Füüsika (õppeaine)

Füüsika on õppeaine, milles õpetatakse füüsika alg- ja põhiteadmisi. Füüsika on kohustuslik õppeaine paljudes maades. Eestis leiavad füüsika-alased teadmised kajastamist ka geograafia, koduloo ja loodusõpetuse tundides. Füüsika kuulub põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava ning põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava koosseisu kohustusliku ainena. Füüsika õpetamise eesmärgid põhikoolis on järgmised: õpilane omandab füüsikast lähtuvalt teadmisi loodus- ja tehisobjektidest ning nende muutustest; omandab teadmisi füüsika keelest ja mõistete süsteemist; teaduslikust meetodist ja mudeli tähtsusest loodusobjektide uurimisel; õpib tundma füüsikateadmiste rakendusvõimalusi füüsikas jt õppeainetes, tehnikas, olmes ja loodushoius; lokaalseid ja regionaalseid tehnilisi seadmeid ning tehnoloogiaid füüsikalisest aspektist; mõistab isiksuse osa füüsika arengus; väärtustab füüsikateadmisi seoses erinevate elukutsetega; õpib lugema ja mõtestama lihtsat loodusteaduslikku teksti, sellest ning teatmeteostest füüsikateavet leidma; õpib füüsikalisi nähtusi ja objekte kirjeldama, seletama ja ennustama, füüsika-alast teksti looma; märkab looduse ja olmega seotud probleeme, mida saab seletada ning lahendada füüsikateadmiste abil. Põhikoolis käsitletakse peamiselt järgmisi füüsika valdkondi: valgusõpetus, mehaanika, soojusõpetus, elektriõpetus ning aatomi- ja universumiõpetus. õpilane oskab vaadelda nähtusi füüsika seisukohalt; kasutada mõisteid ja seoseid loodus- ja tehnikanähtuste kirjeldamisel, seletamisel ning ennustamisel; leida teatmeteostest füüsikateavet; lahendada arvutus- ja graafilisi ülesandeid, kasutades õpitud seoseid; kasutada füüsikaliste suuruste tabeleid; koostada skeemi järgi katseseadet; kasutada mõõteriistu; viia läbi ohutult lihtsamaid katseid; töödelda mõõtmistulemusi ja teha katsetulemuste põhjal järeldusi. Füüsika õpetamise eesmärgid gümnaasiumis on järgmised: õpilane omandab alused nüüdisaegse põhjuslik-tõenäosusliku füüsikalise maailmapildi kujunemiseks; süvendab ja laiendab teadmisi füüsika keelest ja mõistete süsteemist ning õpib neid kasutama füüsikaliste nähtuste ja objektide kirjeldamiseks, seletamiseks ning ennustamiseks; teadvustab teaduslike mõistete kujundamise viise ja meetodeid ning rakendab neid uute teadmiste omandamisel; arendab kriitilist mõtlemist; süvendab vaatlus- ja eksperimenteerimisoskusi; süvendab mõõtmisvahendite kasutamise oskusi; mõistab füüsika seost tehnika ja nüüdisaegse tehnoloogiaga ning integratsiooni teiste teadustega; säilitab positiivse hoiaku füüsika kui õppeaine ja kultuurifenomeni suhtes; tutvub ideede «draamadega» ja isiksuse osaga füüsika arengus; mõistab füüsika humanitaarset külge; teadvustab vajadust käsitseda tehnilisi ja tehnoloogilisi seadmeid ennast ja neid säästes; kujundab füüsikateadmiste ja -oskuste alusel elu ja elukeskkonna säilimiseks vajalikud väärtushinnangud, tegutseb loodust säästvalt. Gümnaasiumis käsitletakse peamiselt järgmisi füüsika valdkondi: mehaanika, soojusõpetus, elektromagnetism, optika, aine struktuur ning kosmoloogia. õpilane oskab vaadelda nähtusi füüsika seisukohalt; kasutada mõisteid, seadusi ja teooriaid loodus- ja tehnikanähtuste seletamisel; eristada teaduslikku ja pseudoteaduslikku maailmakäsitust; lahendada arvutus- ja graafilisi ülesandeid, kasutades õpitud seadusi ja valemeid, vormistada lahendusi; leida infot teatmeteostest ja füüsikaliste suuruste tabelitest; planeerida katset; koostada skeemi järgi katseseadet; kasutada mõõteriistu; ohutult läbi viia lihtsamaid katseid; töödelda mõõtmistulemusi ja teha katsetulemuste põhjal järeldusi; hinnata mõõtemääramatust; lahendada probleemülesandeid. Loodusõpetus Füüsika Reaalteadused Urmas Reinfeldt. "FÜÜSIKA AINEKAVA PÕHIKOOLILE" (PDF). varblakool.laaneranna.ee. Vaadatud 12.02.2020. "FÜÜSIKA AINEKAVA GÜMNAASIUMILE". www.syg.edu.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.02.2020. Vaadatud 12.02.2020.