laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Elektra (ansambel)

Elektra oli Eesti tantsumuusika ansambel. Elektra alustas tegevust juba 1960. aastate keskel naisvokaalansamblina, mille koosseis pidevalt muutus ja mida saatsid erinevad instrumentaalansamblid. 1970. aastate lõpus sai taustamuusikute juhiks klahvpillimängija Aarne Saluveer, kes lisas ansambli koosseisu sõbrad Agu Tammeoru, Meelis Punderi ja Jaan Karpi. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud Aarne Saluveer – klahvpillid, vokaal Meelis Punder – basskitarr Agu Tammeorg – soolokitarr Jaan Karp – trummid Kadri Hunt – vokaal 1985 album "Elektra" ... Elektra "Keegi" 7" www.frotee.net (vaadatud 09.09.2016) Ansamblid: Elektra www.muusika.ee (vaadatud 07.09.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Haak (ansambel)

Haak oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1970. aastatel. Ansambel esines 1976. aasta Viljandi rokifestivalil, ent pärast esinemist sai ansambel aastase esinemiskeelu. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Joel Steinfeldt – vokaal Ain Varts – kitarr Ivo Varts – trummid Heiki Tark – bass Peeter Malkov – flööt http://www.muusika.ee/ansamblid/haak.html (vaadatud 07.09.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Big Pun

Christopher Lee Rios (10. november 1971 Bronx, New York – 7. veebruar 2000 New York), esinejanimega Big Pun, oli ameerika räppar. "Capital Punishment" (1998)
Bletchley Park

Bletchley Park on mõisakompleks Suurbritannias Milton Keynesis. Teise maailmasõja ajal asus seal Valitsuse Koodide ja Šifrite Kool (Government Code & Cipher School, GC&CS), mille koodimurdjad dešifreerisid Saksamaa relvajõudude kasutatud Enigma ja Lorenzi šifrid. Ajaloolaste hinnangul aitas Bletchley Parki krüptograafide lahtimurtud salajane informatsioon sõda kahe kuni nelja aasta võrra lühendada, ilma selleta oleks sõja tulemus olnud määramatu. Bletchley Parkis tehtud töö jäi salastatuks paljudeks aastateks; sellest räägiti esimest korda avalikult alles 1974. aastal, kui ilmus F. W. Winterbothami raamat "The Ultra Secret" ('Ultra saladus'). Tänapäeval asub Bletchley Parkis muuseum. Hawklaw Y Station The Influence of ULTRA in the Second World War
Mestiits

Mestiits on europiidide ja indiaanlaste segavereline järglane. Mestiitsid on ülekaalus Ladina-Ameerika rahvastikus. segarassid ENE, lk. 149.
Pačeriaukštė vald

Pačeriaukštė vald (leedu keeles Pačeriaukštės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb loodes Lätiga. Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Pačeriaukštė I küla. Vallavanem on Aurimas Frankas. Lisaks küladele on vallas ka mõni huutor. [1]. Biržų rajono savivaldybė, vaadatud 09.09.2016. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 09.09.2016.
Kalisz

Kalisz (saksa keeles Kalisch) on maakonnaõigustega linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Kaliszi maakonna halduskeskus (ei kuulu ise maakonna koosseisu). Asub Prosna jõe ääres. Kalisz on üks Poola vanimaid linnu. 150. aasta paiku mainib vandaalide Calisia asulat Ptolemaios. Ajaloolased pole siiski üksmeelel, kas see asus tänapäeva linna kohal. Tänapäeva linn rajati ilmselt 9. sajandil. Bolesław V andis Kaliszile linnaõigused umbes 1257. aastal. 1314. aastast kuni Teise Poola jagamiseni oli linn Kaliszi vojevoodkonna keskus. 1975–1998 oli taas Kaliszi vojevoodkonna keskus. 2000. aastal liideti linnaga Dobrzeci ja Sulisławice küla. 2015. aastal oli linna elanike arv 103 100. Majanduses on olulised tekstiilitööstus ja masinaehitus. 2007. aastani toodeti linnas klavereid. Linnas on 15 katoliiklikku, viis protestantlikku ja üks õigeusu kirik. Kaliszis tegutseb viis kõrgkooli ja mitmeid teiste kõrgkoolide filiaale. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/023015761011-0936569?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Linna koduleht
ERR Novaator

ERR Novaator (kuni aastani 2015 Novaator) on Tartu Ülikooli ja Eesti Rahvusringhäälingu teadusportaal. 2005. aastast Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi e-kuukirjana ilmunud Novaator hakkas 2007. aasta aprillis ilmuma ajalehe Äripäev veebiväljaandes teadusuudiste rubriigina. Leht koliti 2009. aastal omaette veebisaidile novaator.ee, samuti laiendati selle teemaderingi. Alates 2015. aastast on Tartu Ülikooli teadusuudised Eesti Rahvusringhäälingu veebiportaalis ja teadusuudiste portaal kannab nime ERR Novaator. 2022. aastal lisas ERR juurde ka venekeelse teadusportaali Nauka (Наука – 'teadus'). Aastatel 2007–2014 oli Novaatori peatoimetaja Villu Päärt. 2015 – Eesti teaduse populariseerimise auhind, peapreemia kategoorias teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audiovisuaalse ja elektroonilise meedia abil 2015 – Kuldõun, II koht kategoorias "aasta nutitegu hariduses" 2016 – Digital Communication Awards, pääs viie finalisti sekka parima strateegia kategoorias ERR Jupiter ERR Kultuur Labor (saade) "Uus Novaator.ee teadushuvilistele!" teadvus.wordpress.com, 17. november 2009 "Tartu Ülikool andis Novaatorile uue stardi" Tartu Ülikool "Novaator vahetab värvi" Universitas Tartuensis, jaanuar 2015 "ERR avas venekeelse teadusportaali" ERR Novaator, 7. juuni 2022 "ERR Novaatorit tunnustati teaduse populariseerimise auhinnaga" ERR Novaator, 19. november 2015 Kuldõun 2015 tulemused Archimedes Winnerlist 2016 Digital Communication Awards "Teadusportaal ERR Novaator üllatas rahvusvahelisel konkursil žüriid" ERR Novaator, 30. september 2016 novaator.err.ee
2030

◄ | 20. sajand | 21. sajand     ◄ | 2000. aastad | 2010. aastad | 2020. aastad | 2030. aastad         ◄◄ | ◄ | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 | 2031 | 2032 | 2033 | 2034 | ►   2030. aasta (MMXXX) on 21. sajandi 30. aasta. See algab teisipäevaga. Juudi kalender: 5790–5791 Islami kalender: 1451–1452 Iraani kalender: 1408–1409 Sirvikalender: 10243 ... ...
Geta

Publius Septimius Geta (Imperator Caesar Divi Septimii Severi Pii Divi Marcus Antonini Publius Septimus Severus Geta Antoninus; 7. mai 189 Rooma – 19. detsember 211 Rooma) oli Vana-Rooma keiser 4. veebruarist 211 kuni surmani. Ta oli Septimius Severuse ja tema teise naise Julia Domna poeg. Geta sai oma vanaisa nime. Geta suhted oma venna Caracallaga olid alati halvad ning ema pidi sageli vendi lepitama. See oli vastuolus õnneliku perekonna pildiga, mida isa laskis avalikkuse ees etendada: isa kui keiser, Caracalla kui troonipärija, ema kui nõuandja ning Geta hooleks jäid administratiivsed ülesanded ja bürokraatia. Juba noorelt hakkas Geta poliitikas osalema, tehes 197 kaasa sõjakäigu Partia vastu. 197. või 198. aastal sai Geta tseesari tiitli, millega ta aga rahule ei jäänud, sest Caracalla sai samal ajal augustuse tiitli. Alles 202 naasis keisriperekond koos Getaga Rooma, 203–204 külastas keisri sünnilinna Leptis Magnat Liibüas. Aastal 209 andis isa ka Getale augustuse tiitli ja vendade suhted pisut paranesid. Aelius Spartianuse kirjelduse kohaselt olnud Geta ilus noormees, kogelenud kergelt, ent olnud sellegipoolest laulva häälega. Tema elus olid kaks kirge: vein ja riietus, eriti viimane. Riiete peale kulutanud ta niisugusel hulgal vara, et isegi isa naernud tema üle. Tema hobiks nimetas Spartianus kirjandust ja filoloogiat: teda huvitanud sõnade tähenduse tundmaõppimine. Sõdurite hulgas oli ta üsna populaarne, eriti Partia II Leegionis. Pärast isa surma (211 Yorgis sõjaretke ajal brittide vastu) kuulutati vennad kaaskeisriteks ja nad naasid Rooma, kus Caracalla peatselt Geta tappis. Caracalla lasi oma venna mälestuse ära needa ning tema nimi kõrvaldati kõigist dokumentidest ja tema skulptuurid hävitati. Üleüldse korraldas Caracalla oma poliitiliste ja muude vastaste hävitamise kampaania, mille käigus tapeti kuni 20 tuhat inimest. Geta elulugu tuntakse peamiselt Cassius Dio ja Herodianuse kirjelduse järgi.
LAMP-platvorm

LAMP (või L.A.M.P.) on lühend, mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid: Linux – operatsioonisüsteem; Apache – veebiserver; MySQL – andmebaas (või andmebaasi server); Perl, PHP, Python, ja/või Primate (mod mono) – programmeerimiskeel. Täpsemalt on see avatud lähtekoodiga veebiplatvorm. AMP paketid on kombineeritud installpaketid, mis koosnevad Apache, MySQL ja PHPst. Sarnaselt LAMP-iga võib komplekteerida ka teistuguseid kooslusi OS+Veebiserver+AndmeBaasiMootor+PaindlikProgrammeerimiskeskkond, n.t FreeBSD+Apache+PostgreSQL+PHP. ONLamp, from O'Reilly & Associates XAMPP (Windows & Linux & Mac) EasyPHP (Windows) Apache2Triad (Windows)
Lüllemäe kalmistu

Lüllemäe (uus) kalmistu on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lüllemäe külas Valga vallas Valga maakonnas. Kalmistu rajati 20. sajandi 1. poolel ja tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks. Lüllemäe kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 5. august 2020) Lüllemäe uus kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Laatre õigeusu kalmistu

Laatre õigeusu kalmistu (ka Laatre II kalmistu) on õigeusu kalmistu Tartumaal Sangaste kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonna Valga vallas Laatre alevikus. Kalmistu asub Antsla–Tsirguliina tee ääres, see on kasutusel ja seda hooldatakse. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Laatre õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2016) Laatre õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
Köökmäe oja

Köökmäe oja (ka Loodi oja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Sinialliku oja vasakpoolne lisajõgi. Köökmäe oja pikkus on 14,6 km (koos lisaharudega 14,9 km), valgla pindala 28,2 km², langus 44 m ja lang 3 m/km. Oja saab alguse 86,5 m kõrgusel Sultsi külas ja suubub 42,5 m kõrgusel Vardi külas vasakult poolt Sinialliku ojasse 3 km kaugusel selle suudmest. Vardi külas voolab oja läbi Rahetsema järve, Kamaveski järve ja Sinialliku kalatiikide. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja on avalikult kasutatav veekogu. Köökmäe oja keskkonnaportaalis Köökmäe oja Eesti looduse infosüsteemis Köökmäe oja Eesti looduse infosüsteemis Köökmäe oja keskkonnaportaalis
Victor Drija

Víctor Antonio Drija Vivas (sündinud 16. jaanuaril 1985 Caracases) on Venezuela näitleja, laulja ja tantsija. Ta sai tuntuks Victor Rodrigueze kehastamisega teleseriaalis "Somos tú y yo". 2007–2008: "Somos tú y yo" – Víctor Rodríguez 2009: "Somos tú y yo: un nuevo día" – Víctor Rodríguez 2011–2012: "Natalia saatuse lained" – Gerardo Moncada Drija vanemad on koreograafid Antonio Drija ja Anita Vivas. Tema vend on koreograaf ja näitleja George Akram. Drija on abielus Venezuela modelli Blanca Aljibesega. 2011: "Pasado, presente, futuro" 2012: "Romance Dance (EP)" 2015: "Romance Dance" "Un, Dos, Tres" "¿Dime qué pasa?" "Única" "Este amor" "Mal de ti" "Noche eterna" "Baila conmigo Venezuela" "Mi forma de quererte" "Amanecer" "Sunrise Sunset" "De ti no me voy a olvidar" "Única" "Tu caballero" "Beber" "l Love You"
Allgemeine Deutsche Biographie

"Allgemeine Deutsche Biographie" (lühend ADB) on 56-köiteline saksakeelne biograafiline leksikon, mis ilmus 1875–1912 (taastrükk 1967–1971). 56 köite seas on 45 põhiköidet, 10 lisaköidet ja nimeregistriga köide. Leksikonis on umbes 26 500 biograafiat isikute kohta, kes tegutsesid saksa keeleruumis (sealhulgas Hollandis kuni 1948. aastani) ja surid enne 1900. aastat. ADB andmebaas
Evald Kirs

Evald Kirs (21. oktoober 1915 Pihtla vald, Saaremaa – 11. aprill 1989 Rootsi) oli eesti agronoom. Ta lõpetas 1933. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1933–1938 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas (lõpetas) ja 1938–1939 loomaarstiteaduskonnas (ei lõpetanud). Kuulus üliõpilasseltsi Liivika (alates 1935, akadeemiline isa Leo Yllö). Ta oli 1938. aastal Tartu Ülikooli zootehnika katsejaama assistent, aastatel 1939–1941 Põllutööministeeriumi ekspordikontrolör ja 1941–1944 veisekasvatuse konsulent Saaremaal. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus oli aastatel 1946–1944 Hallandi lääni kunstliku seemendamise ühingu kontoriametnik ja 1950. aastast veterinaarassistent. Kirs, Evald; Randmaa, Gustav 1940. Toornahk: selle kvaliteet ja käsitsemine. Tallinn: Agronoom. Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait. Evald Kirs. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1940. Foto. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Rahetsema järv

Rahetsema järv (ka Rahetsema paisjärv ja Koigu paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas. Järve pindala on 2,5 ha, valgla pindala 27,5 km², kaldajoone pikkus 1,313 km, kõrgus merepinnast 51,5 m ja see on paisutatud Köökmäe ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Rahetsema järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.09.2016) Rahetsema järv keskkonnaportaalis (vaadatud 09.09.2016) Rahetsema järv Eesti looduse infosüsteemis Rahetsema järv keskkonnaportaalis
Kuldar

Kuldar on eesti mehenimi. 1. jaanuaril 2021 oli Eestis eesnimi Kuldar 511 mehel (esinemissageduselt 270. mehenimi). Kuldar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem on eesnimi Kuldar vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,62 ja Põlva maakonnas. Kuldar Raudnask, eesti ajakirjanik Kuldar K. Raudnask, eesti luuletaja Kuldar Sikk, eesti autosportlane Kuldar Sink, eesti helilooja Kuldar Taveter, eesti informaatik Kuldar Traks, eesti tõlkija, toimetaja ja filosoof Kuldev Kullar https://www.stat.ee/nimed/Kuldar (vaadatud 15.08.2021)
Noskivtsi

Noskivtsi (ukraina keeles Носківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 1702. Pindala on 3,367 km².
Kamaveski järv

Kamaveski järv on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas. Järve pindala on 0,3 ha, kõrgus merepinnast 47 m ja see on paisutatud Köökmäe ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Kamaveski järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.09.2016) Kamaveski järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.09.2016) Kamaveski järv Eesti looduse infosüsteemis Kamaveski järv keskkonnaportaalis
Valev

Valev on eesti mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Valev 136 mehel. Valev on levikult 544. mehenimi. Valev Kald, Eesti poliitik Valev Kruusalu, eesti vabadusvõitleja Valev Laube, eesti kunstnik Valev Mere, Eesti sõjaväelane Valev Mirtem, eesti kirjanik Valev Parts, eesti loomaarstiteadlane Valev Uibopuu, eesti kirjanik Valev-Jaan Reidolf, eesti põllumajandusteadlane "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 10. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Vardi oja

Vardi oja on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi. Vardi oja on 7,7 km pikk, valgla pindala on 19,1 km², langus 10 m ja lang 1,3 m/km. Oja saab alguse 55 m kõrgusel Vardi, Turva ja Kiisa küla piiril ning suubub 45 m kõrgusel Turva ja Sammaste küla piiril paremalt poolt Kõpu jõkke 27,2 km kaugusel suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Vardi oja Eesti looduse infosüsteemis Vardi oja keskkonnaportaalis Vardi oja Eesti looduse infosüsteemis Vardi oja keskkonnaportaalis
Josep Maria Bartomeu

Josep Maria Bartomeu Floreta (sündinud 6. veebruaril 1963 Barcelonas) on Hispaania ettevõtja ja endine FC Barcelona president. Ta sai presidendiks pärast Sandro Roselli tagasiastumist 2014. aastal.
Kõpu Vanaveski järv

Vanaveski järv (ka Kõpu Vanaveski järv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas. Järve pindala on 0,7 ha, keskmine sügavus 1,03 m, valgla suurus 374 km², kaldajoone pikkus 742 m ja vee maht 243 000 m³. Järv on paisutatud Kõpu jõele. Järves asub üks saar pindalaga 0,08 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Vanaveski järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.09.2016) Vanaveski järv keskkonnaportaalis (vaadatud 10.09.2016) Vanaveski järv Eesti looduse infosüsteemis Vanaveski järv keskkonnaportaalis
Viru järv

Viru järv (ka Viru paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Järve pindala on 3,3 ha, valgla suurus 24 km² ja kõrgus merepinnast 54,5 m. Järv on paisutatud Viru ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Viru järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.09.2016) Viru järv keskkonnaportaalis (vaadatud 10.09.2016) Viru järv Eesti looduse infosüsteemis Viru järv keskkonnaportaalis
V8 (JavaScript-mootor)

V8 on avatud lähtekoodiga JavaScript-mootor, mis on algselt loodud Google Chrome'i veebibrauseri jaoks, kuid seda on kasutatud ka muudes projektides, nende hulgas on Couchbase, MongoDB ja Node.js. Esimene V8 versioon anti välja koos Google Chrome'i esimese versiooniga 2. septembril 2008. "Documentation · V8". v8.dev. Vaadatud 18. detsembril 2023. "Google Chrome: A New Take on the Browser". googlepress.blogspot.com. vaadatud 10.09.2016.
Nõmme Mudajärv

Mudajärv (ka Nõmme Mudajärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas. Järv on kagu-loodesuunaline, järve pindala on 2,1 ha, pikkus 290 m, laius 100 m, kaldajoone pikkus 1,07 km ja kõrgus merepinnast 63 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järve lõunakallas asub Lolu külas. Järve loodetipust voolab välja kraav, mis suubub umbes 400 m kaugusel Valgjärve. Kahe järve vahel on Ida- ja Lääne-Eesti vesikonna veelahe. Mudajärv kuulub kaitse all oleva Loodi looduspargi koosseisusu. Mudajärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.09.2016) Mudajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 10.09.2016) Mudajärv Eesti looduse infosüsteemis Mudajärv keskkonnaportaalis
Vambola (eesnimi)

Vambola on eesti mehenimi. Vambola on puhtkirjanduslik nimi, mis tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Vambola" (1889) mõjul. Olemasolevail andmeil leidub Vambola eesnimena Tartu kirikuraamatuis juba 1905. aastal. Nime loomisel oli Andres Saalil eeskujuks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeemis "Lembitu" esinev väepealiku Wamba nimi, samuti ka Walter Scotti ajalooliste romaanide tegelasnimi Vambo. Tuletuseeskuju võiks otsida ka kohanimest Varbola. Algupärastest pseudoajaloolistest mehenimedest on Vambola vanemaid ja juurdunumaid. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Vambola 302 mehel (2018 – 357). Vambola oli Eestis populaarsuselt 362. mehenimi (2018 – 318.). Kõige populaarsem oli eesnimi Vambola vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,92 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,08. Vambola oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus on 64). Vambola Hellat, Eesti sõjaväelane Vambola Hurt, eesti filatelist Vambola Kurg, eesti näitleja Vambola Laanmäe, eesti loomakasvatusteadlane Vambola Maavara, eesti entomoloog Vambola Markus, eesti kultuuritegelane Vambola Põder, eesti ajakirjanik ja väliskommentaator Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane Vambola Rähn, eesti näitekirjanik, teatrikriitik ja publitsist Vambola Tõnissoo, eesti keemik Vambola Velli-Vällik, eesti helirežissöör Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 175 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2019. Vaadatud 11. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Laose Valgjärv

Valgjärv (ka Laose Valg(e)järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas. Järve pindala on 4,2 ha, pikkus 510 m, laius 100 m, keskmine sügavus 2,4 m ja kõrgus merepinnast 61 m. Järv on põhja-lõunasuunaline. Lõunatipust voolab järve 400 m pikkune Mudajärvest lähtuv kraav, põhjatipust voolab välja Sooba oja. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu hüpertroofne ehk ülirohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järvest 200 m kaugusel läänes asub Viljandi–Rõngu maantee. Valgjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 10.09.2016) Valgjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 10.09.2016) Valgjärv Eesti looduse infosüsteemis Valgjärv keskkonnaportaalis
Sooba oja

Sooba oja (ka Laidu oja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Sooba oja on 6 km pikk, valgla pindala on 12,9 km², langus 12,5 m ja lang 2 m/km. Oja saab alguse Mäeltküla külas 61 m kõrguselt Valgjärvest ja suubub Sinialliku ja Vardja küla piiril 48,5 m kõrgusel paremalt poolt Orika ojasse 1,9 km kaugusel suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Sooba oja Eesti looduse infosüsteemis Sooba oja keskkonnaportaalis Sooba oja Eesti looduse infosüsteemis Sooba oja keskkonnaportaalis
Leho

Leho on eesti mehenimi. Julius Mägiste esitas nime Leho 1936. aastal omaloodud kunstliku nimena. Nimel võib olla seos Henriku Liivimaa kroonikas mainitava Lembitu linnuse Leole 19. sajandi teise poole luulest tuntud kujuga Lehola (näiteks Jaan Bergmanni poeemis "Ustav Ülo"). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Leho 300 mehel. Leho oli populaarsuselt 358. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leho vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,01. Leho Haldna, eesti orienteeruja, orienteerumiskohtunik ja sporditegelane Leho Lamus, Eesti poliitik Leho Laurine, eesti maletaja ja maleajakirjanik Leho Lumiste, eesti prosaist ja ajakirjanik Leho Lõhmus, eesti ajaloolane ja muinsuskaitsja Leho Muldre, eesti muusik Leho Pent, eesti tõstja Leho Raie, eesti ulmekirjanik Leho Rubis, eesti kunstnik ja muusik Leho Ründal, eesti tehnikateadlane Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 105 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2020. Vaadatud 7. veebruaril 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pilvi

Pilvi on eesti naisenimi. Mats Tõnisson esitas nime Pilvi 1894. aastal (nimepäevaks oli 4. juuni). Enne seda oli ta kümme aastast propageerinud nimekuju Pilve (nimepäev 15. september). 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Pilvi 354 naisel. Pilvi oli sageduselt 404. naisenimi. Pilvi oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Pilvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,22. Pilvi Blankin-Salmin, eesti vaibakunstnik Pilvi Ojamaa, eesti klaasikunstnik Pilvi Üllaste, eesti raadioesineja, helilooja, kirjanik ja kunstnik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 144 https://www.stat.ee/nimed/Pilvi
Argo (eesnimi)

Argo on mehenimi. Argo on ebaselge päritoluga eesnimi. 1962. aastal hakkas nimi Eestis ootamatult levima. Tõenäoliselt on tegemist Ardo variandiga. Võimalik on ka seos vana-kreeka mütoloogiaga (argonaudid). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Argo 1363 mehel. Argo on Eestis populaarsuselt 131. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Argo vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,21 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,15. Argo on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Argo 13 inimesel. Argo Aadli, eesti näitleja Argo Arbeiter, eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur Argo Argel, eesti fotograaf Argo Golberg, eesti sprinter Argo Ideon, eesti ajakirjanik Argo Kerb, eesti ajakirjanik Argo Kõvamees, eesti arst Argo Mere, eesti alpinist ja matkasportlane Argo Meresaar, eesti võrkpallur Argo Moor, eesti maasotsioloog ja kultuuriantropoloog Argo Ollep, eesti laulja Argo Raag, eesti endine maadleja Argo Rosin, eesti tehnikateadlane Argo Unnuk, eesti kabetaja Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 29 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2020. Vaadatud 24. märtsil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze