laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pubi Juudas

Pubi Juudas (ka Juudas) on rokisuunitlusega pubi Tõrva linna Riiska linnaosas. Pubi on ametlikult tegutsenud 2011. aasta sügisest. Pubi nimi "Juudas" on asutajate sõnul inspireeritud eelkõige Inglismaa päritolu heavy metal'i bändist Judas Priest. Pubis toimuvad kontserdid, loengud, joogikoolitused, filmiõhtud ning lauajalgpalli-, noolemängu- ja mälumänguturniirid. Pubi on ürituste organiseerimisel teinud koostööd Tõrva Noortevolikogu, Tõrva avatud noortekeskuse, Tõrva astronoomiaklubi, Tõrva kultuurimaja ja kohvikuga Supelung. 2015. aastal pälvis Juudas Tõrva noortevolikogu juubeliauhinna linnaelanikele artistide ja muusikakollektiivide tutvustamise eest. 2015. aasta lõpus ja 2016. aasta alguses Tõrva linnavalitsuse poolt 90. juubeliaasta puhuks läbi viidud kaasava eelarve rahvahääletusel sai pubi Juudase ettepanek enim hääli. Kaasavast eelarvest eraldatud rahaliste vahendite eest oli pubil kohustus korraldada 2016. aasta jooksul 10 üritusest koosnev kontserdisari. Sarja raames esinesid pubis tuntumatest artistidest ja ansamblitest Hangover, Connectors, Reket, Black River Bluesman & Bad Mood Hudson, Andres Roots & Raul Terep, Driven, Genka & Paul Oja, 5miinust, Vaiko Epik, Meisterjaan, Chalice, A-Rühm, The Boondocks ja Ewert and the two Dragons. 2016. aasta lõpus toimunud Tõrva ettevõtjate tänuüritusel pälvis Juudas Tõrva linnavalitsuse "Aasta tegija" eriauhinna tiitli. 2020. aastal esitati pubi Juudas Tõrva valla kultuuripreemia nominendiks. Tõrva valla kultuuripreemia eesmärgiks on tunnustada Tõrva vallaga seotud isikuid ning kollektiive, kes on kultuuri alal saavutanud silmapaistvaid tulemusi. 2020. aasta lõpus ja 2021. aasta alguses Tõrva vallas läbi viidud kaasava eelarve rahvahääletusel sai pubi Juudase ettepanek korraldada 10 kontserdist koosnev sari kõige enam hääli. Kokku 396 häälest sai pubi Juudase ettepanek 79 häält. Pubi fassaadil on kujutatud viie tuntud rokkmuusiku – Gunnar Grapsi, Ian Curtise, Viktor Tsoi, Jim Morrisoni ja Jimi Hendrixi – must-valged valgustatud portreed. 2021. aasta seisuga on Pubi Juudas Tõrva praegustest meelelahutusasutustest tegutsenud kõige kauem. [1] Pubi Juudas koduleht [2] Helme Kihelkonnalehe artikkel, 6. detsember 2014 "Kaupo Vipi loeng pubis Juudas Lõuna-eesti Postimehes". [3] Valgamaa Noorteportaal Tankla artikkel, 30. november 2015 [4] Maakonnaajaleht Valgamaalase artikkel, 27. oktoober 2015 [5] Tõrva linnavalitsuse teadaanne, 27. jaanuar 2016 [6] Pubi Juudase üritused facebook.com keskkonnas "Aastalõpupeol särasid tegusad tõrvakad" Valgamaalane, 31. detsember 2016 "Tõrva valla kultuuripreemia pälvis Thea Leitmaa" Tõrva linnavalitsuse teadaanne, 24. veebruar 2020 Tõrva valla kaasav eelarve Tõrva linnavalitsuse teadaanne, 22. märts 2021 Pubi Juudase koduleht Pubi Juudas Facebookis Juudase pubi on tegelikult klubi. Helme Kihelkonnaleht, 6. detsember 2015, lk 12 Uitmõttest kujunes rokipubi. Valgamaalane, 27. oktoober 2015, lk 5
Charlie ja šokolaadivabrik (film)

"Charlie ja šokolaadivabrik" ("Charlie and the Chocolate Factory") on 2005. aastal valminud USA film.
Willy Wonka ja šokolaadivabrik

"Willy Wonka ja šokolaadivabrik" ("Willy Wonka & the Chocolate Factory") on 1971. aasta USA film.
Punane õhupall

"Punane õhupall" ("Le Ballon rouge") on 1956. aasta Prantsusmaa lühifilm.
Käsna-Kalle Kantpüksi film (2015)

"Käsna-Kalle Kantpüksi film" ("The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water") on 2015. aastal valminud USA joonisfilm.
Onoff

Onoff (ka OnOff, varasema nimega Telecall) oli Rootsi jaemüügikett, mis müüs kodumasinaid, elektroonika- ja muid seadmeid. Müügikett on kasutanud ka Onoff nimekujuga kaubamärki. Onoff asutati 1971. aastal Rootsis ja hiljem laienes see Soome ja Eestisse. 2011. aastal läks Onoff Rootsis pankrotti, ent mõned poed ostis ära konkureeriv ettevõte Expert. OnOff-ist endast säilis Eesti filiaal, mis tegutseb praeguseni (2024). Ettevõtte varasem nimi oli Onoff Eesti AS, praegu ONOFF Jaekaubanduse OÜ. ONOFF Jaekaubanduse OÜ koduleht
GB Railways

GB Railways (täisnimega GB Railways Group Plc) oli mitmete raudtee-ettevõtete emaettevõte. Ettevõttele kuulus teiste seas Eestis tegutsev GB Railways Eesti AS, mis omas 2000-2003 ettevõtet Edelaraudtee. GB Railwaysi omandas 2003. aasta augustis ettevõtte FirstGroup.
TV3 (Viasat)

TV3 on Viasat'i kaubamärk, kuhu kuuluvad Viasat'i põhikanalid Skandinaavias, Baltimaades ja Ungaris. Need põhikanalid on järgmised: TV3, Eesti telekanal TV3, Rootsi telekanal TV3, Taani telekanal TV3, Läti telekanal TV3, Norra telekanal TV3, Leedu telekanal
Eesti muinasmaakonnad

Eesti muinasmaakonnad (vanemas kirjanduses nimetatud ka maad) olid Muinas-Eesti muinaskihelkondade ühendused või üksikkihelkonnad (väikemaakonnad). Suuremaid maakondi nimetab Läti Henrik "terra" või "provincia". Alempois (Alempos, Alumbus – üks kihelkond) Harjumaa (Harien, Harriæn – kolm kihelkonda) Jogentagana (üks kihelkond, võib olla Ugandi osa) Järvamaa (Gervia, Jerwia, Gerwa – kolm kihelkonda) Läänemaa (Rotelewich – seitse kihelkonda) Mõhu (Möge, Mocha – üks kihelkond) Nurmekund (Nourmegunde – üks kihelkond) Rävala (Reuælæ – kolm kihelkonda) Saaremaa (Osilia – neli kihelkonda) Sakala (Sackala – kuni seitse kihelkonda) Soopoolitse (Sobolitz – üks kihelkond, hiljem Ugandi osa) Ugandi ehk Oandi (Ugaunia – kuni seitse kihelkonda) Vaiga ehk Vaia (Wegele, Waiga, Wayga – üks kihelkond, hiljem Ugandi osa) Virumaa, (Wironia – viis kihelkonda) Valgatabalve - (Valgatabalve võis hõlmata uuema aja Vastseliina, Räpina ja Põlva kirikukihelkonnad ning mõne oletuse alusel Setumaa Värska nulga) Kesk-Eesti väikemaakonnad
Putkaste mõis

Putkaste mõis (saksa keeles Putkas) oli rüütlimõis Käina kihelkonnas Hiiumaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Mõisat on esmamainitud 1529. aastal. Saulepa külla moodustatud mõisake on esinenud dokumentides mitme nime all: Hösenshof, Tittfershof, Saulep ja alates 1606. aastast Putkas. 1609. aasta vakuraamatus oli mõisal kahekordne nimetus (Saulep eller Putkas). Mõisal on olnud palju rentnikke ja omanikke, tähtsamad neist De la Gardied, Stenbockid, Ungern-Sternbergid ja Stackelbergid. Põhjasõda järel, 1725. aasta Kammerkolleegiumi käsuga anti Hiiumaa Pühalepa, Partsi, Putkaste ja Kõrgessaare kroonumõisad rendile parun Fabian Ernst von Ungern-Sternbergile ja 1727. aasta suvel anti need mõisad rendile ooberst Bernhard Friedrich von Rosenthalile ja 1739. aastal ratsakaardiväe leitnandile Karl Gustav von Lilienfeldile (1711-1759) ning 1744. aastal kuni renditähtaja lõpuni tema vennale, Jakob Heinrich von Lilienfeldile (1716-1785). 18. sajandi teisel poolel sai krahvina Ebba Margaretha Stenbock ja tema pojad Stenbockid pärandina enamiku Hiiumaa mõisu. 1755. aastal võttis tema poeg Carl Magnus Stenbock (1725–1798), oma ema volitusel vastu Putkaste mõisa, järgnevalt ema pärandi jaotamisel 1776. aastal sai Putkaste teisele pojale, ooberst-leitnant Johann Stenbockile (1736–1807), kes 6. juulil müüs selle oma nooremale vennale, Suuremõisa omanik Jakob Pontus Stenbockile (1744-1824). Jakob Pontus Stenbock moodustas Putkaste kolmest külast (Jausa, Männamaa ja Ühtri) moodustada Aadma karjamõisa, kuid 1792 Putkaste koos Aadmaga kuuekümneks aastaks Tallinna Kohtukoja nõunikule ja hilisemale Tartu Ülikooli viitse-kuraatorile Johann Friedrich Emmanuel Ungern-Sternbergile (1763-1825). 1816. aastal omandasid mõisa Stackelbergid, kelle valduses oli see 1919. aasta mõisate võõrandamiseni. Putkaste mõisas tegutses 18. sajandil ka Putkaste tellisetehas. Putkaste mõisa peahoone, sõiduhobuste tall-tõllakuur, ait, kelder, mõisatööliste maja on võetud riikliku kaitse alla. Praeguse Putkaste mõisa peahoone ehitati 19. sajandi I poolel. Tõenäoliselt algas intensiivsem ehitus siis, kui mõis läks 1816. aastast parun Peter von Stackelbergi valdusse. Ehitusaega kinnitavad ka mitmed stiilitunnused, teatud ümber- ja juurdeehitused tehti 19. sajandi II poolel. Suuremad ümberehitused aga 20. sajandi 50. aastatel, mil hoone kohandati majandi keskuseks ja kultuurimajaks. Aastatel 1934–1938 töötas Putkastes põllutöökool, 1944. aastal rajati mõisa baasil Putkaste sovhoos ning 1977. aastal muudeti see Putkaste sovhoostehnikumiks. Putkaste mõisa ait Putkaste mõisa jääkelder Putkaste mõisa peahoone Putkaste mõisa tall Putkaste mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30.07.2015) Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012 Putkaste mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.03.2023) Putkaste mõisa tall-tõllakuur kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.03.2023) Putkaste mõisa ait kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.03.2023) Põllumeeste kauaaegne lootus täitub, Hiiu Teataja: Hiiumaa häälekandja, 25 september 1934 Putkaste mõis Eesti mõisaportaalis
Telset AS

Telset AS või Telset on Eesti telekommunikatsiooni- ja internetiteenuste osutaja. Ettevõte on asutatud 1991. aastal, peakontor asub Tallinnas. Telsetil on tütarettevõte Ukrainas, mis tegutseb seal nimega ТОВ «ТЕЛСЕТ-РІВНЕ». ТЕЛСЕТ-РІВНЕ asutati 1998. aastal ja see osutab kaabeltelevisiooniteenuseid Rivnes ja Sarnõs. Telseti veebileht ТОВ «ТЕЛСЕТ-РІВНЕ» veebileht
Baltisches Wappenbuch

"Baltisches Wappenbuch" (täispealkirjaga "Baltisches Wappenbuch: Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechten") on baltisaksa aadlisuguvõsa vappide raamat, mis ilmus 1882 Stockholmis. Raamatu toimetas Carl Arvid von Klingspor ja selle illustreeris Adolf Matthias Hildebrandt. Raamatu kirjastas F. & G. Beijer. Raamatus on 798 Liivimaa, Eestimaa, Saaremaa ja Kuramaa rüütelkonna aadlisuguvõsa vappi. Baltisches Wappenbuch digiversioon DIGARis
Wartberge Hermanni Liivimaa kroonika

Wartberge Hermanni Liivimaa kroonika on Liivi ordu krooniku Wartberge Hermanni umbes 1372 koostatud kroonika. Kroonika käsitleb aega Liivimaa ristiusustamisest kuni 1370. aastateni, keskendudes kahele viimasele aastakümnele. Kroonikas on pikemalt juttu ka Jüriöö ülestõusust. Kroonika on rõhutatult ordumeelne. Kroonika on kirjutatud ladina keeles. 1864 ilmus see Ernst Strehlke tõlgituna saksa keeles. Eesti keeles on ilmunud kroonika katkeid 1920. aastatel. Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Herausgegeben von Ernst Strehlke. Separatabdruck aus dem zweiten Bande der Scriptores Rerum Prussicarum, herausgegeben von Th. Hirsch, M. Toeppen und E. Strehlke. (Digitaalselt), Leipzig: S. Hirzel, 1863 (Leipzig: Breitkopf und Härtel, 1863) Andmed ESTERis Digitaalselt Digitaalselt Die livländische Chronik Hermann's von Wartberge. Aus dem Lateinischen übersetzt von Ernst Strehlke. Berlin und Reval: 1864 (Berlin: Druck von Gebr. Unger). vene keeles Georg Rathlef: "Das Verhältniss der kleinen Meisterchronik zum Chronicon Livoniae Hermanns von Wartberge und zur Reimchronik", Dorpat: Laakmann 1875, Andmed ESTERis Ливонская хроника Германа Вартберга. (Евграф Васильевич Чешихин-Ветринский: Сборник материалов и статей по истории Прибалтийского края. Том II. Страница 83.) Рига. 1879. vene keeles Тевтонский орден: крах крестового похода на Русь: [сборник / авторы-составители Сергей Александрович Шумов, Александр Радьевич Андреев], Москва: Эксмо: Алгоритм, 2005 Andmed ESTERis Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. (Vartberges Hermaņa Livonijas hronika). LU Latvijas vēstures institūts; no latīņu valodas tulkojis, priekšvārdu un komentārus sarakstījis Ēvalds Mugurēvičs = Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Translationem paravit, praefationem conscripsit et textum interpretatus est Ēvalds Mugurēvičs. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2005, 334 lk., ISBN 9984601447 (läti ja ladina keeles)
Charlie ja šokolaadivabrik

"Charlie ja šokolaadivabrik" ("Charlie and the Chocolate Factory") on Roald Dahli 1964. aasta lasteraamat. Raamatu järgi on tehtud vähemalt kaks filmi: "Willy Wonka ja šokolaadivabrik" 1971. aastal ja "Charlie ja šokolaadivabrik" 2005. aastal. Raamat on ilmunud eesti keeles kirjastuselt Draakon ja Kuu 2002. ja 2005. aastal Kristina Uluotsa tõlkes.
Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956

"Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956" on aastal 2005 ilmunud Mart Laari populaarteaduslik ajalooraamat. Raamat räägib eelkõige Eesti metsavendade vastupanuvõitlusest Nõukogude okupatsioonivõimude vastu perioodil 1944–1956. Raamat on ilmunud ka soome keeles: Unohdettu sota : sissi- ja tiedustelusotaa Virossa toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen. FinnEpos, 1993. ISBN 9529523181, ISBN 9789529523184
Operatsioonisüsteemide loend

Siin loetletakse operatsioonisüsteeme. Digital Research CP/M Seattle Computer Products 86-DOS IBM PC-DOS Digital Research DR-DOS Microsoft MS-DOS Commodore CBM DOS Atari Atari DOS Commodore Amiga Dos Apple Apple DOS MS-DOS-ist sõltuvad Windows 95, 98, ME Windows NT Windows NT 3.1, NT 3.5, NT 3.51, NT 4.0 Windows 2000 (NT 5.0), XP (NT 5.1), Server 2003 (NT 5.2) Windows Vista (NT 6.0), 7 (NT 6.1) Windows 8 (NT 6.2), 8.1 (NT 6.3) Windows 10 Windows 11 Mobiilsetele seadmetele Windows CE Windows Phone AT&T Unix System V IBM AIX HP UX HP Tru64 UNIX SGI IRIX SCO UnixWare Sun Microsystems Solaris OpenSolaris Apple Mac OS X versioon 10.5 Intelil põhinevatel Macintosh arvutitel BSD perekond NetBSD OpenBSD FreeBSD PC-BSD DesktopBSD jt GNU/Linux Android Arch Linux Debian Damn Small Linux DremLinux Elive Knoppix Mepis Ubuntu CrunchBang Linux Edubuntu Kubuntu Estobuntu Linux Mint Ubuntu Studio Xubuntu Lubuntu Gentoo Red Hat Fedora CentOs Slackware Zenwalk Suse jpt NEXTSTEP Mac OS X IOS Minix Amiga OS Chrome OS Mac OS OS/2 Palm OS ReactOS Symbian BeOS KolibriOS
Hwange rahvuspark

Hwange rahvuspark on rahvuspark Zimbabwes. See on asutatud loomade reservaadina aastal 1928 ja rahvuspargina 1961. Rahvuspargi pindala on 14 651 km².
Kapa-Kohila

Kapa-Kohila - Kohila varasem rööpnimi (Kapa raudteejaama järgi) kõnekeelne väljend tähendusega "suvaline koht/mingi kolgas Eestis". MTÜ Kapa-Kohila on Kohilas tegutsev mittetulundusühing. Kapa-Kohila oli 1933. aastal lühilainealas tegutsenud registreerimata ringhäälingujaam (vt. Raadio Ringhääling)
TU6

TU6 (ТУ6) oli aastail 1973–1988 Kambarka masinaehitustehases toodetud kitsarööpmelise raudtee diiselvedur. TU4 TU7 TU8
TU7

TU7 (ТУ7) oli aastail 1971–1972 Kambarka masinaehitustehases arendatud ja tänapäevani toodetav kitsarööpmelise raudtee diiselvedur. TU4 TU6 TU8
TU8

TU8 (ТУ8) oli aastail 1987–1988 Kambarka masinaehitustehases arendatud ja tänapäevani toodetav kitsarööpmelise raudtee diiselvedur. TU4 TU6 TU7
Valli tänav

Valli tänav on lühike tänav Tallinna vanalinnas. Tänav algab Viru tänavalt ja lõpeb Pärnu maanteel. Aadressil Müürivahe 38 // Valli 2 // Viru 24, endine restoran Euroopa ja hotelli Europa hoone. Hoone esimesel korrusel McDonald'si kiirtoiduketi 1995. aastal avatud hamburgerirestoran ja McCafe kohvik. Aadressil Valli 4 // Müürivahe 34 asub ärihoone korterelamu, mille tänavaäärsetes I korruse ruumides asuvad kauplused. Hoone projekteeris arhitekt Aleksander Vladovsky, hoone ehitati 1925. aastal Eduard Pohli tellimusel ning müüdi Sakala pangale 1931. aastal. Enne teist maailmasõda asus hoones Valli 4 Riigi Põlevkivitööstuse ja Esimese Eesti Põlevkivitööstuse kontor ning Ungari kuningriigi peakonsul, aastatel 1933–1940 Leedu saatkond. Eesti NSV ajal asus hoones Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Tööjõuressursside Kasutamise Komitee, Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Kõrgema ja Kesk-erihariduse Komitee ja hiljem ka ENSV Riikliku Kindlustuse Peavalitsus. Vaade Valli tänavale Pärnu maanteelt Viru 24 // Valli 2 // Müürivahe 38 Pärnu maantee 2 ja Valli 4 Valli 4 Valli 4, 1930/1940 Tallinnan opas, YLEISEN SANOMALEHTITOIMISTON (G. PAJUN) KUSTANTAMA TALLINN, HARJU TANAV 43. TEL. 444-21. R. Tohver & Ko trükk, Tallinna», 1937., lk 7 McDonald’s avab Tallinna vanalinnas esimese McCafe kohviku, arileht.delfi.ee, 14.10.2009 Elamu-haldushoone Valli t.4, 1924-1925.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 30.09.2021) "Sakala" pank omandas Tallinnas maja., Kaja, nr. 271, 20 november 1931 Leedu saatkonna uned ruumid., Kaja, nr. 76, 30 märts 1933 Kohanimi, Pohli maja, www.eki.ee  Valli tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Delice

Delice on Eesti jaeketi Selveri kaubamärk. Delice’i brändi all on kaks toidukauplust: Viimsi Delice (aadressil Randvere tee 6, Viimsi) ja Solarise Delice (Solarise keskuses Estonia pst 9, Tallinn). Delice'i asutas 2009. aastal jaekett ABC Supermarkets AS, mille 2020. aastal ostis Selver AS. Esimene Delice'i supermarket avati 10. oktoobril 2009. aastal Solarise keskuses. Kaupluse pindala laiendati 2012. aastal, kui esialgse 1700 m² asemel sai müügisaali suuruseks 2300 m². 2014. aastal andis MTÜ Mondo Solarise Toidupoele tunnustusmärgi "Õiglase kaubanduse sõber 2014". Seda tiitlit vääriv kauplus tõstab esile õiglase kaubanduse väärtust ja pakub oma kaubavalikus enam kui 30 õiglase kaubanduse märgisega tooteartiklit. 2014. aastal avati Delice'i kauplus Pärnu Keskuses (asus esimesel korrusel, üle 1000 m² müügipinda). Pärnu Delice viidi alates 2021. aasta märtsist Pärnu Keskuse Selveri nime alla. 6. augustil 2015. aastal avati Delice Viimsi kaubanduskeskuses (müügipinda 1800 m²). Alates 2020. aastast on Delice'i toidukaupluste omanik Eesti kapitalil põhinev jaekett Selver. Delice'i omanikuks sai Selver, ostes kaupluseketi ABC Supermarketsi, mille alla kuulusid lisaks kahele Delice'i toidupoele ja Solarise toidukauplusele veel 16 Comarketit. Solarise Delice asub Solarise keskuses Tallinnas (avati 10. oktoobril 2009) Viimsi Delice asub Viimsi Kaubanduskeskuses Viimsis (avati 6. augustil 2015) Liiva, Siiri (11.09.2020). "Selver saadab Comarketi nime ajalukku, kevadel omandatud kauplused hakkavad uut nime kandma". Delfi. Vaadatud 07.10.2021. "Delice'i kauplused". Vaadatud 7.10.2021. "Saa tuttavaks: Solarise Toidupood". Kroonika online. 21.10.2009. Vaadatud 7.10.2021. "Fairtrade Estonia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2015. Vaadatud 30. juulil 2015. "Õiglase kaubanduse sõber". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2017. Vaadatud 27. detsembril 2017. Pärnu Postimees 20.02.2014 Autor: Anu Villmann "FOTOD: Pärnu Keskuse Delice muutus Selveriks". Kaubandus. 22.03.2021. Vaadatud 7.10.2021. "Viimsi kaubanduskeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2015. Vaadatud 30. juulil 2015. Solarise keskus - Solarise Toidupood[alaline kõdulink] Koduleht
Owen Chamberlain

Owen Chamberlain (10. juuli 1920 San Francisco – 28. veebruar 2006 Berkeley) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. 1959. aastal anti talle ja Emilio Segrèle Nobeli füüsikaauhind antiprootoni avastamise eest.
Neoonmust

Neoonmust on 2015. aastal eesti kunstniku Kiwa rajatud ajakiri. Ajakirja tegevtoimetaja on Kadi-Maarja Võsu, peatoimetaja ja esimene kaanestaar Nukuteatri näitleja Kaisa Selde. Kujunduse autor on Vogue, fotograafid Toomas Volkmann ja Gabriela Liivamägi, kunstnikud Dan Mitchell (London, Temnikova & Kasela galerii) ning Divine Enfant (Pariis, paranoia publishing). Neoonmusta esitleti 27. veebruaril 2015, ööl enne Riigikogu valimisi, Tallinnas Sõltumatu Tantsu Ühenduse laval. "Neoonmust on aga sellise meedia nihestunud koopia, mis tõstab produktiivse paroodiana esile algteksti tühisuse ja lõhub diskursiivse mulli. Neoonmust (nagu ajakirja väitel ka Kaisa Selde) on teisik, mis aga on ehk tõelisemgi kui originaal," iseloomustas esiknumbrit arvustaja Terje Toomistu, kes seostab seda "meediamärkide ja -institutsioonide segipaiskamise taktikaga culture jamming" ning nimetab seda "produktiivseks paroodiaks". "Kunstnik Kiwa lõi letti uue skandaalse ajakirja - Neoonmust" Postimees/pressiteade, 2. märts 2015 Terje Toomistu "Neoonmust meedium kui sõnum" Sirp, 10.04.2015 Neoonmusta koduleht Ajakiri ""Neoonmust" - heledam kui miljon halli varju" ERR/pressiteade
Ernst Ruska

Ernst August Friedrich Ruska (25. detsember 1906 Heidelberg – 27. mai 1988 Lääne-Berliin) oli saksa füüsik. Talle anti 1986. aastal Nobeli füüsikaauhind töö eest elektronoptikas, sh esimese elektronmikroskoobi projekteerimise eest.
Gümnaasiumi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Gümnaasiumi tänav on tänav Tallinna vanalinnas. Gümnaasiumi tänav algab Suur-Kloostri tänavalt ja lõppeb Kooli tänaval. Tänav on nime saanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi järgi. Aastatel 1939–1989 oli Gümnaasiumi tänav Kooli tänava osa. Gümnaasiumi tänav on ligikaudu 85 m pikkune. Gümnaasiumi 1 – Saunatorn Gümnaasiumi 1a – Kuldjala torn Gümnaasiumi 3 – Kodulinna Maja Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 266 Entsüklopeedia Tallinn, A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, lk 97  Gümnaasiumi tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Katrin Rehemaa

Katrin Rehemaa (sündinud 10. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti endine kergejõustiklane ja arst. Ta lõpetas 1979. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiiniosakonna. Rehemaa alustas sportimist 1971. aastal Harju rajooni spordiklubis Irja Põlluveere õpilasena, hiljem treenis ta Andres Nirgi juhendamisel. Aastatel 1975–1992 tuli ta Eesti meistriks neli korda 400 m, kuus korda 800 m, ühe korra 600 m jooksus ja 14 korral teatejooksus. Võistles aastatel 1977–1993 Eesti koondises. Ta töötas aastatel 1988–1990 Kõrgema Spordimeisterlikkuse Koolis Eesti jooksukoondise arstina ja aastatel 1990–1991 Tartu Ülikooli treeninguprotsessi uurimise laboris teadurina. Alates 1996. aastast on ta Eesti Arstide Liidu peasekretär. Ta on tõlkinud meditsiinikirjandust. Pertti Mustajoki, Risto Pelkonen ja Timo Sane. "Haige uurimine". Medicina 1996 Hannu Pätiälä, Pentti Rokkanen ja Turkka Tunturi. "Ambulatoorne kirurgia". Medicina 1997 "Liikumine ja meditsiin". Medicina 1998 Terho Toivonen. "Südameraamat". Valgus 1998 Heidi Alenius, Markku Ellonen, Jukkapekka Jousimaa, Sirkka Keinänen-Kiukaanniemi, Ilkka Kunnamo, Marjukka Mäkela, Peter Nyberg, Pirkko Paakkari, Tom Petterson, Kaisu Pitkälä, Markku Saarelma, Matti Seppänene, Anu Toivanen ja Helena Varonen. "Üldarsti käsiraamat". Medicina 1999 "Endokrinoloogia". Medicina 2003 "Meditsiinisõnastik". Medicina 2004 "Intensiivravi käsiraamat". Medicina 2005 "Laste- ja noortepsühhiaatria". Medicina 2006 "Psühhiaatria". Medicina 2006 "Valvekirurgi käsiraamat". Medicina 2008 "Südamehaigused". Medicina 2010 Biograafia ESBL-is (vaadatud 30. juulil 2015)
Päiviö Tommila

Juhani Päiviö Tommila (4. august 1931 Jyväskylä – 18. november 2022 Kauniainen) oli soome ajaloolane. 1988–1992 oli ta Helsingi ülikooli rektor, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige. Päiviö Tommila õppis Helsingi ülikoolis ajalugu ja kaitses seal 1964. aastal doktoriväitekirja. Aastatel 1965−1976 töötas ta ajalooprofessori ja ajaloo osakonna juhatajana Turu ülikoolis, seejärel Helsingi ülikoolis Soome ajaloo professori, ajaloo- ja filoloogiateaduskonna dekaanina ning aastatel 1988−1992 rektorina. 1994. aastast oli ta Helsingi ülikooli emeriitprofessor. 1991. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks. Päiviö Tommila oli Soome teaduste akadeemia ja Soome teadusliku seltsi liige, Eesti sihtasutuse algataja Soomes ning üks sihtasutuse Tallinna koolituskeskuse (ESKO) rajajatest. Tommila käsitles oma teadustöös Soome ajaloo eri aspekte, mis on põhiliselt seotud kultuuri- ja teaduslooga. Ta on enam kui 50 teose autor või peatoimetaja. Tema juhtimisel viidi läbi mitu Soome ajaloo uuringute suurprojekti, mille tulemusena ilmusid ulatuslikud Soome kultuuri (3 köidet: 1979−1982), linna institutsioonide (3 köidet: 1981−1984), ajakirjanduse (10 köidet: 1985−1992), valitsejate (2000) ja teaduse (4 köidet: 2000−2003) ajalugu kajastavad sariväljaanded. 1990 – Antero Wareliuse auhind 2001 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk. 2004 – Soome Akadeemia akadeemik Helsingfors universitets tidigare rektor Päiviö Tommila har dött. Hufvudstadsbladet 20.11.2022. (Rootsi keeles.) In memoriam: akadeemia välisliige Päiviö Tommila, 4.08.1931−18.11.2022 Eesti TA kodulehel https://www.president.ee/en/estonia/decorations/bearer/206/paivio-tommila In memoriam: akadeemia välisliige Päiviö Tommila, 4.08.1931−18.11.2022 Eesti TA kodulehel