laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Turteltuvi

Turteltuvi (Streptopelia turtur) on tuvilaste sugukonda turteltuvi perekonda kuuluv lind. Turteltuvi nimi tuleneb linnu järjest korratavast uinutavas laadis hüüust "turrrturrr...", mis kõlab aprilli lõpust augustini välja. Lind painutab häälitsedes pead ja puhevil kaela ning teeb seejuures kergelt noogutavaid liigutusi. Esitlusi võib kuulda varahommikuti, pärastlõunal ja ka keskpäeva paiku. Selle põhiülesanne on emaslindude peibutamine. Eesti keelde on sõna laenatud keskalamsaksa keelest (< turteldūve). Turteltuvid on vägagi territoriaalsed ja kui tarvis, võivad nad võidelda juba olemasoleva eest. Viimast väldivad nad oma mängulennuga, mis põhineb teiste liikide eeskujudel. Lind tõuseb teravnurga all lendu, teeb mõne tiivaplaksu, jõuab umbes 20 m kõrgusele, seisatab seal ja keerleb allapoole, laiutades oma saba, nii et selle valge ääris paistab kaugele, ja sageli laugleb kohe lõputiirule. Need mängulennud moodustavad vahel ka osa lembemängust, kuid siis on lendu tõustes tiivalöögid innukamad ja kiiremad. Pesa ehitavad nad madalasse põõsasse või heki sisse ja see on tuvidele iseloomulik hõre oksalasu. Kuid kui turteltuvil on olnud pesitsemise ajal ebameeldivaid kogemusi, võib ta oma pesa ehitada mõne teise linnu rajatise peale. Emaslind muneb tavaliselt kaks muna ja poegi toidetakse, nagu tuvidel kombeks, pugust saadava tuvipiimaga. Tuvide puhul erakordse nähtusena järgneb pärast kurnaga lõpulejõudmist bioloogiliselt pealesurutud sigimispaus, mis lükkab uue pesitsemise edasi ja laseb lindudel vahepeal kosuda. Turteltuvi juures on muudki tuvidele ebatavalist. Näiteks on nad ainsad rändtuvid Euroopas – septembris lendavad nad Aafrikasse ja naasevad sealt aprillis. Need linnud rändavad päeviti laial rindel ja tavaliselt suurel arvul: ainsa päeva vältel on loendatud Maltalt üle rändamas umbes 20 000 lindu. Turteltuvi on meil ainus tuvi, kes hoidub täisehitatud aladest. Ta on üsna tavaline lind hõredates metsaservades või hekkides ning eriti armastavad nad sooje päikeseküllaseid ja turvalisi paiku. Eestis hinnatakse turteltuvi pesitsusaegset arvukust 1000–3000 paarile. 2017. aastal on ta Eesti aasta lind. Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) loeb turteltuvi ohualtiks liigiks. Liigi arvukus on Euroopas märgataval vähenenud, eriti tugevalt on vähenenud Venemaa ja Kesk-Aasia populatsioonid. Turteltuvi arvukuse vähenemise põhjuseks on muu hulgas pesa rajamiseks sobilike elupaikade vähenemine ning jaht rändeteel ja talvitusaladel. http://www.iucnredlist.org/details/22690419/0 (vaadatud 12.3.2017) Dominic Couzens, Linnud, Varrak, 2005 http://www.eki.ee/dict/ety/index.cgi?Q=turtel*&F=M&C06=et http://www.eki.ee/dict/asl/index.cgi?Q=turtel*&F=M&C06=et "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. "Aasta lind 2017 on turteltuvi". Eesti Ornitoloogiaühing. Vaadatud 02.10.2016 Turteltuvi andmebaasis eElurikkus Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
Lagos

Lagos (joruba Èkó) on linn Nigeerias Lagose osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Lagose laguuni ääres. See on üks Aafrika suuremaid linnu, 2014. aasta seisuga oli seal 15 118 780 elanikku. Lagos oli Lagose koloonia halduskeskus 1861–1906, Lõuna-Nigeeria koloonia ja protektoraadi halduskeskus 1906–1914 ning Nigeeria protektoraadi halduskeskus 1914–1960. Nigeeria iseseisvudes 1960. aastal sai linnast riigi pealinn, kuid 1991. aasta detsembris viidi see üle Abujasse. Lagos oli ka Lagose osariigi pealinn alates selle loomisest 1967. aastal, kuid see viidi üle Ikejasse juba 1976. aastal. Lagos on riigi äri- ja tööstuskeskus. Lagos ei moodusta terviklikku haldusüksust, küll aga hõlmab see mitut kohaliku omavalitsuse üksust. Linnasüdame moodustavad Lagos Island, Lagos Mainland ja Eti-Osa. Lagose piires olevate omavalitsusüksuste kogurahvaarv; Agege, Ajeromi-Ifelodun, Alimosho, Amuwo Odofin, Apapa, Eti-Osa, Ibeju-Lekki, Ifako-Ijaiye, Ikeja, Kosofe, Lagos-Island, Lagos-Mainland, Mushin, Oshodi-Isolo, Somolu, Surulere. Local Government Lagos – Population (2006). Lagos Bureau of Statistics, vaadatud 13.03.2014.
Akwa Ibomi osariik

Akwa Ibomi osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. Jaguneb 31 omavalitsusalaks: Abak, Eastern Obolo, Eket, Esit-Eket, Essien-Udim, Etim-Ekpo, Etinan, Ibeno, Ibesikpo-Asutan, Ibiono-Ibom, Ika, Ikono, Ikot-Abasi, Ikot-Ekpene, Ini, Itu, Mbo, Mpkat-Enin, Nsit-Atai, Nsit-Ibom, Nsit-Ubuim, Obot-Akara, Okobo, Onna, Oron, Oruk-Anam, Udung-Uko, Ukanafun, Uruan, Urue-Offong-Oruko ja Uyo. Osariik on nafta- ja maagaasi tootmise keskus. Elanikud on valdavalt kristlased, vähem on animiste. Osariigivalitsus
Abakaliki

Abakaliki on linn Nigeeria kaguosas Enugust umbes 40 km idas, Ebonyi osariigi pealinn. Varasemas haldusjaotuses kuulus ta Enugu osariiki. Linnaelanikud on peamiselt ibod. Abakaliki on riisi, jamsi, manioki ja palmiõliga kauplemise keskus. Kohalikku lupja kasutatakse tsemendi tootmiseks. Linnas on 1996. aastal asutatud Abakaliki ülikool.
Majanduslik heaolu

Majanduslik heaolu on osa inimese heaolust, mis tuleneb kaupade ja teenuste tarbimisest.[viide?] heaoluriik majanduslik toimetulek
Muusa (Laura Põldvere)

"Muusa" on Laura 2007. aastal välja antud debüütalbum. "Muusa" plaadiesitluskontserdid toimusid 24. oktoobril 2007 Tallinnas klubis Bonny & Clyde, 25. oktoobril Pärnus klubis Mirage ja 26. oktoobril Tartus Atlantises Eesti Muusikaauhindadel 2008 sai "Muusa" aasta albumi auhinna. Plaadi kujundus on lihtne: lumivalge ümbris, käsitsikirjas sise- ja välistekstid. Tavalist vahevoldikut pole, seda asendab sisetaskus valik fotosid Laura Põldverest. Album osutus interneti muusikapoes Muusika24 suurima läbimüügiga MP3-albumiks. 6. detsembril 2007 jõudis teleekraanidele režissöör Kaimar Kuke lavastatud video laulust "Muusa". Muusa – 3:36 Lunatic – 4:29 Sunflowers – 3:05 Sinu enda stoori – 3:26 Moonwalk – 3:21 581C – 5:01 Vihm – 3:40 Lihtsad asjad – 3:24 Repriis – 1:49 One & One – 4:17 Predaator – 3:30 Täna ilmub Laura esikalbum "Muusa".[alaline kõdulink] Postimees, 30. august 2007. Laura Põldvere tuli Eestisse oma "Muusat" tutvustama. Õhtuleht, 23. oktoober 2007. Laura riisus muusikaauhindade koore. Elu24, 1. aprill 2008. Laura debüütalbum "Muusa" on Eesti enimüüdud MP3 album.[alaline kõdulink] Moonwalk, 21. november 2007. Laura Põldvere. Allstarz.ee. Jarmo Siim. Tartu Postimehe eksklusiiv: vaata Laura Põldvere uut videot. Tartu Postimees, 6. detsember 2007
Egbad

Egbad (Egba) on jorubate subetnos. Nad elavad Nigeeria lääneosas. Paljud egbad elavad Oguni osariigi pealinnas Abeokutas. Egbad kuulusid algselt Oyo kuningriiki. Kui Oyo riik 19. sajandi esimesel poolel kokku varises, said egbad iseseisvaks. Egbad pidasid edukaid hõimusõdasid Dahomee kuningriigiga. Nende edu põhines osalt sellel, et nad varjusid Olumo kaljusse, mille juurde nad rajasid Abeokuta ('kalju all') linna. Egbad jagunevad akedeks (Ake), ovudeks (Owu), okeonadeks (Okeona), gbaguradeks (Gbagura) ja ibaradeks (Ibara). Igal rühmal on oma kuningas. Koloniaalvõimu ajal määrasid britid Ake alake (Ake kuninga) ülemvalitsejaks. Seetõttu kutsutakse teda nüüd sageli Egbamaa alakeks. Mainitud rühmade kuningate tiitlid on Egbamaa alake, Owu olowu, Gbagura agura, Okeona oshinle ja Ibara olubara. Mofolorunsho Oyebade Lipede, Egbamaa alake 1972–2005 William John Campbell, Sierra Leone pealinna Freetowni linnapea (tema ema Sarah Campbell oli egba) Lisabi, 19. sajandi sõdalane Olusegun Obasanjo, endine Nigeeria president Fela Kuti, muusik ja ühiskonnategelane Olukoye Ransome-Kuti, arst Thomas Adeoye Lambo, psühhiaater Prince Bola Ajibola, kohtunik Saburi Biobaku, ajaloolane Chief Peter Olakeinde Sogbesan, ametnik F. R. A. Williams, jurist Adebowale Babatunde Lipede, arst, filantroop Ebenezer Obey Fabiyi, muusik Wole Soyinka, kirjanik Akinola Adewale Victor, data processing officer Moshood Abiola, ettevõtja ning poliitik Adekoyejo Moses Majekodunmi, arst ja poliitik
William John Campbell

William John Campbell (sündinud Nigeerias) oli Sierra Leone poliitik, Freetowni linnapea. Tema ema oli egba Sarah Campbell ja isa oli ife John Campbell. Tema vend John William Campbell oli Freetownis Connaughti haigla taimetark. Campbellide perekonnal oli Freetownis Fourah Bay tänava ääres suur maatükk, mida hüüti "Fire burn" ('tule põletatud'), sest see oli nii suur. William John Campbell on maetud Freetowni Race Course'i kalmistule.
1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Eurovisiooni lauluvõistlus 1999 oli 44. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 29. mail 1999 Iisraelis Jeruusalemma Rahvusvahelises Konverentsikeskuses. Samas paigas toimus lauluvõistlus ka 1979. aastal. Õhtut juhtisid Yig'al Ravid, Dafna Dekel ja Sigal Shaẖmon. See oli lauluvõistluse ajaloos teine kord, mil võistlus toimus väljaspool Euroopat (s.t varem 1979. aastal samuti Jeruusalemmas). 1999. aastal muutus ka tähtis punkt reeglites. Nimelt ei olnud riigid kohustatud saatma võistlusele riigikeelset laulu. Lisaks sellele otsustati, et Prantsusmaa, Saksamaa, Ühendkuningriik ja Hispaania, kes maksavad Euroopa Ringhäälingute Liidule kõige suuremaid summasid, saavad automaatse õiguse osaleda igal aastal. 1999. aastal otsustas Iisraeli rahvusringhääling ka mitte kasutada orkestrit. Muidu üle 3000 inimesele ehitatud Usshishkini saal mahutas võistluse ajal paar tuhat inimest, kuna telesaate jaoks ehitatud lava võttis enda alla märkimisväärse osa istekohti. See oli nii saali suuruse kui ka publiku hulga poolest viimaste aegade üks väiksemaid Eurovisiooni lauluvõistlusi (ja on selleks jäänudki). Lavakujunduse keskne element oli päike, mille kiired vahetasid värvi ja asendit. Punktid loeti kokku kõrgemale rõdule paigaldatud suure ekraani ees. Eesti televaatajate hääled edastas Mart Sander. Lauluvõistluse võitis üheks favoriidiks peetud Rootsi laulja Charlotte Nilsson, kes esitas laulu "Take Me to Your Heaven". Seniste osalemiskordade kõrgeima tulemuse, teise koha, saavutas Island. Suurfavoriidiks peetud Küpros aga teenis kõigest 2 punkti ning jäi eelviimaseks. Salvestatud taustavokaali kasutanud Horvaatialt eemaldati hiljem karistuseks 1/3 kogutud punktisummast, kuna kõik lauluhääled peavad Eurovisioonil kõlama elavas esituses. Õhtu lõpuosas andis võitjatele auhinna üle eelmise aasta võitja Dana International (kes komistas ning kukkus laval nii saalipubliku kui ka miljonite televaatajate silme all selili). Pärast võidulaulu kordusesitust esitasid kõik võistlejad ühislauluna 1979. aasta võiduloo "Halleluuja", et avaldada toetust Kosovo kriisis kannatanutele.
Alexander Friedrich

Alexander Friedrich Wilhelm Albrecht Georg (25. jaanuar 1863 Kopenhaagen – 26. märts 1945) oli Hessen-Kasseli maakrahv 14. oktoobrist 1888 kuni 15. märtsini 1925, mil ta tiitlist loobus. Tema vanemad olid Hessen-Kasseli maakrahv Friedrich Karl Georg Adolf ja Preisimaa printsess Marie Anne Friederike. Sissekanne saidil thePeerage.com
Jaak Reichmann

Jaak Reichmann (28. mai 1874 Tarvastu vald, Viljandimaa – 1. mai 1945 Tallinna vangla) oli eesti kohtunik ja poliitik, alates 13. novembrist 1918 Kohtukoja esimees. Jaak Reichmann Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Ušguli

Ušguli (gruusia უშგული) on osaliselt UNESCO kaitse all olev algupärane kogukond Gruusias Ülem-Svanethis (Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas Mestia rajoonis). Ušguli asub Kaukasuse ühe kõrgeima tipu Šhara jalamil. Seal elab ligi 70 perekonda (umbes 200 inimest), nende jaoks on olemas ka väike kool. Kuus kuud aastas katab piirkonda lumi, mis sageli katkestab piirkonna ainsa ühenduse välismaailmaga: maantee Mestiasse. Külasid iseloomustavad rohked Svanethile ainuomased kaitsetornid. Kaitsetornidega miljöö kaitsmiseks on osa hoonestust võetud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Ušguli koosneb 5 külast: Žibiani   (gruusia ჟიბიანი) – asub 2100 m kõrgusel üle merepinna Tšvibiani (gruusia ჩვიბიანი) Tšažaši  (gruusia ჩაჟაში) Murkmeli (gruusia მურყმელი) Lamjurishi (gruusia ლამჯურიში). Piirkonna kõrgusvahemik on 2086–2200 meetrit. Euroopas ei asu ükski küla nii kõrgel. Kõrgeim, Žibiani küla on korrapärase edela–kirdesuunalise planeeringuga. Külast kirdesse jääval künkal asub Lamaria kiriku ansambel, mis pärineb 12. sajandist. Lamaria kiriku seinamaalingud on suurepäraseks näiteks Gruusia renessansiaja maalikunstist. Pärimuse kohaselt oli Murkmeli küla kohal kõrgemal järsakul paistvais varemeis legendaarse Gruusiat 11. ja 12. sajandi vahetusel valitsenud kuninganna Tamari suveresidents, Tšažaši küla kõrval asuval künkal asuvais varemeis aga tema talveresidents. 1987. aasta veebruaris põhjustas mitu nädalat katkematult kestnud lumesadu Svanethis katastroofiliste tagajärgedega lumelaviinide laine, mille tulemusena hävisid külade uuemad ehitised ja hukkus suur hulk elanikke. Üksnes enamus ajaloolistest tornidest ja tugevamad hooned jäid püsti. Laiema üldsuse eest varjutas selle katastroofi aasta varem toimunud Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimine. Tänaseni on Murkmeli küla valdavalt varemeis. Kunagisest 45 perekonnast elab seal vaid mõni üksik. Maailmapärandi nimekiri, leht 709: Ülem-Svanethi 1993-10-28 Svanethi and Its Inhabitants Roland Topchishvili, nplg.gov.ge DCP: 43 degrees north, 43 degrees east confluence.org, 'Ušgulit on nimetatud Euroopa kõrgeimaks külaks. Minu GPSi järgi asub küla kõrgusel 2086m', 2006-08-27 З. Шаншиев. По Сванетии (часть 3 (Ушгули)) 2006-09-18 Ushguli – Svanetia По Сванетии Sarnaste kaitsetorn-elamute kohta Põhja-Kaukasuse põhjanõlvadel Tšetšeenias ja Dagetanis vt: Аркадий Гольдштейн. Башни в горах. Москва : Советский художник, 1977 / Tartu Linnaraamatukogus
Pareto-efektiivne jaotus

Pareto-efektiivne jaotus või Pareto-optimaalne jaotus on majandusteaduse mõiste, mis kirjeldab niisugust ressursside jaotust, mille korral ei ole võimalik kellegi olukorda parandada ilma kellegi teise olukorda halvendamata. Nimetus tuleneb itaalia majandusteadlase Vilfredo Pareto nimest. Mõistet kasutatakse ressursside jaotamise ja heaoluga tegelevates teadusharudes, nagu mikroökonoomika. Pareto-efektiivsus on üks ressursside optimaalse kasutamise kriteerium. Kui see ei ole täidetud – mõne inimese heaolu ei ole võimalik suurendada ilma teiste heaolu vähendamata – siis on ressursse võimalik paremini kasutada. Näiteks spetsialiseerumine võimaldab vähendada toodangu omahinda ja seega suurendada kõige hüviste toodangut. Kui kõigi hüviste tootmiseks juba kasutatakse võimalikult odavat tootmisviisi, siis ei ole ühtegi neist võimalik toota rohkem ilma, et mõne teise toodang väheneks. See on Pareto-efektiivne jaotus. Teiseks näiteks Pareto-efektiivse jaotuse saavutamisest on kaubavahetus – mõlemad kauplevad pooled annavad ära hüviseid, mida neil on külluses ja saavad vastu midagi, millest nad tunnevad suuremat puudust. Pareto-efektiivsus on ainult üks ressursside optimaalse jaotuse kriteerium. Mõned Pareto-efektiivsed jaotused on ühiskonna seisukohalt eriti ebasoovitavad. Näiteks jaotus, mille korral kõik kuulub ühele inimesele, on Pareto-efektiivne – kellegi teise heaolu ei ole võimalik parandada ilma ainsa omaniku heaolu vähendamata.
Duarte Pio, Bragança hertsog

Duarte Pio de Bragança (sündinud 15. mail 1945 Šveitsis Bernis) on Portugali kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Duarte III) ja 24. Bragança hertsog alates 24. novembrist 1976. 1910. aastal sai Portugali kuningriigist pärast sõjaväelist riigipööret vabariik. Viimane kuningas Manoel II põgenes Londonisse eksiili, tema isa ja vend tapeti. Dom Duarte Pio de Braganca on õppinud sõjaväelises kolledžis ning lõpetanud Lissaboni tehnikaülikooli agronoomiainstituudi. Kuigi Portugal on alates 1910. aastast vabariik, kannab rahvas südames Bragança hertsogit kui oma ajaloo elavat esindajat[viide?]. Dom Duarte Pio päris hertsogkonna ja nõudeõiguse Portugali troonile 1976. aastal, kui tema isa suri. Tema vanaisa Dom Miguel on ka Belgia kuninga, Luksemburgi suurhertsogi ja Liechtensteini printsi vanaisa. Tema vanavanaisa kaudu on tal tugevad sugulussidemed ka teiste kuninglike peredega Euroopas. 1950. aastal tühistas Portugali president seaduse, mille alusel kuninglik perekond oli riigist välja saadetud ning hertsog ja tema perekond said pöörduda tagasi kodumaale. (Kreeka valitsus näiteks keelab endiselt kunagiste kuningakodade pärijaid riiki lubamast.) Portugali sõja ajal Aafrikas teenis Dom Duarte Angolas õhujõudude leitnandina, olles helikopteri piloot 1967–1971. 1995. aastal abiellus ta Portugali ettevõtja Dona Isabel de Herédiaga, tseremoonia oli riikliku tähtsusega sündmus ja toimus Lissabonis Jeronimose kloostris. Kohal olid enamiku Euroopa kuningakodade esindajad, riigi president ja peaminister oma kabinetiga, diplomaatiline korpus. Abielupaaril on kolm last, pere elab Lissaboni lähedal Sintras. Annami draakoni orden http://epl.delfi.ee/news/kultuur/portugali-kuningal-kulas?id=51008359 Casa Real Portuguesa Fundação da Casa de Bragança Perekonnapilt
Duarte Nuno, Bragança hertsog

Duarte Nuno Fernando Maria Miguel Gabriel Rafael Francisco Xavier Raimundo António de Bragança (23. september 1907 – 24. detsember 1976) oli Portugali kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega Duarte II) ja Bragança hertsog alates viimase Portugali ja Algarvede kuninga Manuel II surmast 2. juulil 1932 (Portugali kuningliku perekonna miguelistliku haru pea alates 21. juulist 1920).
Eurovisiooni tantsuvõistlus

Eurovisiooni tantsuvõistlus oli rahvusvaheline võistlustantsuvõistlus, mida korraldas Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU). Esimene tantsuvõistlus toimus 1. septembril 2007 Londonis. Võitis Soome. 2009. aastal pidi võistlus toimuma Aserbaidžaanis ja 2010. aastal Poolas Varssavis, kuid tühistati EBU sõnul "valdava huvipuuduse" tõttu.
Fiskaalpoliitika

Fiskaalpoliitika ehk rahanduspoliitika tähendab valitsuse eelarvepoliitikat, mis lähtub riigile pandud ülesannetest, makromajanduslikest vajadustest ja valitsevate poliitikute taotlustest. Fiskaalpoliitika jaguneb: Maksupoliitika; Kulutuste poliitika; Tasakaalupoliitika; Laenupoliitika. Rahanduspoliitikat ehk täitevvõimu (valitsuse) eelarvepoliitikat ei tohi segi ajada rahapoliitika ehk monetaarpoliitikaga, mis juhib rahapakkumist ja valuuta stabiilsust, pidades tihti silmas tarbijahindade inflatsiooni. Euroala rahapoliitikat kujundab täitevvõimust ehk Euroopa Komisjonist ja liikmesriikide valitsustest sõltumatu Euroopa Keskpank, samas kui riikide rahanduspoliitika allub liikmesriikide valitsuste ja parlamentide poliitilisele juhtimisele. Kompensatoorne fiskaalpoliitika
Karel Rüütli

Karel Rüütli (sündinud 25. detsembril 1978 Tartus) on Eesti poliitik ja Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige. Ta on olnud XI ja XII Riigikogu liige ning Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees. Karel Rüütli lõpetas 1997. aastal Valga Gümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsatööstuse erialal. Rüütli on töötanud AS-is EcoPro projektijuhina aastatel 2002–2005 ja keskkonnaministri nõunikuna aastatel 2005–2007. Ta oli AS Eesti Loto nõukogu liige aastatel 2003–2007, Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige aastatel 2005–2007 ja AS-i Tartu Veevärk nõukogu liige aastatel 2005–2007. Karel Rüütli kuulub aastast 2012 Eesti Jahimeeste Seltsi juhatusse ning on Riigikogu jahimeeste toetusrühma esimees. Rüütli on alates 2014. aastast Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige. 2000–2002 Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) Üliõpilasesinduse aseesimees, Valitsuse liige ja Nõukogu liige ning Eesti Linnade Liidu volikogu liige 2002 EPMÜ Üliõpilaskonna Sihtasutuse üks asutajatest 2003–2004 MTÜ Rahvaliidu Noored esimees 2008 Heino Tederi metsatalu-koolituskeskuse SA nõukogu liige 2009–2014 Eesti Gaidide Liidu ja Eesti Skautide Ühingu SA nõukogu liige Aastatel 2001–2010 oli Karel Rüütli Eestimaa Rahvaliidu liige. Aastatel 2001–2003 oli ta MTÜ Rahvaliidu Noored esimees. Aastatel 2004–2005 oli ta Eestimaa Rahvaliidu volikogu aseesimees ning aastatel 2008–2010 juhatuse esimees. Aastatel 2005–2007 oli Karel Rüütli Tartu Linnavolikogu liige. Alates 20. jaanuarist 2011 on Karel Rüütli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta on olnud XI ja XII Riigikogu liige. Ta on kuulunud Riigikogu rahanduskomisjoni ja on olnud Riigikogu jahimeeste toetusrühma liige. 19. märtsil 2016 valiti Karel Rüütli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Harjumaa piirkonna aseesimeheks. Tema abikaasa on Merilyn Rüütli. Peres kasvavad pojad Karl Erik ja Hans Robert ning tütar Roosi Karolina. Karel Rüütli. Äriregister. Harjumaa sotsiaaldemokraatide juhiks valiti Liisa Oviir. ERR. Vaadatud 19.03.2016. Minu elulugu. Karel Rüütli. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna blogi.
Drava

Drava (sloveeni, horvaadi; saksa Drau, ungari Dráva) on jõgi Euroopas. Algab Karni Alpidest. Seejärel voolab valdavalt kagu suunas. Suubub paremalt Doonausse. Jõe pikkus on 725 km.
Eesti rahapoliitika

Eesti rahapoliitika on 2011. aasta 1. jaanuarist saati osa euroala ja seega Eurosüsteemi keskpankade rahapoliitikast. Euroala rahapoliitika eesmärk on hinnastabiilsus, täpsemalt euroala keskmise inflatsiooni hoidmine keskpikas perspektiivis kahe protsendi lähedal, kuid mitte kõrgemal kui kaks protsenti. Põhilise poliitikakujundamise vahendina kasutatakse selleks Euroopa Keskpanga baasintressimäärade määramist. Eesti keskpanga ehk Eesti Panga president kuulub hääleõigusliku liikmena Euroopa Keskpanga nõukogusse, mis määrab euroala baasintressimäärad. Eesti Pank osaleb Eurosüsteemi kaudu rahapoliitika kujundamises ja ülekandmises, samuti euro rahatähtede ning müntide ringluse korraldamises. Eesti Pank väljastab krediidiasutustele rahapoliitilisi laene ja pakub neile hoiustamisvõimalusi. Koos teiste Eurosüsteemi keskpankadega osaleb Eesti Pank erakorralistes meetmetes, näiteks riikide võlakirjade turult ostmise programmis. Eesti Pank tegutseb muudest riigiasutusetest sõltumatult ega allu Eesti Vabariigi Valitsusele. Eesti Pank annab aru Riigikogule. Eesti Pangal on keelatud otseselt või kaudselt krediteerida riigi- ja kohalikke eelarveid ning osta täidesaatva võimu organite poolt emiteeritud väärtpabereid. Eesti riigi rahapoliitika alused olid määratud Eesti põhiseaduse, Eesti Panga seaduse ja teiste õigusaktidega. Eesti krooni emissiooni ainuõigus oli Eesti Pangal. Krooni raharinglust korraldas Eesti Pank. Kõik käibele lastud kroonid olid täielikult tagatud Eesti Panga kulla- ja konverteeritava välisvaluuta reservidega. Eesti Pangal puudus õigus krooni devalveerida. Eesti rahapoliitika baseerus valuutakomitee süsteemil.
Jaani seegi kalmistu

Jaani seegi kalmistu on ajalooline kalmistu Tallinna Kesklinna linnaosas. Jaani seegi kalmistu asus kohal, kus tänapäeval on Tornimäe tänav. Arheoloogiliste uuringute kohaselt jäi seegi kalmistu suuresti praeguse Tartu maantee läbimurde alale. Kalmistule maeti inimesi 18. sajandi II pooleni, kuni 1772. aastal Venemaa keisrinna Katariina II keelas linna kirikaedadesse matmise. Jaani seegi kalmistu ei erine teistest tavalistest surnuaedadest. Sinna maeti tavalised küla- või linnaelanikud. Kalmistu eksisteeris arvatavasti juba 13. sajandil, ehkki otseseid andmeid selle kohta ei ole. Kuulsaid inimesi, kes kultuurilooliselt või muul moel olulised oleksid, Jaani seegi kalmistule tõenäoliselt maetud ei ole. Kuulsate inimeste jaoks olid juba tollal eraldi matmispaigad, samuti kirikud. Kalmistule on maetud peaaegu 500 aasta jooksul umbes 6000–7000 inimest. Kalmistule maeti Jaani seegi hoolealuseid, tõenäoliselt ka Tallinna eeslinna ja ümberkaudsete külade elanikke. Esimesed arheoloogilised väljakaevamised selles piirkonnas algasid 1994. aastal, enne seda, kui algasid Stockmanni kaubamaja ehitustööd. Kaevamiste käigus aastatel 2001–2004 tuli kalmistualalt välja 2315 luustikku ning vähesel määral hauapanuseid, põhiliselt ehteid ja münte 17.-18. sajandist. Pärast luustike antropoloogilisi uuringuid maeti[küsitav] luustikud Liiva kalmistule. Leiumaterjal anti üle[küsitav] Ajalooinstituudile. Andmed leitud luustike kohta säilitatakse arhiivis. Hiljem saab näiteks kalmistutest või linna demograafilisest ajaloost huvitatud uurija neid materjale kasutada. Tallinna Jaani Seegi kirik