laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mihhail (Zinkevõtš)

Mihhail (ukraina keeles Михаїл Mõhhail; kodakodanikunimega Тимофій Семенович Зінкевич Tõmofi Semenovõtš Zinkevõtš; sündinud 9. mail 1966 Losjatinis Kremenetsi rajoonis Ternopili oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Lutski ja Volõõnia metropoliit. Loobus 15. detsembril 2018. aastal toimunud Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul UÕK juhiks kandideerimisest. Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop «Мене шантажували», - митрополит Михаїл пояснив, чому не став предстоятелем нової церкви - Перший канал соціальних новин, 18.12.2019 (vaadatud 18.04.2019)
Georg Köösel

Georg Köösel (11. juuni 1890 Pärnu – 1944) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Õpetajate Koja nõukogu liige. Lõpetas Pärnu gümnaasiumi ja Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Omas keskkooliõpetaja kutset ajaloos, kodanikuõpetuses ja majandusteaduses. Aastatel 1917–1922 töötas ta Pärnus õpetajana (õpetas ühiskaubanduskoolis ja oli Pärnu tütarlaste gümnaasiumis ajalooõpetaja) ning kooliinspektorina, Pärnu tütarlaste gümnaasiumi juhtis aastatel 1911–1938. Võttis ka osa mitme Eestis tegutsenud õpetajate seltsi ja kutseühingu tööst (näiteks oli Eesti keskkooliõpetajate kogu sekretäri abi, Pärnu skautide sõprade seltsi juhatuse esimees ja abiandmise seltsi kauaaegne esimees). Oli ka Pärnu linnavolikogu liige. Georg Köösel oli 14. detsembril 1935 ilmuma hakanud Pärnu skautide maleva II hundipoegade karja ajakirja Saa Paremaks vastutav toimetaja. "Dir. Georg Köösel 50-a". Postimees (1886–1944). 11.06.1940. Vaadatud 17.04.2019. Klaus, Karin (5.10.2012). "Kööselite 150 aastat kantud koolmeistrigeenid". Pärnu Postimees. Vaadatud 17.04.2019. "G. Köösel 50-aastane". Õpetajate Leht (1930-1940). 7.06.1940. Vaadatud 17.04.2019. "Eesti keskkooliõpetajate kogu". Päewaleht. 7.11.1933. Vaadatud 17.04.2019. Esna, Olaf (14.01.2009). "Pärnu ja Pärnumaa registreerimata väljaanded". Pärnu Postimees. Vaadatud 17.04.2019. Foto: Georg Köösel aastal 1937
Küünlakirn

Küünlakirn oli enamasti ovaalse põhjaga ja ülalt kitsenev laudadest nõu, mida kasutati lambarasvast küünalde valmistamiseks. Küünlakirnu põhja valati keeva vett ning selle peale sularasva. Küünlatahid olid seotud puuvarda külge ning neid kasteti korduvalt rasva sisse. Vahepeal lasti rasval nende küljes hanguda. Kuna rasv valgus allapoole, said küünlad altpoolt veidi jämedamad. 19. sajandi keskel hakati küünlaid valmistama eraldi plekist või puust vormide abil. Poeküünalde leviku tõttu 19. sajandi lõpus lõpetati kodune küünalde valmistamine. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 92 Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 121 Küünlakirn, Eesti Rahva Muuseum
Voorepera

Voorepera (1977. aastani Voorepere) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Voorepera ja Varja küla paiknevad talude reana Tallinna–Narva maantee ääres. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 56, hiljem on märgitud elanike arvuks 64 või 68 või 61. Vooreperas on sündinud koorijuht Arno Kallikorm, kelle sünnikodule on paigaldatud mälestustahvel. Voorepera mõis Voorepera soo, Voorepera raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Scott Arfield

Scott Arfield (sündinud 1. novembril 1988 Dechmontis) on Šotimaal sündinud jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ja esindab koondises Kanadat. Ta on koondise kapten. Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Šotimaa kõrgliiga klubis Falkirk. 2010. aasta mais liitus ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Huddersfield Town. Hooajal kindlustati 2011–12 pääs esiliigasse. 2013. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Burnley. Hooajal 2013–14 tõusis ta Burnley Inglismaa kõrgliigasse. Kokku mängis Arfield Burnleys viis hooaega, millest kolm hooaega kõrgliigas. 2018. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Rangersiga. Arfield kuulus Šotimaa noortekoondistesse, kuid otsustas rahvuskoondises esindama hakata Kanadat. Debüüdi Kanda jalgpallikoondises tegi ta 25. märtsil 2016 mängus Mehhiko vastu. Ta kuulus Kanada koondisse 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, mille esimeses alagrupimängus lõi Prantsuse Guajaana vastu koondisekarjääri esimese värava.
Küünlakäärid

Küünlakäärid olid rasvaküünalde tahi põlemise aegse kärpimise käärid. Euroopas olid nad üldtuntud, aga olid kasutusel sepatööna valmistatult ka eesti külas. Küünlakäärid olid valmistatud rauast, messingist või ka hõbedast. Kääride ühe haru peal oli langevate tahiotste jaoks ümmargune või kandiline kastike. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 121 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 92 Küünlakäärid, Eesti Rahva Muuseum
Scott Sinclair

Scott Andrew Sinclair (sündinud 25. märtsil 1989 Bathis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Preston North End. Sinclair on mänginud paljudes Inglismaa klubides. Ta alustas klubikarjääri Bristol Roversis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Hooajal 2004–05 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa kolmandas liigas. Premier League'is on ta mänginud Chelsea, Wigan Athleticu, Swansea City, Manchester City, West Bromwich Albioni ja Aston Villa meeskonnas. Inglismaal on tema säravaimaks hooajaks jäänud 2010–11, kui ta lõi esiliigas Swansea City meeskonnas 19 väravat ja valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016–2020 mängis ta Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic, kellega tuli ta kolm korda Šotimaa meistriks. 2017. aastal valiti ta Šotimaa liiga kui ka Celticu aasta jalgpalluriks. Sinclair kuulus Inglismaa noortekoondistesse, kuid ta pole Inglismaa jalgpallikoondises mänginud. 2012. aasta suveolümpiamängudel osales ta Suurbritannia olümpiameeskonnas ja lõi alagrupiturniiril värava Araabia Ühendemiraatide vastu. Birmingham City Football League Championship: teine koht 2008–09 Aston Villa FA Cup: teine koht 2014–15 Celtic Scottish Premiership: 2016–17, 2017–18, 2018–19 Scottish Cup: 2016–17, 2017–18, 2018–19 Scottish League Cup: 2017–18, 2018–19  Scott Sinclair – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Camille Flammarion

Nicolas Camille Flammarion (26. veebruar 1842 Montigny-le-Roi, Haute-Marne'i departemang – 3. juuni 1925 Juvisy-sur-Orge) oli prantsuse astronoom ja literaat. Ta sündis Kirde-Prantsusmaal asuvas väikelinnas Juvisy-sur-Orge, mis kuulus tollasesse Seine-et-Oise'i departemangu (praegu Essonne'i departemang). Flammarion töötas aastatel 1858–1862 ja 1876–1882 Pariisi observatooriumis. Astronoomina uuris ta kaksiktähti ja planeeti Marss. Ta oli ajakirjade Cosmos ja Le Siècle teadustoimetaja. 1883. aastal asutas ta ajakirja L'Astronomie, millest sai hiljem Prantsuse Astronoomiaseltsi väljaanne. 1887. aastal asutas Flammarion Prantsuse Astronoomiaseltsi ja sai selle esimeseks presidendiks (1887–1889). Flammarion on tuntud astronoomia populariseerija, kelle raamatuid tõlgiti paljudesse Euroopa keeltesse. 1880. aastal ilmus tema raamat "Astronomie populaire" ('populaarne astronoomia'), mida trükiti tolle aja kohta väga suure tiraažiga – 100 000 eksemplari. 1888. aastal ilmus tal "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('atmosfäär: populaarne metoroloogia'), milles illustratsioonide hulgas oli ühe tundmatu autori puugravüür (praegu tuntud kui Flammarioni gravüür), mida sajandi jagu hiljem hakati laialt kasutama illustratsioonina paljudes väljaannetes. Ta valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeks. 1910 – Imeasjad hingeilmas. Tõlkinud J. Järw. – Tallinn: Teadus. – 56 lk 1921 – Maailma ja inimsoo tulewik. Kokkuseadnud J. G. Spuhl-Rotalia. – [2. tr.]. – Haapsalu: Lääne, 1921. – 162 lk  Camille Flammarion – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Särevere

Särevere on alevik Järva maakonnas Türi vallas Türist kagus Prandi jõe ääres mõlemal kaldal. Särevere kohal on Prandi jõgi üles paisutatud, nii et ta moodustab Särevere paisjärve. Selle ületab Viljandi tänav. Säreveres asub Särevere mõisa peahoone. Säreveres on 12 tänavat: Särevere vald (Türi kihelkond) Särevere vald (1939) Türi Kõrgem Põllumajanduskool Türi–Arkma maantee Särevere Lasteaed Kurepesa Balti keti mälestusmärk Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020. Aadressiandmete süsteemi (ADS). Maa-amet, vaadatud 30.03.2019.
Flammarioni gravüür

"Flammarioni puugravüür" (prantsuse keeles Gravure sur bois de Flammarion) on tundmatu autori puugravüür (vahel liigitatakse ekslikult ksülograafiaks), mida esimesena kasutas 1888. aastal prantsuse astronoom Camille Flammarion oma populaarteaduslikus raamatus "L'Atmosphère: météorologie populaire" ('atmosfäär: populaarne metoroloogia') illustratsioonina. Gravüür sai laiemalt tuntuks 20. sajandi teisel poolel ja on tänini kasutusel populaarse illustratsioonina kõikvõimalikes väljaannetes, näitamaks ettekujutust keskaegsest maailmapildist. Pildil on kujutatud meest keskaegse palveränduri rõivais, kes jõudnud taevaääreni maailma otsas, laskub põlvedele ja ettevaatlikult piilub taevavõlvi taha. Seal näeb ta hoopis teist, maisest maailmast hoopis erinevat imelist taevast maailma, kus ühe tõlgenduse kohaselt silmab võimsat seadeldist, mis paneb taevavõlvi pöörlema. Pildi allkiri Flammarioni raamatus kõlas järgmiselt: "Keskaegne misjonär jutustab, et ta oli leidnud punkti, kus Taevas ja Maa kokku puutuvad...". Camille Flammarion. "L'Atmosphère: météorologie populaire". Vaata pildi allkirja lk 163. gallica.bnf.fr Zum Beispiel: Anonymer und undatierter Holzschnitt. georgpeez.de Дубкова С.И. "История астрономии: Рассказы о самых выдающихся за последние 3000 лет открытиях в науке о небе и её гениальных творцах, которые изменили представление о Вселенной". Москва: Белый город, 2002. Lk 13  Flammarioni gravüür – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Serblaste Vabariik

Serblaste Vabariik on üks kahest Bosnia ja Hertsegoviina osast. Teine on Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon. Serblaste Vabariigi on jaotatud 64'ks kohalikuks omavalitsuseks, mis on koondatud 4 regiooni. Banja Luka regioon Doboj-Bijeljina regioon Istočno Sarajevo-Zvorniki regioon Trebinje-Foča regioon Bosnia ja Hertsegoviina serblased Serblaste Vabariigi president Serblaste Vabariigi valitsus Ekspert: Bosnia võib osadeks laguneda, Eesti Päevaleht, 27. juuli 2008
Viitna

Viitna on küla Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Küla läbib Tallinna–Narva maantee. Küla keskuses ristuvad Loobu–Rõmeda teega (Tallinna–Narva maantee endine trass) Viitna–Koljaku ja Kadrina–Viitna tee (kõrvalmaanteed) ning Viitna-Arbavere tee (kohalik tee). Aastail 1971 kuni 2001 asus Viitnal Lahemaa rahvuspargi administratsiooni kontor. Viitna külas Viitna maastikukaitsealal asuvad Viitna järved. Viitnal on mitmed turismi ja toitlustusega seotud ettevõtted: Viitna kõrts, Kadaka kämping ja Viitna Puhkekeskus (tuntud kui Viitna motell). Viitna küla algus Loobu-Rõmeda maanteel (2023) Kadrina-Viitna maantee (2016) Endine teedevalitsuse maja Viitnal Viitna puhkekeskuse (Viitna motell) klubihoone Linajärve kaldal (2013) Viitna apteek Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 17.09.2018. "Rahvuspark kolib kontori Palmsesse". Virumaa Teataja. 11. oktoober 2001. Vaadatud 11. novembril 2023.  Viitna – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vounmeu keel

Vounmeu keel ehk vaunana keel on tšoko keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Colombia lääneosas ja Panama piirialadel elavad vounmeud. 2007. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 10 800. Vounmeu keeles on 14 vokaalfoneemi ja 19 konsonantfoneemi. http://www.ethnologue.com/language/cao https://www.ethnologue.com/language/noa https://phoible.org/languages/noa https://wals.info/languoid/lect/wals_code_wau https://phoible.org/languages/noa
Jakovlev

See artikkel räägib lennuettevõttest. Perekonnanime kohta vaata artiklit Jakovlev (perekonnanimi). Jakovlev (ametliku nimega ОАО «Опытно-конструкторское бюро имени А. С. Яковлева») on Venemaa lennukitootja. Oma eksisteerimise jooksul on ettevõttes loodud üle 200 lennuaparaadi (vene keeles летательный аппарат) tüübi ja modifikatsiooni, sealhulgas üle 100 lennukiseeria. Ettevõte kasutab kaubamärki Jak (vene Як). Ettevõtte asutas NSVL (Народный комиссариат авиационной промышленности СССР, Народный комиссариат тяжёлой промышленности СССР) 1934 ja määras selle etteotsa lennukikonstruktor Aleksandr Jakovlevi. Ettevõttes töötab 311 inimest (seisuga 2011) Koduleht
Aleksandr Jakovlev (täpsustus)

Aleksandr Jakovlev (eestipäraselt Aleksander Jakovlev) on mitme inimese nimi: Aleksandr Jakovlev oli NSV Liidu poliitik Aleksandr Jakovlev (lennukikonstruktor) Aleksandr Jakovlev (kirikutegelane) Aleksandr Jakovlev (arhitekt), Vene arhitekt Aleksandr Jakovlev (näitleja), Vene näitleja Aleksander Jakovlev, Eesti sisearhitekt
JAK

JAK võib tähendada järgmist: JAK (ka Jak), Venemaa lennukitootja Jakovlev kaubamärk JAK Mitgliedsbank, Rootsi pank Janus kinaas ehk JAK Jak võib tähendada järgmist: Jak (ka JAK), Venemaa lennukitootja Jakovlev kaubamärk
Võitlus (küla)

Võitlus (varem ka Katarina ja Pustapersa) on küla Venemaa Pihkva oblasti Strugi Krasnõje rajoonis Novoselje vallas. Küla asutasid Võrumaalt väljarändajad 1880. aastatel Luuga maakonda Peterburi kubermangus. Küla asub vallakeskuse Novoselje läänepiiril, Strugi Krasnõje alevist 20 km edelas. 2000. aastal oli külas 152 elanikku, 2010. aastal 131. Külas on eestlaste surnuaed. Päring kohanimeandmebaasist August Nigol. "Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal". Tartu 1918. Lk 23
Aina Lagus

Aina Lagus (sündinud 20. juulil 1944 Are vallas Pärnumaal) on Eesti sõudja. Lõpetas 1962. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajandusliku tootmise õpetajana. Töötas 1967–1976 Pärnu Internaatkoolis bioloogiaõpetajana ning 1976–2012 Pärnu 4. Keskkooli / Ülejõe Gümnaasiumi vanemõpetajana ja õpetaja-metoodikuna. Sõudetreeninguid alustas 1961, teda juhendas algul Vassil Laak, hiljem Jüri Kurul. Võitis kaheksapaadil 1962 NSV Liidu noorte meistrivõistlustel hõbe- ja 1967 NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel pronksmedali. Tuli 9 korda Eesti NSV meistriks: 1966 paarisaerulisel kahepaadil 1967 roolijaga neljapaadil 1964 ja 1968 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1962–1964 ja 1967–1968 kaheksapaadil Kuulus Kalevisse ja Dünamosse. http://esbl.ee/biograafia/Aina_Lagus Biograafia ESBL-is
Enno Lamp

Enno Lamp (sündinud 27. jaanuar 1942 Puhjas Tartumaal) on Eesti endine sõudja. Lõpetas 1960 Tartu 2. Keskkooli ja 1970 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) zooinsenerina. Sportimist alustas 1956 Tartu laste- ja noorte spordikoolis Herbert Abeli suusatreeningutel ning jätkas EPA spordiklubi sõuderühmas Ülo Tölbi juhendamisel. Tuli 7 korda Eesti NSV meistriks: 1965 roolijata ja 1964–1965 roolijaga kahepaadil 1960–1962 ja 1966 kaheksapaadil. Tema vend on korvpallur ja spordipedagoog Ib Lamp. Pojad Sverre Lamp (sündinud 1965) ja Alar Lamp (sündinud 1968) on tulnud moto- ja kestuskrossis külgvankriga mootorratastel 1992, 2004, 2005 ja 2007 Eesti meistriks. Sverre poeg e Enno pojapoeg Oliver Sebastian Lamp (sündinud 2003) on samuti tulnud motokrossis külgvankritega mootorratastel aastal 2024 Eesti meistriks. http://esbl.ee/biograafia/Enno_Lamp Biograafia ESBL-is
Margus Lelle

Margus Lelle (sündinud 27. aprill 1975 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1993 autoremondilukksepana Pärnu kutsekooli ja 2000 ärijuhtimise alal TÜ Pärnu kolledži. Aastast 2002 OÜ East Pole juhataja ja juhatuse liige. Sportimist alustas 1983 suusatreener Johannes Toimi õpilasena, 1988 hakkas Toivo Nikopensiuse suunamisel harrastama motosporti ja 1991 jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel sõudjana. Saavutas juunioride MM-il 1993 paarisaerulisel kahepaadil 19. koha ja MM-il 1995 paarisaerulisel neljapaadil 21. koha. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1994–95 paarisaerulisel neljapaadil ja 1995–96 kaheksapaadil. Margus Lelle on Pärnu Sõudeklubi liige. Tema isa oli sõudja Märt Lelle. Margus Lelle ESBL
Mehis (ettevõte)

Mehis (ka Eksperimentaalkombinaat Mehis) oli Eesti NSV ajal Tallinnas tegutsenud ettevõte (kombinaat), mis tootis mittestandardseid seadmeid ja muid tooteid (näiteks erinevaid pakendeid, kaste). Ettevõtte puhkekodu asus Pihlaspeal. Ettevõttes töötas 371 inimest (1977). Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 127
Tiit Lepa

Tiit Lepa (sündinud 6. jaanuaril 1944 Paikuse vallas Pärnumaal), on eesti sõudja. Lõpetas 1964 Pärnu 4. Keskkooli ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Töötas 1967–1970 Tartu Kalevi instruktorina ning 1970–1988 Tartu Pedagoogilise Kooli õpetajana ja asedirektorina. Aastast 1988 Sangaste valla Meleva talu peremees. Sõudma hakkas Pärnus Hugo Artma ja Juhan Mitti juhendamisel. 184 cm, 84 kg. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 1963 ja 1970 roolijaga kahepaadil 1968–70 ja 1972 kaheksapaadil. Meistersportlane (1971). http://esbl.ee/biograafia/Tiit_Lepa
Voldemar Lepperk

Voldemar Lepperk (8. jaanuar 1913 Tallinn – 24. jaanuar 1986 Tallinn), oli eesti kergejõustiklane, sõudja ja spordikohtunik. Õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas Tallinna kolledži. Käis koolivendade Ruudi Toomsalu ja Aksel Kuuse mõjutusel 1929 Kadriorus A. Rooseste-Rosenbergi kergejõustikukursustel ning osales Tallinna poistekoondises Helsingi, Pärnu ja Tartuga peetud linnavõistlustel. Võimlas püramiidide õppimisel kukkus ja vigastas end, mistõttu sportimine katkes. Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, osales radistina Velikije Luki lahinguis. Repressiooniohvrina sattus Eesti laskurkorpusest vangilaagrisse. Naasnud 1948 Tallinna, said tema meelisaladeks aerutamine ja sõudmine, saavutas süstal I spordijärgu võitis sõudmises 1951 Eesti mv-tel kaheksapaadil (merepaatidel) hõbeda. Oli 1951–55 Tallinna sõudespordisektsiooni esimees. Aastast 1951 tegutses kergejõustikukohtunikuna (1963 ülel kat), valiti 1957 Tallinna kohtunikekogu esimeheks ja 1958 vab kohtunikekogu juhatusse 1965–78 oli juhatuse esimees. Pani 1958 aluse kergejõustikukohtunike tegutsemisaktiivsuse konkursile, mis tõi talle ülel tunnustuse. Tegutses 1958–86 kohtunikuna 2526 võistlusel. Kalevi auliige (1973). Töötas üle 25 aasta ehitusorganisatsioonides elektrikuna, aastast 1975 Kalevi kilehallis meistrina.Väidetavalt oli tal omal ajal Eesti kõvem hääl. Spordikohtunikud on olnud ka tema pereliikmed: abikaasa Alice Lepperk (1913 – 1995), 1965 vabariiklik kategooria, 2229 võistlust. poeg Aarne Lepperk (1937–2000), 1965 vabariiklik kategooria. tütar Ene Lepperk, hiljem Järvsalu (sündinud 1949), 1969 vabariiklik kategooria http://esbl.ee/biograafia/Voldemar_Lepperk
Mari Ustal

Mari Ustal (aastani 1964 Mari Lippmaa; sündinud 9. aprillil 1937 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1956 Pärnu 2. Keskkooli ja 1964 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Olnud 1963–1992 ETKVL-i/ETK peakaubatundja, hiljem töötanud AS-is Telemedia Eesti. Alustas sõudetreeninguid 1950 Pärnu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1955. aasta Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel roolijaga neljapaadil pronksi. Tulnud 5 korda Eesti meistriks: 1958–59 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil; 1955–56 ja 1958 kaheksapaadil. LIPPMAA, MARI ESBL
Parteiarhiiv

Parteiarhiiv on arhiiv Tallinnas aadressil Tõnismäe tänav 16. Tegu on Eesti Riigiarhiivi filiaaliga. Arhiivis säilitatakse muu hulgas Eesti NSV Siseministeeriumi, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, Eestimaa Kommunistliku Partei ja sellega seotud organisatsioonide arhivaale. Arhiiv oli Eesti NSV ajal Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi üksus, kandes nime Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi Parteiarhiiv (lühend EKPA). Arhiiv asutati 1945. Parteiarhiivi oli koondatud enne 1940. aastat koostatud dokumendid Eesti Töörahva Kommuuni, Kominterni Eesti Moskva ja Leningradi sektsiooni, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee, EKP KK välismaa I büroo, VK(B)P KK Siberi Büroo Eesti Sektsiooni, EKP Ajaloo Komisjoni, Venemaal tegutsenud kirjastuse Külvaja ja ajalehe Edasi ning Eesti NSV aegsed fondid. 27. augustil 1991. aastal arutati Eesti Ülemnõukogus NLKP ja ÜLKNÜ omandi küsimust ning võeti vastu otsus nende ülevõtmise kohta. 28. augustil moodustati Eesti Arhiiviameti poolt Parteiarhiivi ülevõtmise komisjon, kuhu kuulus 5 liiget Arhiiviametist, Riigiarhiivist ja Filmiarhiivist. 28. augustil arutas EV Valitsus oma istungil NLKP varade ülevõtmist ja otsustati anda Eesti Arhiiviameti bilanssi Tallinnas Tõnismägi 16 asuv EKP teaduskeskuse hoone ja muu vara, sealhulgas arhiiv. Likvideeritud EKP Teaduskeskuse arhiivi ja raamatukogu baasil moodustati Eesti Riigiarhiivi Filiaal (Parteiarhiiv) ja selle direktoriks määrati Valdur Ohmann. Parteiarhiivis oli 3521 fondi. Kõige suurema osa nendest moodustasid parteiorganite, -organisatsioonide ja -asutuste fondid – arvult 3272. Komsomoli fonde on 245, muid fonde 4. Säilikuid on kokku 528 434, neist parteidokumente 430 242, komsomolidokumente 81 787, muid dokumente 3533 ja fotodokumente 12 872 säilikut. Suuremad fondid olid: EKP KK (f. 1) – 41 108 säilikut, ELKNÜ KK (f. 31) - 199 363 säilikut, EKP Tallinna Linnakomitee 7367 s., EKP Keskkomitee Kirjastus (f. 3104) – 5125 s., samuti mitmed EKP linna- ja rajoonikomiteede fondid. Oli ka viis niinimetatud isikufondi (J. Lauristini, V. Kingissepa, M. Kalinini, H. Pöögelmanni, J. Anvelti fond). Ülejäänud partei- ja komsomolidokumendid kuulusid põhilisel EKP ja ELKNÜ oblasti, maakonna- , linna- ja rajoonikomiteede, mitmesuguste partei- ja komsomolikomiteede, poliitosakondade ja parteikomisjonide fondidesse.. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 212 Kompartei arhiivi ülevõtmisest, Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 13 november 1991
Maie Potter

Maie Potter (aastani 1971 Maie Listra; 2. november 1944 Tallinn – 8. jaanuar 2009 Viljandi) oli eesti arst ja sõudja. Lõpetas 1963 Tartu 7. Keskkooli ja 1973 arstina Tartu Riikliku Ülikooli. Koolipõlves harrastas korvpalli ja suusatamist. 168 cm, 78 kg. 1960 hakkas treenima Jüri Kuruli sõuderühmas. Oli 1961–63 roolijaga neljapaadil 3-kordne Nõukogude Liidu noortemeister. Tuli 7 korral Eesti meistriks: 1961–66 roolijaga neljapaadil ja 1964 kaheksapaadil. Meistersportlane (1965). Kuulus Kalevi liikmeskonda. Alates 1974. aastast töötas Viljandis arstina. Oli maakonnahaigla taastusraviosakonna juhataja. http://esbl.ee/biograafia/Maie_Listra
Aleksandr Kotljarevski

Aleksandr Kotljarevski (vene keeles Александр Александрович Котляревский, ukraina keeles Олександр Олександрович Котляревський Oleksandr Oleksandrovõtš Kotljarevskõi; 13. september/25. september 1837 Krementšuk – 29. september 1881 Pisa) oli ukraina päritolu Venemaa filoloog, ajaloolane, arheoloog ja etnograaf. 1853. aastal astus ta Moskva ülikooli filoloogia teaduskonda. 1862. aastal sai kandidaadi kraadi Peterburi ülikoolis. 1868. aastal asus ta tööle Tartu ülikoolis professorina. 1875. aastast oli ta Kiievi ülikooli slaavi filoloogia õppetooli korraline professor. Savvati Smirnov. Vene keel ja kirjandus TRÜ-s. (Nõukogude Õpetaja 13. veebruaril 1982) Aleksandr Põpin. Котляревский, Александр Александрович (Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik)
Eve Pavlova

Eve Pavlova (aastani 1988 Eve Lobanova; sündinud 10. novembril 1964 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli. Sportima õhutas teda õpetaja Ludmilla Vaik. Alustas 1976 aerutamis- ja 1977 sõudmistreeninguid, tema juhendajad on olnud Evi Lepik ja Mihkel Leppik. Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 1980 ja 1982–83 roolijaga neljapaadil 1980–83 kaheksapaadil. Kuulunud Dünamo liikmeskonda. http://esbl.ee/biograafia/Eve_Lobanova
Pess

Pess (Fomitopsis) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond. Perekonda kuulub üle 40 liigi. Fomitopsis pinicola – kännupess Fomitopsis rosea – roosa pess Fomitopsis officinalis – lehisepess