laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalnujai

Kalnujai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Kalnujai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Viktoras Petkuse nimelise põhikooli filiaal. Külas on sündinud leedu dirigent ja helilooja, Leedu professionaalse ooperiteatri rajaja Juozas Tallat-Kelpša. Külas asub Kalnujai linnamägi. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud XIV sajandil. Kuni XVIII sajandini oli see kuninglik valdus. Aastal 1711 surid sealsed elanikud katku, küla rajati uuesti alles aastal 1738. 1818. aastal rajati külla kirik, mis kuulus algselt Raseiniai kihelkonda. Aastal 1853 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. Aastail 1914 ja 1944 põles Kalnujai maha. Viimases tulekahjus hävis ka küla kirik, selle praegune hoone valmis aastal 1946. Aastal 1941 hukati sealsel linnamäel 831 juuti ja kolm kommunisti. Nõukogude ajal oli Kalnujai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Kalnujai Linnamägi Kalmistu vana kiriku varemetega Kalnujai uus kirik 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 27.05.2017. http://www.holocaustatlas.lt/EN/#a_atlas/search//page/1/item/66/ Kalnujai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 226 lk. Küla portaalis vietoves.Lt Infot küla kohta
Rodniki

Rodniki on linn Venemaal Ivanovo oblastis, Rodniki rajooni halduskeskus. Rodniki asulat on kirjalikes allikates mainitud 1606. aastal. 1918 sai linnaõigused. 1820. aastal alustas linnas tööd tekstiilitehas, mis kasvas Venemaa suurimaks ja kus töötas umbes 10 000 töölist. Rodniki koduleht
Võrgukivi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Võrgukivi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Võrgukivi tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 304
Vimma tänav

Vimma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Vimma tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi vimma järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Viidika tänav

Viidika tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Viidika tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi viidika järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 303
Vana-Umboja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vana-Umboja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Vana-Umboja tänav sai nime 14. juunil 2006. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Vainutalu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vainutalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Vainutalu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Vainu talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Vainutalu põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vainutalu põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Vainutalu põik sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Vainutalu tänava järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 301
Vabe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vabe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Vabe tänav sai nime 17. detsembril 2003. Tänav on nime saanud kalastusvahendi vabe järgi ('vabe' – õngeritv, võrgu kuivatamise puu). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300  Vabe tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Unna tänav

Unna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Unna tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime kalapüügivahendi unna järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Ujuki tänav

Ujuki tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Ujuki tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Uime tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Uime tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Uime tänav sai nime 5. detsembril 2007. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Tursa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tursa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tursa tänav sai nime 15. septembril 1995. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 299
Tirgu tänav

Tirgu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tirgu tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi tirk järgi (tirk on sikuti sünonüüm). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Tindi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tindi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tindi tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime kalaliigi tindi järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Teivi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Teivi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Teivi tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi teivi järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297
Sooranna tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sooranna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Sooranna tänav sai praeguse nime 15. septembril 1995. Enne seda oli tänava nimi alates 11. märtsist 1977 olnud Sooranna tee. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295 Päring Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis
Soolahe tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Soolahe tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Soolahe tee sai nime 11. märtsil 1977. Tänav on saanud nime Kakumäe lahe mõjul. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Silmu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Silmu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Silmu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime kalaliigi silmu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294
Sikuti tänav

Sikuti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Sikuti tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalastusvahendi sikuti järgi (sikuti – 'lühike õng jääaugust püüdmiseks'). Varem oli osa Sikuti tänavast Kammelja tänava osa. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294
Siia tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Siia tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Siia tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on nime saanud kalaliigi siia järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294
Rajapere tänav

Rajapere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Rajapere tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Raja talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Poru tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Poru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Poru tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tänav on saanud nime kalastustermini poru järgi (poru – 'võrgukivi tüüp'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 288
Otsatalu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Otsatalu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Otsatalu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on nime saanud Otsa talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Oti tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Oti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Oti tänav sai nime 15. septembril 1995. Tänav on saanud nime Oti talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Nigli tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nigli tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Nigli tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime kalaliigi nigli järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284
Nata tänav

Nata tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Nata tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime kalastusvahendi nata järgi (natt – 'puu- või metallrõngale kinnitatud võrk, kahv'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284
Mäepere tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mäepere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Mäepere tänav sai nime 13. märtsil 2013. Tänav on saanud nime Mäe talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 283
Merinõela tänav

Merinõela tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Merinõela tänav sai nime 17. mail 2006. Tänav on nime saanud kalaliigi merinõela järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282
Merihärja tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Merihärja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Merihärja tänav sai nime 14. juunil 1996. Tänav on saanud nime kalaliigi merihärja järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282
Lõhe tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lõhe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Lõhe tänav sai nime 15. septembril 1995. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280
Loomuse tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Loomuse tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Loomuse tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime kalanduse mõiste "loomus" ('kalasaak') järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus.Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280
Loigu tänav

Loigu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Loigu tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Loigu talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279
Liivaranna tee

Liivaranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Liivaranna tee sai nime 11. märtsil 1977. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279
Lehtmäe tänav

Lehtmäe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Lehtmäe tänav sai nime 16. mail 1989. Tänav on saanud nime Lehtmäe talu järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 278
Latika tänav

Latika tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Latika tänav sai nime 15. septembril 1995. Enne seda oli tänav Sooranna tee osa. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 277
Laose tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Laose tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Laose tänav sai nime 1. oktoobril 2003. Tänav on saanud nime kalastusvahendi laose järgi (laos – 'võrguujuk'). Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 277
Landi tänav

Landi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Landi tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 277
Kaulakiai

Kaulakiai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Pagojukai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Šaltinise progümnaasiumi filiaal. Külas asub Dubysasse voolaval Liolinga ojal 13,1 hektari suurune 1980. aastal rajatud paisjärv. 2000. aastal rajati selle juurde väike hüdroelektrijaam võimsusega 250 kW. Külas on kolm saekaatrit, seal tegutseb ka ühistu RWProduktai, mis toodab puidugraanuleid. Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal. Nõukogude ajal oli Kaulakiai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Kaulakiai Paisjärv Koolimaja 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 27.05.2017. Kaulakiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 591 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Kruusaranna tee

Kruusaranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kruusaranna tee sai nime 11. märtsil 1977. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kiviranna tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiviranna tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kiviranna tee sai nime 11. märtsil 1977. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Kilu tänav

Kilu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kilu tänav sai nime 15. septembril 1995. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273
Kammelja tänav

Kammelja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kammelja tänav sai praeguse nime 30. detsembril 1997. Enne seda oli tänava nimi alates 11. märtsist 1977 Kammelja tee. Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring andmebaasis Eesti kohanimed
Kahva tänav

Kahva tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kahva tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 270
Johan Vilip

Johan Vilip (12. mai 1870 Uue-Kariste vald – 27. jaanuar 1942 Tartu) oli eesti füüsik. Johan Vilip lõpetas Tartu Ülikooli 1895. aastal. Ta töötas 1896–1920 Peterburi Mereväeakadeemias ja Venemaa Teaduste Akadeemias. Oli aastatel 1911–1920 Pulkovo seismoloogiajaama juhataja. 1920. aastast töötas Tartu Ülikoolis füüsikaprofessorina. Oli füüsikainstituudi juhataja pensionile jäämiseni 1940. aastal. Juba Tartusse tulles oli ta nimekas eksperimentaator ja konstruktor. Uuris 1899–1900 koos Boriss Golitsõniga vedelike kriitilist olekut, 1906–1907 broomi ja elavhõbedaauru neeldumis- ning kiirgusspektreid, kontrollis 1907 Doppleri efekti kehtivust valguslainete puhul. Tema peamiseks teadushuviks oli seismoloogia. Täiustas Golitsõni vertikaalseismograafi, leiutas mehhanismi, mis kompenseerib temperatuurimuutuste põhjustatud pendli pikkuse muutumist. Doktorikraadi kaitses 1930. aastal Tartu Ülikoolis, selle teemaks oli seismograafide teooria ja konstruktsiooni lahendused. Vilipi seismograafid olid võnkeperioodi konstantsuse ja nullpunkti püsivuse poolest ühed täpseimad maailmas. Aastail 1925–1939 valmistati Vilipi seismograafe 22 maailma suurele seismoloogiajaamale. Vilipi seismograaf seati üles ka Metobsis. Vilipi publikatsioonidest käsitles seismoloogiat 18 tööd ja muid teemasid 8 tööd. Vilip suri 27. jaanuaril 1942 Tartus, ta on maetud Tartu Raadi kalmistule. Vilip, J. Zur Theorie und Konstruktion von Vertikal-seismographen. Gerlands Beiträge zur Geophysik, 1928, 19, 4, 387-405. Tartu Ülikooli ajalugu III, 1918–1982. Koostanud Karl Siilivask ja Hillar Palamets. Eesti Raamat, Tallinn, 1982.
Ahvena tänav

Ahvena tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Tallinna tänavanimed. KNAB.
Sujainiai

Sujainiai on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Paliepiai valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alėja jõgi Upė jõkke voolab. Viimasel asub 0,662 km² suurune 1971. aastal rajatud Sujainiai paisjärv. Külas on raamatukogu. Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1590. aastal. Nõukogude ajal oli Sujainiai kolhoosi „Tarybiniu keliu“ keskasulaks. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 27.05.2017. Sujainių tvenkinys. Tarybų Lietuvos enciklopedija, T. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 128 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Northrop F-5

Northrop F-5A/F-5B Freedom Fighter ja F-5E/F-5F Tiger II on 1950. aastate lõpus Ameerika Ühendriikides Northrop Corporationi loodud ja seeriaviisiliselt ehitatud ülehelikiiruseline kerge reaktiivhävituslennuk. Meeskond: 1 Pikkus: 14,45 m Tiivaulatus: 8,13 m Tiivapindala: 17,28 m² Kõrgus: 4,08 m Tühimass: 4349 kg Maksimaalne stardikaal: 11 214 kg Mootor: 2 × General Electric J85 turbroeaktiivmootorit: 15,5 kN ja järelpõlemisel 2 x 22,2 kN Maksimumkiirus: 1700 km/h (Mach 1,6 optimaalsel kõrgusel) Tegevusraadius: 1405 km (760 nm) Praktiline lennulagi: 15 800 m (51 800 ft) Tõusukiirus: 175 m/s (34 000 ft/min) Relvalast: 3,2 tonni Pardarelvastus: 2 x 20 mm automaatkahurit Pontiac (Colt-Brauning) M39A2 Johnsen 2006, lk 90. Knaack 1978, lk 290. Johnsen, Frederick A. Northrop F-5/F-20/T-38. Warbird Tech #44. North Branch, Minnesota, USA: Specialty Press, 2006. ISBN 1-58007-094-9. Knaack, Marcelle Size. Encyclopedia of U.S. Air Force Aircraft and Missile Systems: Volume 1, Post-World War II Fighters, 1945–1973. Washington, DC: Office of Air Force History, 1978. ISBN 0-912799-59-5.  Northrop F-5 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vičiūnai

Vičiūnai (poola keeles Wiciuny) on Kaunase linnaosa, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil. Vičiūnai asub Nemunase jõekäärus Panemunė männikus, see piirneb Panemunė linnaosaga ja Kaunase veehoidla paisuga. Linnaosast viib üle Nemunase Gričiupisesse jalakäijate sild. Linnaosas asub sanatoorium. Linnaosa varasema ajaloo kohta pole kuigi palju allikaid. Koduloolase Pranas Juozapavičiuse väitel asus seal algselt ümbruskonna mõisadest pagenud pärisorjade asula. Sealsed elanikud tegelesid kalapüügiga ja rajasid sinna ka võõrastemaja. Hiljem rajas Panemunė omanik Simonas Sirutis sinna ka teise asula. Selle juures tegutses õppelaager äsja sõjaväkke värvatud sõduritele, keda kutsuti vyčiai. Nende järgi sai piirkond ka oma nime. Kirjalikes allikates on küla esimest korda mainitud aastal 1787. Aastal 1827 toime pandud rahvaloendus kinnitab kahe seal asuva küla olemasolu. Aastal 1847 kuulus paikkond Augustovi kubermangu, üks sealsetest küladest kuulus Panemunė mõisale, teine kuulus aga riigile ja oli ametlikult pažaislise mõisa hallata. XIX sajandi teisel poolel oli Panemunė mõisale kuuluvas külas 127 elanikku, teises külas aga 58 elanikku. Aastal 1878 kuulusid linnaosa maad Freda valda.Kaunase kindluse ehitamisel rajati sinna VI patarei, samuti asus seal kindluse komandandi Vladimir Grigorjevi puidust villa. Esimese maailmasõja järel hakkas küla kuuluma Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1923 oli külas 297 elanikku. Aastal 1932 asuti koostama piirkonna arengukava, milles nähti ette Punase Risti sanatooriumile maa eraldamine ja mis pani aluse praegusele tänavavõrgustikule. Vičiūnai liideti kaunasega aastal 1933. Aastal 1963 rajati linnaossa veevärk. Aastal 1968 oli Vičiūnais 330 elanikku. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010. Grigorjevi villa Sild üle Nemunase Kaunase kindluse rajatised "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 27. mail 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
AS Tartu Jõujaam

AS Tartu Jõujaam on kontserni Fortum Tartu kuuluv äriühing, mille põhitegevusteks on kontserni tütarettevõtte AS Anne Soojus katlamajade varustamine kohalikku päritolu kütustega (freesturvas, hakkpuit, puidujäätmed) ja turbatootmine. 2014. aastal müüs AS Tartu Jõujaam katlamajadele 828 GWh väärtuses kohalikke kütuseid. 2016–2017 tarneperioodil oli see näitaja 813 GWh.[viide?] Tänaseks on kasutusel kolm turbamaardlat (Möllatsi, Laukasoo ja Keressaare) mäeeraldise pindalaga 519 ha, millele lisandub 2017. aasta lõpuks veel 106 ha. 2018. aastal valmis Laukasoos lisaks praegusele 106 ha suurune turbamaardla. Keressaare maardla põhjaosa jaoks on valminud 40 ha suuruse maardla projekt. Ettevõte asutasid 1993. aastal Tartu linn ja AS Giga, et võtta Tartu soojusmajanduses kasutusele kohalikku päritolu kütuseid. 1994. aastast alates on AS Tartu Jõujaam varustanud freeskütteturbaga Anne ja Ropka katlamaja ning varunud kütustena veel hakkpuitu, tükkturvast ja saepuru. Detsembris 2004 väljastati Möllatsi turbamaardla kasutusluba ja järgmise aasta suvel alustati seal freesturba tootmist. Kohalikud elanikud kaebasid ettevõtte kohtusse, kuid kohus ei võtnud kaebust menetlusse. Juunis 2005 omandas ettevõte Hollandi ettevõttelt Nevema B.V. 100% osaluse OÜ-s Lauka Turvas, mis oli Äriregistrisse kantud 2001. aasta lõpul. 2006. aastal moderniseeriti tootmistehnoloogiat, mis võimaldas kogutud turvast paremini säilitada ja aitas ühtlustada toodangu kvaliteeti. Juunis 2012 ühines AS Tartu Jõujaam oma tütarettevõttega OÜ Lauka Turvas. Tartu Jõujaam Fortum Tartu TARTU JÕUJAAM AS inforegister.ee TARTU JÕUJAAM AS e-krediidiinfo AS Tartu Jõujaam 2014. aasta majandustulemused (veebiarhiivi link) Ajalugu Fortum Tartu / Tartu Jõujaam [kõdulink] Eesti soode seisund ja kaitstus Eestimaa Looduse Fond. Osaühing Lauka Turvas[alaline kõdulink] e-äriregister Nils Niitra "Turbanäljas Fortum ampsab lisa" Postimees, 3. oktoober 2007
Eduard Kivimäe

Eduard Kivimäe (kuni 1936 Eduard Teinberg; 24. jaanuar 1908 Kaarli vald, Viljandimaa – 1973 Viljandi) oli eesti põllumees, Kuuste vallavanem. Ta õppis 1927–1930 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1931–1939 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica liige. Taluomanik Vana-Kuuste vallas, Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 Kuuste vallavanem, 1944–1950 Rimmu vallas koolijuhataja, arreteeriti 1950. Pärast vabanemist ei lubatud tal Eestis elada, elas pikka aega Lätis. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Milline oli vallavanema tööpäev II maailmasõja ajal
Trapezundi keisririik

Trapezundi Keisririik oli aastatel 1204–1461 Väike-Aasia kirdeosas, Musta mere lõunarannikul ja Krimmi poolsaare lõunarannikul asunud riik, pealinn Trapezund (nüüd Trabzon). Trapezundi keisririigi rajasid Gruusia kuninganna Tamari abiga Bütsantsi endise keisri Andronikos I Komnenose pojapojad pärast Konstantinoopoli ristisõdijate kätte langemise ajal, 1204. 1461. aastal vallutas riigi Osmanite riigi sultan Mehmet II. Bütsantsi ajalugu#Keisririigi lõpp Neljas ristisõda Ladina keisririik