laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kihlepa külanõukogu

Kihlepa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kihlepa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Audru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kihlepa külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu. Kihlepa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Audru külanõukoguga. Kihlepa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kiikla külanõukogu

Kiikla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kiikla külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Mäetaguse vallas. Külanõukogu keskus asus Kiikla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kiikla külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis Kiikla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäetaguse külanõukoguga. Kiikla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kiiu külanõukogu

Kiiu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuusalu vallas. Külanõukogu keskus asus Kiiu asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kiiu külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954 juunis Kiiu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga. Kiiu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kikepera külanõukogu

Kikepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kikepera külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Saarde valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kikepera külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kikepera külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu. Kikepera külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Surju külanõukoguga. Kikepera külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kilksamaa-Räägu külanõukogu

Kilksamaa-Räägu külanõukogu (ka Kilksama-Räägu külanõukogu) oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sauga külanõukoguga. Kilksamaa-Räägu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kirbla külanõukogu

Kirbla külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kirbla vallas. Külanõukogu pindala oli 227 km² (1977). Kirbla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Lugeveer

Lugeveer on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lugeveer uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lugenberg (1936. aastal Rakveres). Hendrik Lugeveeru palvel kanti Lugeveer perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 233 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Hendrik Lugeveer (1897–1969), Eesti sõjaväelane
Martna külanõukogu

Martna külanõukogu (kuni 1972 Kirna külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s. Kirna külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Martna vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kirna külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kirna külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Kirna külanõukoguga likvideeritud Rannamõisa külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid Molotovi-nimeline, J. Tombi nimeline ja "Kaardiväe" kolhoos ning Niinja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Putkaste külas. 1964 mais viidi Kirna külanõukogu keskus Putkaste külast üle Enivere külla. Külanõukogu pindala oli 248 km² (1972). 1972 liideti Kirna külanõukoguga Kirbla külanõukogus asunud Kasari asundus, Keskküla, Kurgema ja Laiküla. Liitmise tulemusena nimetati Kirna külanõukogu ümber Martna külanõukoguks. Martna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 30. mai 1964 seadlus Haapsalu rajooni Kirna külanõukogu ja Rakvere rajooni Tamsalu külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1964, 23, 106 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 5, 1973: 87
Luhandi

Luhandi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Luhandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Helstein, Laufer, Lukashev ja Lukashov. Olga Luhandi palvel kanti Luhandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 287 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Olga Lukasev
Korsari

Korsari on eesti perekonnanimi. Leopold-Gustav-Georg Korsari palvel kanti Korsari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 373 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lehtmets (perekonnanimi)

Lehtmets on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lehtmets (Lechtmets, Lechtmetz) on pandud Juuru, Jõelähtme, Kose, Rapla ja Risti kihelkonnas Harjumaal, Järva-Jaani ja Koeru kihelkonnas Järvamaal, Hanila kihelkonnas Läänemaal, Pärnu-Eliisabeti kihelkonnas Pärnumaal ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Lehtmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kõlvet, Poolake, Raisk, Scherbakov, Sikk ja Zimmer. Richard Lehtmetsa palvel kanti Lehtmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 53 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lehtmets Eestis 179 mehel ja 220 naisel. Elmar-Aleksander Lehtmets (1901–1942), Eesti advokaat, ajakirjanik ja poliitik Tõnis Lehtmets (sündinud 1937), eesti kirjanik Valfried Lehtmets (1900–1984), eesti loomaarst Ly Lehtmets-Lukk (1928–2014), eesti päritolu USA arst ja sõjaväelane
2 Quick Start

2 Quick Start on Eesti ansambel, mis loodi 1992. aastal Mikk Targo eestvedamisel. Idee sündis toonase välismaise popansambli Undercover eeskujul, kes kaverdas 1970. ja 1980. aastate muusikat moodsas tantsumuusika võtmes. Ansambli nimi tuleneb nende sämpli "too quick start" nimest. Kuldse Plaadi auhind "Panus Eesti muusikasse" (2023) Pearu Paulus – vokaal Ilmar Laisaar – klahvpillid Alar Kotkas – bass Urmas Kahk – kitarr Jüri Mazurtšak – trummid 1994 "1994" Sounder PLK, MC 1995 "Olen loobuda sust proovinud" Aidem Pot, CD MC 1997 "Poolel teel su juurde" Aidem Pot, CD MC 1999 "Teine pool, The Very Best of Vol. 1" 2QS Productions, CD MC 2001 "Ühega miljoneist" 2QS Productions, CD 2010 "2010" 2QS Production, CD 1996 "Nii kuum on tunne" 2QS Production/Aidem Pot 1997 "Poolel teel su juurde" 2QS Production/Aidem Pot 1999 "Sõnad viid mu suult" 2QS Production 2001 "Ühega miljoneist" 2QS Production 2001 "Sa oled laul" 2QS Production 2002 "Sa tead mis teed" 2QS Production 2011 "Saladus" 2QS Production 2011 "Kolm soovi" 2QS Production 2023 "Ristteel" 2QS Production 2024 "Kohe selgeks sai" 2QS Production "Naerata" "Neiu mustas kleidis" "Nii kuum on tunne" "Ühega miljoneist" "Kas tuled kui saad" "Pole lootust mul pääseda su käest" "Siis veel ei tundnud sind" "Kingitus" "Ristteel" ”Kolm soovi” Laas, Betty (27. märts 2023). "Pearu Paulus avaldab, miks 2 Quick Starti Spotifyst kuulata ei saa: raha, mis sealt saadakse on suhteliselt naeruväärne". Kroonika. Vaadatud 27. märtsil 2023.
Richard Lint

Richard Lint (3. juuni 1919 Puhja, Tartumaa – 17. märts 2009) oli eesti ajakirjanik ja kultuuritöötaja. Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Teise maailmasõja algaastatel teenis 232. laskurpolgu koosseisus. 1944. aasta septembris määrati ta Järvamaal ajalehe Uus Järvalane vastutava toimetaja kohusetäitjaks, seejärel töötas 14 aastat ajalehe Järvalane (1951–1956 Stalinlik Tee, 1956. aastast Võitlev Sõna) toimetuses. Aastatel 1958–1962 oli ta Paide rajooniraamatukogu juhataja, 1962–1966 Paide Tööstuskooli nr. 16 direktori abi kultuuri- ja kasvatustöö alal. 1966. aastast oli ta Paide rajooni kultuurimaja instruktor, hiljem klubitöö vanemmetoodik. 1981. aastast töötas Paide Kutsekeskkoolis nr 25 tootmisõpetuse meistrina. Aastatel 1967–1985 juhatas ta sõjaveteranide ansamblit Rindesõbrad. Ta on maetud Puhja kalmistule. 1972 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1974 – rinnamärk "Eesti NSV kultuuritöö eesrindlane" 1978 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 1986 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri "Klarissa Langenbraun, Leonhard Pruus. Richard Lint – üks ainulaadne kultuuritöötaja. Kesknädal, 27. mai 2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 23. novembril 2017. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Suure Isamaasõja veteranide ansamblite juhtide autasustamise kohta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1, 1986 Kalmistute register HAUDI[alaline kõdulink]
Geoidi mudel

Geoidi mudel on mudel, mis arvutab geoidi pindala etteantud alal, toetudes referentsüsteemidele. Geoidi mudel võimaldab geodeetilised kõrgused ümber arvutada normaalkõrgusteks. Seega saab enamikus rakendustes nivelleerimise tehnika asendada kõrguste määramisega GPS-meetodil. Praegu kehtib Eestis geoidi mudel Est-Geoid2011. Mudel Est-Geoid 2011 on korrigeeritud riikliku geodeetilise võrgu I ja II klassi punktide EUREF-EST97 ellipsoidaalsete ja BK77 normaalkõrguste väärtuste põhjal. Seoses üleminekuga uuele kõrgussüsteemile EH2000 võetakse kasutusele 1. jaanuaril 2018. a uus mudel EstGeoid2017. GPS-i gravimeetriline geoidi mudel Harli Jürgenson (2012). Füüsikaline geodeesia. Tartu. Ellmann, A. Oja, T. Jürgenson, H. (2011). "Kosmosetehnoloogia rakendused geoidi ja gravitatsioonivälja täpsustamiseks Eesti alal". Geodeet 41. Lk 65.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Zekleri mõis

Zekleri mõis (saksa keeles Secklershof, läti keeles Zeklera muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Dubinska mõis

Dubinska mõis (saksa keeles Dubinsky, läti keeles Dubinska muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Cēsise piirkonnas Cēsises.
Blusumuiža mõis

Blusumuiža mõis (saksa keeles Blussen, läti keeles Blusumuiža) oli poolmõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. [[Kategooria:Võnnu kihelkond (Võnnu kreis)]
Dukuri mõis

Dukuri mõis (saksa keeles Duckern, varem Liphartshof, läti keeles Dukurmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas. Gustav II Adolf andis selle mõisa Lademacherite suguvõsale. Aastast 1823 kuulus mõis Sieversitele.
Priekuļi mõis

Priekuļi mõis (saksa keeles Freudenberg, läti keeles Priekuļu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Priekuļis. 1526. aastal läänistas Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenberg Georg Freudenbergile mitu maatükki, millest kujunes mõis. Poola ajal liideti valdus Võnnu staarostkonnaga. Rootsi ajal läks see kantsler krahv Axel Oxenstiernale. XVII sajandi lõpul langes mõis reduktsiooni käigus riigile ja edaspidi oli see riigimõis. Priekuļi ainsat karjamõisa (Kneesche) on nimetatud 1826. ja 1909. aastal. Rootsi ajal 1681. aastal oli selle asemel talu (Gesinde Knehse). Mõisale kuulus kaks kõrtsi. 1900. aastal on nimetatud Knēža kõrtsi (Kneesche-Krug), mille kõrtsmikuks oli Andsch Zimsche. Raune kõrtsi (Raune-Krug) kõrtsmik oli Peter Purmal. Aastast 1908 oli kõrtsmikuks Jan Rumpit. 1892. aastal kuulus riigimõisale 970 tiinu (1060 hektarit) mõisamaad ja 2553 tiinu (2789 hektarit) talumaad; mõisamaast oli õigeusu vaimuliku käsutusse antud 63 tiinu (69 hektarit). Üle 3500 tiinuse valdusena kuulus see suurte mõisate hulka. Edaspidi selle suurus vähenes tuntavalt. 1909. aastal oli selle suuruseks 540 tiinu (590 hektarit), seega oli see muutunud väikese suurusega mõisaks. Kui mõis aastal 1920 maareformi käigus likvideeriti, kuulus sellele 387 hektarit maad. Riigimõisa majandus oli võrdlemisi laiaulatuslik. Selle meiereist turustati igal aastal Võnnusse 50 000 toopi piima. Mõisal oli kaks veskit: vesiveski Vaives ning vesi- ja tuuleveski Kunzes. Lisaks sellele kuulus mõisale kaks tellisetehast, saekaater, sindlihöövel ja lubjapõletusahi. Saksakeelne nimi Freudenberg tuleneb XVI sajandi maavaldaja Georg Freudenbergi nimest. Läti nimekuju on tulnud samuti mõisavaldaja järgi: lätikeelne sõna prieks tähendab rõõmu (saksa keeles Freude). Baltisches historisches Ortslexikon. 1990, lk 171. Baltisches historisches Ortslexikon. 1990, lk 290. Richter, Adolf. Livländisches Adressbuch. Riga, 1900, lk 91. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909, veerg 478. Kröger, A. Livländisches Verkehrs- und Adressbuch für 1892/1893. Riga, 1892, lk 48. Priekuļu pagasta teritorijas plānojums Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 171.
Lenči mõis

Lenči mõis (saksa keeles Lenzenhof, läti keeles Lenču muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Pārgauja piirkonnas Raiskumsi vallas Lenči külas.
Jāņmuiža mõis

Jāņmuiža mõis, varem Jāņamuiža mõis (saksa keeles Johannenhof, läti keeles Jāņmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Jāņmuižas. Kui mõis aastal 1920 maareformi käigus likvideeriti, kuulus sellele 150 hektarit maad. Suurem osa sellest läks endise mõisaomaniku poja diplomaat Andrejs Kampe (1905−1942) valdusse ja sellest kujunes Vairogi talu. Peahoone on XVIII sajandi lõpust pärit ja hiljem täiendatud barokne puitehitis, mis on oma üldilme säilitanud. Jāņmuiža Priekuļu pagasta teritorijas plānojums. Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006, lk 136. Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 245. Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 136.
Strīķi mõis

Strīķi mõis (saksa keeles Strikenhof, läti keeles Strīķu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas.
Ya'akov Ne'eman

Ya'akov Ne'eman (heebrea keeles יעקב נאמן 16. september 1939 Tel Aviv – 1. jaanuar 2017 oli Iisraeli õigusteadlane, advokaat ja poliitik, erakonna Yisra'el Betenu liige. Ta oli 1971–1976 Ramat-Gani Bar-Ilani Ülikooli lepinguõiguse, konstitutsiooniõiguse, äriühinguõiguse ja maksuõiguse professor. 1976. aastal oli ta California Ülikooli, aastatel 1977–1979 Tel Avivi Ülikooli, 1989–1990 New University ja 1990–1994 Jeruusalemma Heebrea Ülikooli külalisprofessor. 1990. aastast oli ta Bar-Ilani Ülikooli kuratooriumi liige. 1972. aastal asutas ta koos partneritega advokaadibüroo Herzog, Fox & Ne'eman. Temast sai üks Iisraeli juhtivaid maksuadvokaate. Ta oli korduvalt Iisraeli Panga nõukogu liige. Ta tegutses riigisisestes ja rahvusvahelistes maksu- ja finantsõiguse komiteedes. Aastatel 1979–1981 oli ta Iisrael Rahandusmnisteeriumi peadirektor, lennufirma EI AI direktor ja Maailmapanga keskkomitee liige. 18. juunist 1996 kuni 9. juunini 1996 oli ta Binyamin Netanyahu esimese valitsuse justiitsminister ning seejärel kuni 18. detsembrini 1998 rahandusminister. Rahandusmnistrina juhtis ta ka Ne'emani komisjoni. 31. märtsist 2009 kuni 18. märtsini 2013 oli ta uuesti justiitsminister. Oktoobris 2010 kiitis Knesset heaks tema seaduseelnõu, mille järgi mittejuudid peavad Iisraeli kodakondsuse saamisel andma lojaalsusvande Iisraelile kui demokraatlikule juudiriigile. Ta ei olnud kunagi Knesseti liige. Elulugu saidil Jewish Virtual Library Sissekanne Knesseti lehel Jaakov Neeman der neue israelische Finanzminister, berliner-zeitung.de, 8. juuli 1997 Hokuspokus mit israelischen Ausweisen, welt.de, 28. jaanuar 1998 Former Justice Minister Yaakov Neeman passes away, israelnationalnews.com, 1. jaanuar 2017
Veismaņi mõis

Veismaņi mõis (saksa keeles Weissenstein, läti keeles Veismaņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas Veismaņis. Mõisa on esimest korda mainitud Tulmēni mõisa nime all, kui see läks kas aastal 1525 või 1526 Lodede suguvõsa valdusse. Aastal 1630 kuulus see Oxenstiernadele. Põhjasõja ajal liideti see Priekuļi mõisaga. Aastal 1770 eraldas Katariina II sealsed maad Lode mõisa (Lodenhof) nime all Otto Weissmann von Weissensteinile. Weissmann von Weissensteinide suguvõsa valdusse jäi mõis aastani 1830; nende järgi sai see ka oma uue nime. Aastal 1830 läks mõis Blanckenhagenite suguvõsa valdusse, jäädes nende omandusse kuni võõrandamiseni aastal 1920. Veismaņi mõisakompleks on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Kaitse all on park, tall, tõllakuur, laut, endisest teenijate majast rajatud aidaga laut, ait, magasiait, tootmishoone, mõisavalitseja maja ja häärber. Mõisakompleks rajati XVIII sajandi teisel poolel. Algselt oli see sümmeetrilise põhiplaaniga. Aastal 1908 lammutati vana puidust peahoone ja selle asemele püstitati praegune historitsistlik häärber. Toona kaevati mõisa juurde ka tiigid ning selle juurde rajati puu- ja juurviljaaiad. Peahoone 2017. aastal Peahoone 2017. aastal Kõrvalhoone 2017. aastal Kõrvalhoone 2017. aastal Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
Võnnu mõis (Võnnu kihelkond)

Võnnu mõis (saksa keeles Schloß Wenden, läti keeles Cēsu pilsmuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Cēsises.  Pikemalt artiklis Võnnu uus loss
Alamõisa kihelkond

Alamõisa kihelkond ehk Lejasciemsi kihelkond (saksa keeles Kirchespiel Aahof, läti keeles Lejasciemu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. Sealne kogudus kannab tänapäeval nime Lejase kogudus. Kihelkonnakirik oli Alamõisa kirik. Alamõisa (Pastorat Aahof) kirikumõis Alamõisa (Aahof) rüütlimõis Amši (Amsche) Alamõisa kõrvalmõis Auguliena (Roseneck) rüütlimõis Dūre (Duhrenhof, varem Cappendorf) rüütlimõis LELB Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Marga van Rooy

Marga Henrietta van Rooy (25. jaanuar 1942 Burgersdorp – 15. jaanuar 2017 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi näitleja. Tema tuntuim roll oli Ella seriaalis "Vetkoekpaleis" ning meeldejäävaks kujunesid tema osatäitmised seriaalides "Egoli", "Molly en Wors" ja "Villa Rosa". Ta mängis muuhulgas filmides "Verkeerde nommer", "Die Windpomp" ja "Vrou soek boer". Koos vanema tütre Henriëtte Bootiga kirjutas ta raamatu "In die skadu van skisofrenie" ('skisofreenia varjus') (2016).
Velēna kihelkond

Velēna kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Wellan, läti keeles Velēnas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Valga kreisis. Kihelkond eraldati Tirza-Velēna kaksikkihelkonnast 19. sajandi lõpul; mõlemal kihelkonnal oli sama pastor. Lizumsi (Lysohn) rüütlimõis Mālmuiža (Mahlenhof) rüütlimõis Sinole (Sinohlen) rüütlimõis Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Raikküla Lasteaed-Algkool

Mitte segi ajada erivajadustega lastele mõeldud ja praegugi tegutseva Raikküla Kooliga Raikküla Lasteaed-Algkool oli lasteaed-algkool Rapla maakonnas Raikküla vallas Lipa külas. Kool suleti 2009. aastal. Kool asutati 1787. aastal. 1849 Raiküla kool 1867 Raiküla vallakool 1908 Raiküla 2-klassiline ministeeriumi algkool ... 1939 Raikküla 6-klassiline algkool ... 1991 Raikküla Põhikool 2005 Raikküla Lasteaed-Algkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 375 http://maaleht.delfi.ee/news/maaleht/elu/uus-aeg-suleb-vana-kogukonna-sudame?id=24585463 (vaadatud 21.11.2017) "Uus aeg suleb vana kogukonna südame" Maaleht, 16. juuli 2009
Rapla Täiskasvanute Gümnaasium

Rapla Täiskasvanute Gümnaasium on kool Rapla maakonnas Raplas. Kool asutati 1946. Kooli nimed: 1946 Rapla maanoorte kool 1947 Rapla töölisnoorte keskkool 1966 Rapla kaugõppekeskkool 1987 Rapla õhtukeskkool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 378
Mary Tyler Moore

Mary Tyler Moore (29. detsember 1936 Brooklyn – 25. jaanuar 2017 Greenwich, Connecticut) oli USA näitleja. Ta on tuntud rollidega komöödiaseriaalides "The Mary Tyler Moore Show" (1970–1977), kus ta mängis Mary Richardsit, vallalist naist, kes töötas Minneapolises kohalike uudiste produtsendina, ja "The Dick Van Dyke Show" (1961–1966), kus ta mängis Laura Petriet, endist tantsijat, kellest oli saanud Westchesteri koduperenaine, abielunaine ja ema. Ta mängis muu hulgas filmides "Thoroughly Modern Millie" (1967) ja "Ordinary People" (1980), kus ta mängis oma seriaalirollidest väga erinevat rolli, mille eest ta nomineeriti parima naisnäitleja Oscarile. Tema viimaseks näitlejatööks jäi film "Ujudes vastuvoolu". Seriaalides mängis ta tegelasi, kes sageli hälbisid soostereotüüpidest ja -rollidest, mistõttu temast sai kultuuriikoon, kes inspireeris paljusid nooremaid näitlejaid ja feministe.
Varbola lasteaed-algkool

Varbola lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Kool asutati 1882. Kooli nimed: 1882 Pajaka algkool 1987 Varbola lasteaed-algkool 1993 Varbola põhikool-lasteaed 2000 Varbola kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 385
Jean I (Prantsusmaa)

Jean I (15. november 1316, Pariis – 19/20. november 1316, Pariis) oli Prantsusmaa ja Navarra kuningas kogu oma lühikese elu ajal. Ta kuulus Kapetingide dünastiasse. Jean sündis Louis X ja tema teise abikaasa Ungari Clémence'i ainsa pojana viis ja pool kuud pärast oma isa surma. Enne Jeani sündi valitses regendina Louis X vend Philippe (tulevane kuningas Philippe V). Jean elas ainult viis päeva ja suri 19./20. novembril. Ta maeti Saint-Denis' basiilikasse. Paljud uskusid, et Jeani onu, tulevane kuningas Philippe V põhjustas tema surma, et trooni endale saada. Räägiti ka, et Philippe olevat lasknud lapse röövida ning asendanud ta surnud lapsega. 1350. aastatel ilmus Provence'is välja mees, kes väitis, et tema ongi Jean I. Ta pandi ruttu vangi ja ta suri seal.
Are Kool

Are Kool on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Are asulas. Kool asutati 1829. 2015. aastal liideti Are Põhikool ja Suigu Lasteaed-Algkool, uue õppeasutuse nimeks sai Are Kool. Põhikool asub Ares ning lasteaed Suigus. 1918 Are 4-klassiline algkool ... 1992 Are Põhikool 2015 Are Kool Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 291 Kroonika. Are Kooli veebisait.