laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kliimavööde

Kliimavöötmed on kliima liigituse suurimad üksused. Kliimavöötmed asetsevad vööna ümber Maa paralleelselt ekvaatoriga. Maakera on eristunud kliimavöötmeteks tänu Päikese ja Maa asendile üksteise suhtes. Päikesekiirgus langeb Maa eri piirkondadesse erineva nurga all ja soojendab nii neid erinevalt. Sellest ongi tingitult Maa eristumine erinevateks kliimavöötmeteks. Põhikliimavöötmete õhuringluse üldine iseloom jääb kogu aasta jooksul muutumatuks. Põhivöötmed on: ekvatoriaalvööde troopikavööde parasvööde polaarvöötmed: arktiline ja antarktiline kliimavööde Vahekliimavöötmed asuvad põhikliimavöötmete vahel ja nende kliimatingimused muutuvad aasta jooksul. Pool aastat valitsevad vahekliimavöötmes lõunapoolse põhikliimavöötme kliimatingimused ja pool aastat põhjapoolse põhikliimavöötme tingimused. Vahekliimavöötmes toimuvad kliima muutused vastavalt Päikese asendile Maa suhtes. Kui Päike on seniidis põhjapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest põhja pool asuva vahekliimavöötme peale. Kui Päike on lõunapoolkeral seniidis, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest lõuna pool asuva vahekliimavöötme peale. Vahevöötmed on: lähisekvatoriaalne kliimavööde lähistroopiline kliimavööde lähispolaarvöötmed: lähisarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde Kliimavöötmete piirid pole päris sirged, neid mõjutavad asend ookeani suhtes, hoovused ja mäestikud. Alissovi kliimaklassifikatsioon Köppeni kliimaklassifikatsioon Kliimavöötmed (Konspekt kordamiseks) Miksike kodulehelMiksikese
Žan Karničnik

Žan Karničnik (sündinud 18. septembril 1994) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Sloveenia kõrgliiga klubis Celje ja Sloveenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Bulgaaria kõrgliigas. Maribor Sloveenia kõrgliiga: 2016–17 Mura Sloveenia kõrgliiga: 2020–21 Sloveenia teine liiga: 2017–18 Sloveenia karikas: 2019–20 Razgradi Ludogorets Bulgaaria kõrgliiga: 2021–22 Bulgaaria superkarikas: 2022 Celje Sloveenia kõrgliiga: 2023–24 Sloveenia kõrgliiga hooaja parim mängija: 2023–24 Sloveenia kõrgliiga hooaja sümboolne koosseis: 2023–24 "Karničnik najboljši igralec sezone v Spinsovem izboru". sta.si (sloveeni). Slovenian Press Agency. 18. mai 2024. Vaadatud 27. mail 2024. "SPINS XI: Objavljamo imena najboljših nogometašev in trenerja sezone 2023/2024 v Sloveniji". spins.si (sloveeni). 18. mai 2024. Vaadatud 27. mail 2024.
Timi Max Elšnik

Timi Max Elšnik (sündinud 29. aprillil 1998 Ptujs) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Sloveenia kõrgliiga klubis Ljubljana Olimpija ja Sloveenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Inglismaa klubides. Ljubljana Olimpija Sloveenia kõrgliiga: 2022–23 Sloveenia karikas: 2020–21, 2022–23 "Timi Elšnik". worldfootball.net (inglise). Vaadatud 23. märtsil 2023. "Timi Max Elšnik" (sloveeni). NK Olimpija Ljubljana. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2023. Vaadatud 23. märtsil 2023. Viškovič, Rok (13. märts 2021). "Štajerski kapetan, ki je zaljubljen v Ljubljano. Ona pa vanj" (sloveeni). Siol. Vaadatud 29. septembril 2021. Okorn, Jože (16. aprill 2023). "Olimpija nadigrala Maribor in postala prvak". Dnevnik (sloveeni). Vaadatud 7. mail 2023. Viškovič, Rok (6. mai 2023). "Olimpija po drami v 130. minuti do dvojne krone, zanimiv niz Maribora je končan". Sportklub (sloveeni). Vaadatud 7. mail 2023.
Adam Gnezda Čerin

Adam Gnezda Čerin (sündinud 16. juulil 1999 Postojnas) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliiga klubis Panathinaikos ja Sloveenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Sloveenia, Saksamaa ja Horvaatia liigades. Panathinaikos Kreeka karikas: 2023–24 "Slovenia – A. Čerin – Soccerway". Soccerway. Vaadatud 26. augustil 2020. "Slovenski trio na Brdo pri Kranju prihaja z medaljami, v finalu pokala je igral le Adam Gnezda Čerin" (sloveeni). Nogomania. 26. mai 2024. Vaadatud 26. mail 2024.
Eggelsberg

Eggelsberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas. Eggelsberg asub Innvierteli piirkonnas. Umbes 20% valla territooriumist on kaetud metsaga ja 69% on talumaa. Ibmeri raba on suurim raba Austrias. Eggelsbergi kuuluvad katastraalvallad Gundertshausen, Heimhausen, Haselreith ja Ibm. Sulgudes elanike arv seisuga 1. jaanuar 2020. Arnstetten (40) Autmannsdorf (62) Beckenberg (44) Bergstetten (78) Eggelsberg (876) Großschäding (31) Gundertshausen (218) Haselreith (39) Hehenberg (19) Heimhausen (93) Hitzging (14) Hötzenau (2) Ibm (331) Kleinschäding (48) Meindlsberg (5) Miesling (12) Oberhaslach (10) Oberhaunsberg (20) Pippmannsberg (53) Revier Eggelsberg (72) Revier Gundertshausen (114) Revier Heimhausen (57) Trametshausen (64) Untergrub (6) Unterhaunsberg (39) Wannersdorf (73) Weilbuch (13) Weinberg (16) Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sametmust

Sametmust on üks mustjatest värvitoonidest, sameti pinna taoliselt matilt ja pehmelt sügavmust. Värvinimetust kasutatakse eelkõige mattide pindade ja materjalide kohta, aga ka silmade, juuste, sulestiku jm värvuse kirjeldamiseks. E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab sametmusta (sammtschwarz) puhtaimaks mustaks ja värvuse näidismineraaliks obsidiaani. 1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" loeb sametmusta (velvet black) musta värvuse etalontooniks. Selle näideteks toob ta lisaks musta sameti värvusele muti karvkatte, musta kuke sabasulgede ja krüüsli sulestiku värvuse, taimedest silmoa (lehmahernes, Vigna unguiculata) musta täpi ja mineraalidest obsidiaani. Mustast sametist tanu. Nordiska Museet, saadud Hälsinglandist 1873 Krüüsel Silmoad Obsidiaanist tööriistad Meloselt, 3200–2100 eKr, Ashmolean Museum Sametmust (black velvet) tšintšilja on geenimutatsiooniga, mis muudab looma näo-, pea- ja seljakarva karvatipud tumedamaks, nii et need moodustavad seljapoolel katkematu sügavmusta kasuka tšintšilja ninast sabajuureni. Külgedel on tumehall üleminekuala ja kõhualune on puhasvalge. Silmad on tumedad ja kõrvad hallid. https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=sametmust Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821, lk 124 https://www.c82.net/werner/#blacks Black Velvet Chinchilla. - Sunset Chinchillas
Rein Weber

Rein Weber (19. august 1940 – 16. august 2018) oli eesti arhitekt, geobioloog, pendli- ja feng shui spetsialist. Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ning 1979. aastal Sorbonne’i ülikooli. Weber alustas tööd arhitektina 1960. aastal Eesti Tööstusprojektis, oli seejärel aastatel 1969–1974 Kirovi-nimelise kolhoosi projektbüroo peaarhitekt, kus ta tegeles peamiselt Haabneeme asula projektidega, alates 1974. aastast esimene vabakutseline arhitekt Eestis. Ta emigreerus seoses abiellumisega prantslannaga 1976. aastal Prantsusmaale, asus elama Pariisi ning alustas koostööd mitme prantsuse arhitektuuribürooga, võeti 1981. aastal vastu Prantsuse Arhitektide Ordu liikmeks, seejärel asutas omanimelise arhitektuuribüroo. Esimene suurem töö Pariisis oli osalemine Moskva olümpiamängude ajaks ehitatava hotelli Kosmos prantsuse arhitektide grupis. Koostöös inseneribürooga Marcel Martin valmisid Weberi käe all nii elamurajoonide planeeringud (Lamorlaye ja Jabline 1980) kui ka büroohooned ja korterelamud Pariisis ja selle äärelinnades (St. Mande ja Stains 1990). Huvi inimsõbralike ehitusmaterjalide vastu ja looduslik lähenemine arhitektuurile viis Weberi kokku geobioloogia ja feng shui filosoofiaga. Ta pidas oluliseks looduslike materjalide (täispuit, looduskivid, põletatud tellis jt) kasutamist ning objektile geobioloogiliselt neutraalse asukoha leidmist, uuris arhitektuursete vormide mõju inimese kehale ja vaimule. Alates 1997. aastast uuesti Eestis elanud Weber tegutses arhitekti-geobioloogina, propageeris feng shui ja geobioloogia põhimõtteid, pidas neil teemadel ka loenguid, osales konverentsidel ja kirjutas artikleid arhitektuuri ja tervise teemadel ning oli Intuitiivteaduste Kooli lektor, tema õpilaste seas on Urmas Sõõrumaa. Weber oli Prantsusmaa eestlaste esindaja Eesti Komitees ja Eesti Vastastikuse Abistamise Seltsi Prantsusmaal abiesimees. Õnne feng shui, 2009 "Eesti Arhitektide Liit". arhliit.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2024. Vaadatud 16. juunil 2024. "Keskus 9 september 2021 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 16. juunil 2024. "Suri Rein Weber: Sõõrumaa vaimne isa, pendlimees ja feng shui maaletooja Eestis". Kroonika. Vaadatud 16. juunil 2024. "Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet 15 mai 1991 — DIGAR Eesti artiklid". dea.digar.ee. Vaadatud 16. juunil 2024.
Rein Grünberg

Rein Grünberg (13. november 1941 Tallinn – 30. detsember 1996 Tallinn) oli eesti korvpallur ja sporditegelane. Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna. Grünberg hakkas sportima, ka korvpalli mängima Kalevi Spordikoolis Enno Karrisoo ja Heino Kruusi õhutusel ja juhendamisel. Ta tuli 1964. aastal Nõukogude Liidu üliõpilasmeistriks, aastatel 1961–1964 ja 1966 TPI (treener Jaroslav Dudkin) ning 1968 ja 1971 Tallinna Kalevi meeskonnas (treener Heino Krevald) Eesti meistriks, võitis 1960, 1962, 1964 ja 1966–1969 Eesti karikavõistlused, sai 1989 ja 1991 veteranide MM-il 2. koha, oli 1973–1989 Korvpalliföderatsiooni juhatuse liige ja 1990–1991 Korvpalliliidu peasekretär. Grünberg töötas juhtivatel ametikohtadel: Tallinna RSN täitevkomitee üldosakonna juhataja, Bensiinijaamade Valitsuse juhataja ja Riikliku Standardite Komitee Eesti Vabariikliku Valitsuse juhataja asetäitja. Ta oli abielus sisearhitekt Maile Grünbergiga. "ESBL". www.esbl.ee. Vaadatud 17. juunil 2024.
Koidu Tähed

Koidu Tähed on Sangaste kihelkonna regilauluansambel. Regilauluansambel sai alguse Sangastes korraldatud seminarist. Esimene esinemine oli ansamblil 16. detsembril 2008. aastal, Eesti Rukkiseltsi korraldatud Gerd Kanteri austamise õhtul Sangaste lossis. Koidu Ahk Elin Iia Jaana Kersti Merle Piret Siiri Tiia
Florin Niță

Florin Constantin Niță (sündinud 3. juulil 1987 Bukarestis) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib väravavahina Türgi kõrgliiga klubis Gaziantep ja Rumeenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Rumeenia ja Tšehhi liigades. Rumeenia jalgpallikoondises tegi Niță debüüdi 9. novembril 2017 sõprusmängus Türgi vastu, kui sekkus mängu teisel poolajal Ciprian Tătărușanu asemele. FCSB Rumeenia kõrgliiga: 2013–14, 2014–15 Rumeenia karikas: 2014–15 Rumeenia superkarikas: 2013 Rumeenia liigakarikas: 2014–15, 2015–16 Praha Sparta Tšehhi kõrgliiga: 2022–23 Tšehhi karikas: 2019–20 Gazeta Sporturilori Rumeenia aasta jalgpallur: 2021 CSJ Gala Fotbalului Românesci Rumeenia aasta jalgpallur: 2021 Rumeenia kõrgliiga hooaja sümboolne koosseis: 2016–17
Nicușor Bancu

Nicușor Silviu Bancu (sündinud 18. septembril 1992 Crâmpoias) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsja ja poolkaitsjana Rumeenia kõrgliiga klubis Craiova Univeritatea ja Rumeenia jalgpallikoondises. Rumeenia jalgpallikoondises tegi Bancu debüüdi 8. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2021 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Craiova Universitatea Rumeenia karikas: 2017–18, 2020–21 Rumeenia superkarikas: 2021 Rumeenia kõrgliiga hooaja sümboolne koosseis: 2020–21, 2021–22 "UEFA Nations League 2021: Booking List before League phase Matchday 6" (PDF). UEFA. 16. november 2020. Lk 5. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. november 2020. Vaadatud 23. novembril 2020. Nicușor Bancu. national-football-teams.com. Vaadatud 20.6.2024 Nicușor Bancu saidil Soccerway (inglise) "LPF a ales "echipa ideală" a sezonului din Liga 1! Care echipă a oferit cei mai mulți jucători" [LPF has chosen the "ideal team" of the Liga 1 season! Which team offers the most players] (rumeenia). Digi Sport. 4. juuni 2021. Vaadatud 4. juunil 2021. "LLPF a anunțat echipa ideală a sezonului de Liga 1 » FCSB și CFR Cluj, reprezentate de câte 3 jucători" [LPF has chosen the "ideal team" of the Liga 1 season! Which team offers the most players] (rumeenia). Gazeta Sporturilor. 3. juuni 2022. Vaadatud 6. juunil 2022.
Andrei Burcă

Andrei Andonie Burcă (sündinud 15. aprilli 1993 Bacăus) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Okhdood ja Rumeenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Rumeenia klubides. CFR Cluj Rumeenia kõrgliiga: 2019–20, 2020–21, 2021–22 Rumeenia superkarikas: 2020 Rumeenia kõrgliiga hooaja sümboolne koosseis: 2019–20, 2020–21, 2021–22
Balti sõjaline liit

Balti sõjaline liit oli 1940 16. juunil NSV Liidu poolt välja toodud süüdistus Lätile ja Eestile, mille sõnul olid Läti, Eesti ja Leedu moodustanud NSV Liidu vastase sõjalise pakti. Väidetavalt proovisid Baltimaad ka Soomet inkorporeerida Nõukogude vastasesse Liitu. Tänapäeva ajaloolased on pannud pakti olemasolu kindla kahtluse alla. Kaaber, Ene (2008). Mika Waltari Tõde Eestist, Lätist ja Leedust. Varrak. Lk 51. ISBN 978-9985-3-1715-0.
Mirjam Hinrikus

Mirjam Hinrikus (sündinud 5. veebruaril 1972) on eesti kirjandusteadlane. Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli ja kaitses 2003. aastal sealsamas magistrikraadi tööga "Dekadent ja lapsnaine A. H. Tammsaare üliõpilasnovellides". Doktorikraadi sai ta 2011. aastal samuti Tartu Ülikoolist, tema väitekirja pealkiri on "Dekadentlik modernsuskogemus A. H. Tammsaare ja nooreestlaste loomingus". Mirjam Hinrikus on õppinud ka Tampere ja Toronto Ülikoolis ning olnud postdoktorantuuris Göteborgi Ülikoolis. Õppejõuna on Mirjam Hinrikus töötanud Tallinna Ülikoolis ja külalisteadlasena Helsingi ja Konstanzi Ülikoolis ning Berliini Vabaülikoolis. Alates 2011. aastast töötab ta Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses. Mirjam Hinrikuse peamised uurimisvaldkonnad on naturalism, dekadents ja modernism, sh intermeedialised suhted 20. sajandi esimese poole Eestis, Põhjamaades ja Euroopas laiemalt. Ta on Karl Ristikivi Seltsi, Elias Lönnroti Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni ja Jaan Kaplinski Seltsi liige. Samuti kuulub ta organisatsioonidesse Association for the Advancement of Baltic Studies ja International Association of Philosophy and Literature. 2023 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia laureaat Mirjam Hinrikuse ema oli kirjandusteadlane Rutt Hinrikus. Doktorväitekiri Tartu Ülikooli raamatukogu repositooriumis. Mirjam Hinrikus UTKK lehel. Mirjam Hinrikus Eesti Teadusinfosüsteemis
Radu Drăgușin

Radu Matei Drăgușin (sündinud 3. veebruaril 2002 Bukarestis) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Rumeenia jalgpallikoondises. Tottenham Hotspuriga liitus ta 2024. aasta jaanuaris. Enne seda mängis ta Itaalia klubides. Rumeenia jalgpallikoondises tegi Drăgușin debüüdi 25. märtsil 2022 sõprusmängus Kreeka vastu. Juventus U-23 Coppa Italia Serie C: 2019–20 Juventus Itaalia karikas: 2020–21 Itaalia superkarikas: 2020 Gazeta Sporturilori Rumeenia aasta jalgpallur: 2023 Profiil Tottenham Hotspur F.C. kodulehel
Andrei Rațiu

Andrei Florin Rațiu (sündinud 20. juunil 1998 Aiudis) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Rayo Vallecano ja Rumeenia jalgpallikoondises. Ta on varem mänginud ka Hollandis. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Rumeenia olümpiameeskonda. Rumeenia jalgpallikoondises tegi Ratiu debüüdi 2. septembril 2021 MM-i valikmängus Islandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. septembril 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
Kotlabaea

Kotlabaea on liudikulaadsete perekond. Kotlabaea deformis Kotlabaea andmebaasis eElurikkus.
Neolectomycetes

Neolectomycetes on kottseente klass. Neolectales
Neolectales

Neolectales on kottseente selts. Neolectaceae
Neolectaceae

Neolectaceae on kottseente sugukond. Neolecta
Neolecta

Neolecta on kottseente perekond. Neolecta irregularis
Ilona Oja Açik

Ilona Oja Açik (kuni 2005 Ilona Oja; sündinud 17. novembril 1977 Hiiumaal) on eesti keemik ja materjaliteadlane. Lõpetas Kärdla Keskkooli 1996 ning Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna 2001. Omandas TTÜs loodusteaduste magistri- (2003) ja doktorikraadi (2007). Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 2002: materjaliteaduse instituudis insener 2002–2003, teadur 2003–2009, vanemteadur 2009–2016; materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudis vanemteadur 2017–2020, kaasprofessor tenuuris 2020–2023, alates 2023 täisprofessor tenuuris. On õhukesekileliste energiamaterjalide teaduslabori (kuni 2023 keemiliste kiletehnoloogiate teaduslabor) juhataja aastast 2017. Põhilised uurimisvaldkonnad: õhukesed kiled keemilistel meetoditel, päikeseenergeetika materjalid. On olnud külalisteadur Kieli Rakenduskõrgkoolis 2001–2002, Delfti Tehnikaülikoolis 2003, Viini Tehnikaülikoolis 2004 ja Hahn-Meitneri Instituudis Berliinis 2005. 2003 Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilastööde konkurss, 1. koht 2011 TTÜ parima teadusartikli autor 2010 tehnika ja tehnoloogia valdkonnas 2021 TTÜ parim programmijuht (keemia- ja materjalitehnoloogia doktoriõppeprogramm) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 4. köide Eesti Teaduse Infosüsteem Ilona Oja Açik Eesti Teaduse Infosüsteemis Ilona Oja Açiku publikatsioonid
Lumetõmmuk

Lumetõmmuk (Meottomyces dissimulans) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente liik. Seente varasemate nimede hulka kuuluvad lume-ebamampel (Hemiphotiota aedipus), lumemampel (Pholiota oedipus) ja lumetõmmukas (Phaeogalera oedipus). Lumetõmmuk andmebaasis eElurikkus
Forint

Forint on Ungari rahaühik. Forint oli Ungaris kasutuses 1867–1892 ja uuesti alates 1946. aastast. 1946 vahetas ta välja pengö, mis hüperinflatsiooni tõttu oma väärtuse kaotas. ISO 4217 kood on HUF ning kasutatav lühend on Ft. Forint sai nime Firenzes alates 1252 vermitud kuldmüntide floriinide järgi. Ungaris võttis kuldmündid kasutusele Károly I 1325. Pärast forinti kasutuselevõtmist oli nende kurss palju aastaid stabiilne. See aitas suurendada sotsialistliku riigikorra populaarsust. Sotsialistliku riigikorra lagunedes kaasnes sellega taas inflatsioon 1990. aastatel. Kui 1. jaanuaril 1990 maksis 1 naelsterling 100 forintit ja 1 USA dollar 62,5 forintit, siis 1. jaanuaril 2001 jõudis forint oma kõige nõrgema kursini: naelsterling maksis 417,7 ja dollar 279,62 forintit. Hiljem on forint mõlema mainitud valuuta suhtes märgatavalt tugevnenud. Üks forint jaguneb 100 filleriks (fillér), kuid need ei ole alates 1999 enam käibel. Mündid on väärtuses 5, 10, 20, 50, 100 ja 200 Ft. Kuni 29. veebruarini 2008 olid käibel 1- ja 2-forintilised mündid, mida saab Ungari keskpangas vahetada kuni 28. veebruarini 2013. Paberrahatähed on väärtuses 500, 1000, 2000, 5000, 10 000 ja 20 000 Ft. Kõigi mõõdud on 154×70 mm. Kuni 2009. aasta novembrini oli käibel ka 200-forintine, mida nüüd pangad kuni 16. novembrini 2029 välja vahetavad. Lisaks vahetavad pangad välja 1000-forintiseid, millel puudub hologrammriba, kuni 31. augustini 2027. Ungari Panga koduleht Trükikoja koduleht
Kergejõustiku Euroopa rekordid

Euroopa kergejõustikurekordid on ratifitseerinud Euroopa Kergejõustikuliit. Arvestust peetakse kõigi olümpiamängudel ja mõnel muul võistlusel toimunud võistluste kohta. Mõnede muude võistluste mitteametlikku arvestust peavad kergejõustikustatistid. Arvestust peetakse kergejõustiku, maanteejooksu ja käimisvõistluste kohta. 100 kilomeetrit on pikim tunnustatud jooksuvõistlusdistants, samas kui üks miil on nüüdisajal ainus mittemeetermõõdustikus distants, mille World Athletics on heaks kiitnud. Tunnustamata võistluste ja võistlusalade tulemusi peetakse "Euroopa tipptulemusteks", kuid neid ei kinnitata ametlike Euroopa rekorditena. 1. jaanuaril 2024 võttis World Athletics mõiste "siseruumides" asemel kasutusele uue ingliskeelse termini short track, kirjeldamaks võistlusi, mille käigus joostakse 200 m rajal, traditsiooniliselt ruumis. Euroopa rekordid kinnitatakse eraldi välioludes ja siseruumides toimunud võistlustel, meeste ja naiste arvestuses, U23 ja U20 vanuseklassis.   Euroopa rekordina ei kinnitata Euroopa rekordid worldathletics.org veebilehel
Flammulaster muricatus

Flammulaster muricatus on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv seente liik. Seen kasvab kõdunevate lehtpuude lamatüvedel. Flammulaster muricatus andmebaasis eElurikkus
Pikalehine päikselill

Pikalehine päikselill ehk kahvatu päikselill (Heliophila coronopifolia) on taimeliik ristõieliste sugukonnas. Pikalehine päikselill andmebaasis eElurikkus.
Feldkirchen bei Mattighofen

Feldkirchen bei Mattighofen on vald (Gemeinde) Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas. Seal asub Berglandmilchi meierei, mis on Austria suurim juustutööstus. U. 23 % valla territooriumist on kaetud metsaga ja 70 % on põllumaa. Aich Altheim Aschau Außerpirach Bamberg Burgkirchen Edt Emerding Feldkirchen bei Mattighofen Gerberling Gietzing Gstaig Hafenberg Haiderthal Hansried Haselpfaffing Hennergraben Holz Höslrein Innerpirach Jetzing Kampern Kendling Klöpfing Oichten Öppelhausen Ottenhausen Otterfing Primsing Quick Renzlhausen Revier Renzlhausen Sattlern Sperledt Vormoos Wenigaschau Wexling Wiesing Willersdorf Franz Wasner (1905−1992), Trappi perekonna lauljate lavastaja ja dirigent. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kerge elu

"Kerge elu" on Eestis toodetud teleseriaal, mis põhineb Soome formaadil "Helppo elämä". Seda näidati 2013–2014 TV3-s. Sarja režissöörid on Raoul Suvi ja Raivo Maripuu ning stsenarist Mikko Pölla. Margus Prangel – Toomas Karik Helena Merzin-Tamm – Stella Karik Mirjam Aimla – Girtel Karik Siim Sups – Rene Karik Jüri Lumiste – Voldemar Brenner Raivo Rüütel – Endel Vilbre Allan Noormets – Martin Külli Reinumägi – Eerika Maria Klenskaja – Aune Margo Teder – Pillang Tanel Saar – Jaanus Garmen Tabor – Mirjam Vahtra Tõnu Oja – Ants Vahtra Rauno Polman – Andreas Grünberg Carmen Seljamaa – Marina Marika Barabanštšikova – Helle Krüger Kait Kall – Kaarel Raivo E. Tamm – Valter Lemming Eliise Paula Roosa – Anna Sten Zupping – Ants Tiigel Inga Salurand – Kristi Koskla Juss Haasma – Kevin Janek Joost – Psühholoog Karl Bussov – Joonas Triinu Meriste – Ilona Pillang Mari Torga – Monica Grünberg Sven Soiver – Robert Grünberg Ingrid Isotamm – Sigrid Ingerson Liis Lass – Siret Karin Rask – Meelike Katrin Pärn – Astra Piret Krumm – Jaana Terje Pennie – Amanda Markus Luik – Joonas Tanja Mihhailova – Ursula Eleonora Šljanda – Leena Hanna-Maria Jaeski – Marilin Andres Tabun – Hillar Tiganik Jekaterina Novosjolova – Ragne Piret Simson – Õpetaja Peetri Andres Oja – Valdek Argo Aadli – Tõnn Robert Vaab – Sergei Mariita Mattisen – Miia Mart Müürisepp – Max Tanel Ingi – Tammik Tormi Kevvai – Juss Krista Lensin – Eve Maasik Hardi Kalder – Sven Kerge elu (2013) Eesti Filmi Andmebaas. Vaadatud 21. juunil 2024
Franking

Franking on vald (Gemeinde) Austrias Ülem-Austria liidumaal Braunau am Inni ringkonnas. Franking asub Ülem-Austria lääneosas, Saksamaa ja Salzburgi piiri lähedal. Vald on 457 m kõrgusel mere pinnast. (Sulgudes elanike arv 2020. aasta 1. jaanuari seisuga) Buch (30) Dorfibm (52) Eggenham (101) Eisengöring (84) Franking (250) Holzöster (218) Holzleithen (92) Neuhausen (77) Oberfranking (108) Nimi Franking tuleb vanaülemsaksa nimest "Franko" või "Francho". Nime on esmakordselt mainitud 1150. aastal, kui ürikus nimetatakse Ulricus von franchingenit. 1779. aastani oli Franking Baieri osa, pärast Tescheni rahu sõlmimist läks see Austriale. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.