laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Clarence Hill

Clarence Hill (sündinud 26. juunil 1951) on Bermuda endine poksija. Hill võitis 1972. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mircea Şimonile (Rumeenia). Ta oli esimene ja on siiani ainus Bermuda olümpiamedalivõitja. Hill poksis aprillist 1980 kuni juunini 1986 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 15 nokaudiga) ja kaotas 3 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine jäi viiki. Hill on alates 1970. aastast kandnud eri pikkusega vabadusekaotuslikke karistusi uimastikuritegude ja röövide eest. Ta õppis vanglas selgeks puutöö ning elab praegu New Rochelle'is New Yorgi osariigis USA-s. 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles "Clarence Hill saidil BermudaPolice.com. Inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2012. Vaadatud 23. oktoobril 2011. Clarence Hill veebisaidil Olympedia (inglise) Clarence Hill veebisaidil BoxRec (inglise)
Shirubi Ikazuchi

Shirubi Ikazuchi on Eesti vokaal-elektrooniline fantaasiarikast ajaviitemuusikat loov projekt. Lavadel on projekti esindanud kaheliikmeline ansambel. 26. septembril 2011 avaldati kümnest loost koosnev kogumikalbum "Warsoul". Plaadil on Shirubi kirjutatud lood aastatest 2009–2011 ning üks lisalugu, mis sündis koostööna Margo M. Rindemaaga. Shirubi Ikazuchi ei nimeta "Warsouli" oma debüütalbumiks, vaid peeneks demoplaadiks. Võistlusel Eesti Laul 2011 osales ansambel looga "St. Cabah", millega poolfinaalist edasi ei pääsetud. Ansambli koosseisus olid siis laval Silvi Pilt ja Maarja-Liisa Eek. http://www.shirubimusic.eu http://www.facebook.com/shirubiikazuchi http://www.soundcloud.com/shirubimusic http://www.myspace.com/shirubiikazuchi
Silvi Pilt

Silvi Pilt (sündinud 30. oktoober 1988, Pärnu) on Eesti muusik, laulja ja laulukirjutaja. Silvi on olnud kitarrist ja kirjutanud lugusid tüdrukute rokkbändis Stand Before.[viide?] 2009. aastast laulab, kirjutab muusikat ja sõnu elektroonilise popmuusika projektis Shirubi Ikazuchi nime all. 2012. aastast laulab, kirjutab muusikat ja sõnu uufolk/džässmuusika projektis, kus võttis oma nimeks Eysin. On kirjutanud muusikat ka Silvi Kõu nime all. Põgusalt teinud koostööd selliste artistidega nagu Cycless, Against the Day, Audioholic. 2011. aastal pääses tema kirjutatud laul "St. Cabah" koos esitusega telesaate Eesti Laul 2011 poolfinaali. "Seizure" – Shirubi Ikazuchi "St Cabah" – Shirubi Ikazuchi "Fantom City" – Shirubi Ikazuchi "Jarre the Bounty Hunter" – Shirubi Ikazuchi "Wandrian" – Shirubi Ikazuchi "Jarre ja põrgu paan" – Eysin "Silverskin" – Shirubi Ikazuchi "Kuninga pärand" – Eysin "Warsoul" – Shirubi Ikazuchi, 2011 "Wandrian" – Shirubi Ikazuchi, 2012 "Foreignland EP" ("Tormikõnd EP") – Eysin, 2013 "Seizure" – Shirubi Ikazuchi "Fantom City" – Shirubi Ikazuchi Twitter Soundcloud Arvuti tagant "Eesti Laulule" / Õhtuleht, 12. jaanuar 2011 Shirubi Ikazuchi – "St Cabah" – Eesti Laul 2011, poolfinaal Shirubi Ikazuchi – "Seizure" muusikavideo Shirubi Ikazuchi – "Fantom City" muusikavideo
Ruderaaltaimed

Ruderaaltaimed on kiirekasvulised ja tõhusa seemnelise uuenemisega taimed, mis asustavad kiiresti taimkattest vabanenud kasvukohti. Ruderaaltaimedeks võidakse nimetada ka umbrohutaimi. Ruderaaltaimede asustatud ala nimetatakse mõnikord ruderaalpaigaks.[viide?] Ruderaalpaik Umbrohi Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kuldne värav

Kuldne värav on spordis (näiteks jalgpall, jäähoki, maahoki) kasutatav võitja määramise viis väljalangemismängudes, mida kasutatakse, kui kohtumise normaalaeg lõpeb viigiga. Kuldse värava reegli järgi võidab mängu võistkond, kes lisaajal esimesena värava lööb. FIFA loobus sellest reeglist 2004. aastal.
Arnhem

Arnhem on linn Hollandis, Gelderlandi provintsi keskus. Asub Nederrijni ääres. Elanike arv on 148 000. Arnhemi jalgpalliklubi Vitesse mängib hooajal 2011/2012 riigi kõrgliigas. https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/ http://www.arnhem.nl/
Lundi vald

Lundi vald (Lunds kommun) on vald Lõuna-Rootsis Skåne läänis. Selle keskus on Lund. Vallas asub Dalby Söderskogi rahvuspark. Vallas on üheksa linnalist asulat. Lundi vallal on sõpruslinn/vald kõigis Põhjamaades ning lisaks muudes riikides. Viborgi vald, Taani Hamar, Norra Porvoo, Soome Dalvík, Island Nevers, Prantsusmaa León, Nicaragua Greifswald, Saksamaa Zabrze, Poola Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 "Lund Municipality homepage, twin cities". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2009. Vaadatud 24. oktoobril 2011. Koduleht
Juozas Juocevičius

Juozas Vytautas Juocevičius (sündinud 29. märtsil 1947 Prienais) on Leedu ja Nõukogude Liidu endine poksija. Juocevičius oli II keskkaalus (kuni 75 kg) kolmekordne Leedu NSV meister aastatel 1971–1973. Juocevičius võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Juocevičius oli II keskkaalus (kuni 75 kg) Nõukogude Liidu meister aastatel 1970 ja 1971 ning sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1973. aastal 3. koha. 19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles Nõukogude Liidu 1970. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles Nõukogude Liidu 1971. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles Nõukogude Liidu 1973. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles
Viru-Nigula kirik

Viru-Nigula Püha Nikolause kirik on Viru-Nigulas asuv luterlik kirik. Kirik on pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele. Kirikut kasutab EELK Viru-Nigula kogudus. Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Kihelkonnakirikute rajamisest Põhja-Eestis on tänu Paul Johansenile ülevaade, Taani hindamisraamatus on kiriklike keskuste kujunemislugu antud lausa aastase täpsusega. Kirikute rajajaks ja patrooniks peab Johansen enamikul juhtudest maaisandat, st Taani kuningat. Mõnikord aga siiski võis olla patrooniks ka vasalliperekond (Viru-Nigula kirik, Kadrina, Lüganuse ja Jõhvi). Praegune kirik valmis 1755. aastal ja asub 13. sajandi teisel poolel ehitatud kiriku kohal, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal. Kirikukogudus ostis uue kirikumõisa jaoks maa korjandusega kogutud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon – see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis. Teise maailmasõja ajal said kannatada tornikiiver (taastati 1988–1989) ja katused. 1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse. Sügisel 2010 pühitseti kirikus sisse Andrei Lobanovi valmistatud vitraažaken "Kristuse taevaminemine". Vitraažaken "Kristuse taevaminemine" Mälestuskivi kommunismiohvritele kirikaias Parun Stael von Holsteini mälestuskivi kirikaias Ratasrist kirikaias Ratasrist kirikaias Viru-Nigula pastoraat Lääne-Viru Omavalitsuste Liit[alaline kõdulink] Kersti Markus, Keskaegsed maavaldused - uus allikas arhitektuuriuurijale, Acta Historica Tallinnensia 10, 2006 Alutaguse kogudused parandavad sõjahaavu, Eesti Sõna, nr. 299, 29 detsember 1943 Eesti Kultuurimälestiste register "Viru-Nigula kirikus pühitsetakse kaunis vitraažaken" Viru-Nigula kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Tallinna Kaasani kirik

Tallinna Jumalaema Sündimise Kaasani pühakuju kirik on õigeusu kirik Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 38. Kirik kuulub Eesti riigile ja on antud tasuta kasutamiseks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna Jumalaema Sündimise (Kaasani) kogudusele. Tallinna Kaasani kiriku (vene k Храм Рождества Пресвятой Богородицы) kirikuhoone valmis 1721. aastal, Tallinna garnisonipolgu komandöri polkovnik vürst Šahhovskoi ettevõtmisel, ja on Tallinna vanim säilinud puidust sakraalhoone. Pühitseti 21. septembril 1721. Kirik ehitati ümber ja remonditi 19. sajandi esimesel poolel. Hoone vooderdati väljast laudadega ja nii interjöörile kui ka eksterjöörile anti ajastule iseloomulik klassitsistlik ilme. Kaasani kiriku hoovis oli kunagi surnuaed, kuhu maeti umbes kuni 1770. aastateni 19. sajandi lõpul oli kirik (vene k. церковь Казанской Божіей Матери) IV reservpataljoni kasutuses, 20. sajandi alguses oli kirik Venemaa keisririigi 91. Dvina jalaväepolgu kirik. Kaasani kiriku juures tegutses 1864. aastal moodustatud kool sõdurilastele. 2009. aasta 16. juuli ööl oli kirikus tulekahju. Kaasani kiriku pappel Kaasani kiriku hoovist on kaevamiste käigus leitud 11 luustikku, err.ee, 28.08.2020 Tallinnas põles Kaasani kirik, www.epl.ee, 16. JUULI 2009 Tallinnas põles Kaasani pühakuju kirik, www.delfi.ee, 16.07.2009 Tallinna Jumalaema Sündimise Kaasani pühakuju kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Robert Lemonius

Robert Lemonius (11. oktoober 1870 Peterburi – 19. veebruar 1931) oli Eesti advokaat. Ta lõpetas 1892. aastal Peterburi ülikooli. Ta oli 1892–1898 kohtuametnik, seejärel vandeadvokaat Peterburis (ka juriskonsult Vene Ida-Aasia Laevanduses), naasis Eestisse 1918. aastal, oli 1926. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas.
Paul Tirro

Paul Tirro (23. november 1903 Põlgaste vald, Võrumaa – 12. detsember 1946) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Osales Vabadussõjas, oli 1926–1932 vandeadvokaadi abi, 1932–1940 vandeadvokaat samas. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 75. valimisringkonnas. Arreteeriti NKVD poolt 20. oktoobril 1945, mõisteti 23. jaanuaril 1946 20 aastaks vangi ja 5 aastaks asumisele, suri vangilaagris. memento.ee
Hugo Treial

Hugo August Treial (10. märts 1898 Vara vald, Tartumaa – 1. jaanuar 1976 Sydney) oli eesti advokaat. Ta õppis 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Ugala liige. Osales Vabadussõjas, 1924–1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja Tartus, 1928–1932 vandeadvokaat Viktor Tarmase abi samas, 1932–1940 vandeadvokaat samas. 1934. aastal oli ta arreteeritud vapside liikumises osalemise eest. Põgenes 1944 Saksamaale, 1950 läks sealt Rootsi, 1970 Austraaliasse.
Andres Puustusmaa

Andres Puustusmaa (sündinud 19. juulil 1971 Tallinnas) on Eesti filmilavastaja ja näitleja. Ta lõpetas 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XVI lennu. Selle järel töötas 2002. aastani Eesti Draamateatris näitlejana ja lavastas mõned filmid. 2002. aastal siirdus ta õppima Venemaale Moskva kõrgemasse stsenaristide ja režissööride kooli režissööri eriala. 2004. aastal lõpetas ta kooli ja töötas seejärel Mosfilmi režissöörina. Lavastajana on ta oma eeskujudena nimetanud Martin Scorseset ja Francis Ford Coppolat, Vene režissööridest Nikita Mihhalkovi, lemmikutena ka Jim Jarmuschi ja Kim-ki Duki filme. "Süü" (1997, lavastaja) "1814" (ka "18-14") (2007, lavastaja), Venemaa, tootjad stuudio Non-Stop Production ja telekanal STS "Armastuse punane pärl" (2008, lavastaja) "Punane elavhõbe" (2010, lavastaja) "Rotilõks" (2011, lavastaja ja stsenarist) "Rohelised kassid" (2017, lavastaja) "Kohtunik" (2019, režissöör) Abielust Natalja Murinaga on tal poeg Aleksander. Kaarel Kressa "Andres Puustusmaa: hambad ristis filmilavastajaks". Eesti Päevaleht, 22. detsember 2007 (kasutatud 24.10.2011) Andres ja Natalja Puustusmaa lahutavad, Elu24, 8. aprill 2011 Andres Puustusmaa andmekogus IMDb (inglise) Kaarel Kressa "Andres Puustusmaa: hambad ristis filmilavastajaks". Eesti Päevaleht, 22. detsember 2007 Jaanus Kulli "Andres Puustusmaa: "Hindan tänini produtsente, kes mind üles korjasid!"". Õhtuleht, 11. jaanuar 2008 Tiit Tuumalu "Punane elavhõbe tõi Puustusmaa koju". Postimees, 8. aprill 2010 Jaanus Kulli "Andres Puustusmaa: ma ei tea ühtegi võttegruppi, kus poleks tülli mindud". Õhtuleht, 9. aprill 2010 Margus Mikomägi "Andres Puustusmaa – mees nagu jalgratas ehk Seitseteist kevadist hetke enne Moskva rongi väljumist". Teatritasku, 12. aprill 2010 Priit Pullerits "Andres Puustusmaa: kes on Eestis putinist – paki asjad ja kao minema!". Postimees, 18. märts 2023
Ivan Terebenin

Ivan Terebenin (25. september 1872 – 27. detsember 1938) oli Eesti advokaat. Ta lõpetas Peterburi ülikooli 1894. aastal. Ta oli 1895–1909 vandeadvokaadi abi Peterburis, hiljem töötas Peterburi Kommertskohtu juures ja Venemaa riigikontrollis. 1922–1933 oli ta juriskonsult Riigikontrollis, 1933–1938 vandeadvokaat Tallinnas. Päewaleht, nr. 351, 29 detsember 1938
Lothar Thomson

Lothar Thomson (13. märts 1902 Avanduse vald, Virumaa – 25. veebruar 1935 Tallinn) oli Eesti notar. Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Estonia vilistlane. Ta töötas 1925–1926 notarikontoris Tallinnas, 1927–1928 oli vandeadvokaadi abi Paides, alates 1928. aastast notar Rakveres.
Konrad Kongo

Konrad Feliks Kongo (19. märts 1898 Erastvere vald, Võrumaa – 11. veebruar 1968) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1925. aasta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Osales Vabadussõjas, 1923–1927 õpetaja Tartus, 1925–1929 Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat majanduspoliitika alal, 1930 täiendas end Berliinis, 1937 Viinis. 1930–1938 õppeülesande täitja, 1936–1938 majanduspoliitika seminari juhataja. 1926–1932 vandeadvokaat Lui Oleski abi Tartus, 1932–1940 vandeadvokaat samas.
Hans Kongas

Hans Kongas (26. detsember 1899 Pajusi vald, Viljandimaa – 2. jaanuar 1943 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, EYS Veljesto vilistlane. Ta osales Vabadussõjas, oli 1926–1932 vandeadvokaat Oskar Rütli abi, 1932–1940 vandeadvokaat Põltsamaal. Vangistati 14. juunil 1941, mõisteti NKVD erinõupidamise poolt 8 aastaks vangilaagrisse.
Karl Kondas

Karl Kondas (17. september 1896 Pangodi vald, Tartumaa – 9. jaanuar 1973) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1919. aastal Sõjakooli ratsakursuse, õppis aastail 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Karl Kondas osales Vabadussõjas 2. Ratsapolgu koosseisus, 6. märtsil 1920 viidi üle Viru maakonna kaitseliitu. 1927–1935 oli ta vandeadvokaadi abi, 1935–1940 vandeadvokaat Viljandis. Arreteeriti 13. märtsil 1934, sama aasta juulis vabanedes keelati tal elamine Viljandi- ja Pärnumaal. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel 59. valimisringkonnas. Vangistati NKVD poolt 22. novembril 1945, mõisteti tribunali poolt 29. jaanuaril 1946 10 aastaks vangilaagrisse, oli Irkutski oblastis, vabastati 23. veebruaril 1955. Vanglast vabanedes Tartumaale elama. Vaba Sõna, 27. juuli 1934, nr. 167, lk. 4. TÜ üliõpilased Ohvitseride andmekogu
Herbert Jungmann

Herbert Jungmann (24. jaanuar 1893 Tartu – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti advokaat. Ta õppis 1913–1918 Tartu ülikoolis. Ta oli 1920–1928 Tartu-Võru rahukogu kohtuameti kandidaat, võeti 1928 vastu advokatuuri, oli 1929–1939 vandeadvokaat Petseris, siirdus Saksamaale.
Voldemar Klaus

Voldemar Klaus (5. september 1888 Tartu – 9. veebruar 1940 Tartu) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1928. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Sakala vilistlane. Ta oli 1907–1913 kohtukantselei ametnik ja kohtu-uurija Tartus, 1913–1918 eraadvokaat, 1918–1919 ametnik Eesti Ajutise Valitsuse Lõuna-Eesti peavoliniku juures, 1919–1920 Tartu maavalitsuses, 1920–1921 kohtuameti kandidaat Tartus, 1921–1928 jaoskonnakohtunik Tartus ja Võrus, 1929. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tartus.
Alexander Riesenkampff (1888–1940)

Karl Alexander Riesenkampff (7. august 1888 Tallinn – 28. detsember 1940 Berliin) oli baltisaksa päritolu Eesti advokaat. Ta lõpetas 1910. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (cand. jur.). 1910–1911 kohtuameti kandidaat Jaroslavlis ja Riias, 1912–1916 vandeadvokaadi abi, 1916 vandeadvokaat Tallinnas, 1918 Tallinna linnapea. 1919–1920 ajakirjanik Berliinis, 1921–1940 vandeadvokaat Tallinnas, 1925–1928 Saksa Kultuuromavalitsuse liige, Tallinna toomkooli kuraator. Läks ümberasujana Saksamaale. Deutsch-baltisches Gedenkbuch: unsere Toten der Jahre 1939–1947. Darmstadt 1991.
Alexander Riesenkampff

Alexander Riesenkampff on olnud mitme tuntud inimese nimi. Alexander Riesenkampff (1888–1940) Alexander Riesenkampff (1891)
Alexander Riesenkampff (1891)

Alexander Riesenkampff (20. veebruar Rae vald, Harjumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli baltisaksa päritolu Eesti advokaat. Ta õppis 1912–1917 Tartu ülikoolis. 1931–1937 vandeadvokaat Haapsalus.
Maks Päss

Maks Päss (30. juuni 1896 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 26. detsember 1977 Malta) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1925. aastal Tartu Ülikooli, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane; dr. jur. (Heidelbergi ülikool, 1947). Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1920–1925 Tartu maavalitsuse ametnik, 1925–1934 vandeadvokaadi abi Tartus, 1934–1940 vandeadvokaat Tallinnas. Teenis 1941–1944 Saksa sõjaväes, läks 1944 Saksamaale, 1948 Inglismaale, 1974 Maltale, kus suri.
Jüri Pärson

Jüri Pärson (22. juuli 1900 Vastemõisa, Viljandimaa – 24. september 1958 Tallinn) oli eesti advokaat. Ta lõpetas aastal 1922 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Õppis aastatel 1922–1923 Tartu ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas, aastatel 1923–1926 õigusteaduskonnasi, mille ka lõpetas. Oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane. Osales Vabadussõjas, 1927–1929 vandeadvokaat Erich Eecki abi Tallinnas, 1929–1935 Raplas, 1935–1940 vandeadvokaat Raplas. Vangistati NKVD poolt 13. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 28. veebruaril 1942 10 aastaks vangi, vabanes asumiselt 10. detsembril 1955. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 218
Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta

Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta on Euroopa Nõukogu eestvõttel sündinud rahvusvaheline lepe, mille eesmärk on edendada ajalooliste piirkondlike ja vähemuskeelte kaitset ja arendamist. Harta järgi määrab iga hartaga ühinenud riik, milliseid keeli regionaalkeelteks peab ja millisel määral hartat neile keeltele kohaldab. Võrreldes vähemuskeeltega on regionaalkeelte hooldamine ja kaitse sageli väiksema ulatusega. Harta teksti tõlge eesti keelde. Euroopa Nõukogu koduleht Laskem regionaal- ja vähemuskeeltel rääkida. Euroopa Nõukogu
Martin Puusep

Martin Puusep (18. jaanuar 1895 Abja vald, Pärnumaa – 16. jaanuar 1973 Augsburg) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1922. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Osales Vabadussõjas, 1919. aastal oli Rahaministeeriumi sekretär, seejärel ajakirjanik. Oli aastatel 1922–1931 vandeadvokaadi abi Tallinnas (viimati Alfred Maureri juures), 1931–1940 vandeadvokaat samas. Põgenes 1941. aastal Saksamaale, oli seal kohtunik ja teenis sõjaväes, 1946–1961 kohtunik Lääne-Berliinis.
Jaan Tallo

Jaan Tallo (6. veebruar 1896 Jäärja vald, Pärnumaa – 17. august 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat. Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Rotalia vilistlane. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1926–1934 vandeadvokaadi abi, võeti advokatuuri vastu 1932, kuni 1940. aastani vandeadvokaat Pärnus. Tegev ka panganduse ja laevanduse alal. 1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimiste ajal 36. valimisringkonnas. Vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 24. juunil 1942 surma, hukati 17. august 1942.
Friedrich Rosenberg

Friedrich Rosenberg (16. juuli 1888 Tõlliste vald, Tartumaa – 20. juuni 1955 Hässleholm, Rootsi) oli eesti advokaat. Ta õppis 1912–1916 Tartu ülikoolis, lõpetas Moskva Ülikooli, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Teenis 1916–1918 Vene, 1919 Eesti merejõududes (nooremleitnant), 1920 vandeadvokaadi abi, 1927–1940 vandeadvokaat Tallinnas. Põgenes 1944 Rootsi. Tema äi oli ajakirjanik Anton Jürgenstein. Ohvitseride andmebaas
Eduard Rosenbach

Eduard Rosenbach (24. jaanuar 1900 Põltsamaa – 3. detsember 1952 Toronto) oli eesti advokaat. Ta lõpetas aastal 1920 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1920–1924 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat, aastatel 1924–1928 õigusteaduskonnas, mille ta lõpetas. Ta oli Korporatsioon Sakala vilistlane. Ta osales Vabadussõjas, oli 1925–1929 Riigikohtu kantselei ametnik, 1929–1931 kohtuameti kandidaat Tartus, 1932–1934 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni liige, 1934–1940 vandeadvokaat Tartus. Ta põgenes 1944 Saksamaale, siirdus sealt 1947 Inglismaale, 1949 Argentinasse, sealt Kanadasse. http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1920 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II kd, lk 76 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Wulf Kaznelson

Wulf Kaznelson (1864 – juuli 1940) oli aastail 1926–1940 vandeadvokaat Tallinnas. Ta on kirjutanud artikleid ajakirjas Õigus ja kogumiku Mõningaid juriidilisi küsimusi (1939). Hällist hauani. Uudisleht, 27. juuli 1940, nr. 196, lk. 9.
Arnold Christian Theodor Hasselblatt

Arnold Christian Theodor Hasselblatt (4. märts/16. märts 1852 Kambja kirikumõis Kambja kihelkond – 8. november 1927 Tartu) oli Eesti ajakirjanik ja ajaloolane. Arnold Christian Theodor Hasselblatt õppis aastatel 1862–1869 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1870–1872 ja 1874–1875 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu, professor Richard Hausmanni ja professor Alexander Brückneri juhatusel. Oma kandidaaditöö kirjutas H. Otto Anton Pleyerist, esimesest korralikult akrediteeritud Austria diplomaadist Venemaa valitsuse juures 1692–1719. Aastatel 1875–1876 täiendas ta end Göttingeni ülikoolis (Georg Waitzi juures). Aastatel 1876–1878 oli ta Neue Dörptsche Zeitungi kaastööline, 1878–1888 oli ta sama ajalehe teine toimetaja ja 1888–1914 sama ajalehe peatoimetaja (1897. aastal sai ajalehe nimeks Nordlivländische Zeitung). 1914. aastal oli ta Rigaer Tageblatti ja Rigasche Zeitungi korrespondent. Hasselblatt oli veel aastatel 1876–1885 Õpetatud Eesti Seltsi raamatukoguhoidja, 1885–1897 oli ta Õpetatud Eesti Seltsi sekretär ja 1919–1920 oli Õpetatud Eesti Seltsi president ja aastast 1923 Õpetatud Eesti Seltsi auliige. 1892. aastast oli ta ka Eestimaa Kirjanduse Ühingu korrespondent. Aastatel 1920–1926 oli ta Tartu linnaarhiivi arhivaar. "Das erste Jahrhundert des Bestehens der Dorpater Allgemeinen Wittwen- & Waisen-Verpflegung-Anstalt : eine culturgeschichtliche Studie, 1781-1881" 1882 "Die Ehrenlegion der 14,000 Immatriculirten : weitere Streifzüge in das "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat" 1893 "Karl XII und Dorpat", Karolinska Förbundets Arsbok 1925 Koostöös dr. G. Ottoga, "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", 1889; "Von den 14,000 Immatriculirten Dorpats", 1891 Tema vanaisa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, isa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, poeg (1888–1966) Meinhard Eduard Nathanael Hasselblatt oli keemik, teine poeg Werner Richard Karl Hasselblatt poliitik, vend Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, teine vend Ferdinand Alexander Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, kolmas vend Richard Hasselblatt oli ajaloolane ja biliotekaar, pojapoeg Arnold Hasselblatt (Meinhard Eduard Nathanaeli poeg, 1929–) on farmakoloog. Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. 1970. Böhlau Verlag Köln Wien
Villem Kanarik

Villem Kanarik VR I/3 (5. mai 1892 Tartu; surma aeg ja koht teadmata) oli eesti advokaat ja sõjaväelane (kapten). Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Revelia vilistlane. Ta oli 1909–1915 kubermanguvalitsuse ametnik Tartus, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, teenis kuni 1924. aastani piirivalves. Aastatel 1926–1929 oli ta kohtuameti kandidaat, aastatel 1929–1931 Eesti Maapanga sekretär, aastatel 1931–1935 vandeadvokaat Aarne Jaksi abi ja aastatel 1935–1940 vandeadvokaat Tallinnas. Mobiliseeriti 1941. aastal, viidi Venemaale. Ohvitseride andmekogu TÜ üliõpilased
Theodor Kanemägi

Theodor Kanemägi (31. märts 1897 Hellamaa vald, Saaremaa – 20. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja sõjaväelane (alamleitnant). Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1916–1918 arstiteaduskonnas, seejärel aastatel 1918 ja 1921–1924 õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta osales Vene kodusõjas valgete poolel ja Vabadussõjas, oli aastatel 1925–1930 vandeadvokaadi abi (sealhulgas Juhan Ostrati juures), aastatel 1930–1940 vandeadvokaat Tartus, ühtlasi pangandustegelane. Vangistati 14. juunil 1941 Tartus, 4. märtsil 1942 mõisteti NSV Liidu SARKi Erinõupidamise poolt surma ja lasti maha. Tema isa oli õigeusu preester Teodor Kanemägi. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 125 Ohvitseride andmekogu geni.com