1941

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 | 1941 | 1942 | 1943 | 1944 | 1945 | ► | ►► 1941. aasta (MCMXLI) oli 20. sajandi 41. aasta. 3. jaanuar – Martin Bormann andis salajase ringkirjaga teada gooti kirja asendamisest antiikvaga. 21. jaanuar – Austraalia ja Briti väed ründasid Teises maailmasõjas Liibüas Tobruki linna. 22. jaanuar – Briti väed vallutasid Teise maailmasõja käigus Itaalia jõududelt Tobruki. 11. veebruar – kolonelleitnant Erwin Rommel saabus Tripolisse. 12. veebruar – katsetati penitsilliini esimest korda inimese peal 27. märts – Jaapani spioon Takeo Yoshikawa saabus Honolulusse. 13. aprill – Jaapan sõlmis Nõukogude Liiduga mittekallaletungilepingu. 10. mai – Saksa Kolmanda Riigi valitseva partei NSDAP sekretär Rudolf Heß lendas Suurbritanniasse salaläbirääkimistele väidetavalt eesmärgiga sõlmida rahu Saksamaa ja Inglismaa vahel, kuid vangistati sõja lõpuni Inglismaal. 12. mai – Saksamaal valmis maailma esimene programmeeritav elektromehaaniline arvuti Z3. 27. mai – Suurbritannia laevad uputasid Teises maailmasõjas Atlandi ookeanil Saksamaa sõjalaeva Bismarck. 22. juuni – Saksamaa alustas sõda Nõukogude Liidu vastu. 26. juuni – Soome Vabariik kuulutas sõja NSV Liidule (algas Jätkusõda). 2. juuli – Saksa väed vallutasid Riia. 3. juuli – Nõukogude Liidu riikliku kaitsekomitee esimees Stalin pidas Moskva raadios oma kurikuulsa kõne, milles ta kutsus tööliste ja talupoegade maakaitseväge (s.t hävituspataljoni) järgima kogu maal põletatud maa taktikat. 24. juuli – Saksamaa lennuvägi sooritas esimese pommirünnaku Moskvale. 29. juuli – Prantsusmaa ja Jaapan sõlmisid Indohiina ühisprotektoraadi kokkuleppe. 8. august – Eestist Saaremaalt lähtus Nõukogude lennuväe esimene pommirünnak Berliini. Nõukogude andmeil sooritati Kogula ja Aste lennuväljadelt 8. augustist 5. septembrini Saksamaa pealinnale kokku 10 rünnakut ning heideti 311 eri kaliibriga pommi kogukaaluga 36 050 kg. 8. september – Saksa sõjavägi algas Teise maailmasõja käigus Leningradi piiramist. 12. september – Saksa sõjavägi kohtas Idarindel esimest lumesadu. 25. oktoober – Saksamaa esimene pealetung Moskvale Teises maailmasõjas kukkus läbi. 12. november – temperatuur Moskva ümbruses langes −12 °C-ni. 7. detsember – Jaapan ründas USA mereväebaasi Pearl Harboris. 11. detsember – Saksamaa ja Itaalia kuulutasid Ameerika Ühendriikidele sõja.  Pikemalt artiklis 1941. aasta Eestis 4. jaanuar – loodi Tallinna Kehakultuuri- ja Spordikomitee. 10. jaanuar – sõlmiti leping 57 000 sakslase ümberasustamiseks Eestist, Lätist ja Leedust. 15. jaanuar – pankades riigistati hoiused. 23. veebruar – riigipühana tähistati Punaarmee aastapäeva. 28. veebruar – Eesti Apostlik Õigeusu Kirik allutati Moskva patriarhaadile. 31. märts – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium sätestas Eesti NSV aunimetused (Eesti NSV teeneline teadlane-tehniklane, Eesti NSV teeneline teadlane, Eesti NSV rahvaartist, Eesti NSV teeneline kunstnik, Eesti NSV rahvakirjanik, Eesti NSV teeneline kirjanik, Eesti NSV teeneline artist, Eesti NSV kooli teeneline õpetaja, Eesti NSV teeneline arst) 18. aprill – taludele kehtestati kohustuslikud põllumajandussaaduste müümise normid. 30. aprill – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu nimetas Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Polütehniliseks Instituudiks. 12. mai – eestlastest Hispaania vabatahtlike pidulik vastuvõtt kommunistide poolt Tallinnas. 15. mai – Eesti Vabariigi isikutunnistusi hakati välja vahetama Nõukogude Liidu passide omadega. Kevadel loodi Eestis mitmeid sovhoose, masina-traktorijaamu (MTJ) ja hobu-masinariistade laenutuspunkte. 14. juuni – Nõukogude repressiivorganid korraldasid esimese massilise küüditamise Baltikumist (juuniküüditamine). 27. juuni – Armanda degli Abbati-Campodonico kui välismaalane arreteeriti ja Abbati laulustuudio tegevus katkes. 28. juuni – Eestis toimus mobilisatsioon NSV Liidu võimude poolt ning mobiliseeritud viidi tööpataljonidesse. 30. juuni – 1. juuli – Nõukogude repressiivorganid korraldasid Lääne-Eesti saartel teise massilise küüditamise laine. 1.–4. juuli – NKGB eestvõttel küüditati inimesi Saaremaalt, Hiiumaalt, Muhust ja Vormsilt. 3. juuli – metsavennad vabastasid Kilingi-Nõmme. 4. juuli – Liivamäe lahing oli metsavendade esimene suurem kokkupõrge Punaarmeega. 5. juuli – esimesed Saksa väeosad ületasid Võrumaal Naha külas Eesti piiri. 8.–9. juuli – NKVD käsul hukati Tartu vanglas 193 inimest. 8. juuli – Saksa väed vallutasid Petseri. 9. juuli – Tartus lasi Punaarmee õhku ajaloolise Kivisilla. 10. juuli – Kolga lahes maabus Soomes eesti vabatahtlikest moodustatud luuregrupp Erna kolonel Kure juhtimisel. Grupp asus laagrisse Harjumaa ja Järvamaa piiril Kautla rabas, kuhu peagi kogunes üle 1500 sõjapõgeniku. 10. juuli – toimus Tartu ülestõus, metsavennad ja Eesti vastupanuorganisatsioonid vabastasid Tartu lõunaosa. 22. juuli – Tallinnas käsutati kõik 16–55-aastased kodanikud kaitsetöödele – rajati "Lauristini liin". 22. juuli – Saksa väed andsid löögi Põltsamaalt Mustvee suunas. 25. juuli – ümberpiiramisohus Punaarmee osad taganesid Tartu põhjaosast. 30. juuli – metsadesse põgenenud kommunistid mõrvasid Kuremaa vallas paarkümmend inimest. 31. juuli – Omakaitse hävitas Saare koti. 7. august – Saksa väed jõudsid välja Soome lahe äärde ning lõikasid ära maismaa taganemistee Põhja-Eestis, saartel ja Tallinnas asuvatel Nõukogude vägedel. 24. august – Saksa õhujõudude lennukid pommitasid laevade konvoid, mis oli teel Tallinnast Kroonlinna. Eesti aurik Eestirand sai tabamuse ja kapten juhtis selle madalikule Prangli saare lähedal. Laeval olnud 3560 inimesest hukkus 598. Eestiranna pardal olid Harju- ja Läänemaalt ning saartelt mobiliseeritud mehed, keda Nõukogude võimud kavatsesid viia NKVD tööpataljonidesse. Prangli saarele pääsenud 2672 mobiliseeritut pöördusid koju tagasi 31. augustil. 28. august – Eesti ja Saksa väeüksused vabastasid Tallinna. 4. september – asutati Äraviidute Otsimise ja Tagasitoomise Keskus (ZEV). 8. september – Saksa vägede dessant maabus Vormsil. 11. september – moodustati abistamisorganisatsioon Eesti Rahva Ühisabi. 14. september – Eesti ja Saksa vägede dessant maabus Muhu saarel. Saar vallutati 17. septembril. 15. september – väegrupi Nord tagalapiirkonna juhataja Franz von Roques nimetas ametisse Eesti Omavalitsuse. 17. september – Saksa väed tungisid Saaremaale. 5. oktoober – Sõrves alistusid viimased Saksa vägedele Saaremaal vastupanu osutanud Nõukogude Liidu väeosad. 14. oktoober – Saksa vägede dessant maabus Hiiumaal. 14. oktoober – Eestis kehtiva õiguse määrusega määrati, et Eestis kehtivad seadused ja määrused, mis olid kehtivusel kuni 21. juunini 1940. 22. oktoober – Tahkunal alistusid viimased Saksa vägedele Hiiumaal vastupanu osutanud Nõukogude Liidu väeosad. 1. november – koolid alustasid tegevust. Sisedirektori[viide?] korraldusel tuli sel puhul kogu Eestis heisata Eesti ja Saksa lipud. 5. detsember – kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmann astus ametisse. 6. detsember – viimase osana Eestist hõivasid Saksa väed Osmussaare. 20. detsember – poliitilistele vangidele kuulutati amnestia. Enamik kommuniste vabastati. Aasta oluline kirjandussündmus oli August Gailiti romaani "Ekke Moor" ilmumine.  Pikemalt artiklis Sündinud 1941 9. jaanuar – Joan Baez, USA folklaulja, laululooja ja aktivist 14. jaanuar – Faye Dunaway, USA näitleja 21. jaanuar – Plácido Domingo, laulja 22. jaanuar – Jaan Kaplinski, eesti kirjanik ja tõlkija 30. jaanuar – Dick Cheney, Ameerika Ühendriikide asepresident 2001–2009 13. veebruar – Virgo Mihkelsoo, eesti tehnikateadlane 6. märts – Sulev Raudsepp, eesti advokaat ja kirjanik 7. märts – Juha Virkkunen, soome raadioajakirjanik, eesti kirjanduse tõlkija 21. märts – Dirk Frimout, Belgia astrofüüsik ja astronaut 12. aprill – Bobby Moore, inglise jalgpallur 20. aprill – Ryan O'Neal, Ameerika Ühendriikide filminäitleja 23. aprill – Paavo Lipponen, soome poliitik 12. mai – Chick Corea, USA džässpianist ja -helilooja 29. mai – Inger Aufles, norra murdmaasuusataja 31. mai – Aleksander Heintalu (Vigala Sass), eesti taimetark ja teadmamees 19. juuni – Václav Klaus, Tšehhi poliitik 20. juuni – Ulf Merbold, Saksamaa astronaut 22. juuli – George Clinton, USA funkmuusik 30. juuli – Paul Anka, Kanada-USA laulja 10. august – Helgi Sallo, eesti laulja ja näitleja 28. august – Toomas Leius, eesti tennisist 3. september – Sergei Dovlatov, vene kirjanik 9. september – Otis Redding, ameerika laulja ja laululooja 21. oktoober – Steve Cropper, USA kitarrist, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent 19. november – Krista Puusepp, eesti ujuja ja treener 21. november – Juliet Mills, inglise näitleja 28. november – Laura Antonelli, itaalia näitleja 3. detsember – Eduard, Anhalti prints, Anhalti hertsogliku perekonna pea 6. detsember – Evald Hermaküla, eesti näitleja ja lavastaja 8. detsember – Viivi Neare, eesti eripedagoog 15. detsember – Leo Mõtus, eesti informaatikateadlane 31. detsember – Alex Ferguson, šoti jalgpallur ja jalgpallimänedžer (Manchester United)  Pikemalt artiklis Surnud 1941 13. jaanuar – James Joyce, iiri kirjanik 28. veebruar – Alfonso XIII, Hispaania kuningas 5. märts – Karl Menning, eesti elukutselise teatri algataja ja diplomaat 28. märts – Virginia Woolf, inglise kirjanik 5. aprill – Villem Ormisson, eesti kunstnik 17. aprill – Eduard Kesk, Eesti sõjaväelane 4. juuni – Wilhelm II, endine Saksa keiser ja Preisimaa kuningas 3. juuli – Friedrich Karl Akel, Eesti diplomaat ja poliitik 4. juuli – Jaan Naissoo, Eesti politseinik 6. juuli – Carl Prima, eesti arst 19. august – Anton Teetsov, eesti pangandustegelane 1. september – Eduard Laaman, eesti ajakirjanik ja poliitik 1. september – Karl Parts, Eesti sõjaväelane, Vabadussõja väejuht 14. oktoober – Hjalmar Söderberg, rootsi kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija 25. oktoober – Robert Delaunay, prantsuse maalikunstnik 6. november – Maurice Leblanc, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik 12. november – Eduardo Schaerer, Paraguay president 1912–1916 16. november – Miina Härma, eesti helilooja ja koorijuht 19. november – Henn Treial, Eesti poliitik 21. november – Jüri Kitsing, eesti kergejõustiklane, korv- ja võrkpallur, sporditegelane 20. detsember – Igor Severjanin, vene luuletaja 24. detsember – August Liit, Eesti kriminaalpolitseinik 26. detsember – August Gustavson, Eesti sõjaväelane 30. detsember – Lazar Lissitski, juudi päritolu Vene maalikunstnik ja arhitekt füüsika – auhinda välja ei antud keemia – auhinda välja ei antud meditsiin – auhinda välja ei antud kirjandus – auhinda välja ei antud rahu – auhinda välja ei antud ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 251–257