laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Denis Suárez

Denis Suárez Fernández (sündinud 6. jaanuaril 1994 Salceda de Caselas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis RCD Espanyol (laenul Celtast). 2016. aastal ostis Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona Denis Suáreze Villarrealist 3,5 miljoni euro eest. Oma esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 22. jaanuaril 2017 La Liga võõrsilmängus Eibari vastu, Barcelona võitis 0:4. Neli päeva hiljem lõi Suárez Copa del Rey veerandfinaalis Real Sociedadi vastu kaks väravat. 27. mail tuli ta klubiga Hispaania karikavõitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1. Hispaania jalgpallikoondises debüteeris Denis Suárez 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu. Ta vahetati mängu teisel poolajal David Silva asemele. Sevilla UEFA Euroopa Liiga: 2014–15 Barcelona La Liga: 2017–18 Copa del Rey: 2016–17, 2017–18 Hispaania superkarikas: 2016 Hispaania jalgpallikoondis Kuldmedalist Euroopa U19 meistrivõistlused: 2012 "Denis Suarez and Luis Suarez were also among the goals for Luis Enrique's side as they closed to within two points of La Liga leaders Real Madrid". GOAL.com. 22. jaanuar 2017. Vaadatud 27. jaanuar 2017. "Barcelona alistas suurelt Sociedadi ja jõudis Copa del Rey poolfinaali". Postimees. 27. jaanuar 2017. Vaadatud 27. jaanuar 2017. "Iniesta ja Messi võitsid Barcelona mängijatena 30. trofee". DELFI. 28. mai 2017. Vaadatud 28. mai 2017.  Denis Suárez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kochaj i tańcz

"Kochaj i tańcz" (eesti keeles 'Armasta ja tantsi'; rahvusvahelises levis pealkirjaga "Love and Dance") on Poola tantsufilm, romantiline komöödia, mis esilinastus 2009. aastal. Filmi lavastas Bruce Parramore, peaosades mängisid Izabella Miko ja Mateusz Damięcki. Filmivõtted kestsid 7. maist 4. juulini 2008, film valmis telekanali TVN tellimusel. Koreograaf Jarosław Staniek on loonud tantsuseade veel mitmetes Poola filmides, sh "Ubu król" (2003), "The Flying Machine" (2011) ning "Córki dancingu" (2015). Filmi peategelased on ajakirjanik Hania, kes kirjutab artiklit Poolast pärit rahvusvahelise tantsustaari Jan Kettleri naasmisest kodumaale, et treenida kohalikke võistlejaid esindama Poolat Euroopa tantsuvõistlusel, ning ehitustööline Wojtek, kes tahab saada tantsijaks. Izabella Miko − Hania Mateusz Damięcki − Wojtek Katarzyna Figura − Basia, Hania ema Jacek Koman − Jan Kettler, Hania isa Krzysztof Globisz − jako Krzysztof, Wojteki isa Wojciech Mecwaldowski − Sławek, Hania peigmees Katarzyna Herman − Monika Rafał Królikowski − Remigiusz, ajakirja Colette peatoimetaja Paweł Tomaszewski − Marcin Wojciech Solarz − Kuba Jakub Wesołowski − Platon Mariusz Słupiński − Tomek Dominika Kluźniak − Kasia Anna Bosak − Sylwia Ewa Szabatin − Viwka Barbara Kurzaj − Joanna Marcin Korcz − assistent Sylwia Najah − ajakirjanik Maciej Kozłowski − taksojuht Roma Gąsiorowska − Remigiusze assistent Aleksander Mikołajczak − preester Filmis osalesid ka tantsijad telesarjadest "You Can Dance - Po prostu tańcz" ja "Taniec z gwiazdami" (Poola versioon sarjast "Tantsud tähtedega"), sh Marcin Olszewski, Żora Korolyov, Janja Lesar, Blanka Winiarska, Maria Foryś, Rafał Kamiński ja Krzysztof Hulboj. Filmi koduleht "Kochaj i tańcz" IMDB-s "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis Filmweb "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis FilmPolski "Kochaj i tańcz" Poola filmiandmebaasis Stopklatka
Kristina Väljas

Kristina Väljas (sündinud 2. juunil 1987 Torontos) on eesti päritolu Kanada rannavõrkpallur. Ta võttis osa 2016. aasta suveolümpiamängudest rannavõrkpallurina Kanada naiste koondises. Ta saavutas koos partneri Jamie Broderiga 9. koha. Tema vend Len Väljas on Kanada murdmaasuusataja. Nende isa vanemad sündisid Hiiumaal ja emapoolne vanaema Saaremaal. Kanada võrkpallur: olen Eesti päritolu üle uhke!
Esiliiga 2016

Esiliiga 2016 on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 26. hooaeg, mis algas 25. veebruaril ning lõppeb 6. novembril 2016. Eelmise hooaja tulemuste põhjal väljalangema pidanud Vändra JK Vaprus säilitas siiski koha Esiliigas, kuna 7. kohal lõpetanud Kiviõli FC Irbis otsustas taanduda II liigasse. 1Meistriliiga klubi duubelmeeskond Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Selles tabelis on välja toodud meeskondade positsioonid pärast igat vooru. Hooajalõpus mängivad Esiliiga A 8. koht üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga B 3. kohaga. 1Mängutulemus (2:3) tühistatud - Nõmme Kalju FC U21 võistkonna koosseisus osales mänguõigust mitteomav mängija Hendrik Pürg. 2Mängu ei toimu, seoses esimese üleminekumängu tühistamisega. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. 4 Mängija lõi 4 väravat. 5 Mängija lõi 5 väravat. Meistriliiga 2016 Esiliiga B 2016 II liiga 2016 III liiga 2016 IV liiga 2016 "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016. "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. http://soccernet.ee/artikkel/saatuslik-aps-kalju-u-21-kasutas-uleminekumangudel-keelatud-meest Saatuslik aps: Kalju U-21 kasutas üleminekumängudel keelatud meest http://soccernet.ee/artikkel/ametlik-kalju-u21-voit-tuhistati-welco-saab-esiliigasse Ametlik: Kalju U21 võit tühistati, Welco saab Esiliigasse http://soccernet.ee/artikkel/tsilingarasvili-vale-mangija-kasutamisest-oma-24-aastase-tookogemuse-ajal-pole-mul-sellist-asja-juhtunud Tšilingarašvili vale mängija kasutamisest: oma 24-aastase töökogemuse ajal pole mul sellist asja juhtunud http://soccernet.ee/artikkel/terehhovi-ulestunnistus-purgi-skandaalile-tegemist-on-minupoolse-kommunikatsiooniprobleemiga Terehhovi ülestunnistus Pürgi-skandaalile: tegemist on minupoolse kommunikatsiooniprobleemiga
Esiliiga B 2016

Esiliiga B 2016 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmas liiga. Esiliiga B 4. hooaeg algab 28. veebruaril ja lõpeb 6. novembril 2016. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) Koht Ausa mängu edetabelis; 10) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Üleminekumängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas B ning kaotajad II liigas. Kahe mängu kokkuvõttes (1:0 ja 1:2) säilitas Viimsi JK koha Esiliigas B tänu võõrsil löödud värava reeglile. Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Meistriliiga 2016 Esiliiga 2016 II liiga 2016 III liiga 2016 IV liiga 2016 "Eesti 2016. a jalgpalli meistrivõistluste Premium ja Esiliigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 11. november 2015. Vaadatud 26. september 2016. http://jalgpall.ee/lprotocol.php?st=&proto_id=67066&b=%C3%9Cleminek.meeste http://jalgpall.ee/lprotocol.php?st=style_fp.css&proto_id=66956&b=ELB FC Kuressaare - JK Sillamäe Kalev II + : - http://jalgpall.ee/lprotocol.php?st=style_fp.css&proto_id=66898&b=ELB Tallinna FC Flora U19 - Viljandi JK Tulevik II - : 0
Zbigniew Ziobro

Zbigniew Tadeusz Ziobro (sündinud 18. augustil 1970 Krakówis) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli aastatel 2009–2014 Euroopa Parlamendi liige. 16. novembrist 2015 on ta Poola justiitsminister. Ta kasvas üles Krynica-Zdrójs (asub Nowy Saczi maakonnas Väike-Poola vojevoodkonnas), kus lõpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Krakówis Jagiełło ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli aastatel 2001–2005 seimi liige. 31. oktoobrist 2005 kuni 16. novembrini 2007 oli ta Poola justiitsminister.
Aadma vald

Aadma vald (saksa keeles Ahdma) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Aadma vald Käina vallaga. Valla alal asus Aadma mõis. Aadma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Aadma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vidruka vald

Vidruka vald (saksa keeles Widdruck) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1921[viide?]. Valla alal asus Vidruka, Seljaküla, Hardu ja Tagavere mõis. Vidruka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Vidruka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ardalan Shekarabi

Ardalan Shekarabi (pärsia keeles شکرآبی‎‎ اردلان; sündinud 28. novembril 1978 Manchesteris) on Iraani päritolu sotsiaaldemokraatlik Rootsi poliitik. Ta on 3. oktoobrist 2014 Rootsi avaliku halduse minister. Ta sündis aastal 1978 Manchesteris, kuid kasvas üles Shahrīāris Teherani maakonnas Iraanis. Aastal 1989 tuli ta koos emaga poliitilise põgenikuna Iraanist Rootsi. Toona lükati elamisloapalve tagasi, kuid aastal 1991 anti elamisluba humanitaarsetel põhjustel.
Vastse-Otepää vald

Vastse-Otepää vald (ka Vastse-Nuustaku vald; saksa keeles Neu-Odenpäh) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus Aiaste külas. Vald eksisteeris 1869–1939[viide?]. Valla alal asus Vastse-Otepää mõis. Maa-ameti kaardirakendused Vastse-Otepää vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Vastse-Otepää vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vana-Suislepa vald

Vana-Suislepa vald (saksa keeles Alt-Suislep) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vallamaja asus Suislepa (Vana-Suislepa) külas. Vald eksisteeris 1866–1935[viide?]. Valla alal asus Vana-Suislepa ja Vooru mõis. Aastal 1935 ühendati Vana-Suislepa vald ja Uue-Suislepa vald Suislepa vallaks. Maa-ameti kaardirakendused Vana-Suislepa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Vana-Suislepa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vana-Prangli vald

Vana-Prangli vald (saksa keeles Alt-Wrangelshof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1916 ja siis liideti Vana-Prangli vald Krüüdneri vallaga. Valla alal asus Vana-Prangli mõis. Vana-Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Vana-Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mäemõisa vald

Mäemõisa vald (saksa keeles Berghof) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Mäemõisa vald Sinalepa vallaga. Valla alal asus Mäemõisa mõis. Mäemõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Mäemõisa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Muhu-Suure vald

Muhu-Suure vald (ka Muhu-Suuremõisa vald; saksa keeles Mohn-Grossenhof) oli vald Saaremaal Muhu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Linnuse küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga liideti vald Muhu valla koosseisu. Valla alal asusid Muhu-Suuremõisa, Nurme ja Tamse mõis. Maa-ameti kaardirakendused Muhu-Suure vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Muhu-Suure vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Loosi vald

Loosi vald (saksa keeles Lobenstein) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Ortuma külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asusid Loosi ja Põhu mõis ning Vastseliina kirikumõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati vanast Lasva vallast, Loosi ja Pindi vallast Lasva vald. Maa-ameti kaardirakendused Loosi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Loosi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Auaste vald

Auaste vald (saksa keeles Wiesenau) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Auaste vald Oru vallaga. Valla alal asus Auaste mõis. Auaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Auaste vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Babtai

Babtai on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Babtai valla halduskeskus. Alev asub Nevėžise jõe kallastel. Alevis on gümnaasium, algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1853 valminud kirik ja koduloomuuseum. Küla on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1386 ja taas aastal 1394 (Babtindorf). Toona oli tegemist kindlustatud külaga, millel oli võimas väravakompleks. XV sajandil sai Babtaist Leedu suurvürstide valdus, selle staatuse säilitas asula XVIII sajandini. XVI sajandil sai Babtaist alev, XVII sajandil linn. Aastal 1672 ehitati asulasse esimene kirik, mille juures aastal 1774 hakkas tegutsema kihelkonnakool Samal aastal avati Babtais postijaam. Aastal 1732 sai Babtai õiguse pidada kolm korda aastas laata. Aastal 1792 kaotas asula linnaõigused. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus. Tsaariajal kasutati vene keeles alevi kohta nimekuju Бобты. Pärast raudteede rajamist hakkas asula tähtsus kahanema. Aastal 1919 rajas Jurgis Urlikys lähedalasuvas Piepaliai külas Babtai Nõukogude Vabariigi, kus hakati koguma makse ning moodustati Venemaalt tulnud ja vasakpoolse ilmavaate omandanud sõduritest oma sõjavägi. Juozas Mikockuse juhtimisel suruti sealne liikumine maha, aga veel samal aastal tuli tal uuesti Babtaisse suunduda, et suruda maha sealsed Poolaga liitumist toetavate Vandžiogala ülestõusnute pooldajad. Nõukogude ajal küüditati 34 Babtai elanikku. Saksa okupatsiooniväed hukkasid Babtai lähedal metsas 85 sealset juuti, lisaks hukati ka Vandžiogala juudid. Pärast sõda sai Babtaist kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1960 rajati sinna aianduse katsejaam, aga aastast 1987 sai selle Leedu Puu- ja Köögiviljakasvatuse Instituudi eksperimentaalmajandi keskasula. Babtai Gümnaasium Babtai kirik Instituudi hoone Ričardas Mikutavičius – leedu vaimulik ja luuletaja Vladas Nagevičius – leedu sõjaväelane ja arheoloog Kazys Puida – leedu näitekirjanik [1] Бобты. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Т. 4 (7) : Битбург — Босха. С.-Петербургъ, 1891., 137 lk. Simas Sužiedėlis, ed. (1970–1978). "Babtai". Encyclopedia Lituanica. I. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius. lk. 233. LCC 74-114275. Kazys Misius, Vidmantas Daugirdas. Babtai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. II (Arktis-Beketas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2002. 415 lk. Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Jõetaguse vald

Jõetaguse vald (saksa keeles Jöhntack) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Jõetaguse vald Undla vallaga. Valla alal asus Jõetaguse mõis. Jõetaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Jõetaguse vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaiavere vald

Kaiavere vald (saksa keeles Kayafer) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kaiavere vald Kudina vallaga. Valla alal asus Kaiavere mõis. Kaiavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Kaiavere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kaubi vald

Kaubi vald (ka Uue-Pornuse vald; saksa keeles Neu-Bornhausen) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1920[viide?]. Valla alal asus Kaubi mõis. Kaubi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Kaubi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Marin Laak

Marin Laak (sündinud 13. septembril 1964) on eesti kirjandusteadlane. 1982. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 1999. aastal kaitses ta sealsamas magistritöö teemal "Kriitika kirjandusloo konstrueerijana. Eesti kirjanduskriitika teksti ja konteksti probleeme aastatel 1924–1928" ning 2006. aastal doktoritöö teemal "Kirjandusajaloo mittelineaarsed mudelid: teksti ja konteksti probleeme digitaalses keskkonnas". Ta on alates 1987. aastast Eesti Kirjandusmuuseumi teadur ning aastast 2006 vanemteadur. Aastast 2007 on ta ühtlasi ka teadusajakirja Methis. Studia humaniora Estonica peatoimetaja. Tema isa oli Enn Roose, ema on Marju Lauristin ja vanaema oli Olga Lauristin. Laak on ka üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane. "Gustav Adolfi Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2013. Vaadatud 26. veebruaril 2017. [1] Eesti Teadusinfosüsteem Marin Laak Eesti Teadusinfosüsteemis
Keedrika vald

Keedrika vald (saksa keeles Kedrik) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Keedrika vald Oru vallaga. Valla alal asus Keedika mõis. Keedrika vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Keedrika vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kodasema vald

Kodasema vald (saksa keeles Koddasem) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kodasema vald Esna vallaga. Valla alal asus Kodasema mõis. Kodasema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Kodasema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kulani vald

Kulani vald (saksa keeles Kollanäs) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kulani vald Paslepa vallaga. Valla alal asus Saare mõis. Kulani vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Kulani vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Arst

Perekonnanime kohta vaata artiklit Arst (perekonnanimi). Arst (ka doktor; vanemas kõnekeeles tohter) on tänapäeval spetsiifilise akadeemilise haridusega spetsialist (Eestis tervishoiutöötaja), kelle tegevus on suunatud tervise edendamisele ja taastamisele ning haiguste diagnoosimisele ja ravile. Humaanmeditsiinis toetuvad Eestis arstid ka tõenduspõhise meditsiini mudelile. Eestis on enamik arste saanud hariduse Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Vastavalt Eesti seadustele peavad arstid olema kantud tervishoiutöötajate riiklikku registrisse, eriarstidel on vajalik ka tegevusluba. Allergoloog Arstide Koda Arstide loend Eesti Arstide Liit Eesti arstide loend (1940) Eesti Kristlike Arstide Ühing Erakorralise meditsiini arst Günekoloog Hippokratese vanne Hambaarst ehk stomatoloog Jaoskonnaarst Kardioloog Külaarst Loomaarst Meditsiinidoktor Medõde Nõid Pediaater Perearst Posija Psühhiaater Ravitseja Üldarst Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands., Riga 1922 Digitaalselt Isidor Brennsohn: Die Aerzte Kurlands vom Beginn der herzoglischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Kurlands., Riga: Ernst Plate AG 1929 Digitaalselt Rahwa tohter 1905. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR Tervishoiuteenuste korraldamise seadus Riigi Teataja Ants Nõmper. "Arsti vastutus I" Eesti Arst 2002; 81 (1): 43–48 Maailma Arstide Liit. "Arstieetika käsiraamat" Kirjastus Elmatar, 2007, ISBN 978-9985-4-0517-8 Ants Nõmper. "Eesti võlaõigusseaduse 10 esimest aastat: arsti vastutus vajab reformi" Eesti Arst 2012; 91(7):376–378 "Kristjan Port: narkomaania on arstide seas pööraselt suur probleem" Delfi, 14. aprill 2015 Anna Põld. "Kristjan Port narkomaaniast arstide seas: mul ei ole raske vabandust paluda nende käest, kelle väärikust on kahjustatud, aga probleem on endiselt olemas" Delfi, 15. aprill 2015 Priit Tohver. "Lahkumisintervjuu" levila, detsember 2023
Kuru vald

Kuru vald (saksa keeles Kurro) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Kuru vald Koigi vallaga. Valla alal asus Kuru mõis. Kuru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Kuru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lautna vald

Lautna vald (saksa keeles Lautel) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Lautna vald Kloostri vallaga. Valla alal asus Lautna mõis. Lautna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Lautna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Liivi vald

Liivi vald (saksa keeles Parmel) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Liivi vald Jõgisoo vallaga. Valla alal asus Liivi mõis. Liivi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Liivi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Ohtla vald

Ohtla vald (saksa keeles Ochtel) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Ohtla vald Lähtru vallaga. Valla alal asus Ohtla mõis. Ohtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Ohtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Paadrema vald

Paadrema(a) vald (saksa keeles Padenorm) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Tõusi külas. Valla alal asus Paadrema ja Mõtsu mõis. Vallas on sündinud Harri Jõgisalu, Evald Karotoom ja Karl Ristikivi.[viide?] 1939. aasta vallareformiga läks enamus valla territooriumist Varbla valla koosseisu.[viide?] Paadrema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Paadrema vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Paenasti vald

Paenasti vald (saksa keeles Pajusby) oli vald Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Paenasti vald Soosaare vallaga. Valla alal asus Paenasti mõis. Paenasti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 19.08.2016) Paenasti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917