laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaimse tervise päev 2007

Vaimse tervise päeva 2007 deviis on "Vaimne tervis muutuvas maailmas - kultuuri ja mitmekesisuse mõjud." 2007 aasta Vaimse tervise päeva üritused toimuvad ülemaailmselt 10. oktoobril. Tänapäeva muutlikus ja dünaamilises maailmas on erinevad rassid ja kultuurid üksteisega tihedas suhetes. Iga 35. inimene on migrant. Pole kultuuri, rassi või religiooni, kus oleks 100% ühe maa esindajaid. Igal maal võib leida erinevaid keeli, religioone, perekondlikke suhteid, väärtushinnanguid ja erinevaid arusaame tervishoiust ja ravist. Pole harvad juhused, kus psühhiaatriks õppinud sai hariduse Indias, hiljem on asunud tööle Suurbritanniasse ja ravib seal Ecuadorist pärit psüühikahäirega inimest. Kultuur mõjutab mitmeti psüühilist tervist, sealhulgas ka seda, kuidas inimene, kes kuulub teatavasse kultuuri, esitab oma kaebused, kuidas tal väljenduvad haigusnähud, kuidas ta püüab neist jagu saada, milline on perekonna ja ühiskonna toetus ja milline on valmisolek ravile pöördumiseks. Klinitsisti ja teenuste süsteemi kultuuriline sisu samuti mõjutab diagnostikat ja ravi. Kas või juba keelelised probleemid võivad väga olulisel määral mõjutada arsti ja patsiendi suhteid. 2007. aasta Vaimse tervise päeva peatähelepanu ongi pööratud transkulturaalsetele probleemidele psüühiliste haiguste ilmingutes ja ravis. Tallinna Vaimse Tervise Keskus korraldas lahtiste uste päeva Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus korraldas päevakeskuse klientidele ja nende lähedastele päevateemalise seminari. Ettekannetega esinesid hooldekeskuse rehabilitatsioonispetsialistid. Ettekannetele järgnesid mõttevahetused. Pärnu Haigla psühhiaatriakliiniku päevakeskus korraldas seminari Erivajadustega Inimeste Rehabilitatsioonikeskuses, kus said kokku psüühilise erivajadustega inimeste riiklike hoolekande teenuste pakkujad, arutatamaks ühiseid probleeme. Samuti korraldati Pärnu haigla fuajees käsitöö näitus-laat. Näitusel oli vaatamiseks Päevakeskuse klientide (psüühilise erivajadustega inimeste) taiesed, mis olid valminud nii käsitöö kui loovteraapia ringides kui ka omaalgatuslikult. "Mental Health in a Changing World:The Impact of Culture and Diversity" (PDF) (inglise). World Federation for Mental Health. 2007. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 6.10.2008. Vaadatud 06.10.2008. "Homme on ülemaailmne vaimse tervise päev". Tallinna linna koduleht. 09.10.2007. Vaadatud 10.10.2007.[alaline kõdulink] Grete Naaber (10.10.2007). "Vaimse tervise päev algas näitusega". Pärnu Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.05.2008. Vaadatud 11.10.2008.
Waldkircheni vald

Waldkirchen on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Kesk-Maagimäestiku kreisi. 2009. aastal liideti ta Grünhainicheni vallaga. Stein, Zschopenthal
Ultima Thule + Tõnis Mägi + Keelpillikvartett

"Ultima Thule + Tõnis Mägi + Keelpillikvartett" on Eesti rokkansambli Ultima Thule 4. mail 2007 Tallinnas kohvikus Rock Café toimunud kontserdi DVD-salvestis. "Tahaks jääda iseendaks" (Riho Sibul / Jüri Leesment) "Saada mind kiusatusse" (Riho Sibul / Jüri Leesment) "Kõik ei ole kunst, mis tüütab" (Raul Vaigla / Ivar Põllu) "Otsesõnu" (Riho Sibul / Hardi Volmer) "Ingel ja suli" (Riho Sibul / Jüri Leesment) "Võitluslauluke" (Riho Sibul / Ott Arder) "Turbatuli" (Riho Sibul / Peep Ilmet) * "Tuulemeelne" (Riho Sibul / Peep Ilmet) * "Aed" (Riho Sibul / Vladislav Koržets) * "Hingan" (Riho Sibul / Peep Ilmet) "Muuseas" (Riho Sibul / Villu Kangur) * "Vägev vähk" (Riho Sibul / Peep Ilmet) * "Mida iganes" (Riho Sibul / Jüri Leesment) "Lennelda priiks" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder) "Ilmtingimata" (Riho Sibul / Villu Kangur) * "Kassitapp" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder) * "Pastoraal" (Riho Sibul / Villu Kangur) "Tuvijäljed tuulepluusil" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder) "Veenus" (Robbie van Leeuwen / Heldur Karmo) "Laulev jõgi" (Riho Sibul / Ott Arder) * "Polaarpäev" (Riho Sibul / Ott Arder) Keelplilliseaded: Erkki-Sven Tüür Riho Sibul – vokaal, kitarr Raul Vaigla – basskitarr Kalle Vilpuu – soolokitarr Toomas Rull – trummid Aare Põder – klahvpillid Tõnis Mägi – vokaal Harry Traksmann – viiul Tarmo Adson – viiul Arvo Haasma – altviiul Kaido Kelder – tšello Kontsert Rock Cafés 4. mail 2007 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Mittweida kreis

Mittweida kreis (saksa Landkreis Mittweida) oli 1994–2008 kreis Saksimaal. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist. (sulgudes elanike arv seisuga 31. detsember 2006) Linnad: Burgstädt (12 037) Frankenberg (16 521) Geringswalde (4979) Hainichen (9314) Lunzenau (4996) Mittweida (16 277) Penig (10 276) Rochlitz (6616) Vallad: Altmittweida vald (2077) Claußnitzi vald (3451) Erlau vald [keskus: Crossen] (3580) Hartmannsdorf (4737) Königsfeld (1717) Königshain-Wiederau vald (2976) Kriebsteini vald [keskus: Kriebethal] (2594) Lichtenau vald (7973) Mühlau (2332) Rossau vald (3852) Seelitzi vald (2069) Striegistali vald [keskus: Pappendorf] (2044) Zettlitzi vald (856) Taura vald (2630) Tiefenbach [keskus: Etzdorf] (3511) Wechselburgi vald (2171)
2006. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

2006. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 10. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 16.–17. septembrini Ateenas. Võistlustel osalesid maailmajagude võistkondadest nii meeste kui ka naiste sarjas Aasia, Aafrika, Ameerika, Euroopa ja Okeaania ning riikide võistkondadena USA, Venemaa ja korraldajamaana Kreeka. Lisaks osales meeste sarjas veel Prantsusmaa ja naiste sarjas Poola. Võistlustel said auhinnaraha alade kaheksa paremat. Võitjad said 30 000 USA dollarit, teiseks tulnud 15 000 dollarit ja kolmanda koha omanikud 10 000 dollarit. Maailmarekordi püstitaja sai 100 000 dollarit. 2006. aasta maailma karikavõistlused IAAF-i kodulehel
William III (täpsustus)

William III nime all võib olla tuntud mitu inimest: William III, Inglismaa kuningas ja Hollandi asehaldur (Willem III nime all; 1650–1702) William III, Douglase lord (umbes 1243 – 1298) William, 8. Douglase krahv, kolmas sellenimeline Uilleam III ehk William III, Rossi krahv Wilhelm III Guillaume III Guglielmo III William I (täpsustus) William II (täpsustus) William IV (täpsustus)
William IV (täpsustus)

William IV nime all on tuntud mitu isikut: William IV, Suurbritannia kuningas William IV, Douglase lord Wilhelm IV Guillaume IV Guglielmo IV William I (täpsustus) William II (täpsustus) William III (täpsustus)
George IV

George IV (12. august 1762 – 26. juuni 1830) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (Georg IV) aastatel 1820–1830. Enne seda, aastatel 1811–1820, valitses ta regendina oma hullumeelseks tunnistatud isa George III eest. George IV oli George III ja tema naise Charlotte von Mecklenburg-Strelitzi vanim poeg. Tal oli 8 nooremat venda ja 6 nooremat õde. Ainult viiel neist oli lapsi. George III kannatas vaimuhaiguse all. Selle esimene hoog oli väidetavalt juba 1765 ja järgmine, juba raskem ja pikem hoog 1788. Hiljem tema haigus süvenes ja tänapäeva mõistes ta ravi samahästi kui ei saanud. 1811 kaotas George III lõplikult mõistuse ja sellest aastast kuni isa surmani oli George IV kuningriigi regent. George IV polnud kokkuhoidlik. 1795. aastaks oli talle tekkinud võlgu 630 tuhande naelsterlingi eest, mis vastab tänapäevaks 70 miljonile naelale. Riigikassast hakati seda vähehaaval tagasi maksma ja 1795. aasta võlad said 1806. aastaks makstud. George IV-l oli palju armukesi. Kuulujuttude järgi olevat tal olnud ka palju abieluväliseid lapsi, ent kõigi nende juttude tõepära on kahtluse alla seatud. Nähtavasti sündis tema ainus laps tema seaduslikust abielust. 8. aprillil 1795 abiellus George IV oma täditütre Brunswicki Caroline'iga. Nende iseloomud ei sobinud omavahel ja pärast seda, kui järgmisel aastal sündis nende ainus laps printsess Charlotte, kolisid nad 1797 lahku. Caroline rohkem oma lapse kasvatamises ei osalenud. Põhiliselt elas ta välismaal. Kuigi George IV püüdis korduvalt oma abielu lahutada, ei õnnestunud see siiski ja abielu kestis kuni Caroline'i surmani 1821. Muuhulgas takistas lahutust asjaolu, et Caroline oli oma alamate seas väga armastatud, palju enam kui kuningas ise. Kuid George IV keelas Caroline'il tulla oma kroonimispidustustele ja kui Caroline siiski Westminster Abbeysse pääseda püüdis, aeti ta sealt minema. Nende tütar Caroline abiellus 5. mail 1816 Saksi-Coburgi-Saalfeldi Leopoldiga, kellest hiljem sai Belgia kuningas Leopold I. Poolteist aastat hiljem suri ta pärast surnud poja sünnitamist. Seetõttu polnud George IV-l oma surma ajal järeltulijaid ning talle järgnes Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi troonil tema vend William IV. William oli pere kolmas poeg. Teine poeg, Yorki hertsog Frederick oli surnud järeltulijateta kolm aastat enne George IV-t. Astley Cooper
The Sims (videomäng)

"The Sims" on elu simuleeriv strateegiamäng, mille töötas välja Maxis ja avaldas Electronic Arts. Mängu arendustööd juhtis mängudisainer Will Wright, kes on tuntud ka SimCity arendajana. Mäng simuleerib ühe või mitme tegelase ("Sims") igapäevaseid tegevusi eeslinna majapidamises SimCity lähedal. Mäng tuli müüki veebruaris 2000 ja oli pikka aega mängude edetabelite tipus. Aastatel 2000 ja 2001 oli see müüduid mäng. "The Sims" on tõlgitud 16 keelde, sellele on avaldatud 7 täienduspaketti. Mängust on tehtud ka telekamänguversioone ja veebipõhine versioon. "The Simsile" on järgnenud terve mängude sari, millesse kuuluvaid mänge oli 2009. aasta märtsiks Electronic Artsi andmeil müüdud üle 100 miljoni eksemplari. Sarja tuntumad mängud on "The Sims 2", "The Sims 3" ja "The Sims 4". Mängija juhib enda loodud tegelase või perekonna elu, valides nende karjääri, sõbrad, meelelahutused, oskused jms. Selle käigus ehitatakse, täiustatakse ja sisustatakse ka tegelaste maja. Mängu käigus tuleb rahuldada tegelaste tujusid ja vajadusi, arendada nende oskusi, luua ja arendada inimsuhteid ja teenida raha. "The Simsis" on kolm põhirežiimi: elu-, ostu- ja ehitusrežiim. Elurežiimist saab igal ajal minna kahte teise, kus võib maja kujundada või ümber ehitada. Lisaks saab kaamerarežiimis teha pilte perealbumi jaoks ja valikurežiimis mängu salvestada, vaadata naabruskonda, mängu seadistada või sellest väljuda.
2002. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

2002. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 9. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 20.–21. septembrini Madridis. 2002. aasta MK-võistlused IAAF-i kodulehel
Pakri maastikukaitseala

Pakri maastikukaitseala asub Harju maakonnas Paldiski linna haldusterritooriumil. Kaitseala suurus on 1451 hektarit. Maastikukaitseala asutati 18. mail 1998, kaitsmaks haruldasi ja teadusliku väärtusega geoloogilisi objekte ja elusloodust. Kaitseala koosseisu kuuluvad lahustükid Väike- ja Suur-Pakri saare põhjaosa, saartevaheline meri, Kappa ja Bjärrgronne ja Väike-Pakri saare lõunaosa. Tähtsamate maastike alla kuuluvad Pakri saared ja pangamets, mis asub Pakri poolsaare idarannikul. Eesti kaitsealade loend Pakri hoiuala Lahepere lahe rannik Leetse Saunakivi Pakerordi pank "Pakri maastikukaitseala ja hoiuala" Eesti Loodus, 2011/09
Põhja-Jüütimaa piirkond

Põhja-Jüütimaa on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Taanis Jüütimaal. Folketal den 1. i kvartalet efter civilstand, alder, tid, område och køn Piirkonna koduleht
Ülgase looduskaitseala

Ülgase looduskaitseala (Keskkonnaregistri kood KLO1000259) asub Harjumaal Jõelähtme vallas. Looduskaitseala suurus on 49,6 hektarit. Ülgase paekallas võeti kaitse alla aastal 1960. Kaitseala laiendati aastal 1989. Kaitseala territooriumil paikneb 24-26 meetri kõrgune Ülgase pank. Selle kõige kõrgemat osa kutsutakse Hõbemäeks. Ajalooliselt oli mägi muistsete eestlaste ohverdamispaik. Kaitseala koosseisu kuuluvad ka Eesti esimesed fosforiidikaevanduskäigud, mis rajati aastatel 1920–1938. Käikudes talvituvad nahkhiired. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Ülgase fosforiidikaevandus
Ilmaelement

Ilmaelement ehk meteoroloogiline element ehk ilmanäitaja ehk meteonäitaja on näitaja, millega iseloomustatakse ilma. Ilmaelemendide kohta saadetakse andmeid näiteks ilmajaamadelt. Peamised ilmaelemendid on õhutemperatuur (hetkel, maksimaalne ja minimaalne) õhuniiskus (absoluutne õhuniiskus ja suhteline õhuniiskus) sademed (sademete liik ja hulk) õhurõhk tuule kiirus ja suund pilvisus, pilvide liigid nähtavus päikesekiirguse hulk ja kestus atmosfääri turbulentsus atmosfäärinähtused, sh udu tuisk äike tromb jne. Ilmanäitajate põhjal arvutatakse muud näitajaid, mida kasutatakse kliimanäitajate arvutamiseks (nt ööpäeva keskmine õhutemperatuur ja kuu keskmine õhutemperatuur), nende põhjal arvutatakse aastasi ja paljuaastasi keskmisi näitajaid. Kliimaelement
Liitheli

Liitheli ehk liittoon ehk kompleksheli ehk komplekstoon (inglise keeles complex tone) on heli, mis koosneb paljudest eri sageduse ja amplituudiga lihthelidest. Tervikust väiksemate osade võnkumine toimub kiiremate (kõrgemate) võnkumise sagedustega ning nii tekkinud helisid nimetatakse ülemhelideks. Põhiheli ja ülemhelisid nimetatakse osahelideks. Pillikeel on kahest otsast kinnitatud ja selles saavad tekkida vaid teatud lainepikkustega seisvad lained. Lained peegelduvad pillikeele kinnituspunktidest ja selle tulemuseks on omapärane liitvõnkumine. Kõik lubatud lainepikkused saavad levida pillikeeles üheaegselt. Võimalike lainete lainepikkused sõltuvad pillikeele pikkusest ja neid nimetatakse võnkumise harmoonikuteks. Joseph Fourier tõestas, et mis tahes keeruka kujuga perioodilist võnkumist saab kirjeldada üksikute erineva sagedusega lihthelide summana. Seega mis tahes kujuga perioodilise võnkumise saab, kui liita omavahel teatud vahekorras lihthelid, mille sagedused suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4:5). Seda nimetatakse ka Fourier' reaksarenduseks. Saehambakujulise võnkumise saab siis, kui kõik harmoonikud on kindlas vahekorras sageduse ja amplituudiga. Pildil on näha, et teljestiku alguses ajahetkel 0 algab kõigi harmoonikute muutumine ühes suunas. See tähendab, et nende kõigi algfaas on 0°. Lihtheli Harmooniline analüüs Heli
Osahelid

"Harmoonik" suunab siia. Pilli kohta vaata artiklit lõõtspill. Osahelid ehk osatoonid ehk harmoonikud ehk harmoonilised ehk puhastoonid on harmoonilise liitheli põhitoon koos ülemhelidega. Harmoonilise liitheli osahelide võnkesagedused suhtuvad üksteisesse nagu naturaalarvud. Osahelid tekivad harmoonilise võnkumise korral, kui keha võngub üheaegselt nii terviku kui ka osadena. Osahelid moodustavad naturaalhelirea. Mõistete "ülemhelid" ja "osahelid" tihe seos tingib muusikapraktikast tulenevalt tihti nende mõistete kasutamise sünonüümidena, mis pole päris õige. Järgnevas tabelis on näha mõistete omavaheline seos: Ülemhelide võnkesagedused on põhitooni võnkesagedusest täisarv (2, 3, 4 jne) korda suuremad. Keelpilli keele võnkumine tervikuna annab põhisageduse (näiteks A = 110 Hz). Keele võnkumine poole kaupa annab kaks korda suurema võnkesageduse (220 Hz) ja tekitab oktavi võrra kõrgema heli. Keele võnkumine kolmandiku kaupa annab 3 korda suurema võnkesageduse (330 Hz) ja annab oktavi + kvindi võrra kõrgema heli, Keele võnkumine neljandiku kaupa annab 4 korda suurema võnkesageduse (440 Hz) ja tekitab kahe oktavi võrra kõrgema heli jne. Järgnevas tabelis on näha, kuidas keelpilli keele puudutamine erinevates punktides tõstab esile erinevaid osahelisid. Aristoxenos Heli Lihtheli Moodswinger Muusikaline heli Puhas häälestus Ross-Maimets 2004: Jaan Ross ja Kaire Maimets (toim.), "Mõeldes muusikast. Sissevaateid muusikateadusesse". Varrak, Tallinn. "osahelid": 20,21,23,27,69,172–173,175–176,177,178,288
Ülemheli

Ülemhelid (inglise keeles overtones, upper partials) on harmoonilise võnkumise korral tekkivad osahelid, mis on üldjuhul põhihelist oluliselt nõrgemini kuuldavad. Ülemhelide arvust ja suhtelisest tugevusest oleneb põhiheli tämber. 1. osaheli ehk harmoonik koosneb ainult põhihelist 2. osaheli = 1. ülemheli 3. osaheli = 2. ülemheli jne
Põhisagedus

Põhisagedus on perioodilise lainekuju madalaim sagedus. Võnkumiste korral on kasutatakse mõistet põhivõnkesagedus ja see vastab madalaima sagedusega süsteemi normaalvõnkumise sagedusele. Muusikas on põhisagedus vastav helikõrgusele ehk mängitavas noodis tajutava madalaima osaheli ehk põhiheli sagedusele. Harmoonilises analüüsis on tegemist funktsiooni Fourier' reaksarendusel antud rea esimese osasumma sagedusega. Kõik sinusoidaalsed ja paljud mittesinusoidaalsed lainekujud on perioodilised ehk nende väärtused korduvad mingi ajavahemiku järel. Lainekujul samade väärtuste kordumise aega nimetatakse perioodiks ja tähistatakse tähega T {\displaystyle T} . Mingis lainekujus perioodi leidumiseks peab kehtima seos: x ( t ) = x ( t + T )  iga  t ∈ R , {\displaystyle x(t)=x(t+T){\text{ iga }}t\in \mathbb {R} ,} kus x ( t ) {\displaystyle x(t)} lainekuju väärtus ajahetkel t {\displaystyle t} . Iga suvalisel ajahetkel t {\displaystyle t} lainekuju väärtus x ( t ) {\displaystyle x(t)} on sama, kui vaadata ajahetke x ( t + T ) {\displaystyle x(t+T)} . Mis tähendab, et viimane seos ja lainekuju väärtused ajavahemikus pikkusega T {\displaystyle T} kirjeldavad antud lainekuju täielikult. Samuti kirjeldaks iga lainekuju ka kõik perioodi T {\displaystyle T} kordsel ajavahemikul antud lainekuju väärtused. Siiski leidub vähima pikkusega periood T 0 {\displaystyle T_{0}} , millest väiksema ajavahemiku korral lainekuju enam täielikult kirjeldada ei ole võimalik. Seda perioodi nimetatakse põhiperioodiks T 0 {\displaystyle T_{0}} . Põhisagedus on põhiperioodi pöördväärtus: f 0 = 1 T 0 {\displaystyle f_{0}={\frac {1}{T_{0}}}} Füüsiline heli Harmooniline analüüs Põhilainekuju
Kaevandikärblased

Kaevandikärblased (Agromyzidae) on sugukond kärbseid, kuhu kuulub umbes 1000 liiki pisikesi, kuni 3 millimeetri pikkusi kärbseid. Enamik liike on ühevärvilised ja tumedat värvi. Omapärane on kaevandikärblaste bioloogia: kõik liigid on taimtoidulised, vähesed liigid aga taimekahjurid. Selle sugukonna kärbeste vastseid võib leida väga mitmesugustelt taimedelt ning kõigist taimeosadest peale juurte. Suurema osa liikide vastsed elutsevad taimede rohelistes lehtedes. Vastsed mineerivad lehtede parenhüümis, tekkivaid õõnsaid käike nimetatakse kaevanditeks. On levinud müüt, et kaevandi ehituse järgi saab hõlpsasti kindlaks teha kärbse liigi. Tegelikult on liigi (või isegi perekonna) määramiseks vaja tuvastada hulk peentunnuseid, mis pole sugugi lihtne kasvõi ainult kaevandikärbeste väiksuse tõttu. Suurem osa kaevandikärblastest on peremehespetsiifilised, nad saavad areneda vaid üht kindlat liiki taime lehes. Väga vähesed liigid võivad elada paljudes taimeliikides (Phytomyza atricornis, kelle vastseid on leitud umbes 300 eri taimeliigilt). Kaevandikärblastel esineb ka Euroopas aasta jooksul tihti mitu põlvkonda, troopikas aga võib põlvkondade arv ulatuda kuni 14-ni aastas. Eestis on ohtlike taimekahjustajate nimekirjas (vanasti karantiinsed kahjurid) reguleeritud liigid (Liriomyza huidobrensis, Liriomyza trifolii, Liriomyza sativae), kelle üksikuid leide on olnud imporditud taimsel paljundusmaterjalil. Eestis aiakahjurina esineb kohati (pms kasvuhoonetes, tomatil) Liriomyza bryoniae. Kaevandikärbse vastsed (vaglad) kaevavad käike taime lehtedesse epidermise vahele ja leheroodudesse. Kaevandikäigud on ebakorrapärased, sõltuvalt kaevandikärbse liigist sirged, laikjad või spiraalikujulised, kasvades laiuselt vastse kasvamisega. Käigud on vastu valgust vaadeldes tavaliselt heledad, märgade mustade ja kuivade pruunide aladega. Kahjustus aeglustab taime kasvu ja harvadel juhtudel võib põhjustada taime (pms noortaime) hävimise. Kaevandikärbse 1–3 millimeetri pikkune hallikasmust kompaktse kehaga valmik on võimeline lühikest maad lendama või kandub edasi tuulega.
Elektrostaatiline väli

Elektrostaatiline väli on elektriväli, mille tekitab ruumis liikumatu ja ajas muutumatu elektrilaeng või niisuguste laengute süsteem. Elektrostaatilise välja kui vektoriaalse jõuvälja tugevust (suurust ja suunda) väljendab jõud, mida väli avaldab ühikulisele positiivsele proovilaengule. Staatilise elektrivälja potentsiaal φ {\displaystyle \varphi } on skalaarne suurus, mis iseloomustab proovilaengu potentsiaalset energiat W p {\displaystyle W_{\rm {p}}} : φ = W p q p {\displaystyle \varphi ={\frac {W_{\rm {p}}}{q_{\rm {p}}}}} , kus q p {\displaystyle q_{\rm {p}}} on laengu suurus. Elektriväli Elektrostaatiline induktsioon
Hakkpuit

Hakkpuit, ka puiduhake, (inglise keeles wood chips) on võsast, raiejäätmetest või muust tarbepuiduks sobimatust puitmaterjalist toodetud, hakkuriga peenestatud kütteaine. Hakkpuitu kasutatakse peale kütte ka tselluloosi tootmiseks, radade katteks jm. Hakkpuit Hakkpuit tselluloosi toormaterjalina Hakkpuit teekatte materjalina biomassienergia energiamets puit
Elektroluminestsents

Elektroluminestsents on luminestsents, mis tekib aines rakendatud elektrivälja mõjul. Kasutatakse gaaslahendus- ehk luminestsentslampides, tahkeaine laserites, kujutisemuundurites, kujutisevõimendites. Luminestsents Fotoluminestsents Kemoluminestsents
Garda järv

Garda järv (itaalia Lago di Garda) on järv Itaalias Alpide lõunajalamil, Itaalia suurim järv. Garda pindala on 370 km², maht 49 km³. Järve suurim sügavus on 346 m ja keskmine sügavus 132 m. Järve kõrgus merepinnast on 65 m. Valgla pindala on 2350 km² ja soolsus 0‰. Järve maht on 50,4 km³ ja vesi vahetub järves keskmiselt 26,8 aastaga. Järves on viis suurt saart: Garda, San Biagio, dell'Olivo, Sogno ja Trimelone saar, kõik idakalda põhjaosas. Garda saar on kõige suurem. Lisaks on järves arvukalt väikseid saari. Järve põhjaosa on kitsas ja sügav, mägedest ümbritsetud. Lõunaosa asub Lombardia madalikul ja on laiem. Selline kuju on tüüpiline moreenorgudele. Järv moodustus enam kui 10 000 aastat tagasi Alpi liustike taandumisel globaalse kliimasoojenemise tagajärjel. Liustiku tegevuse jäljed on tänapäeval silmnähtavad. Tol ajal asus järve tänapäevane kallas 270 meetrit allpool merepinda. Järve voolab sisse Sarca jõgi ja välja Mincio jõgi. Järv on laevatatav ja kalarikas. Garda veed puudutavad kolme maakonna kaldaid: edelakallas kuni Limone del Gardani on Lombardias, põhjaosa Trentino-Alto Adiges ja kagukallas kuni Peschierani kuulub Veneto maakonna alla. Suurimad linnad Garda kaldal on Desenzano del Garda, Riva del Garda ja Salò. Järves asuvat Sirmione poolsaart ühendab järve lõunakaldaga kitsas maakael. Sirmionel on 13. sajandist pärineva Scaligeri kastelli jäänused. Antiikajal asusid Sirmiones (tollal Sirmio nime all) ülikute villad. Praeguse küla põhjaosas asuvad niinimetatud Catulluse grotid on rooma termide jäänused. Tänapäeval asuvad Sirmiones Vergiliuse ja Catulluse spaa. Poolsaare tipus olevaid väävliallikaid kasutatakse ravi otstarbel. Soodsa kliima ja kauni maastiku tõttu on Garda ümbrus, eriti selle mägine läänekallas (niinimetatud Brescia Riviera), turismi- ja kuurortpiirkond. Talved on seal pehmed, suvekuumus tänu tuultele mõõdukas. Tuuled on Garda järvest teinud ka purjetajate paradiisi. Turism sai seal alguse 20. sajandil, sest alles siis valmisid järveäärsed teed. Järve looderannikul asuv Limone küla sai tuntuks 1979, kui külaelanike verest avastati apolipoproteiin A-1 MILANO. See proteiin viib arteritest rasva kiiresti maksa, kus see siis lagundatakse. See annab külaelanikele erakordse pikaealisuse ja tosinajagu neist on üle saja aasta vanad. Antiikajal kirjutasid poeedid (sh Catullus) Garda järvest kui tuulte poolt elavdatud pehme kliimaga kasutoovast järvest (Lacus benacus). Tänu piirkonna kliima subtroopilistele omadustele tuntigi järve Rooma keisririigis nimega Benacus. Aastal 268 või 269 peeti järve kallastel Benacuse järve lahing, milles Rooma väed alistasid riiki tunginud alemannid. Garda järve on näha filmis "007: veidi lohutust", kui James Bond põgeneb Aston Martin DBSiga kahe Alfa Romeo eest. Garda Informa turismileheküljed (inglise, itaalia ja saksa keeles) Garda järve turismisait (saksa keeles) Ilm Garda järvel (saksa keeles) Garda järve pildialbum (saksa keeles) Garda järve veebikaamerad (inglise keeles)