laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mylène & Rosanne

Mylène & Rosanne on Hollandi ansambel. 2013. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad Hollandi lauluga "Double me".
Julia van Bergen

Julia van Bergen (sündinud 17. septembril 1999 Harderwijkis) on Hollandi laulja. 2014. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Around".
Shalisa van der Laan

Shalisa van der Laan (sündinud 17. detsembril 1999 Hoornis) on Hollandi laulja. 2015. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Million lights".
Kisses

Kisses on Hollandi ansambel. 2016. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad Hollandit lauluga "Kisses and dancin'", kus saavutati 174 punktiga 8. koht.
Fource

Fource on Hollandi ansambel. 2017. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad Hollandi lauluga "Love me".
Marion Ravn

Marion Elise Ravn (sündinud 25. mail 1984) on Norra laulja, ansambli M2M liige.
Marit Larsen

Marit Elisabeth Larsen (sündinud 1. juulil 1983) on Norra laulja, ansambli M2M liige.
Olev Zäuram

Olev Zäuram (26. jaanuar 1927 Kuigatsi vald – 1. september 2012 Väike-Maarja) oli eesti agronoom. Ta oli Rakvere rajooni Põdrangu sovhoosi peaagronoom. Pensionipõlves pidas ta mahetootmisega talu Tamsalu vallas. Ta on maetud Väike-Maarja vanale kalmistule. 1967 Eesti NSV teeneline agronoom 1970, 1971, 1974 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister" Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr 32, 7. august 1970 "Virumaa. Põllumajandus 2008" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. märts 2018. Vaadatud 9. märtsil 2018. Kalmistute register HAUDI
M2M

M2M oli Norra ansambel, kuhu kuulusid Marit Larsen ja Marion Ravn. Larsen ja Ravn said sõpradeks viieaastaselt ja hakkasid koos musitseerima kaheksa-aastaselt. Esimese ühise lastemuusika albumi avaldasid nad 1996. aastal, kui Larsen oli 11- ja Ravn 12-aastane. 1998. aastal sõlmisid nad plaadilepingu Atlantic Recordsiga. Ansamblit hinnati kõrgelt seetõttu, et nad kirjutasid enamiku oma esitatavatest lugudest ise ja mängisid ka ise pille, mida peeti teismeliste popartistide seas pigem erandlikuks. Nende 1999. aastal ilmunud debüütsingel "Don't Say You Love Me" meeldis nii muusikakriitikutele kui ka laiemale publikule ja jäigi nende suurimaks hitiks. 2000. aastal ilmunud albumit "Shades of Purple" müüdi üle maailma 1,5 miljonit eksemplari. Teine album "The Big Room" (2002) sai küll kriitikutelt heakskiidu, kuid ei leidnud nii palju ostjaid. Samal aastal ansambel lagunes ja selle liikmed alustasid soolokarjääri.
Välko Tuul

Välko Tuul (sünninimi Alfred Tuul; 13. oktoober 1894 Tallinn – 17. märts 1918) oli eesti kunstnik. Õppis Ants Laikmaa ateljeekoolis. Ta kuulus Noorte Kujurite Ühingusse Vikerla. Kunstiteadlane Reet Mark on ühtlasi oletanud, et ta mängis ühingus olulist rolli. Suri märtsis 1918 kopsupõletikku. Vanamehe portree (1914) Aadam ja Eeva (1915) Viikingite laevad (1915) Aheldatud mees (1915–1917) Kalevipoja motiiv (1915–1917) Maastiku motiiv (1915–1917) Mets Välko Tuul MuIS (RDF-fail) Reet Mark: "Tuntud meistrid vähetuntud koosluses" Eesti Ekspress, 1. veebruar 2008 Reet Mark: Noorte Kujurite Ühing Vikerla 1917-1918 Tartu Kunstimuuseum Tiina Sarv: "Unustatud vikerlaste maailm viltuses majas" Sakala, 16. veebruar 2008 Grupifoto: Ants Laikmaa õpilastega (vasakult: Ants Laikmaa, Oskar Kallis, kaks teadmata õpilast, Aleksander Krims, Alfred (Välko) Tuul, teadmata, Aleksander Mülber)
Markku Aro

Markku Aro (kodanikunimega Markku Tuomas Puputti; sündinud 3. veebruaril 1950 Mouhijärvil) on Soome laulja. 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta ansambliga Koivistolaiset Soomet lauluga "Tie uuteen päivään".
The Traditional Cosmology Society

Traditsioonilise Kosmoloogia Selts (The Traditional Cosmology Society) on Suurbritannias Edinburghis asuv rahvusvaheline eri ajastute ja kultuuripiirkondade müüdi, religiooni ja kosmoloogia uuringute alal tegutsev selts. Selts korraldab kõnekoosolekuid ja ühepäevast aastakonverentsi Edinburghi Ülikooli Keldi- ja Šoti-uuringute Kooli juures. Lisaks annab selts välja kord aastas ilmuvat ajakirja Cosmos. The Journal of the Traditional Cosmology Society. Traditional Cosmology veebileht
Kristel Uiboaed

Kristel Uiboaed on eesti keeleteadlane ja andmeanalüütik. 2002 lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2005 omandas Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi ning 2008 magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Olnud vahetusüliõpilane Jyväskylä ja Tampere Ülikoolis, külalisdoktorant Groningeni Ülikoolis. 2013 kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö "Verbiühendid eesti murretes", mille eest sai üliõpilaste 2014. aasta riikliku teadustööde konkursi 1. preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas. 2008–2013 töötas Tartu Ülikoolis arvutilingvistika ja korpuste spetsialistina, 2013 eesti murrete nooremteadurina, 2014–2016 eesti murrete teadurina. Uurimisvaldkonnad: murdesüntaks, eesti murded, arvutilingvistika. Euroopa Keeleteaduse Ühingu ja Põhjamaade kraadiõppe kooli liige. Kuulus Tartu Ülikooli häkatoni "Social Impact Data Hack 2017" võitnud meeskonda NLPpeople koos Siim Antso, Uku Raudvere ja Dage Särjega. "Kristel Uiboaed". ETIS. Vaadatud 2. märts 2018. "Social Impact Data Hack 2017". Facebook. 13. november 2017. Vaadatud 4. märts 2018. Liina Lindström, Kristel Uiboaed: "Valdkondade vastasseis? Digihumanitaaria – see ongi tänane humanitaaria" Novaator, 7. juuni 2017
Köber-kuldsamblik

Köber-kuldsamblik (Caloplaca decipiens) on kuldsamblike perekonda kuuluv samblikuliik. Kannatab hästi saastunud õhku ja suudab kasvada ka linnades. Eestis laialt levinud. Hans Trass ja Tiina Randlane. Eesti suursamblikud. Tartu, 1994. Lk 28 Köber-kuldsamblik andmebaasis eElurikkus Levikukaart
Priske lahingu mälestussammas

Priske lahingu mälestussammas on mälestusmärk Harju maakonnas Anija vallas. See on püstitatud Vabadussõja Priske lahingus langenute mälestuseks. Samba kõrval on Vabadussõjas hukkunud Joosep Oseleini mälestuskiviga kalm. Mälestussammas avati 12. juunil 1932. Nõukogude okupatsiooni ajal 1941. aastal see õhiti. Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002, lk 166–167. Priske lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Vetla lahingu mälestussammas

Vetla lahingu mälestussammas on Harju maakonnas Anija vallas Vetla asulas asuv Vabadussõja Vetla lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 26. juunil 1932. Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis oktoobris 1940 sammas hävitati. Sammas taasavati 6. jaanuaril 1990. Vetlas 1919. 4. jaanuaril toimunud lahingust kirjutas kolonel-leitnant Jaan Maide. "Samal päeval vaenlane sundis 5. rügemendi valveosi Kreo talust lahkuma, õhtul tungisid punased korduvalt Vetla veski kallale, kuid löödi tagasi, öösi kell 0200 (5. jaanuaril) asus 5. rügemendi 2. kompanii vastukallaletungile ja tõrjus vaenlase kuni Kreo taluni tagasi." Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 168–169 "Eesti Vabadussõja murdelahingud Anija vallas". Sõnumitooja. 27. juuli 2010. Vaadatud 10.02.2021. Maide, Jaan (1933). "ÜLEVAADE EESTI VABADUSSÕJAST 1918–1920 (III) JAAN MAIDE KOLONEL-LEITNANT" (PDF). Kaitseliidu Kirjastus. Vaadatud 10.02.2021.
Tähtvere lahingu mälestussammas

Tähtvere lahingu mälestussammas (ka Tartu lahingu mälestussammas, Tartu vabastajate monument) on Tartus Tähtvere pargis asuv Vabadussõja Tähtvere lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 3. juulil 1932. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal see lõhuti. 1957. aastal püstitati endise samba asukohale Ole Ehelaidi ja Arnold Matteuse valmistatud töölis- ja ametiühinguliikumise tegelase Hans Heidemanni büst. Eesti taasiseseisvumise ajal võeti büst maha ja ennistati lahingu mälestussammas.[viide?] See taasavati 2. juulil 2006. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 169–171.
Reola lahingu mälestussammas

Reola lahingu mälestussammas on mälestusmärk Tartu maakonnas Kastre vallas Tõõraste külas. Sammas on püstitatud Vabadussõja Reola lahingus langenute mälestuseks. Sammas avati 3. juulil 1932. Pärast Teist maailmasõda võeti sammas maha ja maeti maa alla. Sammas taasavati 27. novembril 1988. Mälestussambal on tekst: "Kodanik! Siin, Reola väljadel murdsime vaenlase ülivõimu 16.–17. jaan 1919." Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Reola lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Munamäe lahingu mälestussammas

Munamäe lahingu mälestussammas on Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja asulas asuv Vabadussõja Munamäe lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 7. augustil 1932. 1941 sammas lõhuti. Sammas taasavati 7. augustil 1988. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 172–174 Munamäe lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Ardu lahingu mälestussammas

Ardu lahingu mälestussammas on Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas asuv Vabadussõja Ardu lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 4. septembril 1932. Pärast Teist maailmasõda sammas hävitati. Sammas taasavati 23. juunil 1990. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 174–175 Ardu lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Kõnekaart (televisioon)

Kõnekaart on kaart, kuhu on kõnepidamise abistamiseks kirjutatud märksõnu või terveid lauseid. Kõnekaartide kasutamine on laialt levinud televisioonis, kuna need on väikesed ning neid on võimalik hoida isegi taskus ja kasutada vaid vajadusel – vastupidi teleprompteritele, mille kasutamine on piiratud. Kõnekaarte saab edukalt kasutada ka eksamiteks valmistumisel, näitlemisel ja suulistel ettekannetel. Kõnekaardid olid algselt kasutusel eakate näitlejate abistamisel. Teadaolevalt kasutas kõnekaarte esimesena John Barrymore 1930. aastate lõpus. Kõnekaardid hakkasid laiemalt levima alles 1949. aastal, kui Ameerika Ühendriikide meediakontserni CBS assistent, endine sõjaväelendur Barney McNulty pidi kirjutama lauseid stsenaariumist suurtele paberilehtedele, abistamaks näitlejat Ed Wynni. McNulty tegi seda vabatahtlikult, kuna lenduriõppe juurde käis oskus kirjutada kiirelt ja selgelt. Ta märkas selle vajalikkust ning asutas oma ettevõtte Ad Libs. McNulty suri 2000. aastal (77-aastaselt). Tema hüüdnimi oli Cue-Card King ('kõnekaardikuningas'). Kõnekaartide kasutamine võimaldab kõnelejal saavutada suurema silmside publikuga ja vabama kõne ülesehituse. Kõnekaardid võivad olla kõnepidamisel väga kasulikud, kuid selleks peavad nad olema hästi ette valmistatud. Enne esinemist tasub kõnet harjutada kõnekaartidega – siis on võimalik kõnekaarte vastavalt vajadusele veel kohendada. Seada paika kõne peamine eesmärk ja idee Kasutada suurt kirja Teksti peaks olema kaartidel võimalikult vähe, et oluline esile tuleks Alapeatükkide sõnastamisel kasutada numbreid või punkte Kirjutada ainult kaardi ühele küljele Näidete või ideede kirjutamisel kasutada erinevaid värve, mis lihtsustab esinemist Igale teemapunktile märkida juurde umbkaudne kestus, et hoida kõne õiges pikkuses
Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas

Mitte segi ajada Pankjavitsa lahingu mälestussambaga Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas oli Petserimaal Pankjavitsa asulas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 25. septembril 1932. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal see õhiti. Pärast sakslaste tulekut taastati juba 1. juunil 1942. Mälestussammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Pankjavitsa asula Venemaa piiresse. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 178–179
Saarde Vabadussõja mälestussammas

Saarde Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Saarde vallas Kilingi-Nõmmes asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 5. juunil 1933. 1945 sammas lõhuti. Sammas taasavati 24. juunil 2008. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 180–181 https://www.postimees.ee/1810161/president-avas-kilingi-nommes-malestussamba (vaadatud 09.03.2018)
Anton Irve mälestussammas

Anton Irve mälestussammas oli Vabadussõjas langenud kapten Anton Irvele püstitatud mälestusmärk Viljandis. Sammas avati 6. augustil 1933. Nõukogude okupatsiooni ajal septembris 1940 sammas purustati. 29. aprillil 1989 avati endise samba asukohas Anton Irvele pühendatud mälestuskivi. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 192–193
Anton Irve mälestussammas (Läti)

Anton Irve mälestussammas on mälestusmärk Lätis Valmiera piirkonnas Strenči lähedal. See on püstitatud Vabadussõjas langenud kapten Anton Irve mälestuseks. Irv langeski Strenči lähedal. Samba ehitamist alustati 1939, ent see jäi pooleli. Samba ehitamine lõpetati 1994 ja see avati 27. aprillil 1994. Sambalt eemaldasid katte Läti Vennashaudade Komitee esimees Eižens Upmanis ja Eesti Sõjahaudade Hoolde Liidu esindaja Jaak Pihlak. Anton Irve mälestussammas Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 193.
Joala lahingu mälestussammas

Joala lahingu mälestussammas oli Vabadussõja Joala lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk Narvas. Esimene sammas avati 8. augustil 1933. Sambad hävitati enne Teist maailmasõda[küsitav]. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 193–194
Vabadussõja juhtide mälestussammas

Vabadussõja juhtide mälestussammas (ka Vabadussõja kõrgemate juhtide mälestussammas/memoriaal) on Tallinna Kaitseväe kalmistul asuv Vabadussõja juhtidele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 10. septembril 1933. Nõukogude okupatsiooni ajal, arvatavasti 1952. aastal, sammas purustati. Sammas taasavati 22. veebruaril 1998. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 194–197 Vabadussõja juhtide mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Halliste Vabadussõja mälestussammas

Halliste Vabadussõja mälestussammas on Vabadussõjas langenute mälestusmärk Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pornuse külas. Mälestussammas avati 29. oktoobril 1933. Nõukogude okupatsiooni ajal 1945. aastal see õhiti. Mälestussammas taasavati esimest korda 24. juunil 1991. Hiljem otsustati sambale ka obelisk panna, nagu see oli olnud algupärasel sambal. Mälestussammas taasavati teist korda 17. augustil 1996. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002, lk 203–205, Halliste Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Maurice Duruflé

Maurice Gustave Duruflé (11. jaanuar 1902 Louviers – 16. juuni 1986 Louveciennes) oli prantsuse helilooja, organist ja pedagoog. Duruflé sündis Louviers'is 1902. aastal. 1912–1918 oli ta kooripoiss Roueni katedraali koorikoolis, saades sealt klaveri- ja oreliõpet Jules Haellingilt, Alexandre Guilmant'i õpilaselt. Rouen'i katedraal oli aga mõjukas gregooriuse koraali arengus. Kooripoiste õpingud olid ranged: 14–18-tunnistesse päevadesse mahtusid palved, söömaajad vaikuses, klaveri- ja solfedžotunnid, üldainetunnid, kooriproovid, laulmised jumalateenistustel ja järelevalvega puhkus. Pärast õpinguid Rouenis kolis ta tagasi sünnilinna ning sai sealse Jumalaema kiriku organistiks. Kaks korda nädalas hakkas ta käima sealt saja kilomeetri kaugusele Pariisi, et õppida orelit Charles Tournemire'i eratundides. Tournemire oli tuntud oma koraaliimprovisatsioonide poolest. Kuigi Duruflé hindes Tournemire'i kõrgelt, jäi nende koostöö õpetaja vastuseisu tõttu lühikeseks. Duruflé astus 1920. aastal Pariisi konservatooriumi, õppides järgmise kaheksa aasta jooksul orelit, harmooniat, kontrapunkti ja kompositsiooni, pälvides kõigis neis premier prix diplomi. 1927. aastal sai Duruflést Louis Vierne'i assistent Pariisi Jumalaema Kirikus. 1929. aastal sai ta Pariisis asuva Saint-Étienne-du-Mont'i organistiks, kuid jäi endiselt ka Vierne'i assistendiks. Ta täitis seda kohust ka 2. juunil 1937, olles Louis Vierne'i kõrval, kui viimane Jumalaema kiriku orelipuldis suri. Nicholas Kaye. "Duruflé, Maurice". Grove Music Online. Vaadatud 14.10.2017. {{cite web}}: eiran tundmatut parameetrit |publiisher=, kasuta parameetrit (|publisher=) (juhend) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2018. Vaadatud 9. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.bach-cantatas.com/Lib/Durufle-Maurice.htm
KV

KV või kv võib tähendada järgmist: KV (tank) kV ehk kilovolt kv on ISO 639-1 järgi komi keele kood ...
15. oktoober

15. oktoober on Gregoriuse kalendri 288. (liigaastal 289.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. oktoober (1901–2099). 1857 – Tartus Bürgermusse seltsimaja juures algas 18. oktoobrini kestnud Baltimaade esimene suurem põllumajandus- ja käsitöönäitus. 1907 – asutati Eesti Kirjanduse Seltsi ajalootoimkond. 1923 – asutati Eesti-Vene Kaubanduskoda. 1936 – valitsus lõpetas üliõpilaskonna edustuse tegevuse, määrates ühtlasi ametisse üliõpilaskonna kuraatori. 1993 – alustas tegevust esimene krematoorium Baltimaades – Tallinna krematoorium. 2017 – toimusid kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. 1529 – Suleiman I lõpetas Viini piiramise. 1851 – Melbourne'is leiti kulda. 1894 – Dreyfusi afäär: Saksamaa kasuks spioneerimises kahtlustatuna vahistati Prantsuse ohvitser Alfred Dreyfus. 1904 – Vene-Jaapani sõda: Balti laevastik võttis Tallinnast kursi Port Arturisse. 1917 – Vincennesi müüridel lasti maha spioonina süüdi mõistetud Mata Hari. 1924 – USA-s New Jersey osariigis Lakehurstis maandus esimese üle Atlandi lennu sooritanud tsepeliin USS Los Angeles. 1969 – USA-s Washingtonis protesteerisid 250 000 inimest Vietnami sõja vastu. 1985 – Strasbourgis allkirjastati Euroopa kohaliku omavalitsuse harta. 2003 – Hiina korraldas kolmanda riigina maailmas mehitatud kosmoselennu. Lend kestis 21 tundi. Hiina esimeseks taikonaudiks sai Yang Liwei.  Pikemalt artiklis Sündinud 15. oktoobril 1814 – Mihhail Lermontov, vene luuletaja 1844 – Friedrich Nietzsche, saksa filosoof 1864 – Anna Haava, eesti luuletaja ja tõlkija 1897 – Ilja Ilf, vene kirjanik 1916 – Hassan Gouled Aptidon, Djibouti president 1977–1999 1920 – Mario Puzo, USA romaanikirjanik 1923 – Italo Calvino, itaalia kirjanik ja ajakirjanik 1932 – Jaan Rääts, eesti helilooja 1940 – Peeter Jakobi, eesti näitleja 1964 – Aleksei Tšižov, Venemaa kabetaja 1966 – Jana Toom, Eesti ajakirjanik ja poliitik 1971 – Niko Kovač, Horvaatia jalgpallur 1977 – David Trézéguet, prantsuse jalgpallur 1979 – Māris Verpakovskis, läti jalgpallur 1981 – Jelena Dementjeva, vene tennisist 1987 – Ott Tänak, eesti rallisõitja  Pikemalt artiklis Surnud 15. oktoobril 1564 – Andreas Vesalius, Madalmaade anatoom 1837 – Ivan Dmitrijev, Vene luuletaja ja riigitegelane 1917 – Mata Hari, Hollandi tantsija 1934 – Raymond Poincaré, Prantsusmaa poliitik ja riigitegelane 1945 – Pierre Laval, Prantsusmaa poliitik ja riigitegelane 1946 – Hermann Göring, Saksamaa poliitik ja sõjaväelane 1964 – Cole Porter, USA helilooja 1987 – Kristjan Joost, eesti agronoom 1999 – Lena Zavaroni, šoti laulja 2012 – Norodom Sihanouk, Kambodža kuningas ja riigitegelane Rahvusvaheline maanaiste päev Rahvusvaheline valge kepi päev ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 133. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 172. Kohaliku omavalitsuse volikogu valimised 2017[alaline kõdulink] valimised.ee
Honda Center

Honda Center (varem ka Arrowhead Pond of Anaheim) on mitmeotstarbeline siseareen Anaheimis Ameerika Ühendriikides. See on Lõuna-California üks peamisi meelelahutus- ja spordikeskusi. Honda Centeris toimuvad kontserdid, spordiüritused ja perepäevad. 60 500 m² suurune areen on NHL-i jäähokimeeskonna Anaheim Ducks koduväljak. Seal peetakse ka tuntud üliõpilaste korvpalliturniiri John R. Wooden Classic. Igal aastal külastavad Arrowhead Pondi Ringling Brosi ja Barnum & Bailey tsirkus ja Harlem Globetrotters. Areeni aadress on 2695 East Katella Ave. Anaheim, CA 92806, USA. Honda Centeri koduleht (inglise keeles)
Kalastaja

Kalastaja on Eesti ajakiri, mis kajastab harrastuskalapüüki. Ajakirja annab alates 1996. aastast Püünsis välja Zero Gravity OÜ. Ilmumissagedus on 3–4 korda aastas. Kalastaja on Eestis ilmuv kalastamist kajastav väljaanne aastast 1996. Kalastaja on koondanud enda ümber enamiku aktiivsetest kalastajatest ja kajastab nende tegemisi. Ajakirja sisu koosneb reisikirjadest, praktilistest nõuannetest, teadusalastest eluala käsitletavatest saavutustest, seadusandlusest, võistluste ja ürituste kajastamisest ning paljust muust kalastajale huvipakkuvast. Väljaanne on olnud kogu oma eksisteerimisaja jooksul olnud partneriks riigile kalastamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamisel ja kolmanda sektori organisatsioonide loomisel. Samuti on ajakirja väljaandjate poolt koostatud Eesti kalanduse arengukava selgroog kuni aastani 2015. Kalastaja koduleht
Forlanini park

Forlanini park on park Itaalias Lombardias Milano idaosas. Roheala kannab Itaalia inseneri, leiduri ja lennunduspioneeri Enrico Forlanini nime. Pargist lõunasse jääv Enrico Forlanini puiestee on Milano Linate lennujaama (ärinimi: Aeroporto Enrico Forlanini) põhjapiiriks. Comune di Milano - Arredo, Decoro Urbano e Verde - Settore Tecnico Arredo Urbano e Verde, 50+ parchi giardini, Comune di Milano / Paysage. ed. 2010/2011 AA. VV., Cascine a Milano, a cura dell'Ufficio editoriale del Comune di Milano, 1987 Virgilio Vercelloni, La storia del paesaggio urbano di Milano, Officina d'arte grafica Lucini, Milano, 1988. AA. VV. La magia delle piante, 1987, Segrate, Milano, Roland ed Elfie E. Wolf editore.
Püspökladány

Püspökladány on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis, Püspökladányi kreisi halduskeskus. Asulat on kirjalikes allikates mainitud 1351. aastal. 1986 sai linnaks. Linna läbib Szolnok–Debrecen–Nyíregyháza–Záhony raudtee ja linnast saab alguse Püspökladány–Oradea raudteeliin. Samuti läbib linna Euroopa maantee E60. Hämeenlinna, Soome Fischamend, Austria Makfalva, Rumeenia Hattem, Holland Krasnystaw, Poola Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. Linna koduleht