1968

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1964 | 1965 | 1966 | 1967 | 1968 | 1969 | 1970 | 1971 | 1972 | ► | ►► 1968. aasta (MCMLXVIII) oli 20. sajandi 68. aasta. 5. jaanuar – Praha kevad: Alexander Dubček valiti Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei KK I sekretäriks. 21. jaanuar – Vietnami sõda: algas Khe Sanhi lahing, mis lõppes 8. aprillil. 31. jaanuar – Việt Cộngi sõdurid ründasid USA saatkonda Saigonis. 31. jaanuar – Nauru president Hammer DeRoburt kuulutas välja riigi iseseisvuse. 6. veebruar – algasid X taliolümpiamängud Prantsusmaal Grenoble'is. 17. märts – Londonis toimus Vietnami sõja vastane meeleavaldus. 91 inimest sai vigastada ja 200 demonstranti vahistati. 6. aprill – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Hispaania lauluga "La, la, la". 3. mai – Pariisis hõivasid üliõpilased Sorbonne'i. 6. mai – toimusid esimesed rahutused Pariisis. 17. mai – Prantsusmaal laienes üldstreik kõikidesse ettevõtetesse. 21. juuni – Karl Ristikivi lõpetas päevaraamatu pidamise 18. juuli – asutati NM Electronicsi nimelise ettevõtte, mis hakkas tootma arvutimälusid ja 8080 tüüpi mikroprotsessoreid, sama kuu lõpul nimetati ettevõte ümber: INTEL (Intel Corporation). 25. juuli – paavst Paulus VI avaldas entsüklika "Humanae vitae", milles ta mõistis hukka kõik kunstlikud rasestumisvastased vahendid. 20.–21. august – Varssavi Lepingu Organisatsiooni väed tungisid Tšehhoslovakkiasse ja tegid lõpu Praha kevadele. 24. august – Prantsusmaa lõhkas Fugataufa atollil Vaiksel ookeanil vesinikupommi ning sai maailma viiendaks tuumariigiks. 24. september – Svaasimaa võeti vastu ÜRO-sse. 29. september – Kreekas toimus referendum, mis andis sõjaväehuntale võimu juurde. 2. oktoober – Tlatelolco veresaun tegi lõpu Mehhiko üliõpilaste liikumisele. 3. oktoober – Peruus tuli võimule Juan Velasco Alvarado. 11. oktoober – Panamas toimus sõjaväeline riigipööre kolonelide Boris Martíneze ja Omar Torrijose. Kukutati president Arnulfo Arias. 12. oktoober – Ekvatoriaal-Guinea iseseisvus. 12. oktoober – algasid XIX kaasaegsed suveolümpiamängud Méxicos. 14. oktoober – USA kosmoselaeva Apollo 7 pardalt toimus esimene otseülekanne. 5. november – vabariiklane Richard Nixon võitis USA 37. presidendivalimised. ... 21. jaanuar – Oskar Kerson nimetati Eesti Panga presidendiks eksiilis. 25. mai – Rapla–Virtsu rong tegi viimase reisi enne selle kitsarööpmelise raudteeliini likvideerimist. 17. august – Tallinnas sai valmis EKP Keskkomitee uus hoone. 26. august–4. september – Tallinnas toimus ÜRO põlevkivivarude uurimise ja kasutamise sümpoosion, millel oli esindatud 29 riiki. 24. oktoober – Svetlana Tširkova, kes elas Eestis, sai México olümpiamängudel vehklemise naiskonnavõistluses floretis esikoha. 19. oktoober – Tartus toimus üliõpilaspäevade raames tõrvikurongkäik, mille järgnesid rongkäigust osavõtjate ülekuulamised, läbiotsimised ning Eesti üliõpilaste ühiskondliku tegevuse järsk piiramine Nõukogude okupatsioonivõimude poolt. Detsembris ilmus "Eesti nõukogude entsüklopeedia" I köide. Adelaide'i Eesti Meeskoori hakkas juhatama Lembit Härm.  Pikemalt artiklis Sündinud 1968 2. jaanuar – Oleg Deripaska, Venemaa ettevõtja 1. veebruar – Lisa Marie Presley, ameerika laulja 1. veebruar – Hillar Zahkna, Eesti laskesuusataja ja treener 4. veebruar – Marko Matvere, eesti näitleja, laulja ja lavastaja 5. veebruar – Marcus Grönholm, Soome rallisõitja 17. veebruar – Lew R. Berg, eesti ulmekirjanik 18. veebruar – Molly Ringwald, Ameerika filminäitleja 2. märts – Daniel Craig, Suurbritannia näitleja 4. märts – Patsy Kensit, inglise näitleja ja laulja 6. märts – Moira Kelly, Ameerika näitleja 29. märts – Lucy Lawless, Uus-Meremaa näitleja 30. märts – Céline Dion, Kanada laulja 18. aprill – Piret Bristol, eesti kirjanik 24. aprill – Jelena Välbe, vene suusataja 7. mai – Traci Lords, Ameerika laulja ja näitleja 28. mai – Kylie Minogue, Austraalia filminäitleja ja laulja 1. juuni Jason Donovan, Austraalia näitleja ja laulja Mathias Rust, saksa piloot 12. juuli – Tõnu Viik, eesti filosoof 16. juuli – Larry Sanger, Vikipeedia rajaja 21. juuli – Brandi Chastain, Ameerika jalgpallur 5. august – Marine Le Pen, Prantsusmaa poliitik 5. august – Colin McRae, šoti rallisõitja 9. august – Gillian Anderson, ameerika näitleja Eric Bana, Austraalia näitleja 17. august – Helen McCrory, Suurbritannia näitleja 18. august – Alges Maasikmets, eesti jalgrattasportlane 25. september – Will Smith, Ameerika laulja rap ja näitleja 28. september Mika Häkkinen, soome vormelipiloot Naomi Watts, Austraalia filminäitleja. 12. oktoober – Hugh Jackman, Austraalia näitleja 3. detsember – Brendan Fraser, Kanada ameerika näitleja 23. detsember – Sandra Roelofs, Mihheil Saakašvili abikaasa 19. veebruar – Georg Hackenschmidt, Eesti maadleja ja filosoof 14. märts – Gustav Raud, eesti kunstnik 20. märts – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja 24. märts – August Arras, Eesti Loomaarstide Koja esimees 27. märts – Juri Gagarin, kosmonaut, maailma esimese kosmoselennu (1961) sooritaja 29. mai – Arnold Susi, Eesti poliitik 27. oktoober – Lise Meitner, Austria füüsik 2. detsember – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik 20. detsember – John Steinbeck, USA kirjanik 30. detsember – Trygve Lie, Norra poliitik, esimene ÜRO peasekretär füüsika – Luis Walter Alvarez keemia – Lars Onsager meditsiin – Robert Holley, Har Gobind Khorana, Marshall Warren Nirenberg kirjandus – Yasunari Kawabata rahu – René Cassin Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 293–294