Eesti jahtklubide loend

Eesti jahtklubide loend koondab Eestis minevikus tegutsenud ja tänapäeval tegutsevaid jahtklubisid ning purjetamisühendusi. Eestis tegutsevaid jahtklubisid ühendab katusorganisatsioonina Eesti Jahtklubide Liit, millesse kuuluvad 2024. aasta aprillikuu seisuga lisaks 16 jahtklubile veel purjespordikoolid (Haapsalu Purjespordikool, Rein Ottosoni Purjespordikool, Noblessneri Purjetamiskool, Tallinna Purjelauakool, Uku Kuusk Purjespordikool, Maardu Purjespordikool ja Saaremaa Sailing Academy), mitmed klassiliidud ning viis seltsi. Tänapäeval väljaspool Eestit tegutsevatest ja tegutsenud purjetamisühendustest on Eestiga seotud Saksamaal 1940. aastal asutatud Balti Purjetamisühing (Baltische Segler-Vereinigung), mille loomisel osalesid Eesti ja Läti jahtklubide 1939.–1940. aastal ümber asunud liikmed, ning Rootsis 1978. aastal asutatud väliseesti jahtklubi Nautici. Mõnede allikate järgi tegutses Haapsalus juba enne Eestimaa Merejahtklubi kohalik jahtklubi. Kõigi enne 1940. aastat asutatud jahtklubide tegevus oli Nõukogude okupatsiooni perioodil reorganiseeritud vastavalt nõukogulikule spordikorraldusele. Spordiregistri andmetel asutatud 1988, kodulehe järgi loetakse seda taasasutamisaastaks. Eesti Jahtklubide Liit, Liikmete nimekiri. (arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2024) A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 23. Baltische Segler-Vereinigung, Alles vom Verein. Ivar Multer. Eesti purjesport 100 aastat Stockholmi "Nautici" 10 a. – Eesti Päevaleht, 18. mai 1988, lk 3. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 9–20. Haapsalu spordilinnana. – Vaba Eestlane, 31. juuli 1979, lk 6. Kaire Reiljan. Villa Friedheim – värvikate inimeste kohtumispaik. – Lääne Elu, 18. juuli 2020, lk 7. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 21, 30. Saaremaa jahtklubid ühinevad. – Uus Eesti, 9. aprill 1940, lk 8. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 24. 1420 ühingut sai tegutsemisloa. – Eesti Sõna, 11. detsember 1943, lk 2. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 25. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 88–89. Haapsalu Jahtklubi, Haapsalu jahtklubi ajalugu. Uus tähiseid Haapsalu merispordis. – Hiiu Teataja, 24. veebruar 1934, lk 5. Eesti Spordiregister, Hara Seilamise Selts. Eesti Spordiregister, Hiiu Purjelaeva Selts. Hiiu Purjelaeva Selts, Seltsist. Eesti Spordiregister, MTÜ Jahtklubi Baltsail. Inforegister, Jahtklubi Baltsail MTÜ. P. Kustala. Jahtklubi «DAGO». – Nõukogude Hiiumaa, 10. juuli 1976, lk 2. Jahtklubi Meltemi, Klubist. Inforegister, Võrtsjärve Jahtklubi MTÜ. Jahtklubi Merikotkas, Jahtklubist. Jahtklubi Merikotkas, Ajalugu. Eesti Spordiregister, Jahtklubi "Merikotkas". Kalevi Jahtklubi, Ajalugu. Eesti Spordiregister, Kalevi Jahtklubi. Salmistu sadamat haldab Kuusalu Jahtklubi. – Sõnumitooja, 1. mai 2019, lk 3. Inforegister, Kuusalu Jahtklubi MTÜ. Eesti Spordiregister, Muhu Jahtklubi. Eesti Spordiregister, MTÜ Narva-Jõesuu Jahtklubi. Nõunis alustas tegevust Valgamaa esimene purjeklubi. – Valgamaalane, 25. august 2011, lk 3. Eesti Spordiregister, Pealinna Spordiklubi. Pärnu Jahtklubi, Ajalugu. Eesti Spordiregister, Pärnu Jahtklubi. Aare Laine. Ruhnlastel nüüdsest oma jahtklubi. – Oma Saar, 19. november 2009, lk 2. Eesti Spordiregister, MTÜ Ruhnu Jahtklubi. Eesti Spordiregister, Saadjärve Kalevi Jahtklubi. (arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2024) Uus jahtklubi. – Meie Maa, 5. veebruar 1927, lk 1. Saaremaa Merispordi Selts, Ajalugu. Tallinna Jahtklubi, Ajalugu. Eesti Spordiregister, Tallinna Jahtklubi. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 26. A. Tetsmann. Eesti purjetamise lugu, lk 89. Eesti Spordiregister, Tilgu Sadama Jahtklubi. Eesti Spordiregister, MTÜ Toila Jahtklubi. Eesti Spordiregister, Vene Purjeselts. Inforegister, Vene Purjeselts MTÜ. Arvet Tetsmann. Eesti purjetamise lugu. Tallinn: Eesti Jahtklubide Liit, 2018. Eesti Jahtklubide Liidu liikmete nimekiri