laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Doktor Watson

John Watson on Arthur Conan Doyle'i teoste tegelaskuju. Ta on Sherlock Holmesi biograaf ja lähim sõber. Koostöö eradetektiiviga algas 1881. aastal. Erru läinud sõjaväearst dr Watson on peategelane 58 kriminaalloos. John Hamish Watson sündis 1852. aastal. Tal on vanem vend, kelle nime pole juttudes avaldatud, mainitud on ainult initsiaali H. John Watson - The Good Doctor? A Talk by Craig Hilton for the Sherlock Holmes Society of Western Australia on the 25th May, 1996
Vassili Mitrohhin

Vassili Mitrohhin (3. märts 1922 – 23. jaanuar 2004) oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee ohvitser ning Esimese peavalitsuse arhivaar, kelle poolt RJK arhiivist kopeeritud NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee dokumentide põhjal on koostatud koostöös Christopher Andrew'ga Suurbritanniast rida NSV liidu välisluuretegevust paljastavaid raamatuid. The Mitrokhin Archive from the Cold War International History Project, Cold War International History Project Vasili Mitrokhin and Christopher Andrew, The Sword and the Shield: The Mitrokhin Archive and the Secret History of the KGB, Basic Books (1999), hardcover, ISBN 0-465-00310-9; trade paperback (September, 2000), ISBN 0-465-00312-5 Vasili Mitrokhin and Christopher Andrew, The World Was Going Our Way: The KGB and the Battle for the Third World, Basic Books (2005) hardcover, 677 pages ISBN 0-465-00311-7 Christopher Andrew and Vasili Mitrokhin, The Mitrokhin Archive: The KGB in Europe and the West, Gardners Books (2000), ISBN 0-14-028487-7 Vasiliy Mitrokhin, KGB Lexicon: The Soviet Intelligence Officer's Handbook, Frank Cass & Co. Ltd (2002), 451 pages, ISBN 0-7146-5257-1 “Chekisms”, Tales of the Cheka, A KGB Anthology, Compiled and introduced by Vasiliy Mitrokhin. “Чекизмы”’. The Yurasov Press (2008), 435 pages, ISBN 978-0-10-850709-0
Heterosfäär

Heterosfäär on atmosfääri osa, mis paikneb homosfääri kohal, kõrgemal kui 95–100 km maapinnast. Homosfääri ja heterosfääri eraldab turbopaus. Heterosfääri alumine kiht koosneb dilämmastiku molekulidest ja vähemal määral ka dihapniku molekulidest. See kiht ulatub umbes 240 km kõrguseni. Selle kohal on atomaarse lämmastiku ja hapniku kiht, kus molekule esineb väga harva. Ülekaalus on atomaarne hapnik. Gaasimolekulide lagunemise põhjustab päikese ultraviolettkiirgus. Selle kihi ülemine piir on umbes 960 km kõrgusel. Sellest kõrgemal paiknev kiht koosneb heeliumi aatomitest. Selle kohal on vesiniku kiht. Heterosfääri kujunemise põhjustab asjaolu, et kõrgusel üle 90 km puudub turbulentne segunemine ning seetõttu toimub gaaside gravitatsiooniline jaotumine. Iga kõrgema kihi gaasidel on eelmise omadest väiksem aatommass. Kihi paksus sõltub Maa gravitatsioonivälja intensiivsusest. "Piia Post. Meteoroloogia. Materjalid Üldmeteoroloogia kursuse jaoks" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 15. aprillil 2010. Изменение состава атмосферы
Vrbasi jõgi

Vrbas on jõgi Bosnias ja Hertsegoviinas. Vrbasi jõgi algab umbes 1530 meetri kõrguselt Dinaari mäestikust, voolab valdavalt põhja ning suubub umbes 90 meetri kõrgusel merepinnast paremalt Savasse. Jõe pikkus on eri andmetel 235 km või 240 km. Suuremad asulad jõe ääres on Bugojno, Donji Vakuf, Jajce ja Banja Luka. "Hes Vrbas". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2016. Vaadatud 23. aprillil 2023. "FAKTEN ÜBER BOSNIEN UND HERZEGOWINA". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2007. Vaadatud 23. aprillil 2023.  Vrbasi jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nottinghami saar

Nottinghami saar (inuktituti Tujjaat) on saar Hudsoni väinas Hudsoni lahe suus. Saar kuulub Kanada Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda. Saare pindala on 1372 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 168 m. Viimased püsielanikud lahkusid saarelt 1970. aastal.
John Watson

John Watson on mitme inimese nimi: John Watson, USA psühholoog John Watson, Põhja-Iiri vormelisõitja John Watson, USA maletaja John Christian Watson, Austraalia poliitik ... doktor Watson, Arthur Conan Doyle'i Sherlock Holmesi lugude tegelane
Maria Kaczyńska

Maria Helena Kaczyńska (sünninimi Maria Helena Mackiewicz; 21. august 1942 Machow – 10. aprill 2010 Smolensk, Venemaa) oli Poola presidendi Lech Kaczyński abikaasa. Ta hukkus Smolenski lennuõnnetuses.
Horvaatia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Horvaatia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Horvaatia jõudis teist korda järjest MM finaalturniirile. Mirko Jozić Horvaatia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Reutov

Reutov on linn Venemaal Moskva oblastis. Piirneb läänes Moskvaga. Reutov asutati 1573. aastal, linna staatus anti 1940. Linna elanike arv oli 1970. aastal 50 200 ja 2005. aastal arvestuslikult 79 100. Linnas asub suurettevõte Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondis. Mansfield (Suurbritannia) Njasviž (Valgevene) Reutovi koduleht
Välitööd

Välitöödeks nimetatakse toorandmete kogumist nende leidumise vahetus keskkonnas. Välitöödele vastandub eksperimentaalne andmete kogumine laborikeskkonnas ning sisevaatlus (ehk introspektsioon). Väliandmete kogumine kuulub antropoloogia, arheoloogia, bioloogia, etnograafia, geograafia, geoloogia, keeleteaduse, paleontoloogia ning muudegi loodus- ja sotsiaalteaduste meetodite hulka. Välitööde hulka kuuluvaks loetakse ka osalevat jälgimist ning toorandmete kogumist intervjuu abil. Newman, Paul; Martha Ratliff. 2001. Linguistic fieldwork. Cambridge University Press. (ISBN 978-0-521-66937-5)
Kennelly-Heaviside'i kiht

Kennelly-Heaviside'i kiht ehk Heaviside'i kiht ehk E-kiht on kiht ionosfääris 90–150 km kõrgusel maapinnast. See paikneb D- ja F-kihi vahel. Selles kihis koosneb õhk ioniseeritud gaasist, vabade elektronide kontsentratsioon ulatub seal Ne=1011/m³. Ta peegeldab keskmise pikkusega raadiolaineid ja see võimaldab raadiolainete levimist horisondi taha. Kennelly-Heaviside'i kiht on saanud nimetuse Arthur Edwin Kennelly ja Oliver Heaviside'i järgi. Selle kihi olemasolu ennustasid aastal 1902 sõltumatult ja peaaegu samal ajal ameerika elektriinsener Arthur Edwin Kennelly (1861–1939) ja briti füüsik Oliver Heaviside (1850–1925). Aastal 1924 tõestas kihi olemasolu Briti teadlane Edward Victor Appleton, kes sai selle eest aastal 1947 Nobeli füüsikaauhinna. Aastal 1925 määrasid ameeriklased Gregory Breit ja Merle A. Tuve esimestena selle kihi ulatuse kõikumise. "Piia Post. Atmosfääri ehitus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 15. aprillil 2010.
Rekursiivne lühend

Rekursiivne lühend on lühend (harilikult akronüüm või initsiaalsõna), mis lühendatavas fraasis ise sisaldub. Rekursiivseid lühendeid kasutatakse peamiselt humoorikate nimede andmiseks arvutiprogrammidele. Vanaks traditsiooniks on panna programmile, mis on inspireeritud ühest teisest programmist, nimeks rekursiivne lühend, mis harilikult ütleb et see programm pole too teine programm, kuigi see programm tegelikult on vägagi sarnane tolle teise programmiga. Näiteks EINE ("EINE Is Not Emacs"), ZWEI ("ZWEI Was EINE Initially") ja GNU ("GNU's Not UNIX"). Allegro – Allegro Low LEvel Game ROutines (algselt "Atari Low LEvel Game ROutines") GNU – GNU's Not Unix GNU Hurd – kus "Hurd" tähendab "Hird of Unix-Replacing Daemons", kus omakorda "Hird" tähendab "Hurd of Interfaces Representing Depth." EINE – EINE Is Not Emacs. ZWEI Was EINE Initially PHP – PHP Hypertext Preprocessor (algselt "Personal Home Page") LAME – LAME Ain't an MP3 Encoder RPM – RPM Package Manager (algselt "Red Hat Package Manager") YAML – YAML Ain't Markup Language (algselt "Yet Another Markup Language") Wine – Wine Is Not an Emulator Saab – Saab Automobile Aktiebolaget (varem "Svenska Aeroplan Aktiebolaget) VISA – Visa International Service Association Richard Matthew Stallman, Lecture at KTH (Sweden), 30 Oktoober 1986 The Jargon File, Recursive acronym
Mükeene kultuur

Mükeene kultuur oli hilise pronksiaja Mandri-Kreekas levinud kultuur, osa Egeuse kultuurist, Hellase kultuuri hiline ajajärk (Hellase III). See kultuur sai alguse kreeklaste saabumisega Egeuse mere piirkonda 1600. aasta paiku eKr. Mükeene kultuuri ligikaudne ajavahemik oli 1600–1100 ekr. Kultuur on nime saanud Mükeene linna järgi, mis asus Peloponnesose poolsaarel Argolise maakonna kirdeosas ja oli Mükeene kultuuri keskus. Teised tähtsamad Argolise linnad ja Mükeene kultuuri keskused olid Tiryns, Argos ja Pylos. Mükeene kultuur ulatus kaugelt väljapoole üht maakonda - ka oli Mükeene kultuuri pärane kindlustus Ateenas. Sellele perioodile on iseloomulik Minose kultuuri ehk Kreeta kultuuri mõju mandri-Kreekale. Mükeene kultuuris domineeris sõdalasaristokraatia. 1400. aasta paiku eKr, mükeenelased vallutasid Kreeta, Minose kultuuri keskuse, ühtlasi võtsid nad kasutusele oma vajadustele vastavalt muudetud minoilise kirja.. Mükeene kultuuri lõpetas kreeka rahvasterändamine, mille käigus doorlased Mükeene kultuuri linnad 1200. aasta paiku eKr või pisut hiljem vallutasid ja purustasid. Mükeene keeleks nimetatakse Kreetalt ja mandri-Kreekast leitud savitahvleile ja pitsatijäljendeile lineaarkirjas B jäädvustatud raidkirjade keelt 15. kuni 13. sajandist eKr. Mükeene keel on vanakreeka keele eellane. Lineaarkiri B on osaliselt dešifreeritud. Mükeene kultuuri keraamikat iseloomustab tumedafiguuriline maaling heledal taustal. Mükeene dekoreeritud keraamika juured viivad tagasi hilise pronksiaja algusesse (hiline Hellase I). Mükeene kreeka keraamika tüpoloogia tegi Rootsi arheoloog Arne Furumark kaevamiste põhjal Asine leiukohas. Ta lisas ka keraamiliste nõude vormide nimekirja (Furumark 1-333), mida kasutatakse rahvusvaheliselt Mükeene ja minoilise keraamika kirjeldamiseks. Mükeene ajalooperiood: Umbkaudne aeg eKr. Periood 1000 protogeomeetriline 1000–1060 alammükeene (submycenean) 1090–1060 LHIIIC hiline 1130–1090 LHIIIC keskmine 1190–1130 LHIIIC varane 1300–1190 LHIIIB2 1320–1300 LHIIIB1 1350–1300 LHIIIA2 1400–1350 LHIIIA1 1450–1400 LHIIB 1500–1450 LHIIA 1550–1500 LHI
Uus

Uus võib tähendada järgmist: uus tähenduses 'hiljaaegu valminud, loodud või omandatud' uus tähenduses 'tänapäeva kuuluv, moodne' tennessiini endine sümbol, keemiline element Uus (perekonnanimi) UUS võib tähendada järgmist: Venemaa lennujaama (Аэропорт Южно-Сахалинск) IATA-kood
Colorado City

Colorado City on mitme paiga nimi. Colorado City, linn Mohave maakonnas Arizonas Colorado City, linn Pueblo maakonnas Colorados Colorado City, linn Mitchelli maakonnas Texases
Teddy Scholten

Dorothea Margaretha Scholten-van Zwieteren (Teddy Scholten; 11. mai 1926 Rijswijk – 8. aprill 2010 Rijswijk) oli hollandi laulja, 1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja lauluga "Een beetje".
Axel Roosmann

Axel Bernhard Roosmann (ka Rossman, Rosmann, Roosman; 14. august 1899 Tartu – 22. veebruar 1974 Toronto) oli eesti graafik, kes põhiliselt tegeles graafilise disainiga. Axel Roosmanni pärines trükitöölise perekonnast, tema isa August Rossmann oli aastatel 1923–1932 Tallinna Kunsttööstuskooli trükitöö meister. Axel Roosmann oli väljaõppinud litograaf, kes alustas sel alal õpinguid 1913. aastal Riias ja jätkas hiljem Petrogradis. Kui tuli tagasi Eestisse, astus ta vabatahtlikuna Vabadussõtta, kus teenis topograafina. 1922. aastal õppis Tallinna Kunsttööstuskoolis. Hiljem töötas ta üheksa aastat Tallinnas Riigi Trükikojas litograafina ja hiljem vabakunstnikuna, olles kavandanud ka näituse paviljone. Kuna tema ema oli saksa soost, sai perekond emigreeruda 1941. aastal Saksamaale. Sõja lõppedes siirduti edasi Rootsi Stockholmi, kus neil oli sugulasi. 1966. aasta detsembris asus ta elama Kanadasse Torontosse. Ta on kujundanud järgmiste ajakirjade esikaasi: Tallinna Elu (1923–1924) Huvitav Žurnaal (1933–1935) Kõigile (1936) Käsitööleht (1932–1935) Kaitse Kodu! (1935–1939) Kodanik Mats (1926) Laste Rõõm (1931) Vabadussõja tähistel Päevaleht (1905) Eesti Kirik Eesti Võimleja Eesti Loomasõber Ta tegi õli- ja akvarellmaale ning kujundas Eesti marke. On kujundanud hulga plakateid, postkaarte, eksliibriseid, reklaamplakateid ja pakendeid. Paljud pakendid olid edukad võistlustööd. Samuti on ta illustreerinud rohkearvuliselt raamatuid ja kujundanud Eesti esimesi mängukaarte. Tema karikatuure avaldati ajakirjades Vaba Eestlane, Kodanik Mats ja Tallinna Elu. Muid töid: Tuli tuha all: Eesti metsavendade vabadusvõitlus sõnas ja pildis. Graafika: Axel Roosman. Koostanud [ja välja andnud]: Eesti Rahvuslaste Kogu Kanadas, Toronto, 1976 (jäi lõpetamata, valmis üheksa graafilist lehte kahekümne viiest ettenähtust) Valimik Axel Roosman'i graafikat 1918–1940. Stockholm, 1980 Eesti kunstnikud ajakirjandusgraafikas 1930. aastail Merle Talvik (lk 15) Vaba Eestlane = Free Estonian, 14 oktoober 1967 (lk 4)
Appletoni kiht

Appletoni kiht ehk F-kiht on kiht ionosfääris 150–800 km kõrgusel maapinnast. Ta paikneb Kennelly-Heaviside'i kihi kohal Maa termosfääris ning on osa heterosfäärist. Appletoni kiht koosneb ioniseeritud gaaside aatomitest. Seal on kogu Maa atmosfääri suurim vabade elektronide ja ioonide kontsentratsioon. Vaikse Päikese aastatel on 240 km kõrgusel maksimaalne vabade elektronide kontsentratsioon Ne=4*1011/m³. Aktiivse Päikese aastatel on see maksimaalne 320 km kõrgusel (Ne=16*1011/m³). Appletoni kiht püsib ka öisel ajal, kuid nõrgemal kujul. Appletoni kiht ehk F-kiht jaotatakse kaheks: F1-kihiks ja F2-kihiks. Appletoni kiht sai nime Briti füüsiku Edward Victor Appletoni järgi. "Piia Post. Atmosfääri ehitus" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 16. aprillil 2010.
Põud

Põud on pikka aega kestev veepuudus mingil territooriumil. Põuda esineb sagedamini siis, kui selle piirkonna valglas sajab keskmisest vähem. Enamikus piirkondades esinev põud on korduv ja tavaline kliimanähtus. Inimese kaasatus võib pigem suurendada põua mõju jätkumist, mis on tugevnenud, pikenenud ja laienenud alates 1970. aastatest inimese põhjustatud globaalsest soojenemisest. Viimane suurem põuaperiood oli aastatel 1999–2002 Tuneesias ja Alžeerias, mis oli viimase 500 aasta jooksul laastavaim. Suuremad põuapiirkonnad on ka Ida-Aasias ja Austraalias. Pikka aega kestnud põud võib põhjustada kõrbestumist. Põual võivad olla tõsised tagajärjed keskkonnamõjule, põllumajandusele, tervishoiule, majanduslikele ja sotsiaalsetele teguritele. Meteoroloogiline põud Põllumajanduslik põud Vesikondade põud Atmosfääripõud
Jääauku

"Jääauku" on Helga Nõu noorsooromaan, raamatu "Appi!" järg. See ilmus Tartus 2010 Atlexi kirjastusel. Raamat puudutab paljusid noorsooprobleeme, sealhulgas seksuaalset eneseleidmist ja AIDS-i. Raamatu lõpus otsustab sarja peategelane Juss minna õppima filosoofiat. Raamatu kaanel on Helga Nõu õlimaal "Kohtumine linnaeluga". Romaani esitleti 15. märtsil 2010 Tartu linnaraamatukogu saalis. Helga Nõul valmis uus noorsooromaan, tartupostimees.ee, 11. märts 2010 Rasmus Rekand: Helga Nõu räägib valjult asjadest, millest noored vaevu mõelda julgevad, tartuekspress.ee, 18. märts 2010 Kaarel Kressa. Helga Nõu noorteromaani tegelased ajaga pahuksis. Eesti Päevaleht. 14. mai 2010 Tutvustus Apollo saidil Tutvustus Rahva Raamatu saidil
Sven Sakkov

Sven Sakkov (sündinud 14. septembril 1971 Tartus) on Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Soomes. Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli cum laude ajaloo erialal. Tal on magistrikraad rahvusvaheliste suhete alal Cambridge'i Ülikoolist (1997). Aastatel 2011–2012 täiendas ta end õppeasutuse Royal College of Defence Studies (London) aastasel kursusel. Aastatel 2008–2015 oli ta kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler. Augustist 2015 kuni 1. septembrini 2017 oli ta NATO Küberkaitse Koostöö Keskuse direktor. Alates 1. septembrist 2017 oli Sakkov Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse direktor. Alates 22. oktoobrist 2020 on ta Eesti suursaadik Soomes. 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 2015 – Kaitseministeeriumi II klassi teeneterist Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on ärijuht ja muusik Erik Sakkov. "Kaitseuuringute keskust asub juhtima Sven Sakkov". Kaitseminister autasustas kaheksat riigiametnikku ja kaitseväelast. 20. veebruar 2015 Kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantslerina asus tööle Sven Sakkov, Eesti Vabariigi Kaitseministeerium, 2. juuni 2008 https://helsinki.mfa.ee/saatkond-ja-kontaktid/saatkonna-tootajad-ja-kontaktid/ http://uudised.err.ee/v/eesti/02f02521-6256-4508-b91f-01f159c26b0c/nato-kuberkaitsekeskust-asus-juhtima-sven-sakkov http://www.postimees.ee/3308109/kui-liikmesriigile-appi-ei-minda-on-natoga-koik https://www.diplomaatia.ee/article/rock-n-roll-and-heavy-metal-the-wales-summit-and-estonia/ https://www.diplomaatia.ee/article/is-this-the-kind-of-nato-we-wanted/ https://www.postimees.ee/3308109/kui-liikmesriigile-appi-ei-minda-on-natoga-koik Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse koduleht
Pra

Pra on jõgi Venemaal Rjazani ja Moskva oblastis. Saab alguse Svjatoje järvest (112 m merepinnast), voolab Meštšora madalikul peamiselt lõunasse, alamjooksul itta. Suubub vasakult Okasse. Alamjooksul voolab Oka kaitseala territooriumil. Jõe ääres asub Spass-Klepiki linn. Pikkus 192 km, valgla 5520 km².
Guss

Guss on jõgi Venemaal Rjazani ja Vladimiri oblastis. Voolab Meštšora madalikul peamiselt lõunasse, alamjooksul kagusse. Suubub vasakult Okasse. Jõe ääres asuvad Guss-Hrustalnõi linn ning Gussevski ja Guss-Železnõi alev. Jõe pikkus on 146 km, sügavus 1–1,4 m. Suuremad lisajõed on Nasmur, Dandur, Sentur, Põnsor, Ninor ja Kolp.
Oskar Brackmann

Oskar Alexander Brackmann (22. oktoober (10. oktoober vkj) 1841 Mihhailovskoje, Tula kubermang – 10. veebruar 1927 Pärnu) oli baltisakslasest omavalitsustegelane. Ta oli Pärnu raehärra, sündik, bürgermeister ja linnapea aastatel 1879–1915 ja 1918. Ta õppis Pärnu Kõrgemas Kreiskoolis ja jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis meditsiini ja õigusteaduse alal. Töötas raesekretäri abina Jelgavas ja alates 1868. aastast töötas Pärnus. Oskar Brackmann oli Jochmanni elementaarkoolis ning Moskva ja Peterburi konservatooriumis õppiva Mihkel Lüdigi toetamise komitee esimees ja toetas Lüdigit ka isiklikult. Brackmann pani oma ametiajal aluse Pärnu kuurordi plaanipärasele arendamisele. Tema eestvõttel rajati Rannapark, muda- ja kümblusravila ning Waldhofi tselluloosivabrik. Brackmanni linnapeaks oleku ajal sai Pärnu raudteeühenduse Valga ja Tallinnaga, esimese linnana tolleaegsel Tsaari-Venemaal võeti kasutusele elektrivalgustus. 1915. aastal küüditati Brackmann koos abikaasaga Siberisse. Pärast tsaariaja lõppu 1917. aastal naasis Brackmann Pärnusse. 1918. aastal lühiajalise Saksa okupatsiooni ajal nimetati Brackmann jälle Pärnu bürgermeistriks, kuid tegelik võim linnas jäi Saksa armee kätesse. 1918. aasta novembris, kui Saksa väed linnast lahkusid, taastas oma õigused 1917. aastal valitud eestlastest koosnev linnavalitsus ning sellega lõpes Brackmanni linnapeakarjäär. Ta oli abielus Johanna Brackmanniga, kes suri 89-aastaselt 18. jaanuaril 1936. 1991. aastal avati Pärnus Oscar Brackmanni mälestusmärk, mis asub samanimelises Brackmanni pargis. Büsti autor on skulptor Mati Karmin. 2023.aastal algatas Pärnumaa Ettevõtete Koda auhinna Brackmanni Pärand, et tunnustada Pärnumaa parimaid juhte ja juhtimispraktikaid. "Pärnu linnaveeb: Pärnu linnapead läbi aegade". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 6. oktoobril 2014. Mihkel Lüdig. Mälestused. Tallinn, Eesti Raamat, 1969, lk. 19, 21, 36. OSCAR ALEXANDER BRACKMANN, pärnu.ee "Pärnumaa ettevõtluses on sündimas uus suurejooneline algatus". Pärnu Postimees. 26. jaanuar 2023. Vaadatud 4. aprillil 2024. Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat Pärnu linnapea hädas karuga, Eesti Ekspress 28. oktoober 1999 2016, Kogus ja seadis kokku Hilja TreubergPÄRNU LINNAPEA OSCAR ALEXANDER BRACKMANN, Fakte, Meenutusi, Mälestusi, parnu.ee
Roma klooster

Roma klooster (ka Gutvalla, Gutwalla, Gudvalla, Guthualia või Gutnalia klooster) oli tsistertslaste ordu 1163. aastal asutatud mungaklooster Ojamaal (rootsi k. Gotland) Rootsis. See asus praegusest Roma asulast veidi põhja pool. Eestimaa hertsogkonnas kuulus Ojamaa munkadele "Taani hindamisraamatu" järgi terve rida külasid Revala maakonna idaserval Kahala järve ümber: Hirvli, Sigula, Kahala, Kaalamäe, Kullava ja Uuri. Kokku 78 adramaad, mis olid saadud Taani asevalitsejalt hertsog Knudilt. 1290. aastaks kuulus Roma munkadele Harjus 14 küla. Roma kloostri Harjumaal Kuusalu kihelkonnas Kolgas asunud abikloostri majandusmõisaks oli kuni reformatsioonini Kolga mõis. 1519. aastal oli Roma kloostri abt Johannes Bohnsack sunnitud loovutama Eestimaal asuvad valdused Rootsis võimule tulnud Taani ja Norra kuningale Christian II-le. Henrik Reuterdahl: Swenska kyrkans historia, Första bandet 1838, lk. 524 Kersti Markus. Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale/ Mittelalterliche grundbesitze--eine neue quelle fur architekturforscher. – Acta Historica Tallinnensia 2006, 10. ISSN 1406-2925 Lk. 3-19
Mullutu laht

Mullutu laht on laht, mis asub Saaremaal Kaarma ja Kärla vallas, Mullutu, Mändjala, Kogula ja Vennati küla ning Nasva aleviku juures. Mullutu moodustab Vägara ehk Väike Mullutu lahe (ka Kiisajärv) ja Kellamäe lahe ehk Suurlahega koos Mullutu-Suurlahe. Mullutu laht on enam liigestunud kaldajoonega kui Suurlaht. Põhjaosas on viis väikest laidu, millest suurimat, nn Rombirahu, kasutatakse heinamaana. Ida poolt ulatub järve suur poolsaar Hidre nukk. Mullutu laht on väga madal. Eriti madal on lahe põhjaosa, mis on kõigest 0,2–0,3 meetrit sügav. Ainult Nasva jõe suudmest loodes on sügavus ligikaudu 1,7 meetrit. Mullutu lahe kaldad on madalad ning roogu kasvanud. Lahe lõunaosas lasub viirsavil umbes 1,7 meetri paksune liivakiht, mudakiht aga on õhuke, ligikaudu 0,4 m. Ainult lahe lääneosas on mudakihi paksus üle meetri. Mullutu lahe pindala on 412,7 ha, kaldajoone pikkus on 19 530 meetrit ja suurim sügavus on 1,7 m. Tänu Mullutu-Suurlahe tugevale ühendusele merega on kalastik liigirikas ja rohke. Leidub ahvenat, haugi, särge, roosärge, linaskit, kokre, kiiska, teibi, säinast, viidikat, rünti, lutsu ja angerjat. Lahestik on merekaladele eeskätt kudemis- ja turgutuspaigaks. Taimestik on lahestikus rohke, eriti lahe põhjaosas. 1954. aastal leiti sealt 15 liiki makrofüüte. Mullutule on omapärane rohke pilliroog, mis kasvab tihedalt koos ja mida võib näha Kurgu ümbruses suurte kõrgusteni ulatumas. Linaskite maimud panustavad taimestiku vohangule, sest hävitavad taimedest toituvaid putukaid, kes muidu hoiaksid floorat kontrolli all. "Mullutu laht (Suur Mullutu laht) - KALAPEEDIA". www.kalapeedia.ee. Vaadatud 18. mail 2023.
August Nurk

August Nurk (7. jaanuar 1898 Kabala vald – 19. aprill 1970) oli Suure-Jaani alevivanem ja linnavanem aastail 1934–1940. Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas ja elas Suure-Jaanis alates 1923. aastast.
Vambola Hurt

Vambola Hurt (28. detsember 1926 Pühajärve vald (Otepää kihelkond) – 12. jaanuar 2008 Stockholm) oli eesti filatelist. Ta õppis alates 1948 Stockholmi Ülikoolis ja alates 1950 Stockholmi Kaubandusülikoolis, Fraternitas Estica liige alates 1951. Markide kogumist alustas ta 1937. aastal (esimene kogu jäi Eestisse). Ta oli Eesti Filatelistide Ühingu Rootsis esimees aastail 1987–2002 ja auliige ning Eesti Postimuuseumi Sõprade Seltsi asutajaliige. Aastail 1956–1959 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse I esinduskogu liige. Alates 3. septembrist 1955 oli ta abielus Inna-Karin Hubeliga. Vambola Hurt, Elmar Ojaste. Eesti = Estonia: philately & postal history handbook-catalogue = Estland: Philatelie & Postgeschichte Handbuch-katalog. Stockholm; New York: Estonian Philatelic Society, 1986 Aive Küng. In memoriam Vambola Hurt. Eesti Filatelist, nr. 41, 2009, lk. 230–232.
Fritz Aule

Fritz Aule (20. juuli 1885 Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond) – 15. märts 1975 Suure-Jaani) oli esimene Suure-Jaani alevivanem aastail 1923–1927 ja Suure-Jaani postkontori ülem aastail 1918–1929. Hiljem teenis ta Abja ja Võhma postkontoris. 1931. aastal vallandati ta postiteenistusest ja talle mõisteti kolm aastat vangiroodu.
Johann Lainas

Johann Lainas (25. jaanuar 1898 Moksi talu, Aidu vald, Paistu kihelkond – 4. mai 1957) oli 1919–1927 Halliste ja 1929–1942 Suure-Jaani postkontori ülem. 21. veebruaril 1940 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk. Johan Lainas Eesti Vabariigi Teenetemärgid. Kasutatud 17.04.2010.