laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kumari lee

Kumari lee on põhja-lõunasuunaline liivane madal (leetseljak) Väinameres Kumari laiust lõunas. Kaartidel võib kohata nimetusi Kumari riff ja Kumaruriff (vene kaartidel риф Кумару). Kumari lee algab Kumari laiu ja Sipelgarahu rannikult ja ulatub lõunas peaaegu Muhu saareni, mis teeb kogupikkuseks ligikaudu 7 meremiili. Leetseljaku laius on 0,5...1 meremiili. Vee sügavus on Kumari leel valdavalt 2–4 m, madalaim koht 2007. aasta lootsiraamatu andmetel (58°44,1'N 023°19,3'E) on 1,7 m. Peamine Muhu väina laevatee läheb tänapäeval lääne poolt, varem sõjalisel otstarbel kasutusel olnud Kumari kanal kulges leetseljakust ida poolt. Laevade madalikule sattumise vältimiseks on laevatee Kumari lee poolses otsas Raugi vasaku külje poi ja Kesse vasaku külje poi. Laevateest teisel pool asuvad Raugi madal ja Kompassi madal. Kaldal asuvatest meremärkidest on olulised Raugi ülemine ja alumine ning Kesse ülemine ja alumine tulepaak. Kumari madal asub Kumari laiust lääne pool. Kõinastu lee Johan Mey. Eesti loots: meresõidu ja lootsiasjanduse käsiraamat: hüdrograafiline kirjeldus Eesti rannikust ja merest, Tallinn 1927, lk 161 Eesti lootsiraamat. Veeteede Amet, 2007, lk 142
Traveling Wilburys

Traveling Wilburys (vahetevahel lühendati nime ka Wilburys) oli inglise-ameerika ansambel, mille moodustasid Bob Dylan, George Harrison, Jeff Lynne, Roy Orbison ja Tom Petty. Kaasa lõi ka trummar Jim Keltner. Ansambel avaldas kaks albumit "Traveling Wilburys Vol. 1" (1988) ja "Traveling Wilburys Vol. 3" (1990), kuigi Orbison suri enne teise albumi valmimist. Teise albumi numbriks pandi meelega "3". Seetõttu polnud aga ka mingi ime, et ilmus ka bootleg-album, millel nimeks "Vol. 2". Samuti eksisteerivad bootleg-plaadid "Vol. 4" ja "Vol. 4½". Volume 1 "Nelson Wilbury" – George Harrison "Otis Wilbury" – Jeff Lynne "Lefty Wilbury" – Roy Orbison "Charlie T. Wilbury, Jr" – Tom Petty "Lucky Wilbury" – Bob Dylan Volume 3 "Spike Wilbury" – George Harrison "Clayton Wilbury" – Jeff Lynne "Muddy Wilbury" – Tom Petty "Boo Wilbury" – Bob Dylan Lisaks nimed 2007. aastal avaldatud kogumikult "Buster Sidebury" – Jim Keltner "Ayrton Wilbury" – Dhani Harrison Trummar Jim Keltneri nime pole mainitud ei esimese ega teise plaadi koosseisus, kuid ta on nähtav mõlema plaadi kõikides videotes. Mõlemal albumil mängib saksofoni Jim Horn. Loos "She's My Baby" (Volume 3) mängis kitarri Gary Moore.
Idris Elba

Idrissa Akuna Elba (sündinud 6. septembril 1972), esinejanimega Idris Elba, on inglise näitleja, kes on mänginud peaosi nii briti kui ka ameerika lava- ja ekraaniteostes. Ta on ka R&B laulja, räppar ja produtsent. Osatäitmine alates 2010. aastast telekanalis BBC One esilinastunud telesarjas "Luther", kus Elba kehastab nimitegelast, vanemuurija John Lutherit, tõi talle 2012. aastal Kuldgloobuse parima lühisarja või telefilmi meesnäitleja kategoorias ning 2016. aastal Ekraaninäitlejate Gildi auhinna. Kokku tehti seda seriaali viie hooaja jooksul 20 osa. Ajakiri Time arvas ta 2016. aastal saja maailma mõjukaima isiku nimekirja. Ajakiri People valis Elba 2018. aastal seksikaimaks meheks. 2012. aasta seisuga on Elba vallaline. Aastatel 1997–2001 oli ta abielus Dormowa Shermaniga, Libeeriast pärit näitleja, kirjaniku ja baleriiniga. Paaril sündis 2002. aastal tütar Isan. Elba veedab palju aega Londonis ja New Yorgis, kuid tal on eluase ka USA-s Atlanta osariigis, mis võimaldab tal tegelda tütrega. Idris Elba vaadatud 28.06.2012 David Simon. "Idris Elba: TIME 100". Time. Vaadatud 27.04.2016. Jordan, Julie (5. november 2018). "Idris Elba Is PEOPLE's Sexiest Man Alive 2018: It's 'an Ego Boost for Sure'". People. Vaadatud 23.09.2022. Idris Elba koduleht vaadatud 28.06.2012 Idris Elba IMDb-s vaadatud 23.09.2022 Idris Elba biograafia vaadatud 28.06.2012 Idris Elba Youtube vaadatud 23.09.2022 From Space to South Africa: Idris Elba on Prometheus and Playing Mandela. By Jada Yuan. 2012-05-12 vaadatud 29.06.2012 Interview: Idris Elba, Britain’s hottest actor, on his journey from Hackney to Hollywood. Interview by Chrissey Iley. The Times, 13. august 2017 (inglise keeles)
Delikaatsed isikuandmed

Delikaatsed isikuandmed olid 14. jaanuarini 2019 kehtinud isikuandmete kaitse seaduse järgi isikuandmed, mille avalikustamine võis inimest ohustada või põhjustada tema diskrimineerimist ning mille kogumisele ja töötlemisele olid seetõttu isikuandmete kaitse seadusega kehtestatud eriti ranged piirangud[viide?]. Delikaatsed isikuandmed olid poliitilisi vaateid, usulisi ja maailmavaatelisi veendumusi kirjeldavad andmed, välja arvatud andmed seadusega ettenähtud korras registreeritud eraõiguslike juriidiliste isikute liikmeks olemise kohta; etnilist päritolu ja rassilist kuuluvust kirjeldavad andmed; andmed terviseseisundi või puude kohta; andmed pärilikkuse kohta; biomeetrilised andmed (eelkõige sõrmejälje-, peopesajälje- ja silmaiirisekujutis ning geeniandmed); andmed seksuaalelu kohta; andmed ametiühingu liikmelisuse kohta; andmed süüteo toimepanemise või selle ohvriks langemise kohta enne avalikku kohtuistungit või õigusrikkumise asjas otsuse langetamist või asja menetluse lõpetamist. Eriliigilised isikuandmed
Avaliku teabe seadus

Avaliku teabe seaduse (lühend AvTS) eesmärk on tagada üldiseks kasutamiseks mõeldud teabele avalikkuse ja igaühe juurdepääsu võimalus, lähtudes demokraatliku ja sotsiaalse õigusriigi ning avatud ühiskonna põhimõtetest, ning luua võimalused avalikkuse kontrolliks avalike ülesannete täitmise üle. avalikule teabele juurdepääsu tingimused, korra ja viisid ning juurdepääsu võimaldamisest keeldumise alused; piiratud juurdepääsuga avaliku teabe ja sellele juurdepääsu võimaldamise korra teiste seadustega reguleerimata osas; andmekogude asutamise ja haldamise alused ning järelevalve andmekogude haldamise üle; teabele juurdepääsu korraldamise üle riikliku järelevalve teostamise korra. riigisaladuseks või salastatud välisteabeks oleva teabe suhtes kuni teabe salastatuse kustumiseni; juurdepääsu võimaldamisel arhivaalidele Rahvusarhiivis ja kohaliku omavalitsuse arhiivis arhiiviseaduses ja selle alusel sätestatud korras, välja arvatud juurdepääsupiirangute kehtestamise osas; märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduses sätestatud korras märgukirjadele ja selgitustaotlustele vastamisele, kui vastamine eeldab jäädvustatud teabe analüüsimist, sünteesimist või täiendava teabe kogumist ja dokumenteerimist; teabele juurdepääsupiirangute, juurdepääsu eritingimuste, korra ja viiside osas, juhul kui need on eriseaduses või välislepingus sätestatud teisiti. Avaliku teabe seaduse üle teostab järelevalvet Andmekaitse Inspektsioon. Avaandmed Infovabadus Andmekogude seadus, Andmekogude riiklik register Avaliku teabe seadus
Saturni tänav

Saturni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Tänav algab Koidu tänavalt, ristub Aasa tänavaga ja kulgeb ida-läänesuunaliselt kuni Tehnika tänavani. Saturni tänav on ligikaudu 200 meetri pikkune. Tänav on hoonestatud kahekorruseliste majadega. Praeguse nime sai Saturni tänav 25. septembril 1959. Enne seda oli tänava nimi alates 13. novembrist 1929 Päikese tänav. Puitelamu Saturni tänaval, Saturni 7 // Tehnika 87. Ehitismälestis nr. 8811 Elamu Aasa t. 10 // Saturni t. 10, ehitismälestis nr. 8719 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi.Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 112 Elamu Saturni t. 13, 1930. aastad kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022) Elamu Aasa t. 10/ Saturni t. 10, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.11.2022)
Saue tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Saue tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Rohu tänavalt ja kulgeb kirde-edela suunas kuni Ristiku tänavani. Saue tänav on ligikaudu 240 meetri pikkune. Praeguse nime sai Saue tänav 18. septembril 1929. Enne seda oli see maaomaniku nime järgi alates 1921. aastast Lau tänav või Lao tänav. Tänav on saanud nime sealsete saviaukude (sau – puhas savi) järgi. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 112 Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 293
Batemans Bay

Batemans Bay on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesis Eurobodalla Shire'i omavalitsuses. Asub Vaikse ookeani Tasmani mere ääres Clyde Riveri suudmes 151 km kaugusel Canberrast. Linn on asutatud 1886. 2006. aastal oli elanike arv 10 845. https://www.abs.gov.au/census/find-census-data/quickstats/2016/UCL113002  Batemans Bay – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tatsuno

Tatsuno on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Seto kaldal. Linn moodustati 1951. 2005. aastal liideti Tatsunoga Mitsu, Shingū ja Ibogawa linn. 兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021. Tatsuno koduleht
Täilised

Täilised (Anoplura) on putukate klassi kuuluv selts. Maailmas on täilisi ligikaudu 500 liiki. Eestis on teada umbes 20 liiki. Täilised on 0,4–6 mm pikkused imetajate välisparasiidid. Täimune nimetatakse tingudeks ehk saerdeteks (ainsus: saere). Nüüdisajal käsitletakse täilisi ka alamseltsina ning nad moodustavad koos väivilistega (Mallophaga) seltsi Phthiraptera. Haematopinus suis – seatäi Linognathus vituli – vasikatäi Pediculus humanus – inimesetäi Pthirus pubis – kubemetäi Loomade elu 3:196. Täilised ZBI lehel
Väivilised

Väivilised (Mallophaga) on selts putukaid. Maailmas on väivilisi umbes 3000 liiki. Eestist on teada 10 liiki, kuid arvatavasti on neid Eestis kuni 250 liiki. Vahel liidetakse väivilised ja täilised ühte seltsi kokku – Phthiraptera. Väiviliste seltsi kuuluvad järgmised alamseltsid: Ischnocera (pärisväivilised) Amblycera (küüsväivilised). Damalinia bovis – veiseväiv Menopon gallinae – kana-suleväiv Väivilised ZBI lehel
Yabu

Yabu on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Linn moodustati 2004. aastal Sekinomiya, Oya, Yabu ja Yoka linnade liitmise teel. 兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021. Yabu koduleht
Idapataljonid

Idapataljonid (saksa Ost-Bataillone) olid Teise maailmasõja ajal Wehrmachti Idaväeosade koosseisus moodustatud väeüksused. Idapataljonidesse värvati mehi rahvus- või religioonipõhiselt nii sunniviisiliselt kui ka vabatahtlikkuse alusel. Paljud nendest koguti kokku sõjavangide hulgast. Pataljonide ohvitseride (üle poole) ja allohvitseride (ligi kolmandik) hulka kuulusid ka Saksa ohvitserid. Idapataljonid asusid sageli rindejoonest eemal ja neid kasutati näiteks rannakaitses ja partisanide vastastes operatsioonides. Vangilangenud idapataljonide liikmeid ootas sageli mahalaskmine või karmid tingimused vangilaagrites. Rahvuspõhiste idapataljonide alusel moodustati idaleegione (mitte segi ajada SS-leegionidega) – Turkestani Leegion, Kaukaasia-muhameedlaste Leegion (hilisem Aserbaidžaani Leegion), Gruusia Leegion, Armeenia Leegion ja Volga-Tatari Leegion. Idaleegionid ei osalenud lahingutegevuses kunagi terviküksusena – nende põhifunktsiooniks oli üksikpataljonide koosseisude väljaõpe, varustamine ja langenute asendamine. 23. oktoobril 1942 lõppes 1941. aasta sügisel moodustatud julgestusgruppide vabatahtlike aastane teenistusleping ning umbes pooltest Saksa sõjaväe teenistusse jäänud julgestusgruppide vabatahtlikest moodustati 3 idapataljoni ja 1 idakompanii: 657. Üksik Idakompanii, 183. Eesti julgestusgrupi 13. kompaniist 658. Idapataljon – Ost-Bataillon 658, ülem major Alfons Rebane 659. Idapataljon – Ost-Bataillon 659, ülem hauptman Georg Sooden 660. Idapataljon – Ost-Bataillon 660, ülem oberleutenant Andres Korp Axis History. Eastern Troops: Die Osttruppen
Politseiakadeemia seiklused

"Politseiakadeemia" (Police Academy: The Animated Series, 1988–1989) on USA joonissari. Selle tootsid Warner Bros. ja Ruby Spears. Sarjal on 65 osa. The Good, The Bad & The Bogus Puttin' On The Dogs Phantom of the Precinct Cops & Robots Police Academy Blues A Blue Knight At The Opera Worth Her Weight In Gold For Whom The Wedding Bells Toll Westward Ho Hooks My Mummy Lies Over The Ocean Numbskull's Revenge Proctor, Call A Doctor! Little Zed & Big Bertha Curses On You! Lights, Action, Coppers! Camp Academy The Tell Tale Tooth Mr. Sleaze Versus Lockjaw Spaced Out Space Cadets Sweetchuck's Brother Karate Cop The Hang Ten Gang Nine Cops And A Baby Fish & Microchips Precinct of Wax Cop Scouts Professor Jekyll And Gangster Hyde Operation Big House Kingpin's Council of Crime Ship Of Jewels Zillion Dollar Zed The Comic Book Caper The Monkey Trial Rolling For Dollars K-9 Corps And The Peking Pooch Santa With A Badge Suitable For Framing Rock Around The Cops Prince And The Copper Now You Steal It, Now You Don't Mad Maxine Trading Disgraces Champ Wheels of Fortune The Wolf Who Cried Boy Snow Job A Bad Knight For Tackleberry Supercop Sweetchuck Deja Voodoo Flights Of The Bumbling Blues Big Burger Fat City Elementary, My Dear Coppers! Dr. Deadstone, I Presume The Hillbilly Blues Survival Of The Fattest The Junkman Ransoms The Ozone Grads On Tour Like Coppers, Like Son Ten Little Cops Big Top Cops Alpine K-9s The Legend Of Robin Good Hawaii Nine-0 Viimane! (Thieves Like Us)
Maisi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Maisi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Ristiku tänavalt, ristub Aru tänavaga ja ulatub kuni Sõle tänavani. Maisi tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 370 meetri pikkune. 1920. aastail ehitati Tallinna Linnavalitsuse eestvõttel mitmeid munitsipaalmajade gruppe, sealhulgas linnaarhitekt Herbert Johansoni projekteeritud traditsionalistlike hoonetega Pelgulinnas. Sama projekti oli kasutatud varem Tallinna keskhaigla töötajate elamute Herne tänaval ja Auna tänav 3, 5, 7 hoonete rajamisel. Maisi tänav 4, 4a, 6, 8 – Herbert Johansoni projekteeritud ja 1929. aastal ehitatud kahekorruselised korterelamud. Praeguse Maisi tänava nimi oli alates 14. jaanuarist 1925 Nurme tänav. Kordumise vältimiseks pandi 25. septembril 1959 tänavale uueks nimeks Kilgi tänav. Seejärel sai tänav 22. aprillil 1960 lähikonnas asunud kõrsviljanimeliste tänavate eeskujul nimeks Maisi tänav. Maisi 8 // Aru tänav 6 http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Elamu Maisi t. 4, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.12.2022) Elamu Maisi t. 4a, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.12.2022) Elamu Maisi t. 6 I, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.12.2022) Elamu Maisi t. 8, 1929. a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 01.12.2022) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 74
Jussi

Jussi on soome mehenimi. See on ka Juhani hüüdnimi. 2012. aasta seisuga on Soomes Jussi nimi elanike registrisse kantud 24 527 korral. Jussi Ahlroth Jussi S. Jauhiainen Jussi Jääskeläinen Jussi Pajunen Jussi Sydänmaa Jussi Vatanen Otsing
Päikese tänav

Päikese tänav on tänav mitmetes Eesti asulates. Päikese tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas Päikese tänav Kuressaares Päikese tänav Laagri alevikus Päikese tänav Luige alevikus Päikese tänav Märja alevikus Päikese tänav Narvas Päikese tänav Olustvere alevikus Päikese tänav Rakveres Päikese tänav Tapal Päikese tänav Türil Päikese tänav Viljandis Päikese tänav Vinni alevikus Päikese tänav oli Tallinna Saturni tänava endine nimi Päikese puiestee
Zoltán Kővágó

Zoltán Kővágó (sündinud 10. aprillil 1979 Szolnokis) on Ungari kettaheitja. Tema isiklik rekord on 69,95 m (25. juunil 2006 Salon-de-Provence'is). 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta hõbemedali tulemusega 67,04 m. Kővágó on 8-kordne Ungari meister.
Õllemeistri tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Õllemeistri tänav on umbtänav Tartus Ihaste linnaosas. Tänav algab Kasesalu tänava ja Koidutähe tänava ristumiskohast ning on umbes 140 meetri pikkune.
Seregélyes

Seregélyes on suurvald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 78,19 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 4639. Rahvastiku tihedus oli 59,33 in/km². Aastatel 1994–2012 kuulus Seregélyes Aba väikepiirkonda. Seregélyes.hu
Jenő

Jenő on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 5,56 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 1354. 2012. aastani kuulus vald Székesfehérvári väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Jenő.hu
Fehérvárcsurgó

Fehérvárcsurgó on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 29,64 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 1905. 2012. aastani kuulus vald Móri väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Fehérvárcsurgó.hu
Söréd

Söréd on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 6,25 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 491. 2012. aastani kuulus vald Móri väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Söréd.hu
Alap

Alap on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 48,29 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 1983. 2012. aastani kuulus vald Sárbogárdi väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024.
Isztimér

Isztimér (saksa Ißzimmer) on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis. Valla pindala on 53,88 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 967. 2012. aastani kuulus vald Móri väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Isztimér.hu
Aarde tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Aarde tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Vaniku tänavalt ja kulgeb enam-vähem kagu-loodesuunaliselt kuni Kolde puiesteeni. Aarde tänav on hoonestatud 1930. aastatel tüüpprojektide järgi ehitatud eramutega. Tänav on ligikaudu 250 meetri pikkune. Aarde tänav sai nime 27. augustil 1930. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 22
Sukoró

Sukoró on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Gárdonyi kreisis. Valla pindala on 16,27 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 1212. 2012. aastani kuulus vald Gárdonyi väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Sukoró.hu
Kápolnásnyék

Kápolnásnyék on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Gárdonyi kreisis. Valla pindala on 41,50 km². 2010. aastal oli valla elanike arv 3525. 2012. aastani kuulus vald Gárdonyi väikepiirkonda. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Kápolnásnyék.hu
Kõrre tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kõrre tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Ristiku tänavalt ja ulatub kuni Heina tänavani. Kõrre tänav on ligikaudu 250 meetri pikkune. Tänavat ääristavad alguses Herbert Johansoni ja Eugen Habermanni 1922.–1926. aastal projekteeritud Oma Kolde ridaelamud, seejärel pärast Teist maailmasõda ehitatud eramud. Kõrre tänav sai nime 29. septembril 1926. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 59
Asta Lott

Asta Lott (1. märts 1927 Kabala vald – 12. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 1945 Tallinna Õpetajate Seminari ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio. Ta töötas aastatel 1953–1970 näitlejana Draamateatris, hiljem raamatukogus. Nadja (Gorki Vaenlased, 1946) Raka (Nušici Proua minister, 1948) Teele (Lutsu ja Hans Luige Kevade, 1954, Lutsu ja Särevi Suvi, 1960, ja Tootsi pulm, 1961) Asta (Jakobsoni Kaotatud paradiis, 1954) Iras (Shakespeare’i Antonius ja Kleopatra, 1955) Galja (Rozovi Õnn kaasa, 1955) Liisi (Tammsaare ja Särevi Vargamäe, 1958 ja 1966) Ingrid (Ibseni Peer Gynt, 1962) Rita (Rozovi Pulmapäeval, 1964) Anne-Liis (Ranneti Karikas ja madu, 1965) Liidia Belova (Rozovi Vilistlased, 1967) Liisi (Kitzbergi Kosjasõit, 1969) 3. ema (Kallase Mare ja ta poeg, 1970) Ta oli aastail 1951–1966 abielus Ervin Abeliga. Nende tütar on kunstiajaloolane Tiina Abel. Tema õde oli Salme Lott. Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012.
Tapa väljaõppekeskus

Tapa väljaõppekeskus (pika nimetusega Lahingutoetuse väljaõppekeskus Tapa väljaõppekeskus, lühend LtVÕK Tapa VÕK) oli kaitseväe struktuuriüksus aastatel 2004–2008. Tapale suurema õppekeskuse loomist kavandati ja arutati kaitseväes juba aastatuhande vahetusest alates. Tapale oli algse plaani kohaselt kavas kokku tuua mitmed erinevad pataljonid üle kogu Eesti. Selleks plaaniti ehitada ka täiesti uus linnak. Aja jooksul plaanide mahtu (sealhulgas ümberpaigutatavate pataljonide arvu) siiski vähendati. Aastatuhande algul paiknesid Tapal vanas vene pioneerivägede Paide mnt äärses õppelinnakus Suurtükiväegrupp, Tallinnas asunud Õhutõrjedivisjoni 1 õppepatarei ning Kaitseväe keskpolügooni büroo. Tapa väljaõppekeskus formeeriti 1. jaanuaril 2004 suurtükiväegrupist, pioneeripataljonist, õhutõrjedivisjonist ja kaitseväe keskpolügoonist. Väljaõppekeskus oli maaväe ülema vahetus alluvuses. Tapale suurema väljaõppekeskuse loomise üldeesmärgiks oli halduskulude optimeerimine ja üksustele soodsamate väljaõppetingimuste tagamine. Selleks liideti väljaõppekeskuse koosseisu seni Tapa sõjaväelinnakus paiknenud Suurtükiväegrupp ja Kaitseväe keskpolügoon, koliti Tallinnast Tapale Õhutõrjedivisjon ning seni Tapal Suurtükiväegrupile allunud pioneerikool formeeriti omaette pioneeripataljoniks. Lisaks moodustati väljaõppekeskuse juurde eraldi staap ja tagalakeskus. Tapa väljaõppekeskuse ülemaks määrati kolonel Urmas Roosimägi ja staabiülemaks kapten Aivar Voronov. Tapa Väljaõppekeskus oli taasiseseisvumise järgses Kaitseväes seni suurim moodustatud rahuaegne väeüksus, andes praktikas välja rügemendi mõõdu. Järgnenud aastail ehitati Tapal lennuvälja lähistel välja (seni olid lagedal valminud 1 kasarm ja söökla) nn Uus sõjaväelinnak, milles valmisid ühend-staabihoone, õppehoone erialakoolidele koos auditooriumiga, 2 riviplatsi ja raskerelvade hoiuhallid. Samuti ehitati juurde 2 uut kasarmut, toiduladu ja lõpuks ka sõdurikodu. Väljaõppekeksusele loodi oma eriline õiekujuline embleem ja annetati lipp. Rõhku pandi ühistele üritustele, kuid suuremaid ühiseid koostööõppusi toimus esialgu siiski vähe. 1. juulil 2008 arvati Tapa väljaõppekeskuse osad seoses kaitseväe reformist tingitud struktuurimuutusega formeeritud Kirde kaitseringkonna koosseisu. Tapa Väljaõppekeskus. Eesti Kaitsevägi. Vaadatud 9.01.2008.
Jüri Pino

Jüri Pino (3. juuli 1970 Tartu – 23. juuni 2019) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. Lõpetas 1988. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanikuna. Jüri Pino töötas Päevalehes, Eesti Päevalehes (Stockholm), Rahva Hääles, Postimehes, Favoriidis, Õhtulehes, samuti reklaamibüroodes Zavod ja Idea. Raamatud: "Sigalahe suvi" koos Karl Martin Sinijärvega, "Kohatäide", "Sakuska", "Teise päeva toidud". Tema vanemad olid Nasta Pino ja Olev Anton. Tal sündis kolm last – Kati, Jüri ja Ode Liis. Ta oli abielus Kaja Sepaga.
Helene Marie von Kügelgen

Helene Marie von Kügelgen (neiuna Helene Marie Zoege von Manteuffel; 5. detsember 1774 – 12. mai 1842 Ballenstadt) oli baltisaksa päritolu saksa kunstnik. Ta alustas aastal 1798 kunstiõpinguid Gerhard von Kügelgeni käe all. 2. septembril 1800 abiellus temaga. Nende esimene tütar Maria suri; seejärel sündis veel kolm last: Wilhelm, Gerhard ja Adelheid. Perekond elas Dresdenis. Nende pojast Wilhelmist sai tuntud saksa portreemaalija. Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012.
Kasesalu tänav

Kasesalu tänav on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Hipodroomi tänava ja Talutare tänava ristumiskoha juurest väikeselt ringristmikult ning lõpeb Pääsusilma tänaval, linnapiiril, kust edasi kulgeb Kasesalu tee. Tänava pikkus linnas on 790 meetrit.
Pihlaka tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pihlaka tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Tänav algab Aardla tänavalt, ristub Sireli, Kirsi ja Ploomi tänavaga ning lõpeb Aianduse tänaval. Pihlaka tänav on 440 meetri pikkune.
Tallinna kreis

Tallinna kreis (saksa keeles Der Revalsche Kreis, venepäraselt Ревельский уезд) oli Tallinna asehalduskonna haldusüksus Põhja-Eestis aastatel 1783–1796. Tallinna kreis moodustati Tallinna kubermangu Harju distrikti jagamisel kaheks kreisiks – üks keskusega Tallinnas ja teine keskusega Paldiskis. Maakond piirnes läänes Paldiski kreisiga, idas Rakvere kreisiga, lõunas Paide kreisiga. Tallinn ja Tallinna linnasaras ehk patrimoniaalpiirkond Harju-Jaani kihelkond Jõelähtme kihelkond Jüri kihelkond Kuusalu kihelkond Juuru kihelkond Kose kihelkond Rapla kihelkond Pärast asehaldurkondade likvideerimist 1796. aastal taastati endine ühine Harju kreis.