Siklased

"Sikk" suunab siia. Looma kohta vaata artiklit Sokk (loom). Perekonnanime kohta vaata artiklit Sikk (perekonnanimi). Siklased (Cerambycidae) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. Üldnimetusena nimetatakse selle sugukonna esindajat sikuks. Siklased torkavad silma eredate värvidega (kuid on ka tumedavärvilisi liike) ning pikkade tundlatega, mis on sageli kehast tunduvalt pikemad. Võrreldes jooksiklastega on siklased kohmakamad, kuna nende jalad on suuremad. Valmikud toituvad õietolmust, puumahlast või ei toitu üldse. Siklaste vastsed on sageli seotud seentega. Seeneniidistik tungib puidu sisemusse ning lagundab seda. Siklaste vastseid nimetatakse tõukudeks. Nad on valkja või kollaka kehaga, lapikud või silindrilised, hästi arenenud eesrindmikuga, millesse pea on osaliselt sissetõmmatud. Vastsete jalad on nõrgalt arenenud – nad roomavad kesk- ja tagarindmiku mõhnade abil. Nende vastsed arenevad surnud või elavate puude puidus ja koore all. Mõnede siklasevastsete seedemahlas leidub fermenti tsellulaasi, millega nad suudavad muuta puidu ühe püsivaima koostisosa tselluloosi suhkruteks. Loomariigis on tsellulaasi esinemine väga haruldane. Energiavaese toidu tõttu on paljude siklaste areng aeglane. On teada juhtumeid, kus nende vastsed arenesid kuivas puidus kuni 45 aastat. Talvituvad enamasti tõugud. Vastsete arenemine vältab sageli mitu aastat. Eestis on puitu kahjustavaid siklasi leitud umbes 103 liiki. Neist suurima kehapikkusega (kuni 4,5 sentimeetrit) on üliharuldane nahksikk. Vanu puitehitisi, eriti mereäärsetel aladel, kahjustab majasikk. Õiesikkude valmikud on niidutaimede õitel tavalised. Metsakahjurid on haavasikk, kuusesikk jt. Väga pikkade tundlatega on harilik käätsusikk. Kui mõni suurem siklane ettevaatlikult näppude vahele võtta, siis hakkab ta kohe rindmiku tagatiibade vastu hõõruma ja tekitab omapärast kääksuvat häält. Seetõttu ongi ta nimeks saanud käätsusikk. Prionus coriarius (Linnaeus, 1758) – nahksikk Tragosoma depsarium (Linnaeus, 1767) – tundrasikk Spondylis buprestoides (Linnaeus, 1758) – tüvesikk Nothorhina punctata (Fabricius, 1798) Arhopalus rusticus (Linnaeus, 1758) – harilik kännusikk Arhopalus tristis (Fabricius, 1787) – tume-kännusikk Asemum striatum (Linnaeus, 1758) – sooniksikk Tetropium castaneum (Linnaeus, 1758) – läikiv-kuusesikk Tetropium fuscum (Fabricius, 1787) – tuhm-kuusesikk Rhagium bifasciatum Fabricius, 1775 Rhagium mordax (Degeer, 1775) – lehtpuu-kooresikk Rhagium inquisitor (Linnaeus, 1758) – okaspuu-kooresikk Rhamnusium bicolor (Schranck, 1781) – pargisikk Oxymirus cursor (Linnaeus, 1758) – uitsikk Stenocorus meridianus (Linnaeus, 1758) – atleetsikk Pachyta quadrimaculata (Linnaeus, 1758) – tuisusikk Pachyta lamed (Linnaeus, 1758) Brachyta interrogationis (Linnaeus, 1758) – viiulsikk Evodinus borealis (Gyllenhal, 1827) Gaurotes virginea (Linnaeus, 1758) – sini-õiesikk Acmaeops septentrionis (Thomson, 1866) – alpi-jässaksikk Acmaeops marginata (Fabricius, 1781) – ääris-jässaksikk Acmaeops pratensis (Laicharting, 1784) – triip-jässaksikk Acmaeops collaris (Linnaeus, 1758) – kaelussikk Cortodera femorata (Fabricius, 1787) – põlviksikk Grammoptera ruficornis (Fabricius, 1781) – udesikk Grammoptera erythropus ssp* ingrica Baeckmann, 1902 Alosterna tabacicolor (Degeer, 1775) – vahtrasikk Anoplodera sexguttata (Fabricius, 1775) – kirju-õiesikk Anoplodera livida (Fabricius, 1777) – väike-õiesikk Anoplodera maculicornis (Degeer, 1775) – kirisarv-õiesikk Anoplodera rubra (Linnaeus, 1758) – suur-õiesikk Anoplodera variicornis (Dalman, 1817) Anoplodera sanguinolenta (Linnaeus, 1761) – verev-õiesikk Anoplodera reyi (Heyden, 1889) – taiga-õiesikk Anoplodera virens (Linnaeus, 1758) – rohekas õiesikk Judolia sexmaculata (Linnaeus, 1758) – laiksikk Leptura pubescens Fabricius, 1787 – ehmes-kiitsaksikk Leptura nigripes Degeer, 1775 – ruuge kiitsaksikk Leptura thoracica Creutzer, 1799 Leptura quadrifasciata Linnaeus, 1758 – harilik-kiitsaksikk Leptura mimica Bates, 1884 – kaarvööt-kiitsaksikk Leptura aethiops Poda, 1761 – must-kiitsaksikk Leptura maculata Poda, 1761 – lõuna-kiitsaksikk Leptura melanura Linnaeus, 1758 – väike-kiitsaksikk Leptura bifasciata Müller, 1776 Leptura nigra Linnaeus, 1758 – punakõht-kiitsaksikk Strangalia attenuata (Linnaeus, 1758) – ahas-kiitsaksikk Necydalis major Linnaeus, 1758 – vaablassikk Obrium cantharinum (Linnaeus, 1767) Obrium brunneum (Fabricius, 1792) Molorchus minor (Linnaeus, 1758) – sääsksikk Molorchus umbellatarum (Schreber, 1759) Aromia moschata (Linnaeus, 1758) – muskussikk Hylotrupes bajulus (Linnaeus, 1758) – majasikk Semanotus undatus (Linnaeus, 1758) – kuuse-kirisikk Callidium coriaceum Paykull, 1800 – pronksjas lapiksikk Callidium violaceum (Linnaeus, 1758) – sinisikk Callidium aeneum (Degeer, 1775) – rohekas lapiksikk Phymatodes testaceus (Linnaeus, 1758) – tammesikk Poecilium alni (Linnaeus, 1767) Xylotrechus rusticus (Linnaeus, 1758) – haava-kirisikk Xylotrechus arvicola (Olivier, 1795) Clytus arietis (Linnaeus, 1758) – tamme-kirisikk Cyrtoclytus capra (Germar, 1824) Plagionotus detritus (Linnaeus, 1758) Chlorophorus herbstii (Brahm, 1790) Anaglyptus mysticus (Linnaeus, 1758) – saatürsikk Lamia textor (Linnaeus, 1758) – juuresikk Monochamus urussovii (Fischer v* Waldheim, 1806) – suur-puidusikk Monochamus sutor (Linnaeus, 1758) – kuuse-puidusikk Monochamus galloprovincialis (Olivier, 1795) – männi-puidusikk Anaesthetis testacea (Fabricius, 1781) Pogonocherus hispidulus (Piller & Mitterpacher, 1781) – marmor-oksasikk Pogonocherus hispidus (Linnaeus, 1758) – hark-oksasikk Pogonocherus fasciculatus (Degeer, 1775) – harilik oksasikk Pogonocherus decoratus Fairmaire, 1855 – hall-oksasikk Oplosia fennica (Paykull, 1800) – soomesikk Acanthoderes clavipes (Schrank, 1781) – pugalsikk Leiopus nebulosus (Linnaeus, 1758) – hall-varjusikk Leiopus punctulatus (Paykull, 1800) – must-varjusikk Acanthocinus aedilis (Linnaeus, 1758) – harilik käätsusikk Acanthocinus griseus (Fabricius, 1792) – väike-käätsusikk Exocentrus lusitanus (Linnaeus, 1767) – kidasikk Agapanthia villosoviridescens (Degeer, 1775) – ohakasikk Saperda carcharias (Linnaeus, 1758) – suur-haavasikk Saperda similis Laicharting, 1784 Saperda populnea (Linnaeus, 1758) – väike-haavasikk Saperda scalaris (Linnaeus, 1758) – kirju-haavasikk Saperda perforata (Pallas, 1773) – täpik-haavasikk Menesia bipunctata (Zoubkoff, 1829) Oberea pupillata (Gyllenhal, 1817) Oberea oculata (Linnaeus, 1758) – silmiksikk Stenostola ferrea (Schrank, 1776) Phytoecia nigricornis (Fabricius, 1781) Phytoecia cylindrica (Linnaeus, 1758) Tetrops praeusta (Linnaeus, 1758) Megacyllene robiniae Tetraopes tetrophthalmus Parandra brunnea Muskussikk (Aromia moschata) Tylosis maculatus Vastne Lehtpuu-kooresikk (Rhagium mordax) Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 491.