laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Heino Kaljuste nimeline stipendium

Heino Kaljuste nimeline stipendium on alates 2002. aastast välja antav muusikastipendium, mille pälvib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia edukas koolimuusika eriala üliõpilane ja silmapaistev muusikaõpetaja. Stipendiumid antakse üle professor Heino Kaljuste sünniaastapäeval 18. novembril. Stipendiumi väljaandmise eesmärk on toetada muu hulgas koolimuusika arengut. Stipendiumi annab välja 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia ja Eesti Muusikaõpetajate Liidu asutatud Heino Kaljuste fond. 2002 – Ilme Indas / Janne Fridolin 2003 – Tiia-Ester Loitme / Kätlin Puhmaste 2004 – Undel Kokk / Inna Rüü 2005 – Kadri Leppoja / Lii Tooming 2006 – Eve Karp, Natalja Kuzina / Jaanus Kann 2007 – Taavi Esko, Aarne Saluveer / Kulla-Siiri Sassian 2008 – Lydia Rahula / Monika Jaagur 2009 – Jaanus Väljaots 2010 – Ene Üleoja / Kaja Kaus 2011 – Heli Karu 2012 – Annelii Traks 2013 – Mari Ausmees 2014 – Reet Ristmägi 2015 – Ülle Sander 2016 – Roosi Rõõmusaare 2017 – Marit Jalakas 2018 – Anneli Mäeots 2019 – Diana Semikova 2020 – Mall Ney Heino Kaljuste fond. Eesti Muusikaõpetajate Liidu koduleht Teave stipendiumi, fondi ja laureaatide kohta Heino Kaljuste fondi kodulehel
Kindral Kurvits

Kindral Kurvits on Eesti mereväe mitmeotstarbeline reostustõrje- ja päästelaev. Aastatel 2012–2022 oli see Politsei- ja Piirivalveameti merepiirivalve lipulaev pardanumbriga PVL-101. Alates 3. jaanuarist 2023 alustas laev tegevust mereväe patrull-laevade divisjonis. Laeva ehitus ja merekindlus võimaldab pääste- ja reostustõrjetöid teha rasketes ilmastikutingimustes ja ka jääoludes. Samuti suudab laev liikuda keemiaõnnetuse piirkonnas. Reostuse kogumise võime on 200 m³/h, reostustank 100 m³, avamere-õlitõrjepoomi pikkus on 200 m. Liigendkraana tööraadius on 17,5 m ja tõstejõud 3,2 t. Laeval on kaks paati: RIB kiirpaat otsingu- ja päästetöödeks ning alumiiniumist tööpaat. Sõjaolukorraks on võimalik paigaldada laevale enesekaitseks mõned pardarelvad. Mitmeotstarbeline reostustõrjelaev Kindral Kurvits telliti 2010. aastal ja see valmis 2012. aastal Soomes. Laevakere valmistas alltöövõtjana Riia Laevatehas. Laeva maksumus oli 33 miljonit eurot, millest 28 miljonit tuli Euroopa Liidu toetusest. See sai nime Eesti piirivalve ülema Ants Kurvitsa järgi. Laeva ristiema on Evelin Ilves. 24.-25. septembril 2012 osales PVL-101 Kindral Kurvits Aegna saare juures madalale sattunud tankeri Kyeema Spirit päästeoperatsioonis. 9. märtsil 2014 kell 9.42 sõitis laev Soome lahel patrullsõidu ajal Vaindloo saare juures koordinaatidel 59º 49',5 N ja 026°21',0 E üle merekaartidel tähistamata madala ehk kivihunniku. Peatati sõukruvid (automaatika oli parema sõukruvi pöörlemise juba välja lülitanud) ja jäädi triivi. Kui prooviti sõukruvid uuesti pöörlema panna, parema parda asimuutkäitur ei reageerinud. Vasaku sõukruviga probleeme ei olnud ja saanud kaldalt loa, suunduti Tallinna Piirivalvesadamasse. Tuukriülevaatus tuvastas parempoolses asimuutkäituris kaks kivi, sõukruvide labaotste vigastusi, suures ulatuses kiilu ja põhjaplaadistuse kraapejälgi ning kraapejälgi ka kimmiplaadistusel. Pärast dokkimist ja remonti jätkas laev teenistust. 3. jaanuarist 2023 on laev mereväe patrull-laevade divisjoni koosseisus. Kindral Kurvits Vanasadamas (2013) Kindral Kurvits (2013) Kindral Kurvits Pärnu sadamas 2024. aasta suvel Kindral Kurvits Pärnu sadamas 2024. aasta suvel PVL-101 EVA-316 "Politsei- ja piirivalveameti laevad alustavad tegevust mereväe laevastikus". ERR Uudised. Vaadatud 3. jaanuaril 2023. Piirivalve uus reostustõrjelaev sai nimeks Kindral Kurvits[alaline kõdulink]. Võrumaa Teataja, 3. august 2012. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. september 2019. Vaadatud 28. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Patrull-laevade divisjon". Merevägi. Vaadatud 3. jaanuaril 2023. Pilte ja asukoht Marinetrafficus Kipper.ee foorumi postitus ja pildid laeva kohta
Paul Walker

Paul William Walker IV (12. september 1973 Glendale, California – 30. november 2013 Valencia, City of Santa Clarita, California) oli USA näitleja. Ta sai tuntuks 1999. aastal peale osalemist hittfilmis "Varsity Blues" ("Mängureeglid", 1999). Tema tuntuim roll on aga Brian O'Conneri tegelaskuju filmides "Kiired ja vihased" (2001), "Kiired ja vihased 2" (2003), "Kiired ja vihased: Uus mudel" (2009) "Kiired ja vihased 5", "Kiired ja vihased 6" (2013) ja "Kiired ja vihased 7" (2015). Tema teised tuntumad filmid on "Eight Below" ("Seiklus lõunanabal", 2006), "Into the Blue" ("Sinisesse sügavikku", 2005), "She's All That" (1999) ja "Takers" (2010). Ta esines National Geographic Channeli sarjas "Expedition of Great White". Walker hukkus autoõnnetuses 30. novembril 2013 Valencia asumis Santa Clarita linnas, kus Porsche Carrera GT roolis olnud endine võidusõitja Roger Rodas kaotas auto üle kontrolli. Walker oli teel koju orkaani Haiyan ohvrite toetuseks peetud heategevusürituselt.
EVA-316

EVA-316 on Veeteede Ameti mitmeotstarbeline laev. Kasutatav jäämurdja, reostustõrjelaeva, päästelaeva ja poilaevana. Algne nimi oli Lonna. Pikkus: 57,9 m Laius: 12,6 m Süvis: 3,7 m Peamasinad: 2x 2200 kW Jääklass: 1A Super Laev on ehitatud Soomes 1980. aastal poilaevaks. Algne nimi oli Lonna. 1995. aastal osteti laev Eestisse ja sellest ajast on see uue nimega EVA-316 Veeteede Ameti kasutuses. Aastatel 2004–2006 ehitati laev ümber, selle käigus lisati kerele 7,8 m pikkust. Laeva pikendatud keskossa paigutati õlikorjesüsteemid ja reostuse hoiumahutid (200 m³). Ahtriosa varustati pukseerimissälguga pukseerimistööde tegemiseks jääs. Vöör ehitati ümber jäämurdja vööriks. Laevale paigaldati ümberehitustööde käigus uus suure võimsusega tuletõrjesüsteem. Olemasolevad masinad asendati uutega ja võimsust suurendati, et see vastaks jäämurdja vajadustele. Pärast ümberehitusi ilmnes laeval algul teatud tehnilisi probleeme, mis aga lahendati. EVA-316 on talviti kasutusel peamiselt Liivi lahel jäämurdjana, baseerudes Pärnus. PVL-101 Kindral Kurvits – sarnase võimega laev Laeva asukoht – http://www.marinetraffic.com/ee/ais/details/ships/276415000 Jääd murdmas – http://www.youtube.com/watch?v=esdeweazp9Y
J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia

Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia on alates 1999. aastast välja antav lastekirjandusauhind, mille eesmärk on jäädvustada Vasalemma kauaaegse kooliõpetaja, eesti õppe- ja lastekirjanduse autori, luuletaja, ajakirja Laste Rõõm tegevtoimetaja, isamaalise kasvatuse toetaja Julius Oengo mälestust ning edendada ja toetada eesti lastekirjandust. Preemiat on välja andnud Vasalemma vallavalitsus. Esialgu tehti seda iga kahe aasta tagant. Preemia statuuti muudeti 2005. aastal ja siis otsustati hakata preemiat välja andma viie aasta tagant (Julius Oengu 0 ja 5-ga lõppevatel sünniaastapäevadel). Preemia koosneb tänukirjast, rahalisest auhinnast ja Stina Valgma loodud keraamilisest kujust. Preemia omanikuks võib saada eesti lastekirjanik või illustraator viimase viie aasta jooksul ilmunud raamatute põhjal, keda seob loomelähedus J. Oro ja lastekirjandusega. Võistlevaid autoreid tutvustab Vasalemma raamatukogu näitustega, vallalehes ja veebis. Lemmikkirjaniku valivad valla lapsed. 1999 – Leelo Tungal 2001 – Jaan Rannap 2003 – Heljo Mänd 2006 – Aino Pervik 2011 – Aidi Vallik 2016 – Mika Keränen "Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 1. detsembril 2013. Julius Oro nimelise lastekirjanduse preemia statuut. J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait.
Tjumen

Tjumen on linn Venemaal, Tjumeni oblasti keskus. Asub Tura jõe kaldal, Moskvast 2144 km kaugusel. Tjumen on esimene vene linn Siberis. Linna pindala on 235 km². Raudteesõlm Siberi raudteel. Rahvusvaheline lennujaam Roštšino. Tjumeni linna nimetatakse Venemaa nafta- ja gaasipealinnaks. Tjumenis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −15,4 °С (minimaalne −46 °С). Juuli keskmine õhutemperatuur on +18,6 °С (maksimaalne +38 °С). Aasta keskmine sademetehulk on 457 mm. Asutatud 1586. aastal tatarlaste Tšimgi-Tura linna kohale. 1885. aastal jõudis linnani Siberi raudtee. 1930. aastatel kasvas Tjumen Lääne-Siberi peamiseks tööstuskeskuseks. Tjumeni lähedal Pokrovskoje külas on sündinud Grigori Rasputin. https://www.tyumen-city.ru/gorodtumeny/naselenie Tjumeni kliima Tjumeni linnavalitsuse koduleht
Ämari mõis

Ämari mõis (saksa keeles Habbinem, varem Happemat ja Emmern) oli rüütlimõis Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Ämari aleviku alal. Ämari oli varem Saksa Ordu valdus. Ordu müüs külaaseme 1413. aastal Padise kloostri abtile, kelle valduses oli see XVI sajandi keskpaigani. 1582. aastal läänistati Rootsi kroonile langenud valdus Diedrich Kawerile (maeti 1588). XVI sajandi lõpul rajati Ämarisse mõis. 1600. aastal kinnitati valdusõigust Lubert Kawerile. XVIII sajandi keskpaigast kuni 1883. aastani kuulus mõis Patkulitele, 1913. aastal oli mõisnik Ernst von Tritthof, 1919. aastal kuulus mõis tema emale Emilie von Tritthofile. 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Padise valda. Nõukogude ajal asus see Klooga külanõukogu territooriumil, mõisa asukoht polnud külastatav. 1914. aastal oli mõisa koosseisus 13,8 ha mõisamaad, 32 lahustükki (953,7 ha) ja 4 küla (Liskülla, Suurküla, Suurewälja, Tönnawaotsa). Kalmistu paikneb mõisa südamest linnulennult umbes 2,3 km kaugusel lõunakagus. Ämari lennuväli Kinnistute register. Nr 40. Ämari. https://register.muinas.ee/ftp/Fotokogu/A225/Amari_mois.pdf. Ämari mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Ämari mõis (Harju-Madise khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Ämari mõis Eesti mõisaportaalis
Georg Otsa nimeline auhind

Georg Otsa nimeline auhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse vokaalse meisterlikkuse ühendamise eest näitlejatööga ooperi- ja operetilaval ning viljaka kontserttegevuse eest nii Eestis kui ka välismaal. Auhinna määramisel hinnatakse pikemaaegset teatritööd. Auhind asutati Eesti NSV Teatriühingu ettepanekul Kultuuriministeeriumi juurde moodustatud Georg Otsa mälestuse jäädvustamise komisjoni otsusega 1975. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia. "Eesti Teatriliit. Georg Otsa nimeline auhind". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2019. Vaadatud 5. jaanuar 2020.
Lazdona kihelkond

Lazdona kihelkond (saksa keeles Lasdohns Kirchspiel, läti keeles Lazdonas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Birži (Modohn) rüütlimõis Jaunlazdona (Neu-Lasdohn) rüütlimõis, hiljem Lazdona kõrvalmõis Kujmuiža (Kujen) rüütlimõis Lazdona (Pastorat Lasdohn) kirikumõis Lazdona, ka Veclazdona (Lasdohn, ka Alt-Lasdohn) rüütlimõis Patkule (Gilsen) rüütlimõis Prauliena (Praulen) rüütlimõis Sarkaņi (Heydenfeld, varem Klodtshof) rüütlimõis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 379. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 193–194. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 266–267. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 223–228.
Rabdion

Rabdion on maoperekond. Perekonda Rabdion klassifitseeritakse : Rabdion forsteni (DUMÉRIL, BIBRON & DUMÉRIL, 1854) Rabdion grovesi Amarasinghe, Vogel, McGuire, Sidik, Supriatna & Ineich, 2015 [Herpetology • 2015 Rabdion grovesi • A Second Species of the Genus Rabdion Duméril, Bibron & Duméril, 1854 (Colubridae: Calamariinae) from Sulawesi, Indonesia], veebiversioon (tarve 17.09.2015)(inglise keeles) Spencer Fullerton Baird,United States Exploring Expedition: 20: Herpetology, During the years 1838,1839,1840,1841,1842., lk 119 - 122, Philadelphia, C.Sherman & Son, 1858, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne ReptileDB-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rabdion forsteni seisuga 01.12.2013.
J. A. Hageni lauluselts

J. A. Hageni lauluselts oli aastal 1823 Johann August Hageni Tallinnas asutatud lauluselts; ühtlasi esimene teadaolev eesti lauluselts. 1823. aastal asutas Hagen ka baltisakslastest koosneva lauluseltsi Singverein. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 354
Pseudorabdion

Pseudorabdion on maoperekond. Perekonda Pseudorabdion klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Pseudorabdion albonuchalis (Günther, 1896) Pseudorabdion ater (Taylor, 1922) Pseudorabdion collaris (Mocquard, 1892) Pseudorabdion eiselti Inger & Leviton, 1961 Pseudorabdion longiceps (Cantor, 1847) Pseudorabdion mcnamarae (Taylor, 1917) Pseudorabdion modiglianii Doria & Petri, 2010 Pseudorabdion montanum Leviton & Brown, 1959 Pseudorabdion oxycephalum (Günther, 1858) Pseudorabdion sarasinorum (Müller, 1895) Pseudorabdion saravacense (Shelford, 1901) Pseudorabdion sirambense Doria & Petri, 2010 Pseudorabdion talonuran Brown, Leviton & Sison, 1999 Pseudorabdion taylori Leviton & Brown, 1959. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Pseudorabdion Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudorabdion seisuga 01.12.2013.
Liezēre kihelkond

Liezēre kihelkond (saksa keeles Lösern Kirchspiel, läti keeles Liezēres draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis. Grava (Kohlhausen) rüütlimõis Gulbērise (Gulbern) rüütlimõis Līdere (Lüdern) riigimõis Liezēre (Lösern Pastorat) kirikumõis Liezēre (Lösern) rüütlimõis Lubeja (Lubey) rüütlimõis Mēdzūla (Meselau) rüütlimõis Ozolamuiža (Eckhof, varem Ohselshof) rüütlimõis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 379. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 199–201. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 262. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 239–242.
Tartu Metsasarveühing

Tartu metsasarveühing oli aastast 1990 Tartus tegutsenud mittetulundusühing. Ühing kustutati Eesti äriregistrist 2012. aastal. Ühing korraldas aastast 1991 rahvusvahelist muusikafestivali "Tartu metsasarvepäevad". A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 356 https://web.archive.org/web/20130725212153/https://ariregister.rik.ee/lihtparing.py (vaadatud 01.12.2013)
Revalia (selts, 1863)

Revalia oli aastal 1863 Tallinnas asutatud eestlaste lauluselts; ühtlasi esimene registreeritud eesti lauluselts (enne seda tegutses J. A. Hageni lauluselts). Lauluseltsi asutasid Kaarli kiriku köster Aleksander Wurmberg, magistraadi teener August Adamson ja kingseppmeister Aleks Martinson. Selts tegutses Kaarli koguduse juures. Selts taasloodi 1998. aastal (Revalia). https://web.archive.org/web/20131203010017/http://www.kaarlikogudus.eu/ajakiri/sulane13.php (vaadatud 01.12.2013) A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 354 Seltsis Kaarli koguduse ajakirjas Sulane
Revalia (selts, 1998)

Revalia on aastast 1998 tegutsev Eesti lauluselts. Seltsil on neli suurt kollektiivi: poistekoor, meeskoor, ettevalmistuskoor ja Duubel 7. Seltsi kooride peadirigent ja kunstiline juht on Hirvo Surva. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 354 https://web.archive.org/web/20120705104835/http://www.hot.ee/revalia/ (vaadatud 01.12.2013)
Singverein

Singverein oli aastal 1823 Tallinnas asutatud baltisaksa lauluselts. Lauluseltsi asutas Johann August Hagen. Hagen asutas samal aastal ka eestlastest koosneva lauluseltsi: J. A. Hageni lauluselts. https://web.archive.org/web/20160305033205/http://www.temuki.ee/arhiiv/arhiiv_vana/Muusika/0031.htm (vaadatud 01.12.2013)
Ookeaniline saar

Ookeaniline saar on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar. Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel. Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll. Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud. Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel. Ookeanilised saared on väga levinud Vaikses ookeanis. Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi. Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja Uus-Meremaa. Saar
The Boondocks

The Boondocks on 2012. aastal asutatud Eesti indie rock'i ansambel Pärnust. Bänd sai 2013. aasta Pärnu bändide konkursil Bändomaania publiku lemmiku auhinna ning oli 2013. aasta Noortebändi finalist. Video loole "Plastic Century" oli 4 nädalat esikohal telesaates "Eesti TOP7" ning aasta arvestuses 2. kohal saates "Eesti TOP50". 26. septembril 2014 andis The Boondocks välja debüütalbumi "USB". 2016. aasta 7. oktoobril ilmus ansambli teine plaat "Thriller". 2018. aastal andis bänd välja albumi "How to Build a Love Bomb". Loo "U and Me" eest pälvis bänd Raadio 2 "Uue tulija" auhinna. 2017. aasta Tallinn Music Weekil sai The Boondocks publiku hääletusel enim hääli ning võitis Telia sponsitud publiku lemmiku auhinna. 2018. aasta Raadio 2 aastahiti galal jõudis nende lugu "That '60s Song" edetabelis 5. kohale ning album "How to Build a Love Bomb" nimetati aasta albumiks. Ansambli neljas stuudioalbum "Soup Can Pop Band" sai 2022. aasta Eesti Muusikaauhindadel Aasta Rockalbumi kategoorias võidu. Villem Sarapuu – kitarr/vokaal Romet Mägar – kitarr Hendrik Tamberg – basskitarr/taustavokaal Karl Kevad – trummid/taustavokaal Ansambli leht Facebookis Ansambli leht Soundcloudis Ansambli leht Youtube'is
Roided

Roided (ladina keeles costae) on selgroogsete kehaõõne seinas paiknevad paarilised skeletiosad. Roiete anatoomia, asend ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Kaladel ja paljudel kahepaiksetel on roided arenenud peaaegu kogu selgroo ulatuses. Madudel on roided skeleti osa ja igale selgroolülile (välja arvatud sabalülid) on kinnitunud üks paar roideid. Roided on väga liikuvad – et rinnaluu puudub, võivad need külje suunas laiali venida, lubades mao seedekulglal mahutada ka väga suurt saaki. Inimesel on roided arenenud rindkere ulatuses, moodustades rinnakorvi külgosa, ning kujutavad endast eri pikkuse ja kaarega kõverdunud luid. Roidel eristatakse sise- ja välispinda ning ülemist ja alumist serva, lisaks pind-, serv- ja keermikkõverust. Roide eesmine osa on roidekõhr ning tagumine pikem osa on roideluu. Roideid on 24 (12 paari). Nende eesmised otsad on ühendatud 1.–7. roidel rinnakuga ja tagumised otsad rinnalülidega. Roided liigitatakse ehituse järgi: pärisroieteks (costae verae) – 7 ülemist paari ebaroieteks (costae spuriae) – 3 järgmist paari (kinnituvad kõik 7. roidele) vallasroieteks (costae fluitantes) – 11. ja 12. roidepaar. Levinuimad vigastused on rindkere kergemad vigastused (traumad) – kas kukkumise või vägivallaakti tagajärjel tekkinud roidemurrud. Patoloogilise roidemurru korral võib olla tegemist kas osteoporoosi või ka pahaloomulise kasvajaga. Mitmed tänapäevased operatiivse ravi meetodid võimaldavad näiteks südant opereerida rinnakut avamata. kaelaroie nimmeroided pneumotooraks Eesti nõukogude entsüklopeedia, 6. köide, PAIS-RUMO, Tallinn: 1974, lk 516. "Meditsiinisõnastik" 667:2004. Heart Surgery Options, Veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (inglise keeles) Siavosh Khonsari, Colleen Sintek, Surgery: Safeguards and Pitfalls in Operative Technique, 2008, Lippincott Williams & Wilkins, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 01.12.2013) (inglise keeles) Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6. trükk, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, 5. peatükk, Tugi-ja liikumiselundid, lk 112-113, ISBN 9985-829-36-0. Terminologia Anatomica : A02.3.01: Costae [I - XII]. Roided.
Sikorsky S-300

Sikorsky S-300 (varem Hughes 300 ja Schweizer 300) on kerge üldotstarbeline kopter. Algselt tootis kopterit Hughes Helicopters (Hughes 269 edasiarendusena), seejärel Schweizer Aircraft. 2004. aasta augustis sai Schweizeri omanikuks Sikorsky Aircraft ja alates 2009. aasta veebruarist on kopteri tähistus Sikorsky S-300C. Ühe kolmelabalise peatiivikuga kolbmootoriga S-300 kopterit kasutatakse peamiselt väljaõppeks ja põllumajanduses. Sikorsky S-300 baasil on töötatud välja elektrimootoriga kopter Sikorsky Firefly. Aastatel 1999–2006 kuulus üks Schweizer 300 ka Politsei- ja Piirivalveameti lennusalgale. 269C "Model 300C" 300CQ Sky Knight, alandatud müratasemega kopter, peamiselt korrakaitsejõududele 300CB 300CBi  Argentina Argentina rannavalve  Brasiilia Rio de Janeiro osariigi sõjaväepolitsei  Colombia Colombia õhujõud  Kreeka Helleeni armee  El Salvador El Salvadori õhujõud  Indoneesia Indoneesia armee  Nigeeria Nigeeria õhujõud  Paraguay Paraguay õhujõud  Tai Kuninglik Tai armee  Türgi Türgi armee  Ameerika Ühendriigid Los Angelese maakonna šerifite ametkond "Sikorsky Press Release February 23, 2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2011. Vaadatud 1. detsembril 2013. "Prefectura Naval Argentina 300C". Vaadatud 1. detsember 2013. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2013. Vaadatud 1. detsembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "World's Air Forces 1987 pg 49". Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 1987 pg 59". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 2004 pg 56". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 1987 pg 64". flightglobal.com. Vaadatud 21. veebruar 2013. "World's Air Forces 1987 pg 74". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 2000 pg 81". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 1987 pg 95". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "World's Air Forces 2000 pg 93". flightglobal.com. Vaadatud 1. detsember 2013. "Sky Knight: 40 Years of Aerial Law Enforcement History". lakewoodcity.org. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2013. Vaadatud 1. detsember 2013.
Sõstralised

Sõstralised (Grossulariaceae) on taimede sugukond kivirikulaadsete seltsist. Sõstraliste sugukonna süstemaatika pole päris selge. Classification APG III liigitab sugukonna kivirikulaadsete seltsi. Sõstraliste sugukonda liigitatakse üks taimeperekond: Ribes L. - sõstar Sissekanne APWeb-is Sissekanne GRIN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s
Kajaani rakenduskõrgkool

Kajaani rakenduskõrgkool (Kajaanin ammattikorkeakoulu, Kajaani University of Applied Sciences) on rakenduskõrgkool Kajaani linnas Soomes. Kõrgkool on asutatud aastal 1992. Teda on hinnatud Soome üheks parimaks rakenduskõrgkooliks.