laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bohdan Stupka

Bohdan Stupka (ukraina keeles Богдан Сильвестрович Ступка; 27. august 1941 – 22. juuli 2012 Kiiev) oli ukraina teatri- ja filminäitleja. Ta oli Viktor Juštšenko valitsuses (1999–2001) Ukraina kultuuriminister. Bohdan Stupka töötas näitlejana aastail 1961–1978 Maria Zankovetskaja nimelises Lvivi draamateatris. Aastast 1978 töötas ta Ivan Franko nimelises Kiievi draamateatris ning 2001. aastast oli selle teatri kunstiline juht. Bohdan Stupka on teinud üle 50 teatrirolli ja üle 110 filmirolli. 2001. aastal sai ta Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist presidendiks. Nika auhind 2005. aastal parima meesosatäitja kategoorias filmi "Veera autojuht" eest Kuldne Kotkas 2004. aastal parima meesosatäitja kategoorias filmi "Veera autojuht" eest 2009. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Tarass Bulba" eest 2011. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Vene maja" eest Moskva filmifestivali auhind Hõbedane Püha Jüri 2004. aastal filmi "Omad" eest 1976 – Ukraina NSV teeneline kunstnik 1980 – Ukraina NSV rahvakunstnik 1980 – NSV Liidu riiklik preemia 1991 – NSV Liidu rahvakunstnik 2006 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden 2009 – Kiievi aukodanik 2011 – Ukraina kangelane Biograafia Kino–Teatr.ru lehel (vene keeles) IMDb andmebaas Bogdan Stupka andmekogus IMDb (inglise)
Aleksandr Makarov

Nime Aleksandr Makarov või Aleksander Makarov kannavad või on kandnud mitmed tuntud isikud: Aleksandr Makarov Aleksandr Makarov (1857–1919), Venemaa poliitik, siseminister Aleksandr Makarov (sündinud 1951), Venemaa odaviskaja Aleksandr Makarov (sündinud 1954), Eesti laskur ja lasketreener Aleksandr Makarov (sündinud 1978), Venemaa jalgpallur Aleksander Makarov Aleksander Makarov, Eesti võistlustantsija
Florianivka

Florianivka (ukraina keeles Флоріанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 583. Pindala on 2,7 km².
Hruzke (Makarivi rajoon)

Gruzke (ukraina keeles Грузьке) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Makarivi rajoonis. Elanike arv on 1902. Pindala on 0,483 km². Gruzke kabel.
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus

Lavaux-Sainte-Anne'i linnus (prantsuse keeles Le château de Lavaux-Sainte-Anne) on keskaegne linnus Belgias Valloonias Namuri provintsis, Rochefortist mõne kilomeetri kaugusel edelas. Linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy', Genti, Horsti ja Vêves'i linnusega. Nelja ümmarguse nurgatorniga linnust ümbritseb Lesse'i lisajõe Wimbe'i veega täidetud vallikraav. Linnus on hiljem osaliselt ehitatud ümber lossiks. 2002. aasta novembris toimus lossis tennisist Justine Henini laulatus.  Lavaux-Sainte-Anne'i linnus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lavaux-Sainte-Anne'i linnuse koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles) Satelliidifoto linnusest Lavaux-Sainte-Anne'i linnus Eupedia andmebaasis
Rahu tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rahu tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Tänav algab Aardla tänavalt (Vasara tänava kohal) ja lõpeb Võru tänaval, olles seejuures 320 meetri pikkune.
Juhan Schütz

Juhan Schütz (9. aprill 1947 – 28. november 2012) oli eesti viiuldaja. Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Harald Aasa klassis. Ta töötas juba aastast 1969 Estonia teatri orkestri I viiuli rühmas. Ta on käinud end täiendamas Moskva konservatooriumis Marina Kozolupova juures ja Peterburis Anatoli Reznikovski juures. Samuti on ta töötanud viiuliõpetajana Nõmme Lastemuusikakoolis ja Soomes Seinäjoe muusikakoolis. Ta oli aastast 1977 Eesti Teatriliidu liige. Tema isa oli viiuldaja Hugo Schütz; viiuldaja oli ka ta õde Juta Schütz; onutütar Tarsina Alango oli klaverikunstnik ja muusikapedagoog. Tema isa onupoeg oli kirjanik Juhan Sütiste. Sirp 30. november 2012
Kaksteistsõrmiksool

Kaksteistsõrmiksool (lühemalt: kaksteistsõrmik) ehk duodeenum on enamiku kõrgemate selgroogsete peensoole osa (inimesel 20–30 cm pikkune), mis järgneb maole. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19852[alaline kõdulink] (vaadatud 29.11.2012))
Oksana Bajul

Oksana Bajul (sündinud 16. novembril 1977) on ukraina iluuisutaja. Oksana Bajul on võitnud kuldmedali 1994. aasta Lillehammeri olümpiamängudelt ja tulnud maailmameistriks 1993. aastal Prahas toimunud maailmameistrivõistlustel. Aastatel 1993 ja 1994 oli ta Ukraina meister iluuisutamises.
Kaksikud

Kaksikud on samast rasedusest sündinud kaks järglast. Identsed kaksikud on arenenud ühest munarakust (ühemunakaksikud). Palju sünnib neid kahest munarakust (kahemunakaksikud). Inimestel sünnib kaksikuid keskmiselt ühe korra 80–120 sünnituse kohta. David ja Frederick Barclay, inglise ärimehed Jedward (John Grimes ja Edward Grimes), iiri popduett Lech Kaczyński ja Jarosław Kaczyński, Poola poliitikud Mary-Kate Olsen ja Ashley Olsen, näitlejad Romulus ja Remus, Rooma asutajad Marcus Gunnarsen ja Martinus Gunnarsen, Norra lauljad Triin Aljand ja Berit Aljand Kaire Indrikson ja Kaja Indrikson-Aljand Martin Helme ja Maarja Vaino (neiuna Helme) Marcel Johannes Kits ja Katariina Maria Kits Priit Pius ja Märt Pius Kristjan Raud ja Paul Raud Anu Tali ja Kadri Tali Tõnu Tõniste ja Toomas Tõniste Henn Mikelsaar ja Ustav-Esko Mikelsaar Viivi Sõnajalg ja Siiri Sõnajalg Valve Erika Saarma ja Helle Simm Selma Bouvier ja Patty Bouvier Fred ja George Weasley Siiami kaksikud Mitmikud Teisik TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19845[alaline kõdulink] (vaadatud 29.11.2012))
Kaksikud (täpsustus)

Sõna "kaksikud" all võidakse mõelda: Kaksikud, ühest rasedusest sündinud järglased Kaksikud, tähtkuju Kaksikud, sodiaagimärk Osmussaare Kaksikud, rahnud Osmussaare külas
Kaksiksoolad

Kaksiksoolad (inglise double salts) on soolad, mis ioniseeruvad lahuses kaheks eristatavaks soolaks, kuid kristalliseerumisel moodustavad jälle ühe soola. Kaksiksoola mõiste kattub osaliselt kompleksühendi mõistega. http://www.thefreedictionary.com/double+salt (vaadatud 01.12.2012) TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19841[alaline kõdulink] (vaadatud 01.12.2012))
Dhawee Umponmaha

Dhawee Umponmaha (tai ทวี อัมพรมหา; sündinud 15. novembril 1959 Mueang Rayongi piirkonnas Rayongi provintsis Tais) on Tai endine poksija. Umponmaha sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA). Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamängudel hõbemedali. 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Dhawee Umponmaha veebisaidil Olympedia (inglise)
Kakemono

Kakemono ehk kakejiku (mõlemad sõnad jaapani keelest) ehk ripp-pilt on Jaapani kokkukeeratav maal, mis on kleebitud suuremale paberile.
Kaitseõigus

Kaitseõigus (inglise right of defence) on süüdistatava õigus kaitsta end esitatud süüdistuse vastu; üks inimeste põhiõigusi. Terminil "kaitseõigus" on ka mitmeid legaaldefinitsioone. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1]
Kaitsekohastumus

Kaitsekohastumus (inglise defensive adaptation) on mingil liigil evolutsiooni käigus tekkinud omadus, mis suurendab tema ellujäämist olelusvõitluses; kohastumuse tüüpe.
Kaiten

Kaiten (jaapani 'tagasipöördumine taevasse') oli Teise maailmasõja ajal Jaapani mereväes kasutatud mehitatud torpeedo, mille juht suunas vastase laeva pihta ja pärast plahvatust ise hukkus. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19804[alaline kõdulink] (vaadatud 01.12.2012))
Botswana vapp

Botswana vapp on Botswana Vabariigi ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele 25. jaanuaril 1966. Botswana lipp
Muzio Clementi

Muzio Filippo Vincenzo Francesco Saverio Clementi (24. jaanuar 1752 – 10. märts 1832) oli itaalia helilooja, pianist, pedagoog, dirigent, muusikakirjastaja, toimetaja ja klaverivalmistaja. Ta on sündinud Itaalias, kuid suurema osa oma elust veetis Inglismaal. Ta oli hea pianist, kes hiljem hakkas tegelema kirjastamise ja klaverite valmistamisega. Aastail 1781–1783 käis ta kontserditurneel Euroopas. Seejärel asus ta elama Londonisse, kus temast sai nõutud klaveriõpetaja. Tema õpilaste seas oli John Field. Clementi teosed, mille hulka kuuluvad klaverisonaadid, -sonatiinid ja -etüüdid, on ka tänapäeval õpperepertuaaris kasutusel.
Kaheteistkümnendsüsteem

Kaheteistkümnendsüsteem ehk duodetsimaalsüsteem on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 12. Nt arvu 13 kirjutatakse selles süsteemis kujul 11 (1 tosin ja 1 ühik). Kaheteistkümnendsüsteemi kasutati juba Vana-Egiptuses. Kuueteistkümnendsüsteem TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19757[alaline kõdulink] (vaadatud 29.11.2012))
Tehase tänav

See artikkel räägib Tartu tänavast. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Tehase tänav (täpsustus). Tehase tänav (varem Piiskopi tänav) on tänav Tartus Karlova linnaosas, mida varem nimetati Taga-Karlovaks (Tehase-Turu-Teguri-Tähe tänava vaheline osa), mida aeg-ajalt kutsuti Teguri tööstusrajooniks. Tänav algab Võru tänavalt, ristub Kesk tänavaga (vasakult), Kuru tänavaga (vasakult), Forseliuse tänavaga (paremalt), Tähe tänavaga (kahe ristmikuga), Salme tänavaga (vasakult), Kalevi tänavaga (vasakult), Raua tänavaga (vasakult) ja lõpeb Turu tänaval. Tänava pikkus on kokku ca 1,4 km. Tehase 16 Sisustus E Kaubamaja Pesapuu Puitmööbli Sisustuskeskus Saunapood Karlova-Ropka harukogu Tehase 16a Tartu Elamuhalduse AS Tehase 19 A OÜ Elpis PMP Tehase 19 Tõllasepad Tehase 19a GS Production OÜ Tehase 19c Estiko-Plastar AS Tehase 19d OÜ Merks EU Tehase 21 Tartu Liikluslinnak Tehase 21a Trans-Rem Tehase 23 Krissu Kirbuturg OÜ 1999. aastal hakati endist tööstusmaad muutma ja jagama ärimaaks, et see elamumaadele kahjustavalt ei mõjuks. Tagajärjena kasvas seal erinevate ettevõtete arv. Maria Anttila (2017). "Tartu tänavanimestiku ajaline ja ruumiline kujunemine". Vaadatud 19.11.2023. Merli Avarmaa (2016). "Endiste tööstusalade ümberkujundamise barjäärid – Tartu endise lihakombinaadi ala näitel". Vaadatud 01.04.2020. Merli Avarmaa (2016). "Endiste tööstusalade ümberkujundamise barjäärid – Tartu endise lihakombinaadi ala näitel" (PDF). Vaadatud 06.05.2020.[alaline kõdulink]
Katškivka

Katškivka (ukraina keeles Качківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Elanike arv on 1974. Pindala on 5,47 km².
Kaheliviljastamine

Kaheliviljastamine (inglise double fertilization) on kompleksne viljastamismehhanism, mis on omane katteseemnetaimedele. Kaheliviljastamise puhul emasgametofüüt ehk megagametofüüt ühineb kahe isasgameediga ehk spermiga ning tekivad sügoot ning seemne toitekude ehk endosperm.
Sava Savanović

Sava Savanović (Serbia kirillitsa: Сава Савановић) on üks kuulsamaid vampiire Serbia folklooris. Legendi järgi elas ta Rogačica jõe ääres vanas vesiveskis, kus tappis veskile vilja jahvatama tulnud talupoegi ja jõi nende verd. Vana veski oli töökorras veel 1950. aastatel, mil selle ostis perekond Jagodić, kes hiljem ehitasid selle ümber turismiatraktsiooniks. 2012. aastal kukkus veski kokku ja see põhjustas ümbruskonnas paanika, sest elanikud võtavad legendi täie tõsidusega ja kardavad, et vampiir võib hakata uut elukohta otsima. Kohalik omavalitsus palus elanikel varuda küüslauku ja paigaldada igasse eluruumi kristlik rist, et vampiiri endast eemal hoida. Teateid oli ka selle kohta, et vanast veskist on kostnud imelikke urinaid, mis pole ühegi looma ega inimese hääle moodi, ning selle kõrval olla ööpimeduses nähtud seismas pikka kasvu tõmmut isikut. Kohalikud soovisid veski kiiresti korda teha, aga saabuva talve tõttu oli remont võimalik alles kevadel. "Serbia võimud hoiatavad rahvast taaselustunud vampiiri eest". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2012. Vaadatud 1. detsembril 2012.
Kaheksandsüsteem

Kaheksandsüsteem on positsiooniline arvusüsteem, mille aluseks on arv 8. Kaheksandsüsteemis kujutatud arvu nimetatakse kaheksandarvuks. Süsteem kasutab numbreid 0 kuni 7.
Enno Eesmaa

Enno Eesmaa (aastani 1937 Heinrich Esberg; 15. september 1917 Tamsalu – 2. detsember 1996 Tallinn) oli eesti laulja (tenor). Ta õppis laulmist aastatel 1940–1945 Tallinna Konservatooriumis Aleksander Arderi ja Tiit Kuusiku klassis. Ta oli aastatel 1942–1946 Estonia teatri koorilaulja ning 1946–1987 ooperi- ja operetisolist. Laulis aastatel 1944–1960 meeskvartetis Kvarta. Enno Eesmaa suri 2. detsembril 1996 Tallinnas ja ta maeti 5. detsembril 1996 Metsakalmistule. 1977 Eesti NSV teeneline kunstnik Tema poeg Enn Eesmaa on poliitik ja endine teleajakirjanik, tütar Andra Veidemann on etnoloog ja poliitik. Tallinna Metsakalmistu, U, 15, 4, kirstuplats
Püha Jüri rist

Püha Jüri rist on servadeni ulatuvate haaradega punane rist valgel põhjal. Püha Jüri rist on Inglismaa rahvuslipul umbes aastast 1277. Juba ristisõdade ajal kandsid inglise sõdurid oma vormil sellist risti. Püha Jüri on Inglismaa ja veel mitme riigi ja piirkonna kaitsepühak. Püha Jüri rist on ühtlasi Milano, Genova, Freiburgi ja Montréali sümbol ning esineb Barcelona linna lipul ja Gruusia lipul. Erinevalt Püha Jüri ristist ei ulatu Punase Risti embleemil risti haarad lipu servadeni (nagu ka Šveitsi lipul). Kreeka rist
Kahe keha probleem

Kahe keha probleem (inglise two-body problem) tähendab klassikalises mehaanikas ülesannet, kus tuleb määrata kahe vastastikmõjus oleva punktobjekti liikumine; n keha probleemi erijuht. Klassikaline näide on ümber planeedi tiirlev satelliit. ühe keha probleem kolme keha probleem n keha probleem
Tšajan

Tšajan (tatari keeles Чаян, 'skorpion') on Tatarstanis Kaasanis ilmuv huumori- ja satiiriajakiri. Ajakiri ilmub tatari ja vene keeles üks kord kuus. Ajakiri hakkas ilmuma 1923. aasta jaanuaris. Seoses sõja algusega katkes ilmumine 1941. aasta suvel, see taastati 1951. aasta detsembris. Venekeelne paralleelväljaanne ilmub alates 1956. aastast. Ajakirja koduleht
Luigi Cherubini

Luigi Cherubini (14. september 1760 – 15. märts 1842) oli itaalia helilooja, kes veetis suurema osa oma tööelust Prantsusmaal. Luigi Cherubinit peetakse klassitsismi ja romantismi ühenduslüliks. Ta alustas muusikuteed oma kodumaal Itaalias, kus toodi lavale mitu tema varasemat ooperit. Pariisi asus elama enne Prantsuse revolutsiooni. Cherubini lõi oma tähtsamad ooperid Pariisis Napoleoni valitsusaja alguses: "Medea" (1797) "Kaks päeva" (vahel nimetusega "Veekandja", 1800) "Anakreon" (1803). Siis sattus ta Napoleoniga vastuollu ja siirdus 1805. aastal Viini, kus tutvus Haydni ja Beethoveniga. 1816. aastal sai Cherubini Pariisi konservatooriumi professoriks, hiljem direktoriks. Cherubini õpilaste hulka kuulusid Daniel Auber ja Jacques Halévy (Bizet' õpetaja).
Punase Risti embleem

Punase Risti embleem märgib järgmisi rahvusvahelise humanitaarõigusega kaitstud objekte: haavatud ja haigete relvajõudude liikmete (võitlejate) eest hoolt kandmiseks mõeldud hooneid; relvajõudude meditsiinipersonali ja selle varustust; sõjaväevaimulikke; Punase Ristiga seotud organisatsioone. Punase risti embleem on punane rist valgel taustal. Erinevalt Püha Jüri ristist ei ulatu Punase Risti embleemil risti haarad lipu servadeni. Embleem on algselt loodud Šveitsi lipu negatiivina. Islamiriigid kasutavad Punase Risti embleemina Punast Poolkuud. Eestis reguleerib sümboolika kasutamist Punase risti nimetuse ja embleemi seadus. Punane rist valgel taustal oli 1864. aasta Genfi konventsioonis välja kuulutatud algne kaitse sümbol, selle kujundus pärineb algselt Šveitsi kirurgi dr. Louis Appialt ja Šveitsi kindral Henri Dufourilt, Punase Risti rahvusvahelise komitee asutajaliikmetelt. Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) andmetel on embleem algselt loodud Šveitsi lipu värvide ümberpööramisega, mis on ametlikult kirjas 1906. aasta konventsiooni redaktsioonis. 190 riiklikust seltsist, mida Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on praegu tunnustanud, kasutavad 154 oma ametliku organisatsiooni embleemina punast risti. Vene-Türgi sõja ajal (1876-1878) kasutas Osmanite impeerium Punase Risti asemel Punast Poolkuud, arvates, et rist ärritaks moslemitest sõdureid. Kokkuleppel Rahvusvaheline Punase Risti Komiteega 1877. aastal kohustus Venemaa täielikult austama kõigi Punase Poolkuu sümbolit kandvate isikute ja rajatiste pühadust, millele järgnes Osmanite valitsuse samasugune kokkulepe austada Punast Risti. Punast poolkuud tunnustati ametlikult 1929. aastal, kui Genfi konventsiooni uuendati. Pärast Ottomani impeeriumi kokkuvarisemist kasutasid Punast poolkuud esimesena Türgi ning Egiptus. Alates selle ametlikust tunnustamisest kuni tänapäevani võtsid Punase Poolkuu kasutusele peaaegu kõigi enamus moslemi elanikkonnaga riigid, välja arvatud Indoneesia. Punase Poolkuud kasutab 33 tunnustatud ühingut 190-st. Aastatel 1924-1980 kasutas Iraan Punase Lõvi ja Päikese Seltsi sümbolit, mis põhines Iraani lipul ja embleemil. Punane lõvi koos päikesega tunnistati ametlikult sümboliks 1929. aastal koos Punase poolkuu sümboliga. Sümbol võeti Genfis kasutusele 1964. aastal. Vaatamata sellele, et 1980. aastal läks Iraan üle punasele poolkuule, säilitab riik õiguse selle sümboli kasutamiseks. ICRC: The red cross and red crescent emblem and international humanitarian law. "The history of the emblems" (inglise). Rahvusvaheline Punase Risti Komitee. 14.01.2007. Vaadatud 08.12.2022.
Albu Põhikool

Albu Põhikool oli põhikool Järva maakonnas Järva vallas Albus. Kool asutati 1921. aastal ja tegutses Albu mõisa peahoones, mis renoveeriti aastatel 1995–2000. Kool suleti 2023. aastal. Järva valla koolivõrgu reorganiseerimise tulemusel muudeti Aravete Keskkool põhikooliks ja sellega liideti Albu Põhikooli kooliosa ja Ambla-Aravete Kooli kooliosa. Reorganiseeritud Aravete Keskkooli nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Kool, millel on kolm õppekohta: Aravetel, Amblas ja Albus. Albu Põhikooli lasteaiaosa liideti Ambla-Aravete Kooli lasteaiaosaga. Koolieelse lasteasutuse nimi on alates 1. septembrist 2023 Põhja-Järva Lasteaed, millel on neli õppekohta: Albus, Aravetel, Amblas ja Ahulas. Kool tegutses põhikoolina alates 1989. aastast. 2017. aastal liideti Albu Põhikooliga Albu Laste Mängutuba ja Ahula lasteaed (reorganiseeritud Ahula Lasteaed- Algkool). Ühendasutus oli üks Järva valla seitsmest koolist. 2019/2020. õppeaastal õppis koolis 69 õpilast ja lasteaedades 55 last. Õppetöö toimus kolmes hoones. Põhikool tegutses Albu mõisas, kehaline kasvatus toimus Albu rahvamaja saalis, lasteaia Albu õppekoht asus samas hoones ja lasteaia Ahula õppekoht asus Ahula külas. Mõisa peahoone Klassiruum Peegel, Mari. Ülevaade: koolide sulgemine sügisel puudutab pea kõiki maakondi. ERR, 3. aprill 2023. Marge Mikson: Albu kooli ajalugu, Tallinn 2002 Albu Põhikool | Albu mõis moisakoolid.ee "Albu kool jääb direktorita" Järva Teataja, 7. mai 2018
Adamiidid

Adamiitideks ehk aadamlasteks on nimetatud peamiselt kristlikke usulahke, mis pretendeerivad paradiisliku seisundi taastamisele ja mida enamasti iseloomustab alastiolek (nudism) süütuse ilminguna. Nimetus on nende vastaste antud. Vanaaja adamiidid tegutsesid 2., 3. ja 4. sajandil Põhja-Aafrikas. Adamiidid väitsid, et nad on taastanud Aadama ja Eeva aegse algse süütuse Eedeni aias. Nad harrastasid "püha nudismi", eitasid abielu, mida nende meelest ilma patuta ei saaks olla, ja pidasid kinni rangest seksuaalsest abstinentsist, ning elasid ilma seadusteta, olles arvamusel, et ükski nende tegu ei saa olla hea ega halb. Nad ei töötanud. Tõenäoliselt kujunes nende õpetus gnostitsismi ja asketismi mõjul. Kirik kuulutas nende õpetuse hereesiaks. Adamiitide olemasolust teatasid Theodoretos (Haer. Fab, I, 6), Epiphanios Salamisest (esmamainimine, kaasaegsetest usulahkudest rääkivas raamatus "Panarion") ja Augustinus. Paistab, et pärast 4. sajandit see usulahk kadus. Keskajal taaselustasid pärast 13. sajandit mõned adamiitide praktikad vaba vaimu vennad ja õed Hollandis ning mõned taboriidid Böömimaal. Kirik surus need alla, nii et 15. sajandi lõpuks olid need kadunud. Bulgaarias ilmus adamiitide sarnane usulahk 14. sajandi keskpaigas; aastal 1350 olid nad Tǎrnovos toimunud kirikukogul oma õpetusest lahti ütlema, mõned hukati. Böömimaal moodustasid nad hussiitide radikaalse osa. Adamiidid pooldasid inimsuhetes vaimset ja sugulist puhtust ning käisid põhimõtteliselt alasti. Väidetavalt käisid kõik kõigiga suguliselt läbi. Selleks piisas nende juhi Adami loast. See Adam nimetas end Jumala pojaks. Tegu oli Pikardiast pärit pikardist preestri Adam Rohaniga, kes oli võitnud naistest, meestest ja lastest koosneva rühma usalduse ning asunud koos nendega elama Nežárka jõe nimetule saarele. Tábori lähedal Klokotys kaldus adamiitide liikumine kõrvale algsest "puhta orgia" (mehed ja naised omavahel) versioonist ning Petr Kániši ja Burjan Strausi eestvõttel hakkas Klokotys levima homoseksuaalsus. Hussiitide juht Jan Žižka 1421. aastal praktiliselt hävitas adamiitide õpetuse pooldajad, nagu ka teised hälbivate vaadetega hussiitide rühmad. Otsustav kokkupõrge toimus 1421 Ostrovis Hamris. Kuigi adamiidid võitlesid vapralt (kõik alasti!), jäid nad hussiitide vägedele alla ning 40 neist võeti vangi ja tapeti. Ainult üks olevat elu jäetud, et see jutustaks Tábori preestrile kõigist oma kaaslaste tegudest. Ta laskis Klokoty pastoraadis põletada umbes 70 adamiiti. Praeguses Klokoty linnaosas murule on nende mälestuseks asetatud suur kivi pealdisega Táborští pikarti 1421-1996 ('Tábori pikardid 1421–1996'). Uusajal praktiseerisid adamiitide õpetust mõned inglise dissidendid. Höfler. Geschichtsquellen Böhmens, I, 414, 431.
Normandia hertsogkond

Normandia hertsogkond oli hertsogkond Prantsusmaa põhjarannikul aastatel 911–1469. Nime sai hertsogkond selle järgi, et viikingeid kutsuti normannideks. Normandia hertsogkond tekkis, kui Lääne-Frangi kuningas Charles III Lihtsameelne tunnistas 911. aastal Saint Clair-sur-Epte'i rahulepinguga viikingi väepealiku Hrolfi, ladinapärase nimega Rollo õigusi osale Neustria Roueni krahvkonnast. See oli tulevase Normandia hertsogkonna tuumik Inglise kanali ääres Seine'i suuet ümbritsevad maadel, mida viikingid olid oma rüüsteretkede käigus koloniseerinud 8. sajandist alates. Rollo (Hrolf) tunnistas end kuninga vasalliks, lasi end ristida ning abiellus Charles III tütrega. Normandia piirnes La Manche'i väina, Bretagne'i hertsogkonna, Mani saare, Orléansi, Île-de-France'i ja Picardiega. 912. aastast oli selle pealinn Rouen. Põhja-Prantsusmaa Anjou ja Normandia hertsogi dünastiate vahelises võimuvõitluses 11. sajandil saavutas Normandia hertsog võidu Maine'i üle, sellest sai ka tugipunkt Normandia hertsogkonna valitsejale William Vallutajale Inglismaa vallutamisel. 1066. aastal vallutas see Normandia hertsog Inglismaa kuningriigi ning tõusis Inglismaa troonile. Sellest ajast oli "Normandia hertsog" Inglise kuninga tiitel, kuigi 1204. aastal vallutas Normandia (välja arvatud Kanalisaared) Prantsusmaa kuningas Philippe II. 1069. aasta linnaelanike ülestõusuga läks võim Maine'i linnas Hugh V-le, kellest sai Maine'i hertsog, ning sama pärilusliini kaudu jäi Maine'i valitsema Anjou dünastia. Anjou dünastiast pärit Geoffroy V abiellus 17. juunil 1128 Le Mansi katedraalis Inglismaa-Mathilde'ga (William Vallutaja lapselapsega), millest sai alguse Inglismaa kuninglik Plantagenet' dünastia. Liidust 1130. aastal sündinud Henry II Plantagenet ristiti Le Mansi katedraalis ning 1154 päris ta ka Inglismaa kuningriigi trooni. Normandia hertsogi tiitlit tarvitavad Suurbritannia valitsejad tänapäeval Kanalisaarte (Guernsey, Jersey) valitsejana. Rollo 911–927 William I Pikkmõõk 927–942 Richard I Kartmatu 942–996 Richard II Hea 996–1027 Richard III 1027 Robert I 1027–1035 William II 1035–1087 Robert II Curthose 1087–1106 William Rufus, regent 1096–1100 William Clito, trooninõudleja 1106–1134 Henry I 1106–1135 William III Atheling, isa Henry I ülemvalitsuse all Blois' Stephen 1135–1144 Plantagenet' dünastia Anjou krahv Geoffroy V 1144–1150 (jure uxoris) Henry II 1150–1189 Henry Noor Kuningas, noore hertsogina 1170–1183 Richard I Lõvisüda 1189–1199 John Maata 1199–1216, kaotas Normandia 1204 Henry III 1216–1259, sai uuesti Normandia hertsogi tiitli 1259 Pariisi rahulepinguga Anjou dünastia Hauteville (perekond) Normanni vallutus Inglismaal Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse
Püramiid-akakapsas

Püramiid-akakapsas (Ajuga pyramidalis) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Püramiid-akakapsas andmebaasis eElurikkus