laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Schenna

Schenna (itaalia: Scena) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2841 inimest ja valla pindala on 48,2 km². Schenna külgneb järgmiste valdadega: Hafling, Kuens, Merano, Riffian, St. Leonhard in Passeier, Sarntal ja Tirol. Vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Schennaberg (Montescena), Tall (Valle) ja Verdins. Keskajal ehitati tähtis kindlus. Austria ertshertsog Johann omandas selle 1845. aastal. 1970., 1980. ja 1990. aastatel toimus selles palju festivale, kuid nüüd neid tervise ja ohutuse tagamiseks (kuna avariiväljapääsu ei olnud) enam ei peeta. Schenna lossist leiti Andreas Hoferi välivoodi. "Schenna" tuleneb saksakeelsest "Schön Au" ("armas karjamaa"), mistõttu oli see kirjutatud "Schönna", kuigi teised ütlevad, et see on nime saanud Rooma maaomaniku Sconiuse järgi. 6.–7. sajandil hakkas inimesi saabuma Baierist ja Frangimaalt. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,18% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,67% itaalia keelt ja 0,15% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Tirol (Lõuna-Tirool)

Tirol (itaalia: Tirolo) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2469 inimest ja valla pindala on 25,6 km². Tirol külgneb järgmiste valdadega: Kuens, Algund, Merano, Moos in Passeier, Partschins, Riffian ja Schenna. Ajaloolise Tirooli piirkonna nimi tuleneb Tirooli lossist, mis paikneb külas. Tiroli vallas on frazione (alljaotus) St. Peter (San Pietro). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96.89% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,89% itaalia keelt ja 0,22% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
K​.​i​.​D

K​.​i​.​D on Kyle'i viies mixtape. See oli tema viimane album, mis ilmus veel tema lavanimega K.i.D, enne kui ta hakkas esinema nimega Kyle. Koduleht Laul "Lexicon" Youtube'is
Melody

Melody võib tähendada järgmist: Melody, laulja Melody (Arash), Arashi singel Melody (eesnimi), naisenimi ...
Beautiful Loser (Kyle)

Beautiful Loser on Kyle'i kuues mixtape, mis avaldati 5. augustil 2013. See on saadaval allalaaditava muusikafailina. Lisaks "Beautiful Loser" YouTube'is
Smyle

"Smyle" on Kyle'i teine kommertslik mixtape. Sellel albumil teeb ta koostööd koos Chance the Rapperi, Jesse Rutherfordi ja Yunaga. Selle andis välja plaadifirma Indie-Pop 2. oktoobril 2015.
Live At The Milk Jamroom

"Live At The Milk Jamroom" on Kyle'i esimene kontsertalbum. See salvestati 2016 ning anti välja samal aastal. Album on muusikafailina allalaaditav. Kyle'i albumi reklaam
Tisens

Tisens (itaalia: Tesimo) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost loodes. Vallas asub Katzenzungeni loss, kus kasvab üle 350-aastane Itaalia viinamarjasordi Versoalni viinapuu, mida peetakse üheks maailma vanimaks ja suurimaks üksikuks olemasolevaks viinapuuks. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1845 inimest ja valla pindala on 38,1 km². Tisens külgneb järgmiste valdadega: Gargazon, Lana, Nals, St. Pankraz ja Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix. Tisensi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Gfrill (Caprile), Grissian (Grissiano), Naraun (Narano), Platzers (Plazzoles), Prissian (Prissiano) ja Schernag. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,71% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,96% itaalia keelt ja 0,34% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Tisens Prissiani turismiinfo (saksa ja itaalia keeles)
Tscherms

Tscherms (itaalia: Cermes) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost loodes. Olles varem Marlengo osa, sai Tschermsist omaette vald aastal 1897. 2012. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1441 inimest. Valla pindala on 6,6 km². Tscherms külgneb järgmiste valdadega: Lana, Marlengo ja Merano. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,86% itaalia keelt ja 0,23% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Ulten

Ulten (itaalia: Ultimo) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Bolzanost läänes. Ulteni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) St. Gertraud (San Gertrude), St. Nikolaus (San Nicolò) ja St. Walburg (Santa Valburga). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 99,40% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,53% itaalia keelt ja 0,07% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Viktor Lebedev

Viktor Nikolajevitš Lebedev (jakuudi keeles Виктор Николаевич Лебедев; sündinud 10. märtsil 1988 Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni rahvusest Sahha maadleja, Venemaa teeneline meistersportlane, Põhjatähe ordeni kavaler. Ta on kahekordne maailmameister vabamaadluses (kaalukategoorias 55 kg, 2010. aastal Moskvas ja 2011. aastal İstanbulis). 2009. aastal Herningis ja 2015. aastal Las Vegases võitis ta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustelt on ta saanud ühe pronksmedali (2010. aastal Bakuus). Kahel korral on ta võitnud maailma karika (2010, 2011) ja Venemaa meistriks on ta tulnud kuuel korral (2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2016). Esimestel Euroopa mängudel 2015. aastal Bakuus tuli ta võitjaks. 2012. aasta olümpiamängudele Lebedev ei pääsenud, sest kaotas Venemaa katsevõistluste finaalis tšetšeen Džamal Otarsultanovile, kes paar kuud hiljem Londonis olümpiavõitjaks pärjati. Neli aastat hiljem lülitati ta Venemaa olümpiakoondisse olümpiamängudele Rio de Janeiros (kaalukategoorias 57 kg), kuid tema esinemine seal ebaõnnestus – kaotus veerandfinaalis iraanlasele Hassan Rahimile sulges tee medaliheitlusse. Viktor Lebedev on lõpetanud Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli. Ta oli aastatel 2009–2017 Venemaa vabamaadluse koondise liige. 17. mail 2017 teatas ta oma karjääri lõpetamisest. 15. maist 2017 töötab ta Jakutski linnapea nõunikuna üldistes küsimustes. 2011 – Venemaa teeneline meistersportlane 2016 – Põhjatähe orden Лебедев Виктор Николаевич. infosport.ru Виктор Лебедев: Охотник на медведей. sport-express.ru Борец Лебедев остался без медали Игр в Рио. news.sportbox.ru Лебедев Виктор Николаевич. s-vfu.ru Глава Якутска отметил бойцовский характер Лебедева. news.ykt.ru О награждении орденом Республики Саха (Якутия) «Полярная звезда». ysia.ru Виктор Лебедев: Я не рассматриваю II или III места на пьедестале. Для меня важна золотая медаль. youtube.com, 28. jaanuar 2015 Виктор Лебедев начинает «Эстафету добра»!. sportyakutia.ru, 1. juuni 2017
Roberta Einer

Roberta Einer (sündinud märtsis 1992) on eesti moedisainer. Aastatel 2010–2011 õppis ta Londoni disainikoolis Central Saint Martinsis ning 2015. aastal lõpetas moedisaini bakalaureusekraadiga Westminsteri Ülikooli. 2016 Saks Fifth Avenue disainivõistluse võit 2016 SÄSI eriauhind 2016 Hõbenõel Tema elukaaslane oli 2019. aastani Tom-Olaf Urb. [1] vaadatud 24. september 2017 Westminsteri Ülikooli koduleht vaadatud 24.09.2017 [2] vaadatud 24.09.2017 [3] vaadatud 24.09.2017 Kuldnõela võitis Lilli Jahilo, Hõbenõela Roberta Einer, ERR-i uudised, 19. oktoober 2016 Roberta Eineri koduleht
Jaks Lankots

Jaks Lankots (16. juuli 1939 – 4. november 2009) oli eesti geograaf, kartograaf ja genealoog. "Nekroloog Eesti Genealoogia Seltsi poolt". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2016. Vaadatud 24. septembril 2017.
Mihhail Vsevolodovitš

Mihhail Vsevolodovitš, ka Mihhail Tšernigivist, vene keeles Михаил Всеволодович oli Rjurikovitšite dünastiast Perejaslavli vürst, Tšernigivi vürst (1223–1246), Novgorodi vürst (1224, 1229), Galiitsia-Volõõnia vürst (1235–1238) ning Kiievi suurvürst (1238–1239 ja 1241–1243). Mihhail Vsevolodovitš oli Rjurikovitšite dünastia, Kiievi suurvürsti (1206–1207 ja 1210–1212) Vsevolod IV ja Piastide dünastiast Masoovia hertsogi (1186–1194), Sandomierzi hertsogi (1173–1194) ja Krakówi hertsogi ning Poola ülemhertsogi (1177–1191, 1911–1194) Kazimierz II Õiglase tütre poeg. Tema vend Andrei Vsevolodovitš (surn. 1263) oli Tšernigivi vürst (1246–1263), õde Agafija oli abielus 1211. aastast Vladimiri suurvürsti Juri II Vsevolodovitšiga ning teine õde oli abielus Pronski vürsti Mihhail Vsevolodovitšiga.
Miina Hint

Miina Hint (1966–1978 Miina Gasman; sündinud 3. märtsil 1945) on eesti kirjanik. Ta on õppinud Tallinna 10. ja Tallinna 46. Keskkoolis ning lõpetanud 1963. aastal Nõmme Valdeku õhtukeskkooli. Aastatel 1966–1972 õppis ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis filosoofiat. Ta kaitses 1980. aastal väitekirja "Inimese ajaloolised tüübid ja kunstiline tüpologiseerimine" ja sai filosoofiakandidaadiks. Ta on töötanud filosoofiaõppejõuna aastatel 1974–1976 (õpetajana) Tallinna Polütehnilises Instituudis ja 1979–1987 (vanemõpetajana) Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Hint juhtis 1990. aastatel Eesti Demokraatlikku Liitu (EDL). Tollest ajajärgust räägivad ka mõned tema poliitilise sisuga romaanid. 2018. aastal esines ta ajakirjanduses ühena "loomisjärgus" oleva Eesti Kodanike Erakonna (EKE) eestvedajatest. Miina Hint on PEN klubi liige.[viide?] Tema vanemad olid kirjanikud Aadu Hint ja Minni Nurme. Hindilt on ilmunud üle 50 raamatu: peamiselt luulekogud, aga ka 17 romaani või lühiromaani. Tähestikulises järjekorras: "2 kiisut kes armastasid vabadust". Luulekogu "Amokijooksja". Luulekogu - Eesti & Inglise keeles "Hukatuse lind". The bird of Doom. "Hüüan asjatult su nime". "IASON". Romaan Vana Kreeka teemadel "Katse". Jutustus Eesti & Inglise keeles. Tallinn 2023 "Kadunud". Luulekogu "Kadunud tütar". Lühiromaan. Maarjamaa. Tallinn 1996 "Kalevipoja tagasitulek". Luuletused. Kunstnik Minna Hint. MR. Tallinn 2004 "Keelatud uks". "Klytaimnestra". Romaan Vana Kreeka teemadel "Kohus". Näidend "Köielkõndija". Luulekogu "Koletis". Romaan "Kõnelused deemoniga". Luulekogu - Eesti-Inglise keeles "Kummituse mäng". Romaan "Labürint". Romaan Vabadussõdaste, eesti kangelaste saatusest "Lugu suurest armastusest". Luuletused. Tallinn 2019 "Ma läksin teele et saada vabaks". Luulekogu - Eesti-Inglise keeles "Marionetid". Luulekogu "Märka mind". Romaan "Märkmeid surmamõistetu kambrist". Romaan - Kuulsamast sarimõrvarist kogu maailmas "Milleeniumi matk". Luulekogu) - Inimkiskja "Mine ja kõnni mere pääl". Luulekogu "Minotaurose koobas" "Must auk". "Omaenda põrgus". Luuletused. 2015 "Pärisosa". "Punase tänava lugu". Nnäidend - Eesti-Inglise keeles "Puruksrebitud". Torn up. - Eesti-Inglise keeles "Reis vabadusse". "Rumaluse teater". Luulekogu "Rännak". Tallinn 2024 "Suudlus". Romaan "Tavaline mõrv". "Tee teadmatusse". "Vabastaja". Lühiromaan Jeesusest "Väike ingel". "Väike inkvisiiotor". "Viimane inimene". Romaan "Päring andmebaasis inforegister.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2018. Vaadatud 6. veebruaril 2018. http://ekspress.delfi.ee/kuum/veel-uhe-uue-partei-juht-eestis-tuleb-kogu-jama-ara-lopetada-ja-targad-inimesed-voimule-tuua?id=83515859
Ispra

Ispra on vald (comune) ja asula Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis, Maggiore järve kaldal. Halduskeskus asub Ispras. Ispra asustustihedus on 331,6 in/km² (2018), kõrgus merepinnast 220 m. Ispra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angera, Belgirate (VB), Brebbia, Cadrezzate, Lesa (NO), Ranco, Travedona Monate. Ispra halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: lto Paese, Barza, Borghetto, Cascine, Case Nuove, Quassa. Ispras asuvad mitmed Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) instituudid, sealhulgas kodanike ohutuse ja kaitse instituut (IPSC), keskkonna ja säästva arengu instituut (IES) ning tervishoiu ja tarbijakaitse instituut (IHCP). https://demo.istat.it/?l=it  Ispra – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Mglini rajoon

Mglini rajoon (vene keeles Мглинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Mglini linn. Rajoon piirneb põhjas Kletnja rajooniga, idas Potšepi rajooniga, lõunas Unetša rajooniga ja läänes Suraži rajooniga. Rajooni pindala on 1088,4 km². Elanike arv oli 2016. aastal 18 200. Mglini rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Mglini linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Iput ja Voronusa. Q126687602
Žirjatino rajoon

Žirjatino rajoon (vene keeles Жирятинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Žirjatino küla. Rajoon piirneb põhjas Žukovka rajooniga, kirdes Brjanski rajooniga, kagus Võgonitši rajooniga, lõunas Potšepi rajooniga ja läänes Kletnja rajooniga. Rajooni pindala on 750 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7333, 2009. aastal 7471 ja 2002. aastal 8207. Žirjatino rajooni asulad kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Sudost ja Roš. Q126687602
Poliitiline spekter

Poliitiline spekter on erinevate poliitiliste positsioonide visuaalne võrdlemise süsteem, kus eri seisukohad paigutatakse koordinaatteljestikule. Moodsas läänamaailmas on üheks levinumaks poliitilise spektri väljendamise süsteemiks vasak-parem süsteem. Vasakule poole jäävad sotsialism ja kommunism ning paremale poole konservatism ja fašism. Vabale turumajandusele orienteeritud jäävad tavaliselt paremtsentrisse ning uusliberalism ehk sotsiaalne liberaalsus keskele ja mõnikord konservatiivide vaatepunktist vaadatuna ka vasaktsentrisse. Kristlik demokraatia võib olla keskel, kas vasakul või paremal, oleneb riigist. Vasak-parem süsteem tuli kasutusele alates Prantsuse revolutsioonist, kui veel eriti radikaalseid kommuniste vasakul ja -fašiste paremal ei olnud olemaski ning siis defineeriti vasak- ning parempoolsus hoopis läbi suhtumise traditsionaalsesse monarhistlikku valitsusse ja vabaturumajanduse pooldajad olid vasakul, nüüdseks on nad pigem paremal pool. Samuti on selles süsteemis erinevused riigiti ja kultuuriti. Teljestikule võib hindamiseks panna erinevaid põhimõtteid, mida on võimalik omavahel vastandada. Samuti võib kasutada ka näiteks nelja erinevat põhimõtet, et nende järgi teljestikul nii vasakule-paremale, kui ka üles-alla liigitada. Võimaluste võrdsus (vasak) versus võrdsed õigused (parem). Rikkuse ja sissetulekute ümberjaotus (vasak) või vaba turu toimimisest tingitud ebavõrdsusega nõustumine (parem). Kas valitsuse poliitika peaks olema sekkuv (vasak) või laissez-faire (parem). Erinevate elustiilide valiku toetamine (vasak) või traditsiooniliste väärtushinnangute toetamine (parem). Kas riigi prioriteet on võrdsus (vasak) või vabadus (parem). Mõlemad pooled räägivad nii võrdsusest kui vabadusest - aga nad tõlgendavad neid põhimõtteid erinevalt. Kas inimloomus on kujundatav (vasak) või kaasasündinud (parem). Kas riik peaks olema kirikust eraldatud (vasak) või religioosne (parem). Kollektivism (vasak) versus individualism (parem). Internationalism (vasak) või rahvuslus (parem). Eesti erakonnad vasak-parem-skaalal Parempoolsus Vasakpoolsus
Võgonitši rajoon

Võgonitši rajoon (vene keeles Выгоничский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Võgonitši alev. Rajoon piirneb kirdes Brjanski rajooniga, kagus Navlja rajooniga, lõunas Trubtševski rajooniga, edelas Potšepi rajooniga ja loodes Žirjatino rajooniga. Rajooni pindala on 1028 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 771, 2009. aastal 22 578 ja 2002. aastal 22 770. Võgonitši rajoonis on 83 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Võgonitši alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Lovtša, Rožok ja Krupets. Q126687602
Veiko Kastanje

Veiko Kastanje (sündinud 8. veebruaril 1970) on eesti mükoloog. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1993. aastal. Ta töötab Eesti Taimekasvatuse Instituudis teadurina. Ta on väheseid limaseente (Myxomycota) spetsialiste Eestis. "Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2016. Vaadatud 25. septembril 2017.
Beautiful Loser (Bob Segeri laul)

"Beautiful Loser" on Ameerika laulja-laulukirjutaja, kitarristi ja pianisti Robert Clark Segeri (6. mai 1945) kirjutatud laul. "Beautiful Loser" anti välja 1975. aastal stuudioalbumi "Beautiful Loser" nimiloona. Muusikapala anti välja ka albumil "Live Bullet" (1976). Bob Seger sai laulu kirjutamiseks idee Leonard Coheni samanimelisest teosest "Beautiful Losers". Beautiful Loser by Bob Seger, veebiversioon (vaadatud 25. septembril 2017) inglise keeles YouTube:"Beautiful Loser" Laulu "Beautiful Loser" sõnad Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Beautiful Loser (song) seisuga 25.09.2017.
Rjažsk

Rjažsk on linn Venemaal Rjazani oblastis, Rjažski rajooni keskus. Asub Hupta jõe ääres, 117 km Rjazanist lõuna pool. Asulat mainitakse kirjalikult 1502. aastal Rjasskoe Pole nime all. Seal asus Oka ja Doni vahelist maakitsust kaitsnud kindlus. 1778. aastal sai linnaõigused ja maakonnalinnaks Rjazani asehalduskonnas, hilisemas Rjazani kubermangus. 19. sajandi lõpus kujunes linn raudteede sõlmpunktiks. Linna elanike arv 1989. aastal oli 27 217 ja 2020. aasta alguses 20 936. Rjažski peamine tööstusharu on toiduainetetööstus. Linnas toodetakse ka ümbrikke. http://www.ryajsk.ru
Temmler

Temmler (Temmler Werke GmbH) on farmaatsiaettevõte Saksamaal Detmoldis. Temmleri rajas 1917. aastal Hermann Temmler (teise allika kohaselt Theodor Temmler). 1933. aastal kolis tehas Adlershofi. Temmleri tehase peakeemik dr Fritz Kurt Hauschild (8. detsember 1908 Chemnitz – 13. jaanuar 1974 Leipzig) saanud teada, et Berliini olümpiamängude tulemusi mõjutas USA-st pärit, tol ajal veel legaalne doping bensedriin (amfetamiin) hakkas siin laboris otsima uut nn "töövõimet tõstvat vahendit". (Ohler, 41:2017) Hauschildil õnnestus toodet täiustada ja 1937. aasta sügiseks oli ta leiutanud metamfetamiini sünteesimiseks uue meetodi. (48 Keemiatööstuse jääksaadusele propiofenoonile lisati broomi ning teisendati metüülamiiniga töödeldes ja sellele järgneva reduktsiooniga efedriinis, millest omakorda vesinikjodiidi ja fosforiga redutseerides saadigi metamfetamiin. Vt Hans P. Kaufmann, Arzneimittel-synthese (Heidelberg, 1953), lk 193; viidanud Ohler, 42:2017). 31. oktoobril 1937 olid tehase esindajad Berliinis Riigi Patendiametis esitlemas Saksa esimest metüülamfetamiini nimetusega Pervitin.(Ohler, 42:2017) Temmleri tehases valmistati metamfetamiini, igal nädalal pressiti seal miljoneid pervitiinitablette.(Ohler, 18:2017) Päevas valmistati kuni 833 000 tabletti. Wehrmacht tellis maa- ja õhuväe jaoks 35 miljonit. Pervitiinitabletid, mis korras pakendati eripakenditesse, need Wehrmachti pappkarpidesse ja karbid riigikotkaga kastidesse.(Ohler, 75:2017) Sõja tõttu oldi sunnitud kolima Meisenheimi. Sanitaar- ja tervishoiu kindralkomissarile Temmleri tehasest saadetud kiri, milles firma taotles pervitiini tootmiseks tooraineid, nagu efedriin, kloroform ja soolhape, ilmneb, et veel enne sõja lõppu soovis firma pressida "sõja tarbeks" neli miljonit tabletti.(Ohler, 189:2017) Norman Ohler: "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis", originaali pealkiri "Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich." 2017, Helios kirjastus, ISBN-10: 9949554977
Albert Engström

Albert Laurentius Johannes Engström (12. mai 1869, Lönneberga kihelkond – 16. november 1940, Stockholm) oli rootsi kunstnik, karikaturist ja vestekirjanik, alates 1922. aastast Rootsi Akadeemia liige. Eesti keeles on ilmunud tema teosed "Anders Zorni elu" (Loomingu Raamatukogu 27–29, 2017, tõlkinud Anu Saluäär, sisaldab ka vestet "Odensholm"), "Moskoviidid" (Loomingu Raamatukogu 14-15, 2020, tõlkinud Anu Saluäär) ning veste "Reval" (Looming, 10, 2016, lk 1429–1432, tõlkinud Anu Saluäär).
Katari riiklik turismibüroo

Katari valitsuse haru Katari riiklik turismibüroo (QTA) on tippasutus, kes vastutab Katari turismi arendamise ja edendamisega seotud eeskirjade, määruste ja seaduste koostamise ja haldamise eest. See ministeerium vastutab reisijate majutuse ja turismiobjektide eest, et laiendada ja mitmekesistada Katari turismitööstust, üles ehitada turismi rolli riigi SKP-s ning tagada selle edasine kasv ja sotsiaalne areng. QTA tööd juhib „Katari riikliku turismisektori strateegia 2030“ (QNTSS), mis avaldati 2014. aasta veebruaris tööstuse edasise arengu plaani koostamiseks. Pärsia lahe koostöönõukogu riikide (Bahrein, Kuveit, Omaan, Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraadid) kodanikud ei vaja Katarisse sisenemiseks viisat. Allpool nimetatud 34 riigi kodanikud ei vaja eelnevaid viisakorraldusi ja võivad saada viisavabastuse saabumisel Katarisse. Vabastus kehtib 180 päeva alates selle väljaandmisest ja lubab selle omanikul veeta Kataris 90 päeva kas ühe või mitme reisi kestel. Allpool nimetatud 46 riigi kodanikud ei vaja eelnevaid viisakorraldusi ja võivad saada viisavabastuse saabumisel Katarisse. Vabastus kehtib 30 päeva alates selle väljaandmisest ja lubab selle omanikul veeta Kataris 30 päeva kas ühe või mitme reisi kestel. Vabastust võidakse pikendada veel 30 päevaks. Külastajad, kes reisivad Katarisse lennukiga, võivad taotleda Katari turismiviisat internetis. Taotluse esitamiseks peavad külastajad täitma veebivormi üles laadima nõutud dokumendid (sealhulgas passikoopiad ja isiklikud fotod) andma teavet lennubroneeringu kohta tegema kehtiva krediitkaardiga internetimakse Külastajad, kes reisivad Katarisse Qatar Airwaysiga, võivad taotleda Katari turismiviisa taotlemisprotsessi reisijale ja igale kaasreisijale sama broneeringu all. Kõigi riikide kodanikud, kes reisivad läbi Katari, saavad taotleda 96-tunnise tasuta transiitviisa. Kehtivad aga teatud tingimused, mistõttu viisasid väljastatakse ainult Katari siseministeeriumi äranägemisel. Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) riikide elanikud, kellel on ametikohad heakskiidetud kutsealadel, ja nende saatjad võivad saada GCC elaniku külastusviisa Katarisse saabumisel. See ühekordne viisa, mille võib saada 100 Katari riaalise tasu maksmisel krediitkaardiga, kehtib 30 päeva ning seda võidakse pikendada veel kolme kuu võrra. Külastajatel, kes soovivad kasutada seda viisaskeemi, võidakse Katarisse sisenemisel paluda esitada nende kutseala tõendav ametlik dokument. "Qatar National Vision 2030". Ministry of Development Planning and Statistics. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2017. Vaadatud 25. septembril 2017. "Qatar National Development Strategy 2011~2016" (PDF). Ministry of Development Planning and Statistics. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. november 2016. Vaadatud 25. septembril 2017. "Strategy 2030". Qatar Tourism Authority. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2018. Vaadatud 25. septembril 2017. The Report: Qatar 2015. Oxford Business Group. 2015. ISBN 1910068276. Katari riiklik turismibüroo Katari siseministeerium Viisad külastajatele
Bolhovi rajoon

Bolhovi rajoon (vene keeles Болховский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Bolhovi linn. Rajoon piirneb kirdes Tula oblastiga (Beljovi rajooniga), idas Mtsenski rajooniga, lõunas Orjoli rajooniga, läänes Znamenskoje rajooniga ja loodes Kaluga oblastiga (Uljanovo rajooniga). Rajooni pindala on 1182,2 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 805, 2009. aastal 19 638 ja 2002. aastal 20 417. Bolhovi rajoonis on 222 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bolhovi linna) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126719912
.срб

.срб (ladina tähtedega .srb; lühend serbiakeelsest maanimest Србија/Srbija) on Serbia Interneti tippdomeen kirillitsas. See on kasutusel alates 3. maist 2011.