laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Traktoritehase linnak

Traktoritehase linnak (vene keeles Traktorozavodskoi posjolok, valgevene keeles Traktarazavodzki pasiołak, transkribeerituna Traktarazavodski pasjolak) on Minski linnaosa, mis asub linna idaosas Partyzanski rajooni territooriumil. Linnaosa peamine ettevõte on Minski Traktoritehas. Linnaosal on oma kultuurimaja ja raamatukogu. Haridust annavad kolm keskkooli ja lastemuusikakool, lisaks töötab seal mitu kutsehariduskooli. Linnaosal on ka kaks polikliinikut ja perekonnaseisuameti osakond. Linnaosa ühendavad ülejäänud Minskiga nii trammid kui ka trollibussid, seal asub ka üks Minski metroo jaam. Linnaosa kohal asus varem Arhierei Tuka nime kandev talu, mis kuulus 19. sajandil Minski piiskop Antonile. 1939. aastal otsustati sinna rajada pommitajaid tootev tehas, ent valmida jõudsid vaid mõned angaarid, seejärel katkestas tööd aga Saksa vägede sissetung. Linnakut asuti rajama 1946. aastal. Kohe pärast sõja lõppu hakati lennukitehase asemele rajama traktoritehast ja see avati 29. mail 1946. Suur tööstusettevõte vajas suurel hulgal tööjõudu (ka tänapäeval on seal üle 17 000 töölise) ja nii ehitati selle juurde töölislinnak, kuhu kavandati ka vajalikud teenindusettevõtted. Rajooni projekteeris Zinovi Rozenfeld. Ehitusel osalesid ka saksa sõjavangid ning mõned sealsed hooned on sakslaste projekteeritud. Linnaossa oli ette nähtud ohtralt haljastada ning sinna püstitati mitmeid skulptuure. Algselt projekteeritud hooned olid valdavalt kahekorruselised, hiljem lisandusid nelja- ja viiekorruselised hruštšovkad. Kuna hooned on rajatud suuremalt jaolt ühel perioodil, on nad ka ühesuguses seisukorras. Juba 2011. aastal arutati linnaosa renoveerimise vajadust, ent rajooninõukogu võttis sellekohase otsuse vastu alles 2014. aastal. Раман Абрамчук. "Атмасферныя" мясціны сталіцы: жылы пасёлак трактарнага завода Александр Ружечка, Виктор Корбут. До основанья. А зачем? История посёлка МТЗ http://www.belarus-tractor.com/ Камуністычны шарм пасёлка трактарнага завода Перечень объектов капитального ремонта жилищного фонда. УП ЖРЭО Партизанского района Linnaosa mitteametlik koduleht
Ehenbichl

Ehenbichl on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 862 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 829 inimest. Ehenbichl asub Reutte basseinis, linnast eraldab seda Sintwagi mägi. See on peateest kõrval ja asub Lechi jõe ääres, mis voolab Saksamaale. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70806.pdf www.ehenbichl.tirol.gv.at
Alar Ainumäe

Alar Ainumäe (20. mai 1932 – 6. august 2009) oli eesti põllumajandustegelane. Ta lõpetas Jäneda Põllumajandustehnikumi. 1956. aastast töötas ta Paide rajooni V. Kingissepa nimelise kolhoosi agronoomina, 1957. aastast sama kolhoosi esimees, 1970. aastast Aravete kolhoosi esimees, 1993. aastast Aravere Argo OÜ juhatuse esimees. Ta oli ka Paide KEK-i ja OÜ Arme Turvas juhatuse liige. Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta põllumajanduskomisjoni liige, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus agrotööstuskompleksi komisjoni liige. 1972 Eesti NSV teeneline agronoom 1998 Järvamaa vapimärk 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Tiit Reinberg. Alar Ainumäe saadeti viimsele teekonnale. Järva Teataja, 13. august 2009
Malta kuninganna

Malta kuninganna oli Malta riigipea 21. septembrist 1964 kuni 13. detsembrini 1974. Ainus kuninganna oli Elizabeth II. Kohapeal esindas teda kindralkuberner. 14.–17. novembril 1967 külastas kuninganna Maltat.
Sierra Leone kuninganna

Sierra Leone kuninganna (inglise keeles Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth) oli Sierra Leone riigipea 27. aprillist 1961 kuni 19. aprillini 1971. Ainus kuninganna oli Elizabeth II. Kohapeal esindas teda kindralkuberner. Kuninganna koos oma abikaasa prints Philipiga külastas Sierra Leonet 25. novembrist kuni 1. detsembrini 1961.
Odakivi (perekonnanimi)

Odakivi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Odakivi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sandström (Kõnnu vallas ja Rapla vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Krista Odakivi (1975–2009), eesti meteoroloog
Monique Melsen

Monique Melsen (sündinud 24. veebruaril 1951 Ettelbruckis) on Luksemburgi laulja. 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Pomme, pomme, pomme".
Taarde

Taarde on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taarde uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grimm (Kunda-Malla vallas). Rudolf-Leopold Taarde palvel kanti Taarde perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 355 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Taimsalu

Taimsalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taimsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Teimann. Johannes-Rudolf Taimsalu palvel kanti Taimsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 144 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kaitsevoolundi

Kaitsevoolundi (inglise keeles payload fairing) on kanderaketi ninas asuv kaitsekate, mille eesmärk on kaitsta kanderaketi lastiks olevat kosmoseaparaati dünaamilise rõhu ja aerodünaamilise kuumenemise eest, kui kanderakett raketistardi ajal läbi atmosfääri lendab.
Lelitka

Lelitka (ukraina keeles Лелітка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 463. Pindala on 1,4 km².
Taioste

Taioste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taioste 1928. aastal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Treifeldt alias Treufeldt (Arnold Treifeldtile). Arvo Taioste palvel kanti Taioste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 255 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5 Selle perekonnanimega on olnud kaks isikut: Arvo Taioste (perekonnanimi kuni 1928 Treifeldt alias Treufeldt, eesnimi kuni 1936 Arnold; 1904–1944), eesti ajakirjanik Karin Taioste (sündinud Mälton, teises abielus Butõlkina; 1914–1992), eelmise abikaasa
David Alexandre Winter

David Alexandre Winter (sünninimi Leon Kleerekoper; sündinud 4. aprillil 1943 Amsterdamis) on Hollandi laulja. 1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Je suis tombé du ciel", mis ei saanud mitte ühtegi punkti ja jäi viimasele (kaheteistkümnendale) kohale.
Taliste

Taliste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Taliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Smidt, Taska, Tau ja Thalheim. Mart Taliste palvel kanti Taliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 104 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Investeerimispank

Investeerimispank on eraettevõte, mis osutab finantsteenuseid eraisikutele, ettevõtetele ja valitsustele. Enamjaolt pakutakse ettevõtetele finantskapitali või tegutsetakse kliendi esindajatena väärtpaberite emiteerimisel. Investeerimispangandus aitab ettevõtteid, kes soovivad ühineda või siseneda turule. Kaks põhisuunda investeerimispanganduses on ostmine ja müümine. Müügi pool hõlmab väärtpaberitega kauplemist ning üleüldist turundust. Ostu pool omakorda sisaldab nõustamist institutsioonidele, kes ostavad investeerimise teenuseid. Levinumad ostupoolsete üksuste liigid on erakapitali;-, investeerimis- ja riskifondid ning elukindlustusseltsid. Erinevalt kommertspankadest ja jaepankadest ei võta investeerimispangad sissemakseid. Esimeseks investeerimispanganduse ettevõtteks oli Hollandi Ida-India ettevõte (VOC), kes hakkas avalikkusele väljastama võlakirju ja aktsiaid. Samuti oli VOC esimene avalikult kaubeldav ettevõte, kes oli börsil. VOC on kaasaegse investeerimispanganduse rajaja. Tüüpiline investeerimispank tegeleb järgmiste teenustega: Aktsiatega ja väärtpaberitega kauplemine Maakleriteenuseid era- ja institutsionaalsetele investoritele Osutab teenust firmade ühinemiseks ja ostmiseks Osutab finantsanalüütilisi teenuseid ja uuringuid Väärtpaberitega kauplemine. Investeerimispanga või suure investeerimisfirma väärtpaberitega kauplemise korraldamine on eraldi äri- ja teadusvaldkond, mis koosneb erinevatest mudelitest ja tehnoloogiatest. Enamasti on turul osalejad üsna kõrgtehnoloogilised üksused, kes tegelevad väärtpaberitega kauplemisega. Finantsanalüütika ja uuringud. Üks investeerimispankade tegevustest on ettevõtetele kaubeldavate väärtpaberite finantsanalüütika andmine. See tegevus ei too pangale kasumit. Vastupidi, see on üks kõige kulukamaid tegevusi. Uute nõuete tõttu peaksid investeerimispangad lisaks analüüsiaruannetele andma oma klientidele ka sõltumatu analüüsi. Suurimad investeerimispangad Eestis Balti Investeeringute Grupp Eesti Krediidipank Eesti Pank Redgate Capital Investment Banking The History of Investment Banking What is the investment banking Top 10 Investment banks J.P. Morgan Business areas - Finance
Puhja lahing

Puhja lahing toimus 25. augustil 1944 kolonel Schmidtgenile allunud 101. soomusbrigaadi ja Punaarmee lahingugrupi vahel Puhja alevikust ida poole jääval kõrgendikul. See oli osa Tartu lahingust. Saksa tankiüksus taganes Puhjale pärast Tamsa lahingust taandumist.
KAS

KAS või Kas või kas võib tähendada järgmist: Kas on PepsiCo kaubamärk KAS on krediidiasutuste seaduse lühend ...
Estonia kaevanduse põleng (2008)

Estonia kaevanduse põleng oli oktoobris 2008 Ida-Viru maakonnas Estonia kaevanduses toimunud tulekahju. Tulekahju sai alguse 10. oktoobril 2008, kui kaevanduse konveierikäigus 9. paneelstrekil süttis konveierlint. Strekk pumbati vett täis. 15. oktoobril pumbati vesi strekist välja, ent strekk süttis taas. Kustutamistööd maksid umbes 5,8 miljonit krooni. Estonia kaevanduse põleng (toimus 1988) http://epl.delfi.ee/news/eesti/estonia-kaevanduse-kustutustood-neelasid-5-8-miljonit-krooni?id=51151758 (vaadatud 26.02.2018) http://epl.delfi.ee/news/eesti/estonia-kaevanduse-kustutustood-neelasid-5-8-miljonit-krooni?id=51151758
Isokroonsus

Isokroonsus (kreeka keele sõnadest isos, ’sama, võrdne’ ja chronos ’aeg’) ehk samavältelisus) on kasutusel mitmes tähenduses: füüsikas – lineaarse võnkesüsteemi (nt pendli) omavõnkesageduse sõltumatus võnkeamplituudist; andmeedastuses – ülekandesüsteemi omadus edastada andmeid järjestikuste ühepikkuste ajavahemike vältel. Isokroonses sidesüsteemis on see vältus määratud taktsagedusega. Andmesides tähendab isokroonne edastus ka vähimat garanteeritud andmeedastuskiirust (bit/s), näiteks liideste FireWire ja USB korral.
Sophie Carle

Sophie Carle (sündinud 7. juunil 1964) on Luksemburgi näitleja ja laulja. 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Sophie Carle".
Eeva Niinivaara stipendium

Eeva Niinivaara stipendium on aastast 1982 Friedebert Tuglase Seltsi välja antav stipendium eesti kultuuri tutvustajale Soomes. http://www.sirp.ee/archive/2000/10.11.00/Kirjand/kirjand1-7.html (vaadatud 26.02.2018)
Plastic Bertrand

Plastic Bertrand (kodanikunimi Roger François Jouret; sündinud 24. veebruaril 1954 Brüsselis) on Belgia laulja. 1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Amour Amour". Tema edukaimaks singliks oli "Ça plane pour moi" (1977), mis jõudis järgmise aasta suvel Suurbritannia edetabelis 8. kohale. Selle laulu vokaalosa esitas aga Lou Deprijck.
Park Café

Park Café oli Luksemburgi ansambel. 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Luksemburgit lauluga "Monsieur".
Eeva Niinivaara stipendium (1997–2001)

Eeva Niinivaara stipendium oli 1997–2001 välja antud stipendium Siimusti piirkonna või Jõgeva valla abiturientidele, kes jätkasid oma õpinguid humanitaaralal Eestis või Soomes. Stipendiumi anti Soome Instituudi vahendusel. Stipendiumi anti viis aastat ja igal aastal 1500 Soome marka. https://web.archive.org/web/20180227090012/http://www.siimustirk.lib.ee/eeva-niinivaara (vaadatud 26.02.2018)
Sarah Bray

Sarah Bray (kodanikunimi Monique Wersant; sündinud 9. septembril 1954) on Luksemburgi laulja. 1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Un baiser volé".
Kontinent (ansambel)

Kontinent oli Luksemburgi ansambel. 1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Marion Welteriga Luksemburgi lauluga "Sou fräi".
Modern Times

Modern Times oli Luksemburgi ansambel. 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Luksemburgi lauluga "Donne-moi une chance".
Chris Baldo

Chris Baldo (24. september 1943 – 24. jaanuar 1995) oli Luksemburgi laulja. 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sophie Gareliga Luksemburgi lauluga "Sou fräi".
Annemieke Verdoorn

Annemieke Margo Verdoorn (sündinud 8. augustil 1961 Rotterdamis) on Hollandi näitleja. 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Children, Kinder, Enfants", mis kogus 37 punkti ja saavutas 13. koha.
Franck Olivier

Franck Olivier (sünninimi Claude Vangansbeck; 1948? – 8. november 2021) oli Belgia laulja. 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Children, Kinder, Enfants". "Luxembourg: Eurovision 1985 act Franck Olivier passes away" Eurofans Radio, 8. november 2021
Vícky Léandros

Vícky Léandros (kreeka keeles Βίκυ Λέανδρος; sünninimega Βασιλική Παπαθανασίου Vassiliki Papathanasiou; sündinud 23. augustil 1949) on kreeka päritolu laulja. 1965. aastal ilmus tema esimene singel "Messer, Gabel, Schere, Licht". 1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "L'amour est bleu", mis sai 4. koha. 1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Après Toi", mis võitis lauluvõistluse. Messer, Gabel, Schere, Licht L'amour Est Bleu, ESC 1967 L´amour est Bleu Blau wie das Meer ESC 1972, Après Toi
Anjeza Shahini

Anjeza Shahini (sündinud 4. mail 1987 Tiranas) on albaania laulja. 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "The Image of You".
Luiz Ejlli

Luiz Ejlli (sündinud 12. juulil 1985 Shkodëris) on albaania laulja. 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "Zjarr e ftohtë".
Aurela Gaçe

Aurela Gaçe (sündinud 16. oktoobril 1974) on albaania laulja. 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "Kënga ime", mis jäi esimeses poolfinaalis 47 punktiga 14. kohale ja finaali ei pääsenud.
Aida Dyrrah

Aida Dyrrah (sündinud 1. jaanuaril 1974) on Albaania laulja. 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Frederik Ndociiga Albaaniat lauluga "Hear My Plea".
Mony Marc

Mony Marc on Belgia laulja. 1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Le plus beau jour de ma vie".
Fud Leclerc

Fud Leclerc (sünninimi Fernand Urbain Dominic Leclercq; 1924 – 20. september 2010) oli Belgia laulja. 1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Messieurs Les Noyés De La Seine". 1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ma Petite Chatte". 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Mon Amour Pour Toi". 1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ton Nom".
Peter, Sue & Marc

Peter, Sue & Marc oli Šveitsi ansambel.
Mare Kalda

Mare Kalda (sündinud 14. märtsil 1964) on Eesti folklorist, muistendite ja tänapäeva folkloori uurija. Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna vanemteadur ja Eesti-uuringute tippkeskuse liige. Kalda õppis Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, spetsialiseerudes folkloristikale. 2001. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Jutud peidetud varandustest: tõsieluteade, muistend, muinasjutt". 2011. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Rahvajutud peidetud varandustest: tegude saamine lugudeks" Mare Kalda uurimisteemad on seotud muistendite teooriaga, eesti aardepärimusega minevikus ja tänapäeval, ajalooliste ja kohasidusate muistenditega, geopeituse, meemide ja mitmete tänapäevaste folklooriilmingutega. Ta on korraldanud mitmeid teadusüritusi: 1990. aastal Tartus toimunud konverentsi "Traditional Folk Belief Today", 2002 Kirjandusmuuseumis folklorist Kristi Salve sünnipäevasümpoosioni "Rahvaluule lummuses", 2011 Rahvusvahelise sümpoosioni "Kalevipoeg 150" ja 2016 Rahvusvahelise Tänapäevamuistendiuurijate Seltsi aastakonverentsi. Regulaarselt koordineerib ta 2006. aastast iganädalasi Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna ja Eesti-uuringute Tippkeskuse uurijaseminare ehk nn teisipäevaseminare. Ta on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator ja 2008. aastast akadeemilise teadusliku publikatsiooni "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" toimetuskolleegiumi liige. SF0030181s08 "Folkloori narratiivsed aspektid. Võim, isiksus ja globaliseerumine (1.01.2008−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum. EKKM09-159 "Monumenta Antiquae muistendi- ja loitsuköited (1.01.2009−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum. EKKM14-300 "Eesti etnobotaanika allikpublikatsioonid: looduskultuuri tõlgendamine (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kalda, Eesti Kirjandusmuuseum. EKKM14-389 "Müüdilise pärimuse monumentaal-väljaanded (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum. IUT22-5 "Folkloori narratiivsed ja usundilised aspektid (1.01.2014−31.12.2019)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum. "Magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 27. veebruaril 2018. Mare Kalda, PhD folklore.ee. Doktoriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri[alaline kõdulink] [1]/ [hhttps://et.wikipedia.org/wiki/Eesti-uuringute_tippkeskus| Mare Kalda Eesti Teadusinfosüsteemis Mare Kalda, PhD folklore.ee
Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus

Korvpalliajakirja Basketball kunagise peatoimetaja Kristo Raudami eestvedamisel peetakse alates 30. jaanuarist 2016 Tallinnas Eesti meistrivõistlusi korvpallitemaatilises mälumängus. Traditsioonile pandi algus 2015. aastal, alates 2016. aastast Eesti Korvpalliliiduga kooskõlas peetakse mälumängu nimetusega Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus. Kokku esitatakse 60 korvpalliteemalist küsimust, iga õige vastus annab võistkonnale kaks punkti. Küsimuste peamisteks koostajateks on olnud mälumängur Jaan Allik (2015-2021) ja ajakiri Basketball endine peatoimetaja Kristo Raudam. 2023. aastal asendasid Allikut, Holger Tamm ja mälumängur Marko Siil. Lisaks on osaliselt küsimuste koostamisel aidanud Janar Filippov ja Reigo Kimmel. Läbi aastate on osavõtnud ja see läbi oma teadmisi näidanud nii korvpallurid ise, fännid, mälumängurid ja paljud teised, kellele see mäng vähegi korda läheb. Tuntumad osavõtjad on olnud korvpallurid Indrek Kajupank, Sten Olmre, Jaan Puidet, Ran Andre Pehka, Reimo Tamm, Priit Ilver, Gerly Kostla ja Madis Soodla, ajakirjanikud Ville Arike, Dannar Leitmaa, Raul Ranne, Rain Pruul, Henry Lääne, Ats Kuldkepp, Jarmo Jagomägi, Rasmus Voolaid ja Ivar Jurtšenko, treenerid Alar Varrak, Priit Vene, Raido Ringmets, Siim Raudla, Marko Parkonen ja Indrek Visnapuu, korvpallikohtunikud Atso Matsalu, Ranno Konks ja Indrek Kelement ning mälumängurid Indrek Salis ja Illar Tõnisson. VII Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (8.04.2023) Kokku osales 13 võistkonda. 2022. aastal meistrivõistlusi ei peetud. VI Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (28.11.2021) Kokku osales 16 võistkonda. V Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (23.02.2020) Kokku osales 19 võistkonda. IV Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (17.03.2019) Kokku osales 19 võistkonda. III Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (25.02.2018) Kokku osales 19 võistkonda. II Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (19.02.2017) Kokku osales 26 võistkonda. I Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus (30.01.2016) Kokku osales 22 võistkonda. Ajakirja Basketball korvpalliteemaline mälumäng (17. mail 2015) Kokku osales 25 võistkonda. [http://www.basket.ee/et/uudised?news_id=3041 II korvpallimälumängu MV kokkuvõte - esikoht läks Hiiumaale! (uudises ka küsimused-vastused)], Ajakiri Basketball. Kokkuvõte I Eesti meistrivõistlustest korvpalli mälumängus, Ajakiri Basketball. Aruanne Hiiult ehk kuidas korvpall minu mäluga mängis, Henry Rull.
Siberi kontpuu

Siberi kontpuu (Cornus alba) on kontpuuliste sugukonna kontpuu perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas. Cornus tuleb ld. k., kus cornu tähendab sarve. Nimi viitab kontpuu puidu kõvadusele. Ladinakeelne liiginimi alba tähendab valget ja märgib viljade värvust. Lehed on elliptilised, ühtlaselt teravneva tipuga, ümardunud alusega, pealt tumerohelised, alt sinakashallid, pealt hõredalt, alt (tihedalt) lühikarvased, 5–10 cm pikad, 2–7 cm laiad. Sügisel omandavad lehed violetjaspunase või tumevioletja värvuse. Kontpuu õitseb mais. Õied on kuni 8 cm läbimõõduga tihedates, lamedates, kännasjates õisikutes, kollakasvalged. Sageli õitseb sügisel teist korda. Viljad on luuviljad piklik-kerajad, kuni 8 mm pikad, sinakasvalged kuni valged, kaetud kirmega, valmivad augustis. Suvehaljas põõsas kasvab kuni 3 m kõrguseks. Kontpuu on noorelt püstiste ja vanemas eas rippuvate korallpunaste võrsetega põõsas. Väga dekoratiivse võrsevärviga ja ilusate viljadega, lehtede sügisvärvusega ja rikkaliku õitsemisega põõsad. Looduslikult kasvab Euroopa kirdeosas, Siberis, Kaug-Idas ja Mongoolias. On levinud terves maailmas ja ka Eestis, sest on väga dekoratiivne ilupõõsas. Ta on külmakindel, varjutaluv ja mullastiku suhtes vähenõudlik. Talle ei sobi liiga kuivad mullad. Teda paljundatakse nii seemnetest kui ka võrsikutega. Talub hästi saastunud linnatingimusi. Sobib kasvatada üksikpõõsana, rühmiti ja kärpimata, nii vabavormilise kui ka kärbitud hekina. "Siberi kontpuu". www2.hariduskeskus.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2017. "Siberi kontpuu". dbiodbs.units.it. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2018. "Cornus alba 'Sibirica' Siberian dogwood". www.rhs.org.uk. "Swida alba (L.) Opiz – siberi kontpuu". efloora.ut.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2018. Siberi kontpuu andmebaasis eElurikkus