laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
E

See artikkel räägib tähest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge E (täpsustus). E (e) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike täht. Eesti tähestikus on E viies täht. Ladina tähestiku E-täht tuleneb kreeka tähestiku tähest epsilon. E-tähe ASCII-kood on 69 ja Unicode'i kood U+0045. Väiketähe e ASCII-kood on 101 ja Unicode'i kood U+0065. € Е (kirillitsa täht) Ë
Horezm

Horezm (usbeki keeles Xorazm) on oaas ja ajalooline riik Araali mere piirkonnas Amudarja alamjooksul Kesk-Aasias, praeguses Usbekistanis (Karakalpakkia ja Xorazmi alal) ning Türkmenistanis (Daşoguzi ja Lebapi vilajeti alal). Horezm asus Lääne-Turkestani ajaloolises piirkonnas, Amudarja jõe alamjooksul. Asukoht Hiina ja Vahemere maade ning India ja Lõuna-Venemaa vahel lõi soodsa asendi rahvusvahelises kaubanduses. Horezmis asusid kaubalinnad: Buhhaara ja Samarkand. Horezmi läbis ka ajalooline Siiditee. 9. ja 10. sajandil valitses riiki Samaniidide dünastia. Seldžukkide dünastia rajaja Togrulbeki juhtimisel (valitses aastatel 1038–1063) vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak. Alp Arslani juhtimisel saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Mantzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati peaaegu kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina. Seldžukkide impeerium saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani. 12. sajandist valitsesid Horezmi seldžukkide vasallid Horezmi dünastiast, kes lõpuks iseseisvusid ja 12. sajandi viimasel veerandil liitsid Horezmi riigiga ka Buhhaara ja Põhja-Pärsia. Aastatel 1206–1215 vallutas Horezmi šahh ka Pärsia lõunaosa ja Afganistani alad. Horezmi riik lagunes pärast 1219. aasta mongolite sõjakäiku Tšingis-khaani juhtimisel ning liideti Mongolite riigiga. Horezmi NSV Horezmi NRV
Wizards of Waverly Place

"Wizards of Waverly Place" ('võlurid Waverly tänavalt') on Ameerika telesari, Disney Channeli noortesari, mis oli eetris 12. oktoobrist 2007 kuni 2012. aastani Disney Channelis. Selle stsenarist on Todd J. Greenwald, kokku toodeti 106 osa. Sarja peaosatäitjad on Selena Gomez, David Henrie ja Jake T. Austin. Sari keskendub kolmele teismelisele: Alex Russole (Selena Gomez), tema vanemale vennale Justinile (David Henrie), nende väiksemale vennale Maxile (Jake T. Austin) ja Alexi parimale sõbrale Harperile. Alex, Justin ja Max elavad koos oma isa Jerry ja ema Theresaga. Kõik pere liikmed peale ema ja isa on võlurid. Alex, Justin ja Max õpivad võlukunsti oma isa käe all. Nad satuvad igasugustesse sekeldustesse. Selena Gomez – Alexandra Margarita Russo ehk Alex David Henrie – Justin Vincenzo Pepe Russo ehk Justin Jake T. Austin – Max Russo David DeLuise – Jerry Russo Maria Canals Barrera – Theresa Russo Jennifer Stone – Harper Finkle 21 osa, algas 12. oktoobril 2007 ja lõppes 31. augustil 2008 30 osa, algas 12. septembril 2008 ja lõppes 21. augustil 2009 Sarja põhjal tehtud film oli esimest korda eetris Disney Channelis 28. augustil 2009. "Wizards of Waverly Place: The Movie" on filmitud Puerto Ricos, Los Angeleses ja New Yorgis.
Biotest

Biotest (inglise bioassay) on teaduslik eksperiment, kus standardsetel tingimustel hinnatakse organismide, koosluste jt abil keskkonnaseisundit. Üks teatav biotest on algo- ehk vetikatest, kust keskkonnaseisundit hinnatakse vetikate abil. Amesi test Vetikatest Bioindikaator Biomarker
Klorella

Klorella (Chlorella) on perekond rohevetikaid. Liike: Chlorella minutissima Chlorella pyrenoidosa Chlorella variabilis Chlorella vulgaris Klorella
Koppvetikas

Koppvetikas (Chlamydomonas) on perekond üherakulisi rohevetikaid. Siia on arvatud enam kui 500 liiki. Koppvetika nimi tuleneb sellest, et tema rakus olevad kromatofoorid on kopakujulised. Kehakujult on nad enamasti ümarad või munajad, viburitega. Koppvetikad asustavad mageveekogusid. Sageli on neid veekogudes massiliselt; võivad põhjustada "veeõitsenguid". Koppvetika liikide määramine on enamasti võimalik üksnes elektronmikroskoobiga, sageli nõuab see ka häid vetikamäärajaid ja kogenud algoloogi. Koppvetika positiivse fototaksise tagab silmtäpipiirkond. Koppvetikate sigimine võib olla nii mittesuguline (rändeostega) kui ka suguline. Koppvetikal Chlamydomonas reinhardtii on avastatud võime lagundada tselluloosi ja kasutada seda energiaallikana, kui tingimused fotosünteesiks on ebasoodsad. See on esimene selline leid taimeriiki kuuluva organismi puhul ning selle juures nähakse potentsiaali lihtsustada biokütuste valmistamist. About Chlamydomonas "Vetikad näppavad taimedelt energiat" Novaator, 22. november 2012 Koppvetikas bio.edu.ee
Meistriliiga 1992

Meistriliiga 1992 võitis ja tuli seega 1992. aastal Eesti jalgpallimeistriks FC Norma. Tegemist oli esimeste meistrivõistlustega pärast riigi taasiseseisvumist ning vastloodud Meistriliiga debüüthooajaga. Hooaeg peeti 1992. aasta kevadel, et minna veel samal aastal üle sügis-kevad tsüklile. Meeskonnad olid jaotatud kahte seitsmeliikmelisse piirkonda (lääs ja ida) ning kohtusid iga tsoonikaaslasega korra. Kummagi piirkonna neli esimest pääsesid üheringilisele esikohaturniirile, kummagi piirkonna kolm viimast selgitasid üheringilisel lisaturniiril kaks väljalangejat. Finaal- ja väljalangemisturniiril mängiti ainult vastas tsooni meeskondade vastu. Samast eelvooru tsoonist tulnud meeskondade omavahelised mängud arvestati lõppvooru. 1Meeskonnad mängisid ainult 4 vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade mängude tulemused ja punktid kanti esikohaturniirile üle. 1Meeskonnad mängisid ainult 3 vastasega teisest eelvooru tsoonist. Sama eelvooru tsooni meeskondade mängude tulemused ja punktid kanti väljalangemisturniirile üle. Tartu JK Merkuur v Narva Kreenholm Narva Kreenholm v Tartu JK Merkuur Kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus 4:4 ja Meistriliiga 1992/93 koha kindlustas endale Tartu JK Merkuur, kes lõi enam võõrsil väravaid. Esiliiga 1992 II liiga 1992 http://www.rsssf.com/tablese/esthist.html
Barbadose saar

Barbados on saar Lääne-India saarestikus, üks Antillidest. Pindala on 340 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 336 meetrit. Kuulub Barbadosele.
Liilia

Liilia (Lilium) on liilialiste sugukonda liilialaadsete seltsi kuuluv taimeperekond. Perekonda kuulub umbes 115 liiki. Lilium amabile – sulnis liilia Lilium amoenum – meeldiv liilia Lilium arboricola – epifüütliilia Lilium armenum – armeenia liilia Lilium auratum – kuldvööt-liilia Lilium ×aurelianense – orleaani liilia Lilium bakerianum – Bakeri liilia Lilium bolanderi – Bolanderi liilia Lilium brownii – Browni liilia Lilium bulbiferum – tuliliilia Lilium candidum – madonnaliilia ehk valge liilia Lilium hansonii – Hansoni liilia Lilium maculatum – laiguline liilia Lilium martagon – kirju liilia, Eestis ilutaimena, vahel metsistub. Lilium washingtonianum – Washingtoni liilia
Førde

Førde on linn Norras, Førde valla ja endise Sogn og Fjordane maakonna keskus. Asub kohas, kus Jølstra jõgi suubub Førdefjordenisse. Elanike arv on 9087 (2008), pindala 6,01 km². Førde linnas asub Sogn og Fjordane maakonna suurim haigla, Førde kirik ja Sogn og Fjordane Kunstimuuseum. Igal suvel toimub seal Førde rahvamuusikafestival. Kohaliku ajakirja nimi on Firda. Linnast 16 km kaugusel asub piirkondlik Førde lennujaam. Statistika Keskbüroo. Urban settlements. Population and area, by municipality. 1 January 2008
Nord-Aurdali vald

Nord-Aurdali vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Fagernes. Nord-Aurdali vald loodi 1. jaanuar 1838. Valda teenindab Fagernesi Leirini lennujaam. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. Valla vapp pärineb lähiajast. See kinnitati 20. detsembril 1985. Vapil kujutatakse kolme sinist erku emajuurt (Gentiana nivalis). Neid lilli kasvab Nord-Aurdalis külluslikult. Kolm õit esindavad valla kolme peamist asulat Aurdali, Fagernesi ja Leirat. Erk emajuur avab oma õied ainult päikesevalguses ja soojuses. Sellepärast valiti see ka valla avatust ja positiivsust sümboliseerima. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Lomi vald (Bulgaaria)

Lomi vald on 2. järgu haldusüksus Bulgaarias Montana piirkonnas. Valla lõunapiiriks on Doonau, mille vastaskaldal on Rumeenia. Vallas on 10 asulat, millest suuremad on Lom, Stalijska Mahala ja Kovačica. 89% elanikest on õigeusklikud, ligi 10% protestandid. Valla koduleht
Georgi Damjanovo vald

Georgi Damjanovo vald on 2. järgu haldusüksus Bulgaarias Montana piirkonnas. Vallas on 13 asulat, vallakeskus on Georgi Damjanovo küla, mis on nime saanud bulgaaria kommunisti Georgi Damjanovi järgi. Valla koduleht
Alide Remmel

Alide Remmel (aastani 1928 Alide Mangelson; 18. veebruar (vkj)/ 2. märts 1899 Lebavere küla, Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 5. jaanuar 1979 Tartu) oli eesti botaanik. Lõpetas 1920. aastal Paide Tütarlastegümnaasiumi ja 1933. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige. Oli 1939–1945 keskkooli loodusloo- ja maateaduse õpetaja. Oli 1945–1949 Tartu Riikliku Ülikooli taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris assistent, 1949–1952 sama kateedri ning mineraloogia ja paleontoloogia kateedri vanemõpetaja, 1952–1953 taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri assistent, 1953–1956 vanemõpetaja, 1956–1961 assistent. Ta oli tuntumaid ja viljakamaid Eesti adventiivfloora (tulnuktaimede) uurijaid. 2. sugukond rebasheinalised. // Eesti NSV floora 8. Tallinn 1971 4. triibus Ambrosieae Cass. // Eesti NSV floora 6. Tallinn 1978 Toomas Kukk. "Eesti taimestik". Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1999. Lk 38 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1145 Haud Tartu Ülikooli kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ugolnõje Kopi

Ugolnõje Kopi on alev Venemaal Tšuktšimaal, Anadõri rajooni keskus. Asub Beringi mere Anadõri lahe kaldal Anadõri vastas. Peamiseks majandusharuks on kivisöe kaevandamine. 1968. aastast alates on alev. Alevi lähedal on Ugolnõi rahvusvaheline lennujaam.
Ülo Tamm

Ülo Tamm (24. märts 1935 Kanepi kihelkond, Võrumaa – 9. mai 2020) oli eesti metsandusteadlane. Ta lõpetas 1959. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta töötas Eesti Maaülikoolis. Ta tegeles metsaselektsiooni ja paplite süstemaatikaga. 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Toomas Kukk. "Eesti taimestik". Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1999. Lk 39 Ülo Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis Haud Tartu Maarja kalmistul
Oda Krohg

Oda Krohg sünninimi Othilia Pauline Christine Lasson (11. juuni 1860 Åsgårdstrand – 19. oktoober 1935 Oslo) oli norra kunstnik. Sündis advokaat Christian Lassoni (1830–1893) ja Alexandra von Munthe Morgenstierne teise tütrena. Oda Krohg kasvas kümnelapselises peres. Tema vend Per Lasson oli tunnustatud helilooja, õde Caroline Bokken Lasson tuntud laulja ja kirjanik. Aastal 1881 abiellus ta Jørgen Engelhardtiga, kellega tal oli kaks last. Abielu lahutati alles 1888. aastal, kuid pere ei elanud koos 1883. aastast. 1885 alustas õpinguid Erik Werenskioldi ja Christian Krohgi käe all. Viimasega ta abiellus oktoobris 1888. Aastal 1889 sündis abikaasade teine ühine laps, poeg Per Krohg, kellest sai samuti tuntud maalikunstnik. Nende esimene ühine laps, tütar Nana, sündis 1885. Aastail 1901–1909 elas pere Pariisis. Pariisis elades oli tal ateljee Montparnasse'il. Aastal 1903 olid tema teosed näitusel Salon de Paris's ja aasta hiljem oli tal esimene näitus Salon d'Automne'is, kus Oda osales regulaarselt aastani 1909. Samal ajal oli tal armulugu luuletaja ja kunstikriitiku Jappe Nilsseniga. Oda siiski oma abikaasast ei lahutanud ning pere pöördus tagasi elama Oslosse. Oda Krohg suri 19. oktoobril 1935. Ta on maetud Oslo Vår Frelsersi kalmistule (Vår Frelsers gravlund). "Ved Kristianiafjorden (Japansk lykt)" "Ved engen (Kinesisk lykt)" ("Niidul (hiina latern)" 1889) "En abonnent på Aftenposten" ("Õhtulehe abonent", 1887) "Fra festen" ("Peolt tulnud", 1892) "Rouge et Noir" ("Punane ja must", 1912). Aasta Hansteen Ivar Arosenius Gunnar Heiberg Johanne Dybwad Christian Krohg Kasutatud on saksakeelse ja norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 03.05.2009.
Tiiu Trei

Tiiu Trei (aastani 1963 Pullisaar; 24. oktoober 1936 Viljandi – 2. detsember 2021 Tartu) oli Eesti botaanik ja algoloog. Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna. 1973. aastal sai ta samas bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Lääne-Eesti rannikuvete fütobentos". Aastatel 1959–1975 töötas ta Balti kalamajanduse teadusliku uurimise instituudi Eesti mereihtüoloogia laboratooriumis, 1975–1976 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis vanemteadurina; 1976–1993 ZBIs vanemteadurina ning 1994–2005 ZBIs laborandi ja vanemlaborandina. 2005–2006 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis vanemlaborant. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1957. Ta on uurinud Eesti jõgede ja mere makrovetikaid ja veetaimestikku. Zooloog Anne Kirk on tema õde. Tiiu Trei Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 17. septembril 2014) Kukk, Toomas 1999. Eesti taimestik. Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk. 39. Eesti Entsüklopeedia
Bilibino

Bilibino on linn Venemaal Tšuktšimaal, Bilibino rajooni halduskeskus. Karalvaami küla nimetati 1956. aastal ümber geoloog Juri Bilibini järgi. 1958. aastal sai aleviks, 1993. aastal sai linnaõigused. Linna lähedal asub 1974. aastal tegevust alustanud Bilibino tuumaelektrijaam ja kullakaevandus. http://www.bilibino.com/
Visolde Puusepp

Visolde Puusepp (aastani 1955 Erik; 23. juuli 1928 – 21. oktoober 2020) oli eesti botaanik ja mükoloog. 1947. aastal lõpetas ta Tartu 3. keskkooli, 1952. aastal TRÜ matemaatika ja loodusteaduskonna bioloog-botaanikuna. Seejärel töötas ta kolm aastat õpeajana Mustvee 1. keskkoolis, abiellus 1955 Olev Puuseppaga, asus tööle Tartu linna 7. seitsmeaastases koolis bioloogia ja geograafia õpetajana. Alates 15. jaanuarist 1956 töötas mittekoosseisulisena ja seejärel 1. maist 1957 koosseisulisena Zooloogia ja Botaanika Instituudi botaanika sektoris, algul laborandina, siis vanemlaborandina ja alates 1973 vaneminsenerina. 1990. aastast jäi pensionile. Ta on avaldanud teadustöid peamiselt õistaimede süsteemi alal. Tema töö tulemusi kajastavad "Eesti NSV floora" 5. ja 8. köide, mille kaasautor ta on. PlutoF-i andmetel on ta kogunud 6469 eksemplari seeni ja taimi. Kukk, Toomas 1999. Eesti taimestik. Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk. 39. Saja kahe aastane õpetaja peab koolilõpupeo igal aastal. Tartu Postimees, 19. juuni 2017.
Pevek

Pevek on linn Venemaal Tšuktšimaal, Tšauni rajooni halduskeskus. Asub Ida-Siberi mere Tšauni lahe ääres. Asula rajati 1933. aastal, 1967. aastal sai linnaõigused. 1949–1957 asus linnas Tšaunlag, osa GULAGist. Kui 1989 elas linnas 12 900 inimest, siis 2008. aastal vaid 4400. Elanike arvu vähenemise üheks põhjuseks on väljaränne tinakaevanduste sulgemisest põhjustatud töökohtade kadumise tõttu. Linna lähedal asub kullakaevandus. Q126687534 Peveki koduleht Fotod linnast
Skjærhalden

Skjærhalden ehk Skjærhollen on küla Norras Vikeni maakonnas, Hvaleri valla keskus. Asub Kirkeøy saarel. Rahvaarv 688 inimest ja pindala 0,82 km² (2008). Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 21.05.2020.
Meistriliiga 1992/93

Meistriliiga 1992/93 võitis ja tuli seega 1993. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC Norma, kellele see oli teine meistriliiga võit järjest. Aste madalamale esiliigasse pidid langema JK Sillamäe Kalev ja Viljandi JK Tulevik, kuid Kohtla-Järve JHK Keemiku loobumise tõttu säilitasid sillamäelased oma koha meistriliigas. Esiliigast kerkisid astme võrra kõrgemale Pärnu JK Tervis ja JK Tallinna Sadam. Meistriliiga klubide arv vähenes 14-lt 12-le. Kahe piirkondliku tsooni asemel moodustati ühetsooniline liiga, samuti loobuti esikoha- ja väljalangemisturniirist. Hooaja eel muutsid nime neli klubi: Tallinna VMV → Tallinna FC Nikol Tartu SS Kalev → Tartu SS EsDAG Viljandi JK → Viljandi JK Tulevik FK Maardu → Maardu FK Olümpia Iga meeskond mängis kõikide vastastega 2 korda, ühe korra kodus ja ühe korra võõrsil, kokku 22 mängu. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. 2Jõhvi EP sai võidu, kuna Vigri ei ilmunud mängule. 3Mäng toimus FC Flora kodu väljakul, Kadrioru staadionil. Värvid: roheline = Kodu meeskonna võit; kollane= viik; punane = võõrsil meeskonna võit. Esiliiga 1992/93 II liiga 1992/93 http://www.rsssf.com/tablese/esthist.html JK Sillamäe Kalev jäi Meistriliigasse kuna JHK Kohtla-Järve Keemik loobus Meistrliiga 1993/94 hooajast
Meistriliiga 1993/94

Meistriliiga 1993/94 võitis ja tuli seega 1994. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Flora, kes võitis otsustavas lisamängus FC Norma tulemusega 5:2. Hooaja eel võttis Tallinna KSK Vigri sponsornime FC Tevalte. JK Sillamäe Kalev jättis viimased neli kohtumist pidamata, vastased said kirja loobumisvõidu väravatevahega 0:0 Tallinna FC Tevalte juhtis voor enne lõppu, kuid diskvalifitseeriti liidrikohalt väidetava korruptsiooni tõttu. Tallinna FC Tevalte viimane mäng jäi pidamata, vastane sai kirja loobumisvõidu väravatevahega 0:0. Tallinna FC Tevalte süüd ei tõestatud, kuid ta jäi kindlana näinud meistritiitlist ilma. Võrdselt punkte kogunud Tallinna FC Norma ja Tallinna FC Flora pidasid otsustava lisamängu, mille võitis Flora tulemusega 5:2 (3:0). FC Norma saatis protestiks FC Tevalte diskvalifitseerimise vastu väljakule noormängijad. Aste madalamale esiliigasse langesid Pärnu JK Tervis, Tallinna JK Dünamo, Tartu JK Merkuur, JK Sillamäe Kalev. Esiliigast kerkisid astme võrra kõrgemale Pärnu JK Kalev. Meistriliiga klubide arv oli järgmisel hooajal 12 asemel kaheksa. September 1993 - FC Flora - Raimondas Kotovas -> Roman Ubakivi September 1993 - JK Tervis - Sergei Ratnikov -> Tarmo Rüütli Jaanuar 1994 - JK Tervis - Tarmo Rüütli -> Märt Siigur Jaanuar 1994 - Sadam - Pavel Strelin -> Uno Piir Jaanuar 1994 - FC Tevalte - Vladimir Kolbassenko -> Anatoli Belov 1JK Sillamäe Kalev loobus 4 mängu enne hooaja lõppu. 2FC Tevalte diskvalifitseeriti pärast 21. vooru väidetava korruptsiooni pärast. Tallinna FC Flora v Tallinna FC Norma Iga meeskond mängis kõikide vastastega 2 korda, ühe korra kodus ja ühe korra võõrsil, kokku 22 mängu. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. Meistriliiga esikoha lisamängu väravad pole siia arvestatud Esiliiga 1993/94 II liiga 1993/94 http://www.rsssf.com/tablese/esthist.html FC Flora ja FC Norma mängisid lisamängu meistriliiga esikoha peale.
Meistriliiga 1994/95

Meistriliiga 1994/95 võitis ja tuli seega 1995. aasta Eesti jalgpallimeistriks FC Flora. Tartu FC Esdag-ist sai Tartu FC DAG, Tallinna FC Nikoli põhjal moodustati keset hooaega Tallinna FC Lantana-Marlekor (tulevane FC TVMK). Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast pidasid väljalangemisturniiri esiliiga nelja parima meeskonnaga. FIFA otsusega ennistati korruptsioonisüüdistustes õigeks mõistetud Tallinna FC Tevalte koht meistriliigas. Seetõttu pidid finaalturniiri kuues Tallinna FC Norma ja üleminekuturniiri teine Pärnu JK Kalev selgitama veel ühe väljalangeja (FC Norma – PJK Kalev 2:3, 0:0). Aste madalamale langesid Tallinna FC Norma ja Tartu FC DAG, esiliigast kerkis astme võrra kõrgemale Pärnu JK Tervis. August 1994 - FC Norma - Mati Kebina -> Eduard Belkin September 1994 - FC Norma - Eduard Belkin -> Juri Tšurilkin Detsember 1994 - Sadam - Uno Piir -> Valeri Bondarenko Jaanuar 1995 - Lantana-Marlekor - Vjatšeslav Smirnov -> Anatoli Belov Eelvoor ja finaalturniir kokku. (M) = Meister, (ÜV) = Üleminekumängude võitjad, (LV) = langes esiliigasse. Kõik mängud toimusid 1995. aasta kevadel. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. Kõik mängud toimusid 1994. aasta sügisel. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. 2Mängu võit määrati Narva Transile, kuna FC DAG ei ilmunud kohale. 3Mängu võit määrati FC Florale, kuna PJK Kalevi staadion ei olnud mängukõlbulik. Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad. FIFA otsustas, et EJL peab andma Tallinna FC Tevalte (diskvalifitseeritud 1 mäng enne enne hooaja 1993/94 lõppu ilma tõenditeta) meistriliiga koha tagasi hooajaks 1995/96. Sel põhjusel mängiti lisa üleminekumängud PJK Kalevi (üleminekuturniiri 2. koht) ja FC Norma (finaalturniiri 6. koht) vahel. Tallinna FC Norma v Pärnu JK Kalev Pärnu JK Kalev v Tallinna FC Norma Üleminekuturniiril löödud väravad Esiliiga 1994/95 II liiga 1994/95 III liiga 1995 http://www.rsssf.com/tablese/esthist.html
Meistriliiga 1995/96

Meistriliiga 1995/96 võitis ja tuli seega 1996. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Lantana. Tallinna FC Lantana-Marlekorist sai kaks klubi, Tallinna FC Lantana (uus klubi) ja Tallinna FC Tevalte-Marlekor (hilisem FC TVMK ja Lantana-Marlekor õigusjärglane). AS Marlekor ostis korruptsiooniskandaali sattunud Tallinna FC Tevaltelt meistriliiga osalusõiguse: vana klubi jätkas madalamates liigades tegevust Tallinna KSK Vigrina, uus meeskond võttis nime Tallinna FC Lantana. Meistriliiga eelvooru kuus esimest meeskonda pääses finaalturniirile, kus neile arvestati lisaks pooled eelvoorus võidetud punktid. Kaks viimast pidasid väljalangemisturniiri esiliiga nelja parima meeskonnaga. Aste madalamale langes Pärnu JK, esiliigast kerkis astme võrra kõrgemale Tallinna JK Vall. 11. august 1995 - Sadam - Valeri Burdarenko -> Uno Piir 1. september 1995 - Trans - Nikolai Burdakov -> Juri Šalamov 1. oktoober 1995 - FC Flora - Roman Ubakivi -> Tarmo Rüütli ja Otar Korgalidze (3 mängu) Jaanuar 1996 - FC Flora - Tarmo Rüütli -> Teidur Thordarson Eelvoor ja finaalturniir kokku. (M) = Meister, (ÜV) = Üleminekumängude võitjad, (LV) = langes esiliigasse. Kõik mängud toimusid 1996. aasta kevadel. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. Kõik mängud toimusid 1995. aasta sügisel. 1Kodu meeskond on vasakus tulbas. Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit. ML eelvoorus ja finaalturniiril löödud väravad Esiliiga 1995/96 II liiga 1995/96 III liiga 1995/96 IV liiga 1995/96 http://www.rsssf.com/tablese/esthist.html
Seli vald

Seli vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Otta. Seli vald loodi 1. jaanuaril 1908, kui see eraldati Vågå vallast. Endine Heidali vald liideti Seli vallaga 1. jaanuaril 1965. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. Vanalt Seli talult saadud nime (vanapõhja Sil) kannab vald (algselt kihelkond) ajast, mil sinna ehitati esimene kirik. Sõna sil tähendab jõe alamjooksu (mõeldud Lågeni jõge). Valla vapp on pärit lähiajast. See kinnitati 18. mail 1985. Vapil on kujutatud kuldset tüdrukut mängimas trompetit sinisel taustal. Kujutis põhineb Prillar-Guri legendil. 1612. aastal viis Rootsi teenistusse astuda sooviva Šoti palgasõdurite salga teekond läbi Seli. Kohalikud talumehed ründasid šotlasi ja said Kringeni lahingus nende üle võidu. Legend räägib, et talumehi hoiatas šotlaste eest tüdruk trompetiga. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Stovneri linnaosa

Stovner on linnaosa Oslo idaosas. Piirneb Nittedali, Skedsmo ja Lørenskogi vallaga. Stovneri linnaosa koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Stovner seisuga 17.04.2009.
Nordre Landi vald

Nordre Landi vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Landi vald jaotati Nordre Landi ja Søndre Landi vallaks aastal 1847. Torpa ala eraldati Nordre Landist 1. jaanuaril 1914 ja sellest sai omaette vald. 1. jaanuaril 1962 liideti need vallad taas. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. Vanapõhja keele sõna Land tähendab maad ja Landi kaheks jagamisel tekkinud Nordre Landi nimi Landi põhjaosa. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023