel, Toomas Türk ja Arvo Lennart Vercamer (koostajad). "Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani". Tallinn: Külim, 2011 Toivo Kitvel ja Arvo Lennart Vercamer (koostajad). "Põhjakotkad 2.Eesti lennukid 1918. aastast kuni 1940. aastani". Tallinn: Külim, 2015 "Kolm nime - üks mees: lugu Verioralt pärit kirjanikust, kes Atlandi tagant Eesti vabariiki toetas". Tallinn: Külim, 2017 "Jaan Sibul/J. Talune/Ivan Narodny". Vikerkaar, juuni 2017 Tema lell oli Lennukooli ülem kolonelleitnant Hans Kitvel. EKVA lahtised kergejõustikuvõistlused: Kohila, 12.06.2016 "Eestist pärit entusiast, kes lendas omakonstrueeritud lennukil enne Wrighti vendi". Eesti Ekspress/EPL, 23. august 2001 Toivo Kitvel Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis "Eestist pärit mees lendas oma lennukiga enne Wrighti vendi". Eesti Ekspress/EPL, 23. august 2001
Wulfardi-tagune torn

Wulfardi-tagune torn kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Torn ehitati arvatavasti 1370-1390. https://linnaarhiiv.wordpress.com/2017/03/21/wulfardi-tagune-torn/ (vaadatud 02.05.2019) Tornist Linnaarhiivi veebilehel
Lehrte

Lehrte on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 17 km Hannoverist idas. Linna pindala on 127 km². 31. detsembril 2016 elas seal 43 932 inimest. 19. sajandil oli Lehrte kõige tähtsam raudteesõlm endises Hannoveri kuningriigis. Piirkonda on esmamainitud 1147. aastal ja siis oli Lehrte suhteliselt väike põllumajandusküla. Aastaks 1352 ehitati kirik, nüüd tuntud kui Nikolauskirche; kohalikud talunikud käisid pühapäevakiriku teenistustel Steinwedeli külas. Sel ajal asus Lehrte ajaloolises piirkonnas Großen Freien (suur vaba) ning asus kaugel suurtest transiit- ja liiklusteedest. Lehrte oli üsna unine aastani 1843, kui tööd alustas Hannover–Braunschweigi raudtee, mis ühendas Lehrtet mõlema linnaga. Järgmisel aastal hakati ehitama liine Cellesse (1845), Hildesheimi (1846) ja Berliini (1871). Kui tööd raudteeliinil algasid, oli Lehrtes 755 elanikku, 60 aastat hiljem oli rahvastik kasvanud umbes kümme korda. 1898. aastal sai Lehrte ala omavalitsusõigused ja tunnistati ametlikult linnaks. Hästi ja tõeliselt rajatud raudteega kasvas tööstus Lehrtes, sealhulgas savi-, mineraalväetiste, tsemenditehas, konservi- ja suhkruvabrik 1883. aastal, mis domineeris kesklinnas kuni 2002. aastani. Tsemenditehase asutas 1881. aastal Hermann Manske koos partneritega ja see oli teine tsemenditehas Hannoveri piirkonnas. Tehas suleti 1910. aastal. 1911. aastal loodi kariloomade turg ja Lehrtest sai üks kõige tähtsamaid kohti karjakaubanduses ja -veos Põhja-Saksamaal. 1912. aastal algas piirkonna potasemaardlas kaevandamine. Lehrter Bahnhof (Lehrte jaam) Berliinis on nimetatud Lehrte järgi. See avati 1871. aastal kui lõpp-peatus liinil, mis ühendab Berliini Lehrte ja Hannoveriga, millest hiljem sai Saksamaa kõige olulisem ida-lääne liin. 1920. aastatel ehitatid Ahltenisse suur alajaam, mis 1944. aastal oli katselise HVDC Lehrte–Misburgi liini lõpp. Veetorn "Lehrter Wasserturm" Festival "Lehrter Stadtparkis" (2012) Auruvedur "Dampflok 052 Lehrte 245-h" Heinrich Bokemeyer (1679–1751), muusikateadlane, koormeister ja helilooja, sündis Immensenis Kurt Hirschfeld (1902–1964), teatrijuht ja dramaturg Schauspielhaus Zürichis Werner Lampe (1950–), Saksa ujuja ja olümpiamedalist Ursula von der Leyen (1958–), poliitik (CDU) ja Euroopa Komisjoni president, käis Lehrtes gümnaasiumis Reinhard Mey (1942–), laulja-laulukirjutaja (rahvamuusik) Gerhard Schröder (1944–), poliitik (SPD) ja endine Saksamaa Liitvabariigi liidukantsler Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond  Lehrte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.lehrte.de
Vainsalu (perekonnanimi)

Vainsalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Vainsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Brikmann, Britmann, Burmann, Feldmann, Isberg, Jürgenthal, Kaltmann, Kulkov, Paumann, Reinberg, Vainov, Valp, Vants, Veber ja Veidrik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vainsalu Eestis 28 mehel ja 23 naisel. Villem Vainsalu (1903–1981), Eesti sõjaväelane
Haug (perekonnanimi)

Haug on eesti ja norra perekonnanimi. Perekonnanime Haug on Eestis pandud neljas mõisas Harju- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Haug uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Auk või Prants. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Haug Eestis 88 mehel ja 93 naisel. Arved Haug (1922–1995), eesti helilooja ja laulja Arvo Haug (sündinud 1938), eesti psühhiaater Thorleif Haug (1894–1934), Norra suusataja Toomas Haug (sündinud 1956), eesti kriitik ja kirjandusloolane
Uručča metroojaam

Uručča metroojaam (vene keeles Уручье (Urutšje metroojaam), valgevene Уручча (transkribeerituna Uruttša metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uručča linnaosas. Jaam on seni liini lõppjaam. Tegemist on esimese Minski metroo jaamaga, mis asub väljaspool Minski ümberringteed. 2016. aastal oli see üks metroo kasutatavamaid jaamu, päevas kasutas seda keskmiselt 47,7 tuhat inimest. Jaama hakati ehitama 2001. aastal ja jaam avati 7. novembril 2007. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Jaamas on invaliididele mõeldud lift. Barysaŭski trakti metroojaamani on 1750 meetrit. Ehitustööde käigus avastati kaheksa meetri sügavuselt üle meetri pikkune luu, mida algselt peeti mammutile kuuluvaks, ent hiljem avastati, et see kuulub Loxodonta cyclotis'ele. У Менску адчыніліся новыя станцыі мэтро — «Уручча» і «Барысаўскі тракт» Infot jaama kohta (vene keeles)
Õekivi

Õekivi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Õekivi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgens (Pärnus 1937. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Pattensen

Pattensen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 12 km Hannoverist lõunas. Linna pindala on 67 km². 31. detsembril 2016 elas seal 14 630 inimest. Linn oli Calenbergi vürstkonna pealinn 1636. aastani, mil pealinn viidi Hannoveri, millest ka Hannoveri riigi (sealhulgas Calenberg ja Celle) nimi. Suur-Hannoveri piirkonna postitöötluskeskus paikneb Pattensenis. Pattenseni sõpruslinnad on Saint-Aubin-lès-Elbeuf Prantsusmaal, Karpniki ja Wilkszyn Poolas ning Ahrensfelde Saksamaal. Dammstraße ja protestantlik kirik Steinstraße Alte Wache Katoliku kirik Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.pattensen.de
Õmmik

Õmmik on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Õmmik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Friedrichson (Avanduse vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õmmik Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Petersell (perekonnanimi)

Petersell on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Petersell on pandud Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal, Kärkna mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal, Jõgeveste mõisas Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Kaagjärve mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Peterselli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Pile (1937. aastal Valgas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Petersell Eestis 35 mehel ja 26 naisel. Owe Petersell (sündinud 1972), eesti raadioajakirjanik Valter Petersell (sündinud 1933), eesti geoloog ja geokeemik
Ronnenberg

Ronnenberg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas, umbes 8 km Hannoverist edelas. Linna pindala on 37,78 km². 31. detsembril 2016 elas seal 24 080 inimest. Julius Bodenstab (1834–1916), Wisconsini põllumajandustootja, seadusandja ja kinnisvaramaakler; pärit Ronnenbergist Fritz Warnecke (1898–1968), Wehrmachti Generalmajor Teise maailmasõja ajal; suri Ronnenbergis Johannes Weineck (1915–2005), Luftwaffe Hauptmann Teise maailmasõja ajal; suri Ronnenbergis Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.ronnenberg.de
Rohejärv

Rohejärv on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Rohejärv uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Reshkin (1937. aastal Härjanurme vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rohejärv Eestis 13 mehel ja 13 naisel.
Metsanurk

Metsanurk on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Metsanurk uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Mühlhausen, Reinstein ja Rossi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Metsanurk Eestis 6 mehel ja 7 naisel. Mait Metsanurk on Eduard Hubeli (1879–1957) pseudonüüm.
Koidula (perekonnanimi)

Koidula on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Koidula on pandud nimede eestistamisel isikuile, kelle perekonnanimi oli Lekk (1940. aastal Varbola vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Koidula (mitte "Lydia Koidula", mis on levinud eksiarvamus) on ka Lydia Jannseni (1843–1886) pseudonüüm.
Bauhaus

Bauhaus (ametlikult Staatliches Bauhaus) on aastatel 1919–1933 tegutsenud kunstikool Saksamaal. Kooli asutas Weimari linnas arhitekt Walter Gropius. Kuni 1925. aastani töötas kool Weimaris, 1925. aastast tööstuslinnas Dessaus ning aastatel 1932–1933 Berliinis. Bauhausi koolihooned Weimaris ja Dessaus kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kunstikooli direktorid olid Walter Gropius (1919–1928), Hannes Meyer (1928–1930) ja Ludwig Mies van der Rohe (1930–1933). Kooli õppejõududena töötasid ka sellised nimekad kunstnikud nagu Paul Klee, Vassili Kandinsky ja László Moholy-Nagy. Bauhausis loodi ja õpetati kõiki visuaalseid kunste, kuid nende ühendavaks jõuks oli arhitektuur. Järgiti põhimõtet, mille järgi ehitiste või esemete vorm peab tulenema nende ülesannetest (funktsioonist), seega esindas Bauhaus kunstis ja keskkonnakujundamises funktsionalistlikku mõtlemisviisi. Bauhausi tegevuse lõpetas natside võimuletulek.
Lekk (perekonnanimi)

Lekk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lekk on pandud Erra mõisas Lüganuse vallas (Lek) ja Koogu mõisas Viru-Nigula kihelkonnas (Lekk) Virumaal ning Vastseliina mõisas Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Leki-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Jõesaar (1936. aastal Kalvi vallas) ja Koidula (1940. aastal Varbola vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lekk Eestis 15 mehel ja 30 naisel.
Õmblus (perekonnanimi)

Õmblus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Õmblus (Oemblus) on pandud Tarvastu mõisas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õmblus Eestis 20 mehel ja 22 naisel. Jaan Õmblus (sündinud 1971), eesti majandustegelane
Kelam

Kelam on eesti perekonnanimi. Selle perekonnanimega inimesi on Eestis vähem kui 5. Tuntud isikuid: Aili Kelam (1935–2017), eesti sotsioloog Mari-Ann Kelam (sündinud 1946), Eesti poliitik Tunne Kelam (sündinud 1936), eesti poliitik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2019. Vaadatud 1. juulil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Danilo Fernando Avelar

Danilo Fernando Avelar (sündinud 9. juunil 1989 Paranavaís) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro. Ta alustas klubikarjääri Rio Claros. 2010. aastal liitus ta Ukraina kõrgliigaklubiga Lvivi Karpatõ. 2011. aastal mängis ta mõnda aega laenulepingu alusel Saksamaa kõrgliigaklubis Schalke 04. Hooajal 2012–13 suundus ta Itaalia kõrgliigaklubisse Cagliari, kus mängis kokku kolm hooaega. Seejärel kuulus ta kaks hooaega Torino ridadesse. Hooaja 2017–18 veetis ta laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens. 2018. aasta juunis suundus ta aastaks laenule Corinthiansesse. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta sama aasta 17. septembril, kui koduväljakul kohtuti Sport Recifega. 2019. aasta juunis sõlmis ta Corinthiansega püsiva lepingu. 2022. aastal läks ta Corinthiansest laenule América Mineirosse. Schalke 04 DFB-Pokal: 2010–11 Corinthians Campeonato Paulista: 2019 "Danilo Avelar é aprovado em exames e assinará com o Corinthians por um ano". esporte.uol.com.br. 19.6.2018 Vaadatud 10.10.2018 "Dono de bar, Danilo Avelar comemora primeiro gol pelo Corinthians, mas adia promoção de batatas fritas". globoesporte.globo.com. 16.9.2018. Vaadatud 10.10.2018 Danilo Fernando Avelar Soccerway lehel
Barõssavski trakti metroojaam

Barysaŭski trakti metroojaam (vene keeles Борисовский тракт (Borissovski trakti metroojaam), valgevene Барысаўскі тракт (transkribeerituna Barõssavski trakti metroojaam)) on üks Minski metroo jaamu Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Minski ümberringtee läheduses. Jaama hakati ehitama 2001. aastal ja jaam avati 7. novembril 2007. Ehitusperioodil kandis jaam projektijärgset nime Starobarysaŭski trakt. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Uručča metroojaamani on 1750 meetrit. Metroojaamal on üksnes üks väljapääs, mis asub Valgevene Riikliku Tehnikaülikooli juures. Teise väljapääsu tarvis on rajatud kassasaal; seda pole avatud aga põhjusel, et see piirkond on välja ehitamata. Jaamas on invaliididele mõeldud lift. У Менску адчыніліся новыя станцыі мэтро — «Уручча» і «Барысаўскі тракт» Infot jaama kohta (vene keeles)
Vilniuse vanalinn

Vilniuse vanalinn (leedu keeles Vilniaus Senamiestis, poola keeles Stare Miasto w Wilnie) on vanalinn Leedus Vilniuses Nerise jõe vasakul kaldal, ühtlasi on see vanim Vilniuse osa. 1994. aastal kanti vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. Vanalinna pindala on 3,59 km², see on jaotatud 70 üksuseks (kvartaliks) ja seal paikneb 70 tänavat. Gediminase torn Koiduvärav Vilniuse katedraal Kaunase vanalinn Riia vanalinn Tallinna vanalinn
Tagasäär

Tagasäär on Kasselaiu edelapoolne neem.
Ergonia

Ergonia (vene keeles Эргония) oli Tallinnas aadressil Pühavaimu tänav 7 tegutsenud vene meeskorporatsioon. Ergonia asutati sügisel 1924. Ergonia registreeriti Tallinna-Haapsalu Rahukogus 6. detsembril 1924. 1934 nimetati Ergonia ümber Fraternitas Ergoniaks, ent ametivõimud keeldusid uut nime registreerimast. Ergonia värvid on oranž, sinine ja valge. Ergonia avalik deviis oli "Один за всех и все за одного" ('Üks kõige - kõik ühe eest'). Ergonia siseringkonnas kasutati deviisi "К высокому и светлому знай верный путь". Keller, W. Russisches Burschentum. 1971. S. 44-45 Ergonia entsüklopeedias "Русская Эстония" (vaadatud 09.10.2018) Ergonia entsüklopeedias "Русская Эстония"