Paul Keres

Paul Keres (7. jaanuar 1916 Narva – 5. juuni 1975 Helsingi) oli eesti maletaja (rahvusvaheline suurmeister, 1950) ja malekirjanik. Paul Keres sündis Narvas käsitöölise peres ja veetis oma lapsepõlve- ja noorusaastad Pärnus. Kerese väljakujunemisel mängis suurt osa kirimale, mida ta mängis armastusega ka hilisemas eas. Keres tegutses juba varasest noorusest maleproblemistina. Ta lõpetas 1934. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja õppis 1937–1943 Tartu ülikoolis matemaatikat. Keres oli alates 1936. aastast üliõpilasseltsi Liivika liige. Juba noorukina võitis Keres tähtsaid maleturniire. 1937 sai Keres rahvusvaheliseks suurmeistriks ning pälvis 1938 Hollandis peetud AVRO turniiri võidu eest maailmameistri matši õiguse Aleksandr Alehhiniga (matši ei toimunud). Sellest ajast oli ta aastakümneid maailmameistri tiitli peamisi pretendente ("igavesti teine"). 1939. aastal võitis Eesti võistkond, kuhu kuulus ka Keres, Buenos Airese 8. maleolümpial pronksmedalid. 1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud turniiril, kus selgitati maailmameister pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas (olude sunnil Nõukogude Liidu lipu all esinenud) Keres kolmandat-neljandat kohta Samuel Reshevskyga (USA), saades 10,5 punkti 20-st. MM turniiri võitis Mihhail Botvinnik (NSV Liit). Pretendentide turniiril, mille võitja sai MMi tiitlimatšile, oli Keres 1950. aastal Budapestis 4., 1953. aastal Zürichis ja Neuhausenis 2.–4. (jagas kohta Samuel Reshevsky ja David Bronsteiniga), 1956. aastal Amsterdamis 2., 1959. aastal Bledis, Zagrebis ja Belgradis toimunud võistlusel 2. ja 1962. aastal Curaçaol 2. (Keres võitis temaga 2.–3. kohta jaganud Jefim Gelleri vastu lisamatši, mis selgitas välja, kumb neist pääseb vahetult järgmise tsükli kaheksa pretendendi hulka). Keres oli kolmekordne NSV Liidu maletšempion (1947, 1950 ja 1951) ning kuulus 7 korda (1952, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964) NSV Liidu võistkonda, kes võitis maleolümpia. Kerese mängustiil oli erakordselt mitmekesine. Tema saavutused ja isiksus aitasid propageerida malet nii kodu- kui ka välismaal. Keres on kirjutanud maleraamatuid, sealhulgas püsiva väärtusega teoseid eriti lipu- ja vankrilõppmängust. Lõppmängu käsitlev "Praktische Endspiele" (Hamburg 1973) kuulub maailma sellealase kirjanduse paremikku. Teoseid: "Malekool" I–III (1948–1955), "Maailmameistri turniir Haag-Moskva 1948" (1949), "Valitud partiid 1931–1958" (1961), "100 partiid" ("100 партий"; ilmunud vaid vene keeles), "Maleaabits" (1969, Kereselt lõppmängude osa, raamatu avangu ja keskmängu osa Iivo Neilt), "4x25" (1975, koos Iivo Neiga). Viimased rahvusvahelised turniirivõidud saavutas Keres halvenenud tervisest hoolimata 1975. aasta veebruaris Tallinnas ja sama aasta mais Kanadas Vancouveris. 1. juunil 1975, kui Keres oli naasmas turniirivõiduga Vancouverist Tallinna, tabas teda Helsingis peatudes infarkt. Ta suri Helsingis 59-aastaselt, 5. juunil 1975. Paul Kerese Morphy arv oli 3. Malekool. I osa, Malemängu ajaloost, algõpetus, lihtsamaid lõppmänge ja avanguteooria. 1939 Malekool. I osa, Malemängu ajaloost, algõpetus, lihtsamaid lõppmänge ja avanguteooria. 1940 Malekool. 1. osa: Algõpetus ja avanguteooria. 1947 Malekool. 2. osa: Avanguteooria. 1950 Malekool. 3, osa: Prantsuse avang. 1955 Maailmameistri turniir : Haag-Moskva 1948/1949 Valitud partiid: 1931–1958. 1961 4x25. Robert Fischer. Boriss Spasski. Viktor Kortšnoi. Bent Larssen: (100 partiid). 1975 Maleaabits koos Iivo Neiga Maleaabits 1969 (Keres ja Nei) Maleaabits 1978 (Keres ja Nei) Maleaabits 2008 (Keres ja Nei) Maleaabits neljas köites (Punktkiriväljaanne). 1978 1948 – NSV Liidu teeneline meistersportlane 1959, 1962 – Eesti aasta sportlane 1964 – Kalevi auliige 1965 – Eesti NSV teeneline sporditegelane Paul Kerese vanemad olid Peeter Keres (1876–1956) ja Mari Keres (1882–1970). Paul Keresel oli õde Erna Keres (1903–1903) ning kaks venda: Evald Keres (1907–1910) ja Harald Keres (1912–2010). Paul ja Maria Keres (sünd. Rives, 1917–2014) abiellusid detsembris 1941 Tartus. Abielust sündisid poeg Peeter Keres (s. 1942) ning tütred Kadrin Keres (s. 1943) ja Krista Keres (1954–2004). Pojapoeg Paul Keres (s. 1982) on vandeadvokaat. Abielu sõlmimise ajal õppis Paul Keres Tartu Ülikoolis matemaatikat ja tema abikaasa Maria samas slaavi filoloogiat. Keresed asusid elama esialgu naise ema korterisse Tartus Kastani tänaval, hiljem sai nende eluasemeks kolm tuba suurest korterist allkorrusel. 1944. aasta sõjasuvel oli Maria Keres lastega Tootsis, Paul samal ajal malevõistlustel Rootsis. Kastani tänava korterist viidi osa väärtuslikumaid raamatuid Harald Kerese juurde Tartu Tähetorni varjule, kuid paraku said just need raamatud hiljem Nõukogude punaarmeelaste tegevuse tõttu kannatada. 1944. aasta septembri Suure põgenemise ajal otsustas ka Keres oma pere Eestist Rootsi viia. Nad ootasid mootorpaati 22. septembril Matsalu lahe loodenurgas Puise rannas, kuid paati Rootsist ei saabunud oodatud ajaks, vaid palju hiljem, mil Nõukogude väed olid juba kogu rannapiirkonna hõivanud. 1950. aastate keskel lasi Paul Keres oma perele ehitada Nõmmel Õie tänaval Peeter Tarvase projekti järgi terrasiitkrohvist välisviimistlusega kahekorruselise eramu. Pärast Paul Kerese surma (1975) nimetati 1976. aastal see osa Õie tänavast, kus paiknes ka Kerese eramu, Paul Kerese tänavaks. Maria Keres elas samas majas kuni oma elu lõpuni. Maria Keresel oli kaks õde. Üks neist elas Tallinnas, teine Kanadas Montréalis. 1967. aastal sõitis maailmanäitusele EXPO 1967 Montréali NSV Liidu delegatsioon, mille koosseisus oli ka Paul Keres. Raha kokkuhoidmiseks majutati eestlasi kohalike kodudesse ning juhuse tahtel sai Paul Keres öömajale ja kostile oma naiseõe juurde. 1. juunil 1975, kui Paul Keres oli naasmas Vancouveri maleturniirilt Kanadast Eestisse, tabas teda lennureisi vahepeatusel Helsingis müokardi infarkt. Ta suri Helsingi ülikooli keskhaiglas neli päeva hiljem, 5. juunil. Paul Kerese riiklikele matustele tuli üle 100 000 inimese, teiste hulgas mitmed Nõukogude Eesti partei- ja valitsusjuhid. Keres on maetud Metsakalmistule, Kuulsuste künkale; naabruses on Georg Otsa ning Johannes Kotkase hauad. Paul Keres ja Reuben Fine AVRO turniiril (Holland, 1938) President Konstantin Päts ja Paul Keres (Tallinn, 1938) Keres 8. maleolümpial Buenos Aireses (Argentina spordiajakirja El Gráfico nr 1052, 8. september 1939) Keres Soome sõduritele simultaani andmas (Laadoga lähistel, 1943) 1948 MM-võistlustel Haagis: (vasakult) Euwe, Smõslov, Keres, Botvinnik, Reshevsky Keres 11. maleolümpial (Amsterdam, 1954) 1961 meeskondlikel EM-võistlustel Oberhausenis: Barcza (Ungari) ja Keres (NSVL) Keres Hoogovensi maleturniiril (Wijk aan Zee, 1969) Kerese büst Eesti 5-kroonisel pangatähel (ringluses 1992–2011) Mälestusmärk Keresele tema sünnilinnas Narvas 1969. aastal valmis režissöör Ülo Tambekil Keresest portreefilm "Tuld kuningale". Kerest on kujutatud NSV Liidu postiametkonna poolt tema 75. sünniaastapäeval välja antud postmargil (1991). AS Eesti Post üllitas postmargi nr 615 7. jaanuaril 2016. Paul Kerese 100. sünniaastapäeval. Paul Kerese portree oli ka Eesti Panga viiekroonisel rahatähel. Tallinna kesklinnas Tõnismäel paikneb Paul Kerese monument. Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli ees asub Paul Kerese mälestusmärk (1996, skulptor Mare Mikof). 7. jaanuaril 2016 avati Narvas Paul Kerese monument, kus Kerest on kujutatud istumas malelaua ääres. Tema järgi on nimetatud tänav Tallinnas ja Pärnus ning Kerese linnaosa, tänav ja väljak Narvas. Tallinnas tegutseb Paul Kerese Malemaja. Aastatel 2000–2008 andis ESS Kalev Kerese auks välja "Ausa mängu auhinda". 7. jaanuaril 2016 andis Eesti Pank Paul Kerese 100. sünniaastapäeva puhul välja kaheeurose mälestusmündi. Mündi tiraaž oli 500 000. FIDE kuulutas 2016. aasta Paul Kerese aastaks. 2023. aastal valmis Keresest dokumentaalfilm "Paul Keres. Kuningas" (režissöör Toomas Lepp). "Paul Keres. Mälestusi. Materjale. Kirju". Olympia, 2015. Lk 581 Kristjan Pihl, Kenderi ja Kaljuranna kaitsja: rahvas ootab prokuratuurilt verd, Eesti Ekspress, lk 22, 13. jaanuar 2016 18.november 2000, Meeli Hunt, Vanemate kuulsuse varjus või paistel "Paul Keres. Mälestusi. Materjale. Kirju". Olympia, 2015. Lk 251 "Väikese vabariigi uhkus ja vali". eestimale.ee, 14. jaanuar 2016 Sirp, nr. 1, 8 jaanuar 1993. dea.digar.ee Unustatud majad: Kerese maja esindab ajatut modernismi. nommesonumid.blogspot.com Paul Keres – Nõukogude Liidu kodanik, Eesti uhkus. Sirp.ee, 6. juuni 2006 "Tuld kuningale". ETV2. 27. märts 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2015. Vaadatud 27. märtsil 2015. Paul Keres 100 / 615-07.01.16 Valepidi sattunud malelaua tõttu kujutab monument Paul Kerest kaotamas http://www.eestikalev.ee/?div=16-50 (vaadatud 29.12.2014) Paul Keresele pühendatud 2-euroseid münte on võimalik soetada 8. jaanuarist, Eesti Pank Ruus, Kaspar (4. november 2023). "DELFI VIDEO | Paul Keres uuest filmist: meie peres ei räägita vanaisast kui maletajast või igavesest teisest. Tema oli lihtsalt vanaisa". Delfi Sport. Vaadatud 4. novembril 2023. Valter Heuer. Meie Keres (1977) Mälestusi Paul Keresest. Koostanud Merike Rõtova (1983) Jakov Neustadt. Paul Kerese maleülikool (1992) Paul Keres photographs and games. Koostanud Hendrik Olde (1995) Alexander Hildebrand. Paul Keres der Komponist/the composer. (1999) Paul Keres. Igavene tuli. Valik kirjutisi. Koostanud Simo Runnel (2006) Valter Heuer, Meie Keres (raamatu "Meie Keres: kujunemisaastad" täiendatud ja muudetud väljaanne). Saatesõnad: Ülo Tuulik ja suurmeister Genna Sosonko, Kirjastus Argo, Tallinn 2011, 656 lk; ISBN 9789949466177 "Malemeister Paul Keres GPU valve all". Meie Maa (Kuressaare: 1919–1944) nr. 32, 19. märts 1942, lk 6–7. Paavo Kivine, koostaja, Paul Keres : mälestusi, materjale, kirju, ISBN 9789985818459 (sama raamat lugeja.ee keskkonnas) Peeter Järvelaid. Paul Keres ja Boris Meissner. – Pärnu Postimees, 7. jaanuar 2011, lk 11 Paul Kerese partiid 13 jaanuar 1984, Sirp ja Vasar, nr. 2, Uno Mikkov, Mälestuskilde kohtumisest Paul Keresega Ülo Tuulik ja Ott Sandrak. Eesti raha tähed – Paul Keres. [1] – Ööülikool 2009. Pikkus: 48.40 Peeter Järvelaid. Paul Keres ja Boris Meissner. – Pärnu Postimees, 7. jaanuar 2011, lk. 11. http://www.parnupostimees.ee/?id=368933 Paul Keres Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Biograafia ESBL-is Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 24. november 2015. 2016 – Year of Paul Keres 2016 – Year of Paul Keres. FIDE: