laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alalütlev kääne

Alalütlev kääne ehk adessiiv on väliskohakäänete hulka kuuluv asukohakääne. Alalütleva käände tunnus on alati l. Alalütleva käändega väljendatakse: asukohta, nt Mari elab juba kolmandat aastat välismaal; toimumisaega, nt Nad sõidavad neljapäeval maale; seisundit, nt Naerul näoga vaatas Jüri meie poole; omajat või muud tegevussubjekti pöördelise verbivormi juures, nt Maril on kaks last. See asi ununes mul täielikult; tegevussubjekti infiniittarindeis, nt Luba tal ükskord ometi kõik südamelt ära rääkida; vahendit, nt Mari mängib klaveril juba päris keerulisi lugusid; viisi, nt Mari kuulas kikkis kõrvul. Alalütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut.
Institutiones

"Institutiones Iustiniani" ehk Justinianuse "Institutsioonid" on koostatud Rooma keiser Justinianus I (483–565) käsul 533. aastal. "Institutiones Iustiniani" kuulub "Corpus iuris civilisesse" ("Tsiviilseaduse kogumikku"), mis on valminud aastatel 529–534. Lisaks Justinianuse "Institutsioonidele" kuuluvad "Tsiviilseaduse kogumikku" "Digestid" ehk "Pandektid" ja "Justinianuse koodeks". Peamine Justinianuse "Institutsioonide" eesmärk oli soov luua ja koostada seadustik, kus võiksid olla nii vana õigus (jus vetus) kui ka imperaatori ediktid. Justinianuse "Institutsioonid" pidid olema õigluse tugev alus. Samal ajal kehtisid Gregorianuse, Hermogenianuse ja Theodosianuse koodeksid, mis lihtsustasid kohtunike tööd. Ajad, rahva meeleolud ja seadused muutusid: vanu seadusi tühistati ning kasutusele tulid uued seadused. Esimest korda tuli idee luua üks seadustik Ida-Rooma keisril Theodosius II-l (401–450), aga idee jäi ainult ideeks ja ta ei jõudnud seda tööd alustada. Pärast Theodosius II surma alustasid keiser Justinianus ja tema lähedane abiline Tribonianus koodeksi koostamist. Suur töö tehti lühikese ajaga. Suur osa tööst oli vanade, enam mitte kehtivate seaduste tühistamine. Grigorianuse, Hermogenianuse ja Theodosianuse koodeksite kehtivad seadused kodifitseeriti ühte raamatusse. Selleks kogus Justinianus 13. veebruaril 528. aastal kokku töögrupi, kuhu kuulus kümme kõrget ametnikku ja juristi. Aasta pärast lõpetas komisjon oma töö. 7. aprillil 529. aastal avaldati seadusega "Summa rei publicae", mis kuulub "Justinianuse koodeksisse". Justinianuse seadustekogu esimene osa on lühike tsiviilõiguse õpik, millel on seaduse jõud. Õpik annab võimaluse õppida Rooma eraõiguse aluseid. Justinianus sai "Institutsioonide" kirjutamiseks eeskuju Gaiuse "Institutsioonidest". Justinianuse "Institutsioonid" on jaotatud kolme rühma: hagid, inimesed ja asjad. "Institutsioonide" tekst on jaotatud nelja raamatusse, raamatud on omakorda jaotatud tiitlitesse, millel on vastavad pealkirjad. Hiljem jaotati tiitlid paragrahvideks. Tiitel, mis pole nummerdatud, kannab nimetust principium. "Institutsioonide" tekst on kirja pandud paljudesse käsikirjadesse. Kõige väärtuslikum käsikiri on Torino käsikiri, mis asub Torinos, Itaalias. Justinianuse "Institutsioonidele" saab viidata kahte moodi: Tiitli paragrahvi number, täht I ("Institutiones"), raamatu ja tiitli numbrid. Täht I ("Institutiones"), raamatu number, tiitli number, paragrahvi number. E. Ilus. Rooma eraõiguse alused. Tartu: Penikoorem 1960. J. Pokrovski. Rooma õiguse ajalugu. 1998 – http://civil.consultant.ru/elib/books/25/page_28.html (04.03.2018). P.Birks, G McLeod. Justinian's Institutes. Ithaca, New York: Cornell University Press 1987. http://www.thelatinlibrary.com/
ED

ED või Ed või ed võib tähendada järgmist: ed on UNIXi tekstiredaktor Ed on Rootsi asula Ed (eesnimi) ...
Laupäevak

Laupäevak ehk subotnik (vene keeles субботник, sõnast суббота 'laupäev') oli Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus laupäeviti korraldatud hoogtööüritus. Selle traditsioon pärineb oktoobrirevolutsiooni järgsetest ühistööaktsioonidest. Laupäevakute kõrval korraldati ka pühapäevakuid ehk voskresnikuid (vene keeles воскресник, sõnast воскресенье 'pühapäev'). Esimene ajaloos registreeritud laupäevak toimus 12. aprillil 1919, mil 15 vabatahtlikku kogunes laupäeval tööle Moskva-Kaasani raudtee Moskva-Sortirovotšnaja depoosse.
Eesti inimarengu aruanne 2018/2019

Eesti inimarengu aruanne (EIA) 2018/2019 on Eesti teadlaste koostatud andmestik ja kirjeldused Eesti Vabariigi sotsiaal-majandusliku arengu kohta aastatel 2018 ja 2019. EIA on teadmuspõhine peegeldus Eesti tegelikkusest ja arenguvalikutest, mida saavad oma tegevuses aluseks võtta otsusetegijad nii poliitikas kui ka majanduses ja muudes valdkondades. Inimarengu aruannet annab 2006. aastast välja sihtasutus Eesti Koostöö Kogu. 2019. aasta Eesti inimarengu aruande katuseteemaks oli avaliku ruumi ja demokraatia seosed. Eesti demokraatia kitsaskohad ja arenguvarud avalduvad väga selgelt avalikus ruumis – meie igapäevases elukeskkonnas ja selles aruteluruumis, mis kujundavad füüsilist ruumi. 2019. aastal ilmunud inimarengu aruanne mõtestas avaliku ruumi loomist ja kasutamist ühiskondliku sidususe ja säästva arengu vaatenurgast. Aruanne käsitles digiajastu ruumiloomet, otsustusprotsesse ja kohalikku demokraatiat, tuginedes uurimistööle ja olemasolevatele andmetele. Aruande peatoimetajaks oli Helen Sooväli-Sepping. Aruanne oli ühtlasi sisendiks Eesti Koostöö Kogus 2018. aastal käivitunud avaliku ruumi koosloome programmile. Eesti inimarengu aruanne Eesti Koostöö Kogu Lisateave aruande koostamise kohta Eesti Koostöö Kogu Tiit Tammaru. Inimarengu aruanne 2016/2017 "Eesti rändeajastul" KUKU raadio. Intervjuu: Teele Pehk – uus inimarengu aruanne ootab ideid
154 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 157 eKr | 156 eKr | 155 eKr | 154 eKr | 153 eKr | 152 eKr | 151 eKr | ► | ►► 154. aasta eKr ehk ab urbe condita DC (600). Keltibeerid tõusid roomlaste vastu üles. ... Tiberius Sempronius Gracchus vanem, Rooma poliitik
Christian Ludwig (Mecklenburg-Schwerin)

Christian Ludwig Ernst August Maximilian Johann Albrecht Adolf Friedrich (29. september 1912 Ludwigslust – 18. juuli 1996 Hemmelmarki mõis) oli Mecklenburgi hertsog ja alates 1945. aastast Mecklenburg-Schwerini suurhertsogliku perekonna pea. Tema vanemad oli viimane Mecklenburg-Schwerini suurhertsog Friedrich Franz IV (1882–1945) ja Hannoveri Alexandra (1882–1963). 1918. aastal põgenes ta koos oma perekonnaga Taani, naasis 1919. aastal. Osales Teises maailmasõjas kuni 1944. aastani, mil vabastati teenistusest endise valitseva perekonna liikmena. Isa nimetas ta 1943. aastal enda järglaseks, olles tema vanema venna Friedrich Franzi troonipärimisõigusest ilma jätnud, ja 17. novembril 1945 sai ta suurhertsogliku perekonna peaks. 1945–1953 oli ta Nõukogude Liidus sõjavangis. Abiellus 5. ja 11. juulil 1954 Preisi Barbaraga (1920–1994), kaks tütart: Donata (sündinud 1956) ja Edwina (sündinud 1960).
Kasahstan 2014. aasta taliolümpiamängudel

KAZ Kasahstan osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 52 sportlasega, kes võistlesid 10 alal. Ainukese medali võitis Deniss Ten iluuisutamises. Meeste üksiksõit Abzal Raqımğalïyev 22. koht Deniss Ten Pronks Kasahstani esindas Jelizaveta Aksjonova, kes sai naiste ühekelgul 28. koha. ... Valerija Tsoi sai suurslaalomi kvalifikatsioonis 23. koha ja slaalomi kvalifikatsioonis 32. koha ning lõppvõistlusele ei pääsenud. ... ... ... ... ...
Ülo Ruut

Ülo Ruut (7. mai 1928 Kaseküla, Läänemaa – 30. mai 2013 Pärnu) oli eesti põllumajandustegelane. 1946. aastal lõpetas ta Lihula Keskkooli. 1950. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomiaosakonna. Ta oli Pärnu Rajooni TSN Täitevkomitee Põllumajandusvalitsuse juhataja. Ta on maetud Paikuse kalmistule. 1978 – Eesti NSV teeneline agronoom "Lihula Gümnaasiumi vilistlased, 4. lend 1945/46". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 7. märtsil 2018. "K. Annuk. Tartu Ülikooli ja Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomiaosakonna lõpetajad aastatel 1940–1951" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2018. Vaadatud 7. märtsil 2018. Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pärnu rajooni loomakasvatajate kokkutulekul annab Pärnu Rajooni Põllumajandusvalitsuse juhataja Ülo Ruut Selja kolhoosi seatalitajale Veera Kasele üle Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse medali (1968)
Junnküla

Junnküla ehk Tudulinn oli omaette saunikute küla, mis asus Kaiu mõisast paari kilomeetri kaugusel. Ametlikult kuulus see siiski Salutaguse (praegune Karitsa) küla alla. Elanikud olid enamasti mõisatööliste pered. Maad oli vähe, umbes kolm postivahet perele. Külas oli lehm ja hobune, peredes peeti omatarbeks veel sigu ja lambaid. Majad (saunad) asusid üksteisele nii lähestikku, et kui sõimed laudast välja tõsteti, siis ei pruukinud need oma maa peale ära mahtuda, osa tuli panna naabri õue peale. Mõisale tehti tegu vaid kahel päeval nädalas. Kuna maad oli peredel väga vähe, siis see peret ära ei toitnud. Enamik saunikutest olid mõisa- või käsitöölised. See seletab ka saunade nimesid: Karjatsaun, Rätsepsaun ja Uuesepa. Saunad kui eluasemed pidasid vastu väga vähest aega. Kui Eesti Vabariigi algusaastatel saunikutele maad juurde anti, siis kolisid paljud oma majad külast välja või ehitasid uued hooned. Salutaguse Eesti kohanimeraamatus Kaiu talud ja saunad. 2007. ISBN 9789949150908.
Dokumentide loetelu

Dokumentide loetelu on dokumendihalduse alusdokument, mis on abiks asutuse dokumentide säilitusväärtuse määramiseks. Asutus kehtestab oma tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide haldamiseks dokumentide loetelu, mis sisaldab vähemalt liigitusskeemi, säilitustähtaegu ja juurdepääsu tingimusi. Asutuse tegevuse käigus loodavad dokumendid liigitatakse sarjadesse ja vajadusel allsarjadesse. Dokumentide loetellu on märgitud sarja tähis, sarja nimetus, vajadusel tähis eelmises liigitusskeemis, säilitustähtaeg, teabekandja (andmebaas), juurdepääsupiirangu alus, eelhindamine ja vajadusel märkused. Saabunud või väljasaadetavale dokumendile antakse registreerimisel viit, mis koosneb sarja tähisest dokumentide loetelu järgi ja järjekorranumbrist dokumendiregistri järgi. Dokumentide registreerimise skeem ja tähistuste (viidete) süsteem määratakse asutuse asjaajamiskorras ja dokumentide loetelus. Loetelu on aluseks ka dokumentide hoidmisel ja asutusesisese arhiveerimise korraldamisel. Lahendatud paberdokumente hoitakse registraatorites, kiirköitjates, mappides või muudes ümbristes, mille seljale või kaanele märgitakse asutuse dokumentide loetelus vastavale dokumendisarjale antud tähis ja nimetus ning asjaajamisaasta number.
Jelena Karleuša

Jelena Karleuša Tošić, esinejanimega Jelena Karleuša (serbiaː Јелена Карлеуша Тошић, sündinud 17. augustil 1978), on serbia laulja. Огледалце (1995) Жените се момци (1996) Вештице, виле (1997) Јелена (1998) Гили, гили (1999) За своје године (2001) Само за твоје очи (2002) Магија (2005) JK Revolution (2008) The Diamond Collection (2009) Дива (2012)
Interluudium

Interluudium (keskladina keeles interludium) on muusikas ja teatris mitmeosalise teose osade või lõikude vahemäng. Interluudiumid võivad esineda näiteks ooperi, süidi või sonaadi osade või ka näiteks mitmesalmilise vokaalteose (näiteks mitmesalmilise koraali) salmide vahel. Teatris võivad interluudiumid paikneda piltide, stseenide või vaatuste vahel. Keskajal nimetati interluudiumiks väikest janditaolist näidendit, mida esitati näiteks tragöödia vaatuste vahel. Interluudiumist on iseseisva muusikažanrina välja kasvanud intermetso.
David Lloyd George

Käesoleva isiku perekonnanimi on Lloyd George, mitte George. David Lloyd George, 1. Dwyfori krahv Lloyd-George[a] OM, PC (17. jaanuar 1863 – 26. märts 1945) oli Suurbritannia riigimees, Liberaalse Partei liige ja hilisem juht. Varakantslerina (1908–1915) algatas Lloyd George mitu reformi, mis panid aluse tänapäevase heaoluriigi väljakujunemisele. Ta oli Suurbritannia peaminister (1916–1922) Esimese maailmasõja ajal ja vahetult pärast seda, mängides olulist rolli 1919. aasta Pariisi rahukonverentsil, kus Euroopa pärast Keskriikide lüüasaamist ümber korraldati. 2002. aastal valiti ta üleriigilise hääletuse tulemusel ajaloo 100 suurima briti hulka. 2004. aastal hääletati ta 139 akadeemiku hulgas korraldatud küsitluses Suurbritannia 20. sajandi peaministritest paremuselt kolmandaks. Ta on seni ainuke Suurbritannia peaminister, kellel inglise keel oli teine keel ja kes rääkis emakeelena kõmri keelt. 12. veebruar 1945 lõi Kuningas George VI tema auks Ühendkuningriigi aadli (peerage) koosseisus oleva tiitli Dwyfori krahv Lloyd-George koos viisakustiitliga Vikont Gwynedd. Ordre du Mérite (1919) Püha Johannese Ordu (1918–1943 Walesi prioraadi kantsler, alates 1943. aastast Walesi prioor) Auleegioni ordeni suurrist Leopoldi Ordu suurrist (Belgia) Püha Mauritius ja Lazaruse Ordu Vabadusristi III liigi 1. järk (29. aprill 1925) ^a Seoses aadlitiitleid käsitlevate reeglitega Suurbritannias kirjutati ta perekonnanimi Lloyd George tiitli nimes sidekriipsuga. "100 great British heroes". BBC (inglise keeles). 21. august 2002. Vaadatud 7. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Rating British Prime Ministers" (inglise keeles). Ipsos MORI. 29. november 2004. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 7. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) The London Gazette: nr 36938. lk 883. 13. veebruar 1945. Bernard Burke (1948). Burke's Genealogical and Heraldic History of the Peerage Baronetage and Knightage Privy Council & Order of Precedence. 99th Edition. 1949. London: Burke's Peerage Ltd. lk 1241. "Bearers of decorations - Rt hon David Lloyd George" (inglise keeles). Presidendi Kantselei. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2016. Vaadatud 7. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) David Lloyd George Encyclopædia Britannicas (inglise keeles) David Lloyd George Suurbritannia valitsuse kodulehel (inglise keeles) Lloyd George Society (inglise keeles)
12. oktoober

12. oktoober on Gregoriuse kalendri 285. (liigaastal 286.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. september (1901–2099). 1910 – Tallinnas Heinaturul (praegune Vabaduse väljak) avati Peeter I mälestusmärk. 1917 – Saksa okupatsioon Eestis: Saaremaal Tagalahe rannal maabus 24 600-meheline Saksa dessant. 1919 – asutati Noorsoo Karskusühing. 1967 – EELK peapiiskopiks valiti Harju-Jaani koguduse õpetaja Alfred Tooming. 1968 – Eesti Televisiooni eetris oli hiljem ülimenukaks osutunud saatesarja "Horoskoop" esimene saade. 1991 – asutati Eesti Rahva-Keskerakond (esimees Edgar Savisaar). 1999 – Tallinnas mõrvati ärimees Mait Metsamaa. 0539 eKr – Babülon langes Pärsia saagiks. 1428 – inglased asusid piirama Orléansi. 1492 – Kolumbus maabus Bahama saartel, Ameerika avastamise kuupäev. 1654 – toimus püssirohuplahvatus Delftis. 1681 – Londonis peksti avalikult naist, kes oli "poliitikasse tikkunud". 1810 – Münchenis peeti esimene Oktoberfest. 1822 – Brasiilia kuulutas välja iseseisvuse keisririigina. 1928 – Bostoni lastehaiglas kasutati esimest korda "raudkopsu". 1968 – Méxicos avati 1968. aasta suveolümpiamängud.  Pikemalt artiklis Sündinud 12. oktoobril 1537 – Edward VI, Inglismaa ja Iirimaa kuningas 1888 – Anna Leetsmann, eesti pedagoog ja poliitik 1891 – prints Fumimaro Konoe, Jaapani poliitik 1935 – Luciano Pavarotti, itaalia ooperilaulja 1972 – Vasíleios Tsiártas, kreeka jalgpallur 1975 – Marion Jones, USA kergejõustiklane 1976 – Kajsa Bergqvist, rootsi kergejõustiklane  Pikemalt artiklis Surnud 12. oktoobril 1924 – Anatole France, prantsuse kirjanik 1969 – Sonja Henie, norra iluuisutaja 1998 – Armas Jokio, soome näitleja ja ooperilaulja 1999 – Wilt Chamberlain, USA korvpallur 2006 – Gillo Pontecorvo, Itaalia filmilavastaja 2014 – Eve Viilup, eesti teleprodutsent Mulgi lipu päev Iseseisvuspäev Ekvatoriaal-Guineas Rahvuspüha (Fiesta Nacional de España) Hispaanias ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 175 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 192–198 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2014. Vaadatud 18. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://corporate.olympics.com.au/games/mexico-city-1968 http://www.mulgimaa.ee/sundmused/kalender/2016-10-12/mulgi-lipu-paev/
Dwyfori krahv Lloyd-George

Dwyfori krahv Lloyd-George (Earl Lloyd-George of Dwyfor) on tiitel Ühendkuningriigi aadli (peerage) koosseisus, mille lõi 12. veebruaril 1945 kuningas George VI Suurbritannia riigimehe David Lloyd George'i jaoks, kes oli aastatel 1908–1915 varakantsler ja 1916–1922 Suurbritannia peaminister. Tiitlile loodi juurde ka viisakustiitel Vikont Gwynedd (Viscount Gweynedd). Seoses Ühendkuningriigis aadlitiitlitele kehtivate reeglitega[viide?] kirjutatakse tiitlis perekonnanimi Lloyd George sidekriipsuga, nagu ka näiteks Andrew Lloyd Webberi tiitli Lord Lloyd-Webberi puhul. David Lloyd George, 1. Dwyfori krahv Lloyd-George (1863–1945) Richard Lloyd George, 2. Dwyfori krahv Lloyd-George (1889–1968) Owen Lloyd George, 3. Dwyfori krahv Lloyd-George (1924–2010) David Richard Owen Lloyd George, 4. Dwyfori krahv Lloyd-George (sündinud 1951). Vikont Tenby The London Gazette: nr 36938. lk 883. 13. veebruar 1945. "David, 1st Earl Lloyd George (1863-1945)" (inglise keeles). National Museum Wales. Vaadatud 7. märts 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Mosley, Charles (ed.) (2003). Burke's Peerage & Baronetage, 107th edn. London: Burke's Peerage & Gentry Ltd. lk 2375 (LLOYD-GEORGE OF DWYFOR, E). ISBN 0-9711966-2-1.
155 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 158 eKr | 157 eKr | 156 eKr | 155 eKr | 154 eKr | 153 eKr | 152 eKr | ► | ►► 155. aasta eKr ehk ab urbe condita DIC (599). Vana-Rooma konsuliteks olid P. Cornelius Scipio Nasica Corculum II ja M. Claudius Marcellus II. ... ...
Takaaki Kajita

Takaaki Kajita (jaapani keeles 梶田 隆章 Kajita Takaaki; sündinud 9. märtsil 1959) on jaapani füüsik. 2015. aastal anti talle ja Arthur B. McDonaldile neutriinodega seotud uurimistöö eest Nobeli füüsikaauhind.
Eye Cue

Eye Cue on Põhja-Makedoonia ansambel, mis alustas tegevust 2008. aastal. Ansamblisse kuuluvad laulja Marija Ivanovska, laulja ja kitarrist Bojan Trajkovski ning trummar Ivo Mitkovski. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ansambel Põhja-Makedooniat lauluga "Lost and Found". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Koduleht
DoReDoS

DoReDos on Moldova trio. Sellesse kuuluvad Marina Djundiet, Eugeniu Andrianov ja Sergiu Mîța. 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas trio Moldovat lauluga "My Lucky Day". Laulu on produtseerinud Filipp Kirkorov. Varem on DoReDos osalenud Eurovisiooni lauluvõistluse Moldova eelvoorus aastatel 2015 ja 2016. Ametlik koduleht
Reynaldo Bignone

Reynaldo Benito Antonio Bignone (21. jaanuar 1928 – 7. märts 2018) oli Argentina sõjaväelane ja diktaator. Argentina eksdiktaator mõisteti operatsiooni Kondor eest vangi
Ants Kalmurand

Ants Kalmurand (4. mai 1932 – 7. juuni 2007 Valjala) oli eesti agronoom. Ta töötas Kingissepa rajooni Valjala kolhoosi seemnekasvatuse agronoomina, hiljem V. Kingissepa nimelise kolhoosi agronoomina. 1981 Eesti NSV teeneline agronoom Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr 33, 12. oktoober 1981
Filipiinide lauljate loend

Hajji Alejandro Pilita Corrales Pops Fernandez Kuh Ledesma Aubrey Miles Vina Morales Kitchie Nadal Imelda Papin Rico J. Puno Atang de la Rama Didith Reyes Marco Sison Ruben Tagalog Basil Valdez Rey Valera Regine Velasquez Victor Wood
Status quo

Ansambli kohta vaata artiklit Status Quo Status quo (ladina keeles status quo ante (bellum), 'olukord, mis [oli] enne (sõda)'; lühend status quo) tähendab endist või senist valitsevat olukorda või seisundit. Rahvusvahelises õiguses tähendab status quo antud hetkel valitsevat või valitsenud faktilist (de facto) või juriidilist (de iure) olukorda, mille säilitamisest või taastamisest on jutt. "Säilitada status quo" tähendab jätta kõik nii, nagu on. status quo ante casus belli
Rõuge Vabadussõja mälestussammas

Rõuge Vabadussõja mälestussammas (ka Vabaduse valvur) on Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 3. oktoobril 1926, selle autor oli skulptor Voldemar Mellik. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal oli võimudel plaan sammas hävitada, kuid oktoobrirevolutsiooni aastapäeva õhtul leiti sellelt hoiatus, mis ütles, et monument on pühendatud Esimeses maailmasõjas langenuile ning seda, kes monumendi hävitaks või rüvetaks, tabaks "kogu meie rahva viha ja needus", ja nii jäi sammas püsima. See õhiti siiski 1945. aastal. Kohalikel õnnestus päästa samba koosseisu kuulunud pronkssõdur. Osaliselt säilis ka samba alus. Sammas taastati ja avati uuesti 30. oktoobril 1988. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 98–100 J. Pert. Skulptor Voldemar Melnik 40-ne aastane. – Üliõpilasleht nr 9, 5.11.1927. Rõuge Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Vabadussõja mälestussammas Rõuge vald
Casus belli

Casus belli (sõna-sõnalt sõjajuhtum) tähendab ladinakeelse väljendina tegu või sündmust, mis provotseerib või mida kasutatakse sõja põhjustamise õigustamiseks. Casus belli hõlmab otseseid süütegusid või ähvardusi sõdakuulutava rühmitise, rahva või riigi suhtes. Casus fœderis hõlmab samas süütegusid või ähvardusi enda liitlase vastu – tavaliselt on see seotud vastastikuse kaitse paktiga. Mõlemat võidakse pidada sõjategevuseks. Peaaegu samaväärne termin on causa belli ehk sõjapõhjus. casus fœderis jus ad bellum status quo
Lõuna-Eesti vabastajate mälestussammas

Lõuna-Eesti vabastajate mälestussammas on Tartu garnisoni kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 17. oktoobril 1926. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastate keskpaigas see lõhuti. Lõhutud sammas tõsteti laulva revolutsiooni ajal 1980. aastate lõpus maa seest välja. Sammas taasavati Tartu garnisoni kalmistu uues kohas 10. juulil 1991. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 100–102
Pikasilla lahingu mälestussammas

Pikasilla lahingu mälestussammas oli Valga maakonnas Pikasilla külas Pikasilla silla lähedal asunud Vabadussõja Pikasilla lahingus langenutele (nende seas kaitseliitlane Karl Onny) püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 24. veebruaril 1928. Sammas oli tehtud puidust. 1929. aastal kukkus see ümber. Sammas hävitati juulis 1940. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 110
Asi

Asi kõige üldisemas tähenduses on ükskõik mis ese (kaasa arvatud elusolend). asi iseeneses asi meie jaoks entiteet ese miski objekt olend Olev
Nõva Vabadussõja mälestussammas

Nõva Vabadussõja mälestussammas on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nõva asulas kirikuaias asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 9. septembril 1928. Sammas lõhuti tõenäoliselt juba enne Teist maailmasõda. Samas kohas avati 6. augustil 1989 uus sammas, mis on endise samba täpne koopia. Sambast vasakule ja paremale on lisatud täiendavad tahvlid 1940-1956 hukkunute ja teadmata kadunute nimedega. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 119–120 Nõva Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris