laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dainius Kreivys

Dainius Kreivys (sündinud 8. aprillil 1970 Jonavas) on Leedu poliitik, ta on erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid liige. Ta oli aastatel 2008–2011 Leedu majandusminister. Ta on 11. detsembrist 2020 Leedu energeetikaminister. Ta lõpetas 1985. aastal põhikooli Jonava 5. Keskkoolis. 1989. aastal lõpetas ta raadiotehnika erialal Kaunase Polütehnikumi. 1996. aastal lõpetas ta Vilniuse Pedagoogikaülikooli ajaloo erialal. Ta oli aastatel 2008–2011 Leedu majandusminister. 11. detsembrist 2020 alates on ta Leedu energeetikaminister. Ta on abielus, peres on poeg ja tütar.
Mitropolise katedraal

Mitropolise katedraal (kreeka keeles Καθεδρικός Ναός Ευαγγελισμού της Θεοτόκου) on Kreeka Õigeusu Kiriku peakirik Ateenas. Kiriku ehitus algas 1842. aastal ning see valmis 21. mail 1862. Mitropolise katedraali on maetud kaks pühakut: Gregorius V (Konstantinoopoli patriarh) ja püha Philotheus.
Laiuse murrak

Laiuse murrak oli mustlaskeele murrak, mida kasutasid Eesti aladel elanud Laiuse mustlased. Murrak kuulus mustlaskeele põhjamurdesse. Tegemist oli segakeelega, mis kasutas ka eesti keelest pärit sõnu. Murrak suri välja koos Laiuse mustlastega, kui Teise maailmasõja ajal sakslased peaaegu kogu Eesti mustlaskonna hävitasid. Murrak sarnanes Soome Kalo murrakule. Nagu Kalo murrakus, nii oli ka Laiuse murrakus tavaline algtähe helitustumine ja eesvokaalide ees asuvate velaaride palatalisatsioon. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 463 Smith, Norval (1994). "An annotated list of creoles, pidgins, and mixed languages". Teoses: Jacque Arends, Pieter Muysken & Norval Smith (ed.). Pidgins and Creoles. John Benjamins. lk. 365 Laiuse mustlased, eestigiid.ee Matras, Yaron (2002). Romani: A Linguistic Introduction. Cambridge University Press. lk. 10 Matras, Yaron (2002). Romani: A Linguistic Introduction. Cambridge University Press. lk. 54 Matras, Yaron (2002). Romani: A Linguistic Introduction. Cambridge University Press. lk. 49
Vanutustalgud

Vanutustalgud (ka vanutamistalgud) oli varasemal ajal kanga vanutamine ühistööna. Vammused õmmeldi täisvillasest riidest, mis oli kootud kangastelgedel ning seejärel muudeti kangas vastupidavamaks ja paksemaks vanutamise teel. Kanga kudumine ja vanutamine toimus enamasti veebruaris-märtsis. Sellised tööd pidid lõppenud olema lihavõttepühade ajaks, sest siis algas põllutööde aeg. Villased ja poolvillased kangad pesti ja siis uhuti ehk vanutati. Vanutamiseks korraldati vanutamistalgud, talgulisteks kutsuti külast abilisi. Vanutajateks olid enamasti nooremad naised ning vähemalt viis-kuus inimest pidi koos olema, et töö edeneks tagajärjekalt. Mehi sellesse ei töösse kaasatud. Kui mõni mees uhtumise juurde ka sattus, siis pandi ta kohe tööle või kasteti-kiusati niisama. Pärast tööde lõppu pakuti talgulistele võisilmaga odrajahu- või tanguputru. vanutusrull vanutamine Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 232
Mari Bejlerjan

Mari Bejlerjan (armeenia Մառի Պեյլերյան; 23. märts 1877 Beşiktaş, Osmanite riik – 24. aprill 1915) oli armeenia kirjanik ja ajakirjanik. Mari Bejlerjan sündis 23. märtsil 1877 Osmanite riigi aladel Beşiktaşis (tänapäeva İstanbul). Nooruspõlves tegi ta kaastööd ajakirjadele Hunchak ja Arevelk. Aastal 1895 osales ta rahvarahutustes. Seejärel ähvardas teda arreteerimine, nii pages Mari Egiptuse khedivaati. Aleksandrias elades töötas ta sealses armeenia koolis õpetajana. Aastail 1902–1903 andis ta välja armeenia naisteajakirja Artemis. Ajakirjas pandi suurt rõhku naiste õigustele; oluline osa oli lugejate kaastööl, kes said seal naiste seisundi kohta vabalt arvamust avaldada. Noortürklaste revolutsiooni järel kehtestati Türgis 1908. aastal uus põhiseadus, mis andis Marile võimaluse kodumaale naasta. Seal töötas ta İzmiris ja Tokatis, kuni hukati aastal 1915 armeenlaste genotsiidi käigus. Mari Beyleryan (1877–1915): Katledilen, kaçırılan ve yok edilen kadınların anısına. Medya Haber Rowe, Victoria (2003). A History of Armenian Women's Writing, 1880–1922. Cambridge Scholars Press. ISBN 978-1-904303-23-7. Beyleryan, Mari. AIWA International. Armenian International Women’s Association
Štíty

Štíty (kuni 1949. aastani Šilperk; saksa keeles Mährisch Schildberg) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas Šumperki ringkonnas. Štíty asub Poola piirist ligi 16 km kaugusel, Šumperkist 15 km läänes ja Olomoucist umbes 54 km loodes. Šilperki tekkis asulana Šilperki kindluse juurde. Šilperki on esmamainitud 1278. aastal, mida peetakse ka linna asutamise aastaks. 1. juulil 1994 sai Štíty vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi. Štíty vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. History Štítecko Městská památková zóna Štíty : právní ochrana Národní památkový ústav
Lalə Məmmədova

Lalə Məmmədova (sündinud 23. veebruaril 1978 Bakuus) on aserbaidžaani laulja ja pedagoog. Lalə Məmmədova sündis 1978. aastal Bakuus, mis toona oli Aserbaidžaani NSV pealinn. Ta õppis muusikakoolis Şövkət Ələkbərova, hiljem sai eraõpet İslam Rzayevi käe all. 1995. aastal astus Aserbaidžaani Keelteülikooli. Kaks aastat hiljem alustas ta koostööd helilooja Siyavuş Kərimiga. 2001. aastaks oli ta saanud Keelteülikoolis magistrikraadi ja astus konservatooriumi. 2012. aastast töötab ta Rəşid Behbudovi nimelises teatris solistina. Ta on esitanud selliseid Aserbaidžaanis populaarseid laule nagu "Məktəb illəri", "Səs", "Bu şəhər ikimizə dar", "Dəli eşq", "Qızıl lalədir adım" ja "Səni sevirəm". 2011. aastal sai ta tiitli "austatud artist". 2017. aastal sai Lalə doktorikraadi filoloogias. Ta töötab Aserbaidžaani Lennundusakadeemias inglise keele õppejõuna. "Qara qaşın vəsməsi" (2006) "Qızıl lalədir adım" (2008) "Şərab gətir, saqi" (2012) "Dəli eşq" (2012) "Kayahan'ın En İyileri No.1" (2014, kogumikalbum) "Məktəb İlləri" "Səs" "Səni sevirəm" "Yar bizə qonaq gələcək" "Bu şəhər ikimizə dar" "Şalaxo (gürcüce-Azerice)" "Kölgən olaram" "Çıx yollarıma" Azərbaycan Respublikasının mədəniyyət xadimlərinə fəxri adların verilməsi haqqında Azərbaycan Respublikası Prezidentinin Sərəncamı Müğənni rəsmən fəlsəfə doktoru oldu. qafqazinfo.az, 17.03.2017
Timofei Mozgov

Timofei Pavlovitš Mozgov (vene keeles Тимофей Павлович Мозгов; sündinud 16. juulil 1986 Peterburis) on Venemaa korvpallur, kes mängib 2019. aastast Moskva oblasti Himkis. Ta on 2016. aastal tulnud Cleveland Cavaliersiga NBA meistriks ning Venemaa koondisega võitnud pronksmedali 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2012. aasta olümpiamängudel. Mozgov alustas klubikarjääri Venemaa esiliigaklubides Peterburi LenVo ja Samara BC, misjärel siirdus aastateks 2006–2010 Moskva oblasti Himkisse, kellega tuli 2008. aastal Venemaa karika võitjaks. 2010. aastal sõlmis ta kolmeaastase lepingu New York Knicksiga, kuid vahetati juba 2011. veebruaris Denver Nuggetsisse, kus mängis järgmised neli aastat. Ta oli hooajal 2014/15 toonud keskmiselt 8,5 punkti ja 7,8 lauapalli mängus, kui vahetati 2015. aasta jaanuaris Cleveland Cavaliersi. Seal kogus ta 46 mänguga karjääri kõrgeimad 10,6 punkti mängus, millele hankis lisaks keskmiselt 6,9 lauapalli. 2016. aastal Cavaliersiga NBA meistriks tulnud Mozgov sõlmis sama aasta suvel nelja-aastase ja 64 miljonit dollarit väärt lepingu Los Angeles Lakersiga. Lakersis olid tema keskmised näitajad 2016/17. hooajal 7,4 punkti ja 4,9 lauapalli mängus. Seejärel vahetati ta 2017. aasta suvel Brooklyn Netsi, 2018. aasta suvel esmalt Charlotte Hornetsisse ja siis Orlando Magicusse. Magic lõpetas põlvevigastuse tõttu mitte üheski mängus osalenud Mozgoviga lepingu 6. juulil 2019. 2019. aastal naasis Mozgov Venemaale, kus liitus varasema koduklubi Moskva oblasti Himkiga. 2009. ja 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2012. aasta olümpiamängudel Venemaad esindanud koondise koosseisus on Mozgov viimaselt kahelt võitnud pronksmedali. NBA meister (2016) Venemaa karika võitja (2008) Timofei Mozgov – NBA.com Timofei Mozgov – Basketball-Reference.com
Rokytnice v Orlických horách

Rokytnice v Orlických horách (saksa keeles Rokitnitz im Adlergebirge) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Rychnov nad Kněžnou ringkonnas. Rokytnice v Orlických horách asub Poola piirist natuke vähem kui 7 km kaugusel, Rychnov nad Kněžnoust ligi 14 km ja Hradec Královést umbes 46 km idas. Asulat on esmamainitud 1318. aastal. Teise maailmasõja järel saadeti saksa rahvusest elanikkond riigist välja. Rokytnice v Orlických horáchi vanalinn on alates 1. septembrist 2003 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie města Oficiální stránky města Rokytnice v Orlických horách Rokytnice v Orlických horách : právní ochrana Národní památkový ústav
Hrochův Týnec

Hrochův Týnec (saksa keeles Hrochow-Teinitz, Hrochowteinitz) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Hrochův Týnec asub Chrudimist umbes 8,5 km idas ja Pardubicest ligi 13 km kagus. Hrochův Týnecit on esmamainitud 1293. aastal. 2011. aastal sai Hrochův Týnec vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Hrochův Týnec Místopisný průvodce po České Republice Tvrz Hrochův Týnec Hrady.cz
Nový Knín

Nový Knín (saksa keeles Neuknin) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Příbrami ringkonnas. Nový Knín asub Příbramist umbes 24 km idakirdes ja Praha kesklinnast ligikaudu 43 km lõunaedelas. Nový Kníni on esmamainitud 1186. aastal. Kulla kaevandamine algas Nový Knínis 14. sajandil. Linn sai oma privileege kinnitavad dokumendid 1437. aastal. Linna õitseaeg oli 16. sajandil. Kolmekümneaastase sõja ajal 1639. aasta oktoobris rüüstasid Rootsi väed linna, põletasid selle maha ja tapsed enamuse linnaelanikest. Seejärel oli Nový Knín mitmed aastad varemetes, enne kui uuesti üles ehitati. Nový Knín kaotas linnaõigused 1948. aastal, kuid sai need tagasi 1996. aastal. Nový Kníni vanalinn on alates 1. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Gold Museum Nový Knín Hornické muzeum Příbram Město Městský úřad města Nový Knín Nový Knín - památková zóna Národní památkový ústav. Vaadatud 22. juunil 2024
Käsilukk

Poltlukk (inglise keeles bolt action) on kesksalvega vintpüssi padruni rauda lukustamise mehhanismi tüüp. Poltlukud on pöörd- ja otsekäigu lukustusega. Poltlukku käsitsetakse laadimispidemest, mis asub tavaliselt relva paremal poolel, kuna enamik relvast tulistajaid on paremakäelised.
Söğüt

Söğüt (kreeka keeles Θηβάσιον või Θηβάσιο) on Bileciki provintsi linn ja ringkond Türgis. See asub riigi loodeosas Marmara regioonis, sellest läände jääb Bilecik, põhja Gölpazarı, kirdesse İnhisari, kagusse Tepebaşı (Eskişehir) ja edelasse Bozüyük. Söğüti ringkonnal on 5 alevit ja 23 küla, kus elanike arv oli viimati 2010. aasta hinnangul 19 425. Söğüt on tähelepanuväärne kui Osmanite impeeriumi asutamispaik ja esimene pealinn aastatel 1299–1335.  Söğüt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mitmelasuline vintpüss

Mitmelasuline vintpüss on ühetoruline vintpüss, millega saab enne laskemoona uuestilaadimist korduvalt lasta. See saavutatakse tavaliselt pannes mitu padrunit ühte salve (mis on relva sees või relva küljes), kust padrunid padrunipessa kas automaatselt või käsitsi söödetakse. Uue padruni padrunipessa söötmine paneb tavaliselt lööknõela või haamri uueks lasuks uuesti valmis. Tavakasutuses mõeldakse "mitmelasulise vintpüssi" all tavaliselt käsitsi ümberlaetavaid relvi (vibulukustusega, pumppüssid, käsilukustusega jne), mitte iselaadivaid vintpüsse, mis kasutavad järgmise lasu ettevalmistamiseks eelmise lasu tagasilööki või tagasipahvakut. Tehniliselt on iselaadivad relvad mitmelasuliste relvade alamkategooria. Mitmelasulistel vintpüssidel oli sõjas vanemate, ühelasuliste tagantlaetavate relvade ees suur eelis, kuna nende laskekiirus oli märksa parem. Ameerika Ühendriikide kodusõjas ja sellele järgnenud indiaanisõdades kasutati ratsaväes Spenceri mitmelasulisi vintpüsse. Esimene sõjaväe mitmelasuline õhupüss oli Saksa-Rooma riigi Girardoni õhupüss. Mitmelasuline tulirelv Beltoni ränilukk Cooksoni püss Kalthoffi püss Nordenfelti püss
Laadimisklamber

Laadimisklamber on klamber, millega saab tulirelva salve või silindrisse korraga mitu padrunit laadida. Selle abil saab relva kiiremini laadida, kuna ei pea iga padrunit eraldi sisestama. Laadimisklambreid on toodetud erinevaid, kõige tavalisemad on odavast stantsitud lehtmetallist valmistatud ning mõeldud ühekordseks kasutamiseks (kuigi neid taaskasutatakse praktikas tihti).[viide?] Speedloader Lint (tulirelvad) Tulirelvaterminite sõnastik
Alma Lüübek

Alma Lüübek oli esimene eestlasest naisüliõpilane Tartu ülikoolis (matrikliraamatus number 27 672). Ta immatrikuleeriti 1918. aastal. Tema isa oli Tartu tähetorni teenija, Sootaga valla talupoeg Martin (ehk Märt) Saar. naised teaduses Tartu ülikooli ajalugu Tatrik, Katre (17.08.2015). "Täna 100 aastat tagasi lubati naised Tartu ülikooli pärisüliõpilasteks". ERR Novaator. Vaadatud 01.05.2021. Tatrik, Katre (14.05.2015). "Galerii: Eesti talupoja suurest päikesevarjutuse retkest möödub 155 aastat". ERR Novaator. Vaadatud 01.05.2021.
Horní Planá

Horní Planá (saksa keeles Oberplan) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas. Horní Planá asub Lipno veehoidla kaldal, Austria piirist 7 km kaugusel, Český Krumlovist umbes 21 km läänes ja České Budějovicest ligikaudu 37 km edelas. Linn paikneb merepinnast 776 meetri kõrgusel. Horní Planát on esmamainitud 1349. aastal. Horní Planás on sündinud austria kirjanik, maalikunstnik ja pedagoog Adalbert Stifter (1805–1868). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Horní Planá Cestujeme Šumavou. Vaadatud 27. veebruaril 2024 Horní Planá Místopisný průvodce po České Republice Adalbert Stifter (1805–1868) : Biografie Adalbert-Stifter-Institut des Landes Oberösterreich
Borohrádek

Borohrádek (saksa keel Heideburg) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Rychnov nad Kněžnou ringkonnas. Borohrádek asub Rychnov nad Kněžnoust umbes 15 km lääneedelas ja Hradec Královést ligikaudu 23 km kagus. Borohrádekit on esmamainitud 1342. aastal, linnaõigused sai 1971. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Od historie po současnost Město Borohrádek
Mikulášovice

Mikulášovice (saksa keeles Nixdorf) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Děčíni ringkonnas. Mikulášovice asub Saksamaa piiri ääres, Děčínist umbes 24 km põhjakirdes. Mikulášovice asub merepinnast 414 meetri kõrgusel. Asulat on esmamainitud 1449. aastal. Linnaks sai Mikulášovice 1916. aastal. Mikulášovices on sündinud saksa ooperi- ja operetilaulja Anni Frind (1900–1987). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Mikulášovice (okres Děčín) RIS - Regionální informační servis. Vaadatud 14. aprillil 2023 Mikulášovice Místopisný průvodce po České Republice Mikulášovice Czech mountains. Vaadatud 22. juunil 2024 Anni Frind Muzeum Mikulášovice
Enn Tobreluts

Enn Tobreluts (sündinud 17. aprillil 1976 Pärnus) on rahvusvaheline liha- ja grillikoolitaja ning restoranipidaja. Enn Tobrelutsu sügav lihahuvi sai alguse 1996. aastal, kui ta läks tööle Stockmanni Kaubamaja lihaletti ning oli seal algul müüja, siis kalameister ja ka lihameister. Aastatel 1998–2008 töötas ta Rakvere Lihakombinaadis liha tootejuhina ja 2008–2010 Londonis Bodean’s BBQ restoraniketi toitlustusjuhina. Grilli- ja BBQ-huvi algas 1999. aastal, kui toimus esimene Grillfest. Aastal 2004. tuli ta meeskonna BBQ Võitlejad liikmena Euroopa meistriks BBQ-s, saavutas maailmas 8. koha ja samuti saadi samal aastal Eesti meistritiitel BBQ-s. Enn on saanud ka aastal 2010 “Grillstock” Inglismaa BBQ meistrivõistlustel II koha. 2013. aastal sai ta Eesti BBQ meistrivõistlustel II koha. Sealt edasi on ta olnud võistlustel kohtunik (sh Kansas City BBQ Society rahvusvaheline kohtunik) ja ka peakohtunik, sh alates 2007. aastast Grillfesti võistluste ja Eesti Grilliliidu peakohtunik. Tobreluts on kirjutanud liha- ja grilliteemalisi artikleid ja mitu raamatut, osalenud toiduteemalistes telesaadetes/-klippides ja korraldanud üle 1500 grilli-, BBQ- ja lihakoolituse.[viide?] Tobreluts on peaasjalikult grillide maaletooja-edasimüüja, tema kaubamärgiga on saadaval tema enda bränditud grillitarvikud, maitseained, grillsüsi jm tooted, sh ka mitmed Eestis kõige populaarsemad lihatööstuste marinaadis lihad/šašlõkid on just Ennu retseptide järgi loodud. Ta on väärt lihakonsultant nii lihatööstustele kui restoranidele. 2016. aastal sai Enn Tobreluts elutööpreemia “Panus Eesti grillikultuuri arendamiseks”. Kui toitlustuse korraldamise ning kaupade importimise ja müügiga tegelevas ettevõttes BBQ Entertainment OÜ-s on Enn Tobreluts ainuomanik, siis Tallinnas asuvad edukad casual fine dining restoranid Pull ja Härg on Ennul kahe peale koos hea sõbra Andres Tuulega. Enn Tobreluts on küpsetusviisi Dirty Steak looja[viide?] – liha grillimine spetsiaalse meetodiga otse hõõguvate süte sees.
Nicholas Parsons

Christopher Nicholas Parsons (10. oktoober 1923 Grantham, Lincolnshire – 28. jaanuar 2020) oli Briti näitleja ja saatejuht. Parsonsil olid vanem vend ja noorem õde. Nende isa oli üldarst ja tõenäoliselt aitas ta 1925 ilmale tuua tulevase peaministri Margaret Thatcheri. Ema töötas samas haiglas õena. Nicholas ei olnud koolis tubli õpilane. Ta kannatas kogelemise, düsleksia ja peavalude käes. Poisina tahtis ta saada näitlejaks, aga vanemad suunasid ta tööle Glasgow' lähedal Clydebankis asuvasse laevaehitustöökotta, sest poisil oli käelise tegevuse peale annet. Ta läbis ka Glasgow' ülikoolis poolteist kursust inseneriõpet, jättis küll õppimise pooleli, aga töötas maailmasõja ajal laevamehaanikuna. Halva tervise tõttu ta lahingutes ei osalenud. Pärast maailmasõda hakkas ta tööle näitlejana algul Glasgow', hiljem Londoni teatrites. Esimese filmirolli tegi ta 1947, teise 1954, ja sellest alates hakkas sageli filmides kaasa tegema. Ta juhtis BBC neljanda raadio programmis olevat saadet "Just a Minute", mis on eetris olnud alates 1967. aastast. Selles saates peavad neli osalejat kõnelema etteantud teemal minut aega ilma ennast kordamata, takerdumata ja teemast kõrvale kaldumata. Parsons on osalenud ka telesarjas "The Benny Hill Show" (1969–1974). Aastatel 1972–1983 juhtis ta telesaadet "Sale of the Century". Nicholas Parsonsi koduleht
Tiiu Übi

Tiiu Übi (neiupõlvenimega Tiiu Lätt; sündinud 27. juuni 1941 Sondas) on eesti televisiooni- ja lavastuskunstnik. Tiiu Übi sündis Sonda alevikus Virumaal Erra vallas õpetajate perekonnas. Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 8. 8-klassilise kooli ja 1962. aastal Tartu Kunstikooli. Aastatel 1964–1970 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ning töötas aastatel 1963–1968 Tallinna Sööklate, Restoranide ja Kohvikute Trusti kunstnikuna. Aastatel 1968–1998 töötas Tiiu Übi kunstnikuna Eesti Televisioonis, kus kujundas telelavastusi ja filme. Ta tegeleb ka akvarellimise, portselanimaalimise ja lasteraamatute illustreerimisega. Tiiu Übi isa oli kunstnik ja pedagoog Lui Lätt. 1976. aastani oli tema perekonnanimi "Lätt". "Juhtum habemeajamise juures" (1974) "Vincent" (1975) "Mäng tulega" (1975) "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (1976) "Nõiakivi" (1979) "Kala neljale" (1979) "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" (1980) "Kikerikii" (1981–83) "Truu naine" (1982) "Üle linna Vinski" (1983) "Rudolf ja Irma" (1985) "Püha Katarina pöörane õhtusöömaaeg" (1985) "Lumekuninganna" (1986) "Tammetõru seiklused" (1988–90) "Wikmani poisid" (1995) "Ma armastasin sakslast" (1998) A. Kartna. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon (lk 612), Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996. "Übi, Tiiu". Eesti teatri biograafiline leksikon. 2016. Vaadatud 01.05.2021.
Podtatranská nõgu

Podtatranská nõgu (Slovaki Podtatranská kotlina) on maastikurajoon Slovakkia põhjaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Rakytovec (1325 m). Piirkonda jäävad linnadest Liptovský Mikuláš, Poprad, Kežmarok ja Ružomberok. Geoloogiliselt on tegemist Paleogeenis tekk9inud piirkonnaga, mis eristus ajal, mil sealne piirkond nihkus põhjas asuvas flüšivööndis oleva maakoore peale. Nõos eristatakse kolme alampiirkonda. Tatrate eelmäestik asub põhjas, eraldades nõgu Tatratest. Praktiliselt piirneb see siiski üksnes Kõrg-Tatra piirkonnaga. Seal asub ka nõo kõrgeim tipp Rakytovec. Nõo idapoolne osa kannab nime Popradi nõgu. Popradi linna ümbruskonnas asub ka nõo madalaim osa (570 m). Selles eristatakse Popradi tasandikku, Štrba küngastikku, Lomnica küngastikku, Kežmaroki küngastikku, Vrbovi küngastikku ja Vojňany eelmäestikku. Lääneosa kannab nime Liptovi nõgu. Seal asub Liptovi ajalooline piirkond. Kõrgeim tipp on Hrubý grúň (973,3 m). Madalaim koht asub Ružomberoki lähistel Váhi orus (480 m) Nõo osadena eristatakse Ľubeľa küngastikku. Smrečianka küngastikku, Hybe küngastikku, Choči eelmäestikku, Galovany salu, Matiašovce salu ja Liptovi luhtasid. Podtatranská nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjas Choči mäestiku, Tatrate ja Spišská Maguraga; idas Levoča mäestikuga; kagus Hornádi nõoga; lõunas Kozie chrbty ja Madal-Tatraga; läänes Suur-Fatrafa. KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011
Pikslikunst

Pikslikunst on digitaalse kunsti vorm, mis on loodud tarkvara abil, kus pilte redigeeritakse pikslite tasemel. Sellise graafika esteetika pärineb 8-bitistest ja 16-bitistest arvutitest ja videomängukonsoolidest, lisaks muudele piiratud süsteemidele, näiteks graafikukalkulaatoritest. Enamasti on pikslikunstis kasutatava värvipaleti suurus väga piiratud, mõneti kasutatakse ainult kahte värvi. Pikslikunstiteosed salvestatakse tavaliselt GIF- või PNG-failiks. Rastergraafika Pikslikunstnik "Blog". PIKSLIKUNST (inglise). Vaadatud 1. juunil 2023.
Kardašova Řečice

Kardašova Řečice (saksa keeles Kardasch Retschitz) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Jindřichův Hradeci ringkonnas. Kardašova Řečice asub Jindřichův Hradecist umbes 12 km lääneloodes ja České Budějovicest ligikaudu 35 km kirdes. Kardašova Řečicet on esmamainitud 1267. aastal. Kardašova Řečices on sündinud tšehhi luuletaja ja katoliku vaimulik Boleslav Jablonský (1813–1881). Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Kardašova Řečice Místopisný průvodce po České Republice Boleslav Jablonský Město Kardašova Řečice