laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tallinna Lastehaigla

Sihtasutus Tallinna Lastehaigla (lühendid: SA TLH ja TLH) on ainuke kõrgema etapi spetsialiseeritud lastehaigla Eestis, osutades statsionaarset ja ambulatoorset eriarstiabi Tallinna ja Põhja-Eesti lastele vanuses kuni 18 aastat (kaasaarvatud). Tallinna Lastehaigla eesmärgiks on anda parimat perekeskset abi, et tagada lapse tervis ja heaolu. Jagab vanematele teadmisi lapse terviseseisundi paremaks muutmiseks ja olukorra säilitamiseks. 1978. aastal asutati Tallinna Lastehaigla aadressil Ravi 2, Tallinn. 1979. aastal valmis praeguse Tallinna Lastehaigla hoone (Tervise 28, Tallinn). 15 aastat hiljem alustati 11 aastat (1994–2005) kestnud ja 140 miljonit krooni nõudnud renoveerimist, mis hõlmas kõiki haigla osakondi ning 1999. aastal ehitati maja jätkuna juurde ka polikliinik. Oktoobris 2001 liideti Tallinna Nõmme Lastehaigla Tallinna Lastehaiglaga. Järgmise aasta alguses muudeti haigla sihtasutuseks, millele 1. märtsil liideti ka Kesklinna Lastepolikliinik. Tallinna Lastehaigla kaasajastab oma tegevust vastavalt teaduse arengule ning teadustööde kaudu aitab ise erialade arengule pidevalt kaasa. Paljud Tallinna Lastehaigla arstid ja õed on oma eriala hinnatud lektorid. Tallinna Lastehaigla koostöös Tartu Ülikooli Kliinikumi, Tallinna ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolidega on õppe- ja praktikabaasiks tulevastele lastetervishoiutöötajatele, arstidele ja õdedele. erakorralise meditsiini ja ägedate infektsioonide osakond pediaatriaosakond neuroloogia ja taastusraviosakond onko-hematoloogiaosakond vastsündinute ja imikute osakond endokrinoloogiateenistus kardioloogiateenistus allergoloogiateenistus reumatoloogiateenistus kõrva-nina-kurgu-osakond traumatoloogia osakond kirurgiaosakond operatsiooniplokk Anestesioloogia- ja intensiivravi kliinik operatsiooniplokk anestesioloogia-intensiivraviosakond labor vereteenistus radioloogia Laste Vaimse Tervise Keskus (Lastepsühhiaatria kliinik) Tallinna Lastehaigla Toetusfond loodi 1993. aastal eesmärgiga aidata kaasa lastesõbraliku haigla kujundamisele ning luua parima võimaliku meditsiinilise abi pakkumiseks vajalikud tingimused. Samuti aitab see muuta ühiskonna suhtumist haigete laste probleemidesse. Tallinna Lastehaigla: Üldinfo "Tallinna Lastehaigla: Majandusaasta aruanne 2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 16. juulil 2009. Tallinna Lastehaigla: Juhatus Tallinna Lastehaigla: Nõukogu SA Tallinna Lastehaigla kodulehelt üldinfo Tallinna Lastehaigla Toetusfond Haigla koduleht
Haiglavõrgu arengukava

Haiglavõrgu arengukava on kehtestatud "Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse" §55 lõike 1 alusel. Selle määrusega on püütud määratleda haiglate tegevuspiirkonnad ja -valdkonnad, mistõttu on haiglad jaotatud tervishoiuteenuste ühtlase kättesaadavuse tagamiseks regionaalhaiglateks, keskhaiglateks, üldhaiglateks, kohalikeks haiglateks ja erihaiglateks. Määrus on koostatud riikliku rahastamise otstarbekamaks kavandamiseks ja kasutamiseks, tagamaks kvaliteetse arstiabi mistahes Eesti piirkonnas. Eesti Haigekassa sõlmib arengukavas nimetatud haiglatega tervishoiuteenuste ostmise lepingud vähemalt viieks aastaks, mis tagab pikemaajalise kindluse rahastamise Haiglavõrgu arengukavasse kuuluvatele haiglatele. Arengukava kehtestati 15 aastaks. SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla SA Tallinna Lastehaigla SA Tartu Ülikooli Kliinikum AS Lääne-Tallinna Keskhaigla AS Ida-Tallinna Keskhaigla SA Pärnu Haigla SA Ida-Viru Keskhaigla AS Järvamaa Haigla Kuressaare Haigla SA SA Läänemaa Haigla AS Rakvere Haigla AS Lõuna-Eesti Haigla SA Narva Haigla SA Viljandi Haigla AS Valga Haigla SA Hiiumaa Haigla AS Põlva Haigla SA Rapla Haigla SA Jõgeva Haigla SA Ahtme haigla Elite Kliinik SA Elva Haigla TM Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus AS Kallavere Haigla Kirde Kohalik Haigla SA Märjamaa Haigla AS SA PJV Hooldusravi Vändras AS Räpina Haigla Sillamäe Haigla SA Tamme Erakliinik Tapa Haigla AS Tähe Erakliinik Viimsi Haigla Wismari Haigla AS Keila Taastusravikeskus AS Eesti haiglate loend Eesti Haiglate Liit «Tervishoiuteenuste korraldamise seadus»» Vabariigi Valitsuse määrus nr 105/2003 «Haiglavõrgu arengukava» Haiglate Liit Riigikontroll: haiglates on liiga palju pensionäridest arste
Kazuki Nakajima

Kazuki Nakajima (jaapani keeles 中嶋 一貴 Nakajima Kazuki; sündinud 11. jaanuaril 1985 Aichis) on Jaapani endine Vormel 1-sõitja. Tema isa Satoru Nakajima oli samuti vormelisõitja, kes kogus oma karjääri jooksul 16 punkti (tema ajal sai punkte alates 6. kohast) ja sõitis välja ühe kiireima ringi. Kazuki noorem vend Daisuke Nakajima on samuti vormelisõitja. Kazuki alustas kardisportlasena 1996. aastal. 1999 tuli ta Suzuka Vormel ICA meistriks ja Toyota kaasas ta oma noorte sõitjate programmi. 2002 ühines ta Vormel Toyota sarjaga ja võitis selle 2003 134 punktiga, kui ta 10 etapist võitis 3 ja ka 3 kvalifikatsiooni. 2004 oli ta Jaapani Vormel 3 sarjas 138 punktiga 5., võites 20 etapist 2 ja ka 2 kvalifikatsiooni. 2005 saavutas ta samas sarjas 209 punktiga 2. koha, võites 3 etappi ja 2 kvalifikatsiooni. Sel aastal sõitis ta ühtlasi Jaapanis toimuvas Super GT sarjas, kus ta 7 etapist võitis 1 ja oli 52 punktiga 8. 2006 sõitis Nakajima Euroopa Vormel 3 sarjas meeskonnas Manor Motosport. Ta võitis 1 etapi, tuli 1 korra teiseks ja 2 korda kolmandaks, sõitis 2 etapil kiireima ringi ja kogus 36 punkti, millega oli 7. Sellegipoolest oli tema tulemus Manor Motospordi 3 sõitjast kõige nõrgem. Meeskondlikult oli Manor 2., sest ASM Formule 3 sai kaksikvõidu (Sebastian Vettel oli individuaalselt 2.). 2007 sõitis Nakajima GP2 sarjas. 22 etapist ei suutnud ta võita küll ühtki, kuid võitis 1 kvalifikatsiooni, sõitis 3 etapil kiireima ringi, lõpetas korra teisena ja 5 korda kolmandana. Kokkuvõttes oli ta 42 punktiga 6. Sarja võitis Timo Glock Lucas di Grassi ja Giorgio Pantano ees. Nakajima meeskonnakaaslane Nicolas Lapierre võitis küll 2 etappi, kuid muid tulemusi sinna kõrvale palju ei tulnud ja ta oli alles 12. Meeskondlikult olid nad 65 punktiga 5. kohal. Nakajima alustas oma Vormel 1-karjääri 2007. aastal WilliamsF1 testisõitjana. Põhisõitjad olid Nico Rosberg ja Alexander Wurz, teine testsõitja oli Narain Karthikeyan. Kui Wurz enne hooaja viimast sõitu oma karjääri lõpetas, avanes Nakajimal võimalus võistelda. Oma esimesel etapil sai ta 10. koha. Ehkki ta sõitis hooldusboksis otsa kahele oma mehaanikule, kes väga viga ei saanud, olid ülemused temaga üldiselt rahul ja sõlmisid temaga järgmiseks aastaks lepingu. 2008. aasta avaetapil Austraalias oli ta kohe 6. Rosberg lõpetas selle etapi kolmandana. Kuid see jäigi Nakajima parimaks tulemuseks. Rosberg ruli korra, Singapuris, teiseks ning oli hooaja kokkovõttes 17 punktiga 13., Nakajima 9 punktiga 15. Meeskondlikult oli Williams 26 punktiga 8. 2009. aastal ei saanud Nakajima ühtki punkti. Kõik meeskonna 34,5 punkti tõi Rosberg, ehkki poodiumile ei jõudnud ka tema, ja Williams oli 7. 2010. aastaks ei saanud Nakajima lepingut ühegi vormelimeeskonnaga. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring) Ametlik koduleht
Definitsioon

Definitsioon (ladina sõnast definitio, mis tähendab muuhulgas 'definitsioon, määratlus') on kas mõiste sisu avamine või sõna või sõnaühendi tähenduse täpne selgitamine. Definitsiooniks nimetatakse ka kummagi protsessi tulemusena moodustunud teksti (mis on tavaliselt lause). Definitsioon toob tavaliselt välja mõiste olemuslikud tunnused. Defineerimise protsessi nimetatakse tavaliselt defineerimiseks. Mõiste sisu avamist nimetatakse loogikas ka määratlemiseks ning selle tulemust määratluseks. Sõna või sõnaühendi tähenduse selgitust nimetatakse tavaliselt sõnaseletuseks. Traditsioonilises loogikas esitatakse definitsioonile järgmised nõuded: Mõiste defineeritakse lähima soo ja liigierisuse kaudu. Liigierisus peab olema tunnus või tunnuste rühm, mis esineb defineeritaval mõistel ja puudub teistel samasse sukku kuuluvatel mõistetel. Definitsioon peab olema sobiv (paras), st ta ei tohi olla liiga lai ega liiga kitsas. Definitsioon ei tohi sisaldada vigast ringi. Definitsioon ei tohi sisaldada vastuolu. Definitsioon ei tohi anda ainult negatiivset määratlust. Definitsioon ei tohi sisaldada kahemõttelisust. Definitsioone võib liigitada normatiivseteks ja deskriptiivseteks: normatiivne definitsioon määrab, millistele tunnustele peab miski vastama, et mahtuda defineeritavale terminile vastava mõiste alla. Normatiivne definitsioon kehtestab reaalsusele reeglid. Normatiivsed definitsioonid on levinud seadustes jms juriidilise jõuga ettekirjutustes. deskriptiivne definitsioon kirjeldab defineeritava terminiga praktikas tähistatavale mõistele vastava nähtuse tunnuseid. Deskriptiivne definitsioon kirjeldab reaalsust. Definitsiooni koostamise protsessi nimetatakse tavaliselt defineerimiseks. Mõiste sisu avamist nimetatakse loogikas ka määratlemiseks ning selle tulemust määratluseks. Sõna või sõnaühendi tähenduse selgitust nimetatakse tavaliselt sõnaseletuseks. Legaaldefinitsioon Ostensiivne definitsioon Operatsionaalsus
Mao Asada

Mao Asada (jaapani 浅田 真央 (Asada Mao); sündinud 25. septembril 1990 Nagoyas) on Jaapani iluuisutaja. Ta on valitsev maailmameister ja Nelja maailmajao meister. 20. märtsil 2008 tuli ta Göteborgis maailmameistriks. Ta on üks viiest naisest, kellel on õnnestunud rahvusvahelisel võistlusel sooritada kolmekordne axel. Mao Asada koduleht
Berit Aunli

Berit Kristine Aunli (sünninimi Kvello, sündinud 9. juunil 1956 Stjørdalis) on Norra endine murdmaasuusataja. Aunli kui tippsportlase edukamad aastad oli 1980. aastate alguses, kui ta oli üks maailma parimaid suusatajaid. Esimese suurvõistluste medali sai Aunli 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis, kui Norra teatevõistkond tuli kolmandaks. 1982. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos tuli Aunli nii 5 km kui ka 10 km distantsil ning 4x5 km teatesõidus maailmameistriks. Lisaks sai ta hõbemedali 20 km distantsil. 1984. aasta OM-il Sarajevos võitis ta 4x5 km teatesõidus kuldmedali ja 5 km distantsil hõbemedali. Maailma karikasarjas võitis Aunli 1981–1982 hooajal maailma karika. Norra meistriks tuli ta 15 korda. Ka tema abikaasa Ove Aunli oli tipptasemel suusataja. 1980 Lake Placidis pronksmedal 4x5 km teatesõidus 1984 Sarajevos olümpiavõitja 4x5 km teatesõidus hõbemedal 5 km 1982 Oslos maailmameister 5 km maailmameister 10 km maailmameister 4x5 km teatesõidus hõbemedal 20 km 1985 Seefeldis hõbemedal 4x5 km teatesõidus 1. koht: 1982 2. koht: 1981 Berit Aunli FIS-i kodulehel (inglise)
Kemotroof

Kemotroof on organism, kes peamise energiaallikana kasutab toiduga saadavate ainete keemiliste sidemete energiat, neid aineid oksüdeerides. (Alternatiivne võimalus on fototroofia, mil kasutatakse valgusenergiat.) Kui seejuures oksüdeeritav aine ehk elektronidoonor on anorgaaniline, siis on ühtlasi tegu litotroofiaga (kemolitotroofia), kui aga energiaallikaks olev aine on orgaaniline, siis organotroofiaga (kemoorganotroofia). Kõik loomad ja seened on kemotroofid, samuti suur osa baktereid ning osa protiste. fototroof toitumistüüp
Fototroof

Fototroof on organism, kes peamise energiaallikana kasutab valguskiirguse energiat. Fotosünteesivad bakterid, protistid ja taimed on fototroofid. autotroof kemotroof toitumistüüp
Litotroof

Litotroof on organism, kes elektroni doonorina kasutab anorgaanilisi aineid. (Vastandiks on organotroofid, kel on elektroni doonoriks orgaanilised ained.) Litotroofid on kas bakterid või taimed või fotosünteesivad protistid. Litotroofe pole loomade ega seente hulgas. Fotolitotroofidel on elektroni doonoriks enamasti vesi. Fotolitotroofid on kas bakterid või kloroplastide kaudu taimed (kloroplastid on päritolult endosümbiootsed bakterid). Kemolitotroofidel, keda leidub vaid bakterite seas, on elektroni doonoriks näiteks kahevalentse raua ühendid – rauabaktereil väävliühendid – väävlibaktereil ammoonium – nitrifitseerivail baktereil fototroof kemotroof organotroof toitumistüüp
Vodava–Meriküla tee

Vodava–Meriküla tee (registrinumbriga 13146) on kruusakattega kõrvalmaantee pikkusega 4,3 km Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Maantee ühendab 1. põhimaantee (Tallinna–Narva maantee) 201. kilomeetrilt, Vodava küla kohalt, 91. tugimaanteega (Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega) Narva-Jõesuu lääneservaga endise Meriküla küla kohal.
Mükotroof

Mükotroof on organism, kes toitub seentest. Obligaatsete mükotroofide jaoks on seentoit asendamatu, fakultatiivsetel mükotroofidel aga asendatav. Näiteks on obligaatselt mükotroofsed enamiku orhideede idandid ning mõned heterotroofsed orhideed (pisikäpp, koralljuur, pesajuur) kogu elu jooksul. Nad saavad kõik kasvuks vajalikud süsinikuühendid mükoriisa kaudu seentest. Obligaatne mükotroof on Eesti taimedest ka seenlill. Sammaldest on mükotroof seensammal. heterotroofia saprotroof
Georg von Lilienfeld

Georg Woldemar von Lilienfeld (10. august (vkj 30. juuli) 1772 Parasmetsa mõis – 22. mai (vkj 10. mai) 1853 Kuusiku mõis) oli baltisaksa poliitik. Georg Woldemar von Lilienfeld sündis Saaremaa maanõuniku Heinrich Otto von Lilienfeldi ja Charlotte Katharina von Smitteni pojana. Tema tädipoeg oli kuulus Vene väejuht Michael Andreas Barclay de Tolly (1761–1818). 1827–1830 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ning hiljem Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Kuusiku ja Sikeldi mõis. Georg Woldemar von Lilienfeld abiellus Saaremaa Loode mõisast pärit vabapreili Gustaviana von Dellingshauseniga (1765–1820), kes oli vabahärra Thomas von Dellingshauseni (1721–1797) ja Kaali mõisast pärit Juliane von Viettinghoffi (1734–1787) tütar, ning lesestunud abielust Kuusiku mõisniku major Otto Heinrich von Hastferiga. Abielust sündisid: Amalie Julie von Lilienfeld (1801–1861), abiellus Georg Johann von Staaliga. Karl Friedrich Wilhelm von Lilienfeld (1802–1819) Otto Gustav von Lilienfeld (1805–1896), Eestimaa rüütelkonna peamees Dellingshausenid: "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935, lk. 442 Link Lilienfeld (Lilliefelt): Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2: Estland, Bd.2, Görlitz, 1930, lk.114 Link Lilienfeld (Lilliefelt): Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935, lk.532 Link ]
Toomas Trass

Toomas Trass (sündinud 12. detsembril 1966 Tartus) on eesti helilooja ja organist. Lõpetanud 1992 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lepo Sumera heliloominguõpilasena. Heliloominguõpingutele lisaks õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Hugo Lepnurme juures orelit. Täiendanud ennast Jaan Räätsa juhendamisel ning osalenud oreli meistrikursustel Belgias ja Hispaanias. Alates aastast 1993 tegutseb Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia oreli- ja kirikumuusika õppejõuna. Aastast 2008 Nõmme Lunastaja kiriku organist. Esinenud organistina Eestis, Põhjamaades, Venemaal ja Hispaanias. Plaadistanud koos Eesti Rahvusmeeskooriga gruusia helilooja Othar Taktakiašvili loomingut. Olulisemaid teoseid on animaooper "Die Sprotte im Sonnenhein" (režissöör Mati Kütt, Tallinnfilm 1993, eripreemia Annecy animafilmide festivalil 1996), oratoorium "Passion of St Luke" (1997), advendikantaat "Immanuel" (1998), "Ohio Mass" (1998) ning Concerto (1998). 1999 Heino Elleri nimeline muusikapreemia Tema isa oli botaanik Hans Trass, ema näitleja Raine Loo.
Anu Lamp

Anu Lamp (sündinud 29. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti näitleja, pedagoog ja tõlkija. 1976. aastal lõpetas Tallinna 7. Keskkooli. 1976–1978 õppis Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat. 1982. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri X lennu. Ta lõpetas 2016. aastal EELK Usuteaduse Instituudi kristliku kultuuriloo magistriõppe. Töötanud 1982. aastast Tallinna Linnateatris (endine Noorsooteater), 2006–2010 oli ta seal ka kirjandusala juhataja. 1994. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavakõne õppejõud. Ta on Eesti Teatriliidu juhatuse liige. Anu Lamp oli festivali "Draama 2012" kuraator. Ta mängis Eesti Televisioonis näidatud seriaalis "Alpimaja" president Kersti Kotkast, kontsertetenduses "Igal linnul oma laul" Ilmalindu ning on lugenud laiskloom Sidi osa "Jääaja" filmides. 1989 – Ants Lauteri nimeline auhind 1991 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind 1993 – Aleksander Kurtna nimeline auhind 1996 – Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind 2000 – Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2003 – Aleksander Kurtna nimeline auhind 2004 – Karl Adra nimeline auhind 2006 – Priit Põldroosi nimeline auhind 2007 – Raadioteatri näitlejaauhind 2012 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia 2021 – Selge Kõneleja auhind 2022 – Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (Ara lavastuses „Balti tragöödia“ (Tallinna Linnateater)) Anu Lambil on näitleja Sulev Teppartiga kolm poega. Poegadest kaks, Tõnn Lamp ja Jaak Prints, on samuti näitlejad. "Anu Lambist sai Usuteaduse Instituudi magister". Õhtuleht, 13. juuni 2016 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 370 Selged kõnelejad 2021 Eesti Vaegkuuljate Liit, 11. jaanuar 2022 Priit Pullerits: Saladuslooriga kaetud Anu Lamp, Arter, 22. märts 2008
Hööveldamine

Hööveldamine on materjali lõikamine käsihöövli või höövelmasinaga. Tavaliselt mõistetakse hööveldamise all pinna tasapinnaliseks muutmist või silumist, kuid hööveldada võidakse ka sooni, valtse või kujupindu. Hööveldamine on ka üks spooni tootmise meetoditest. Tisleritöös kasutatakse väga erineva otstarbega käsihöövleid nii pinna tasandamiseks kui ka profiilide lõikamiseks. Ekslikult nimetatakse ka hööveldamiseks puidu höövelpingis töötlemist, mis on tegelikult silindriline freesimine (lõikeriistaks pöörlev silindriline noavõll, mille sisse on paigaldatud üldjuhul sirge lõikeservaga noad, tooriku etteandeliikumine sirgjooneline). Rihthöövel ja paksusmasin töötlevad puitu silindrilise freesimisega. Rihtimisega (õgvendushööveldus, rihthööveldus) töödeldakse toorikule rihthöövelpingis edasise töötluse tarbeks baaspind (baaspinnad). Paksushööveldamisel (paksusfreesimisel) töödeldakse toorik paksusmasinas vajalikku paksusse. Metalli hööveldamisel liigub sirge höövlitera edasi-tagasi, lõigates maha ühtlase paksusega laastu; sirgjooneline ettenihe antakse toorikule. Spooni hööveldamise puhul, erinevalt enamikust lõiketöötlusviisidest, on laast saaduseks. Spooni hööveldamisel on nii höövelpaku kui ka noa liikumine sirgjooneline. Paku horisontaalse asendi puhul liigub nuga edasi-tagasi ja iga lõike järel tõstetakse pakku spooni paksuse võrra. Vertikaalsele raamile kinnitatud paku puhul võidakse kasutada ka liikumatult kinnitatud nuga ning liikumine anda pakule. Höövel Höövelpink Spoon
Höövel

Höövel on käsitööriist, mida kasutatakse puidupinna silumiseks ning soonte, valtside ja profiilide kujundamiseks. Kasutatakse nii käsihöövleid kui ka elektrilisi käsihöövleid. Ka rihthöövelpinki nimetatakse mõnikord lihtsalt höövliks. Käsihöövel koosneb korpusest ehk höövlipakust ja selle tallast välja ulatuvast lõiketerast. Höövli tera nimetatakse höövlirauaks. Traditsiooniliselt valmistati höövlipakud puidust ning höövliraud kinnitati puitkiiluga. Sama tüüpi höövleid valmistatakse siiani. Tänapäeva käsihöövlitel võivad olla nii puidust pakud kui ka metallist korpused. Höövliraua kinnitamiseks kasutatakse enamasti metallklappi ning kiilu või kinnitusplaati. Höövli lõikesügavus on hõlpsasti reguleeritav. Höövli juhtimiseks on selle paku külge kinnitatud sarv- ja/või nuppkäepide(med). Sõltuvalt otstarbest on höövlid erineva suuruse, konstruktsiooni ja höövliraua lõikeserva profiiliga. Klapphöövel Korbahöövel (rupphöövel, korphöövel) Pikkhöövel (lükkepakk) Härghöövel Siluhöövel Otsahöövel Simsihöövel Valtsi- ja soonehöövel (nuudihöövel) Kraadihöövel Põhjahöövel Hammashöövel Pääsuhöövel Liimeister (niimeister) Kaapleht Paindhöövel Jaapani höövlid Elektrihöövel Hööveldamine Rihthöövelpink Paksusmasin Teehöövel
Ulsan

Ulsan on keskalluvusega linn Lõuna-Koreas. Linna pindala on 1055 km² ja elanike arv 1 012 000. Hagi, Jaapan (1968) Hualien, Hiina Vabariik (1981) Portland, USA (1987) Changchun, Hiina (1994) İzmir, Türgi (2002) Santos, Brasiilia (2002) Khánh Hòa provints, Vietnam (2002) Tomsk, Venemaa (2003) Kumamoto, Jaapan (2010) https://www.ulsan.go.kr/u/rep/contents.ulsan?mId=001005002002001000 Ulsani koduleht (inglise keeles)
Arvutikeel

Arvutikeel (inglise keeles computer language) on keel, mida kasutavad arvutid või mida kasutatakse seoses arvutitega. Sageli kasutatakse sõna "arvutikeel" programmeerimiskeele sünonüümina, ent arvutikeel ei pruugi olla programmeerimiskeel. Näiteks arvutikeeled HTML, CSS ja SVG pole programmeerimiskeeled. Mõistele arvutikeel vastandatakse mõistet loomulik keel, mille all mõeldakse inimeste (ja mõnes käsitluses ka loomade) poolt kasutatavaid keeli. Arvutikeeli on mitut liiki, sealhulgas: programmeerimiskeeled (näiteks BASIC, Pascal, C++, Java); spetsifikatsioonikeeled (näiteks UML); andmekäitluskeeled (näiteks SQL); märgistuskeeled (kasutatakse harilikult dokumentide valmistamisel, näiteks HTML); teisenduskeeled (näiteks XSLT); arvutivõrkude sideprotokollid.
Gjermund Eggen

Gjermund Eggen (5. juunil 1941 Engerdal – 6. mai 2019 Elverumi vald) oli Norra murdmaasuusataja, kolmekordne maailmameister. Gjermund Eggen võitis 1964. aastal Norra suusatajate katsevõistlused, kuid 1964. aasta olümpiamängudele Innsbrucki saadeti kogenumad mehed. Samal talvel tuli ta 30 km distantsil Norra meistriks ja sai Salpausselkä mängudel 50 km kolmanda koha. Eggen pääses 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos Norra koondisse ja tuli kolmekordseks maailmameistriks, võites kuldmedali 15 km, 4x10 km teatesõidus ja 50 km. 1966 Oslos maailmameister 15 km maailmameister 50 km maailmameister 4x10 km teatesõidus Gjermund Eggen FIS-i kodulehel (inglise)
Salpausselkä mängud

Salpausselkä mängud (soome keeles Salpausselän Kisat) on juba 1923. aastast Lahtis igal aastal toimuv põhja suusaalade rahvusvaheline võistlus. Mängude idee autor on Lauri Pihkala. Salpausselkä mängudel on traditsiooniliselt võisteldud murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes ning viimastel aastatel on kõik võistlused kuulunud maailma karikasarja (MK) arvestusse. 2006. aastal FIS-i otsusel võisteldi Lahtis MK arvestuses ainult suusahüpetes ja kahevõistluses, kuna Salpausselkä rajad ei vastanud FIS-i murdmaasuusatamise reeglitele. 2006. aasta suvel FIS kiitis heaks radadel tehtud muudatused ja 2007. aasta Salpausselkä mängudel oli jälle murdmaasuusatamine kavas. Salpausselkä mänge peetakse veebruaris-märtsis. Salpausselkä medal on antud 1960. aastast vaid kaks korda Salpausselkä mängude põhivõistluste võitjale. Esimene medal anti Tapani Nikule, kes võitis aastatel 1923–1925. Suusahüppelegend Matti Nykänen, kes on teise medali omanik, võitis mängudel koguni seitse korda aastatel 1984–1988. Salpausselkä mängude koduleht
Pål Gunnar Mikkelsplass

Pål Gunnar Mikkelsplass (sündinud 29. aprillil 1961) on Norra endine murdmaasuusataja. Mikkelsplass võistles maailma karikasarjas aastatel 1981–1997; üldarvestuses tuli ta 1988. aastal kolmandaks. Samal aastal võitis ta hõbemedali 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys 15 km klassikas. 1989. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta samal distantsil jälle hõbemedali. 1982. aasta MM-il Oslos ja 1985. aasta MM-il Seefeldis kuulus ta maailmameistriks tulnud Norra meeskonna koosseisu 4x10 km teatevõistluses. 1988 Calgarys hõbemedal 15 km klassikalises stiilis 1982 Oslos maailmameister 4x10 km teatesõidus 1985 Seefeldis maailmameister 4x10 km teatesõidus 1987 Oberstdorfis pronksmedal 4x10 km teatesõidus 1989 Lahtis hõbemedal 15 km klassikalises stiilis 3. koht: 1988 Pål Gunnar Mikkelsplass FIS-i kodulehel (inglise)