laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Afraid to Feel

"Afraid to Feel" on briti dueti LF System laul, mis loodi 2019. aastal ja selle avaldas Warner Music UK täielikult 2. mail 2022. Singel jõudis oma populaarsuse tippu 2022. aasta juunis ning oli kaheksa nädalat järjest Ühendkuningriigi singlite edetabelis esikohal; Iirimaal saavutas see teise koha. Laul on silmapaistvalt esindatud Philadelphia International Recordsi tegutseva Silki 1979. aasta lauluga "I Can't Stop (Turning Your On)", kusjuures Louise Clare Marshalli vokaal on kogu singli jooksul aeglustunud ja kiirenenud.
Jaan Talts

Jaan Talts (sündinud 19. mail 1944 Massiarul Laiksaare vallas Pärnumaal) on eesti tõstja, olümpiavõitja ja maailmameister. Ta on võitnud kaks olümpiamedalit: 1968. aastal Mexicos sai ta hõbemedali (vastane kasutas tollal veel lubatud dopingut) ja 1972. aastal Münchenis kuldmedali. Maailmameistrivõistlustelt võitis ta aastatel 1970 ja 1972 kuldmedali ning 1968 ja 1969 hõbemedali. Euroopa meistrivõistlustelt sai aastatel 1968, 1969, 1970 ja 1972 kuldmedali. Kokku on ta võitnud 7 kuldmedalit nind 3 hõbemedalit. 1967–1972 püstitas Talts 41 maailmarekordit. Ta oli esimene poolraskekaallane (kuni 90 kg), kes tõstis kolmevõistlusel üle 500 kg. 1968 Méxicos hõbemedal poolraskekaalus (90 kg) 160+150+197,5=507,5 1972 Münchenis olümpiavõitja raskekaalus (110 kg) 210+165+205=580 1968 Méxicos hõbemedal poolraskekaalus (90 kg) 160+150+197,5=507,5 1969 Varssavis hõbemedal raskekaalus (110 kg) 180+155+212,4=547,5 1970 Columbuses maailmameister raskekaalus (110 kg) 200 MR+155+210=565 MR 1972 Münchenis maailmameister raskekaalus (110 kg) 210+165+205=580 1968 Leningradis Euroopa meister poolraskekalus (90 kg) 170+150+192,5=512,5 1969 Varssavis Euroopa meister raskekaalus (110 kg) 180+155+212,4=547,5 1970 Szombathelys Euroopa meister raskekaalus (110 kg) 195+152,2+215=562,5 1972 Constanțas Euroopa meister raskekaalus (110 kg) 200+165+222,5=587,5 Surumine – 211 kg, rebimine – 170 kg, tõukamine – 222,5 kg, kolmevõistlus – 587,5 kg ja kahevõistlus – 380 kg. 1989. aastast on Jaan Talts Eesti Olümpiakomitee liige ning on EOK juures asuva tippspordi nõukogu esimees. Aastatel 1995–1996 oli ta Riigikogu liige. 1967–1970 ja 1972 Eesti parim sportlane 1967 NSV Liidu parim sportlane 1983 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (koos Paavo Kivisega, "Tahtmine") 2001 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 2005 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia - silmapaistvate tippsaavutuste eest tõstmises) 2006 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2017 Tallinna teenetemärk Tema poeg on kergejõustiklane ja tõstja Jaan Talts juunior. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Paavo Kivine, Jaan Talts. "Tahtmine", 1982 Tiit Lääne. "Jaan Talts", 2004 Jaan Talts LIFT UPi kodulehel Biograafia ESBL-is
6. ühendarmee

6. ühendarmee (vene keeles 6-я общевойсковая армия) on Venemaa Föderatsiooni maavägede väeüksus. 25. motolaskurbrigaad 138. motolaskurbrigaad 9. kaardiväe suurtükiväebrigaad 26. raketibrigaad
Opus reticulatum

Opus reticulatum oli Vana-Rooma ehitistes kasutatud seinapindade müüriladumistehnika, milles rooma betoonist (opus caementitium) müürisüdamiku mõlema külje pind kaetakse väikeste püramiidikujuliste tufist või põletatud savist elementidega, mis moodustavad müüripinnal diagonaalruudulise mustri. Seda kombineeriti ka tellislaoga (opus testaceum), eelkõige hoone nurkadel. Nelinurkse põhjaga tuffpüramiidid paigutati terava tipuga betoonalusesse 45° nurga all nii, et püramiidide põhjad moodustasid võrgutaolise mustri. Sellest on tuletatud tehnika nimetus reticulatum 'võrguga seotud', 'võrgutaoline'. Opus reticulatum-tehnikas müüri läbilõige ülaltvaates Opus reticulatum-müüritise ristlõige külgvaates opus incertum opus mixtum
Urmas Kalla

Urmas Kalla (võru keeles Kalla Urmas; sündinud 25. aprillil 1970 Tartus) on võru keele spetsialist ja tõlkija. Teda on hinnatud üheks parimaks võru keele ja kultuuri tundjaks. 1985. aastal lõpetas ta Mehikoorma 8-klassilise kooli ja kolm aastat hiljem Räpina keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia alal. Ta kuulub Eesti Ornitoloogiaühingusse ning on akadeemiliselt ka üliõpilaskorporatsiooni Ugala vilistlane. Kalla töötab Võru Instituudis keeletundjana, tegeledes seal muu hulgas mitmesuguste tekstide tõlkimisega. 2022. aastal ilmus tema tõlkes Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg" ehk võrukeelsena "Kalõvipoig", illustraatoriks oli kunstnik Toomas Kuusing. Teose tõlkimise eest said nad 2021. aastal Kreutzwaldi mälestusmedali. Samuti on Kalla osalenud tekstide sisselugejana võrukeelsete teoste helikogus Helüait. Ta kuulub ansamblitesse Liinatsuraq ja Ütsiotsõ. Kalla on ka seotud rahvamuusikafestivali Mooste Elohelü korraldamisega. "Seto- ja võrokeeline laulik. Üteh mulgi- ja tartokeelitse laulaga." (2013) "Eläväneelähtäjä haard hõngu. Üteluisi võro keeli." (2014) "Eesti-Võru sõnaraamat" (2014; koostaja koos Mariko Fasteri, Sulev Iva, Triin Iva ja Laivi Oruga). "Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik" (2016; toimetaja; autorid Ilse Rootsmäe ja Lemming Rootsmäe) "Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin. Vabaduse kontsept Ida-Euroopa kirjandustes" (2017; tõlkija koos Marju Taukariga; toimetajad Sulev Iva, Roza Kirillova ja Szilárd Tibor Tóth) "Võru-eesti eksitussõnastik" (2019) "Võrukeelseid vanasõnu" (2020) "Aastatsõõr pokudõga. Aastaring pokudega. "(2019; tõlkija; autor Külli Leppik) "Kalõvipoig" (2022; tõlkija; autor Friedrich Reinhold Kreutzwald) "PÄRITUD VÄÄRTUSTE ÖÖPÄEV 2022 VÕRUMAAL 11.-12. JUUNIL". Eesti Folkloorinõukogu. Vaadatud 26. september 2022. Mati Määrits (26. august 2020). "Urmas Kalla seab kokku võrokeelsete vanasõnade raamatut". Lõuna-Eesti Postimees. Vaadatud 26. september 2022. "Töötajad". Võro Instituut. Vaadatud 26. september 2022. "Rahvuseepos «Kalõvipoig» tull' vällä võro keelen". Uma Leht (nr 508). 10. märts 2022. Vaadatud 26. september 2022. "Võrukeelse „Kalevipoja" valmimist tunnustati Kreutzwaldi mälestusmedaliga". Lõunaleht. 15. detsember 2021. Looduskaitse igaks juhuks. Kalla Urmase essee ajakirjas Eesti Loodus (04/2003)
Mereraadioside

Mereraadioside on raadioside, mida peetakse mereraadio sagedustel selleks ettenähtud seadmetega ja sellekohast luba omava isiku poolt, järgides raadioside head tava[viide?]. Mereraadiosidet reguleerib ja korraldab eeskätt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (International Telecommunication Union - ITU) poolt eraldatud sagedusalad. Raadioside sõnastik, Traadita Wiki Raadioside, Tehnilise Järelevalve Amet
Krīvi (Vaive vald)

Krīvi on küla (vidējciems) Lätis Vaive vallas Cēsise piirkonnas Vidzemes. Küla asub valla lääneosas ja jääb Riiast 91 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Līvu pamatskola ja Krīvi bussipeatus. Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvav Krīvi mänd ümbermõõduga 3,66 meetrit on looduskaitse all. 2022. aastal oli külas 154 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Kupjansk-Vuzlovõi

Kupjansk-Vuzlovõi (ukraina keeles Куп'янськ-Вузловий) on alev Ukraina Harkivi oblastis. 26. septembril 2022 võtsid Ukraina väed alevi enda kontrolli alla. 27. septembril 2022 heiskas HUR MO eriotstarbeline üksus Kraken asulas Ukraina lipu. Kivšarivka Kupjansk Генштаб уперше підтвердив, що ЗСУ зайшли до Куп'янська-Вузлового (vaadatud: 26.09.2022) ЛЮДМИЛА ТРОЦЕНКО. У Куп'янську-Вузловому піднято прапор України (vaadatud: 27.09.2022)
Maalehe krimisari

"Maalehe krimisari" on aastatel 2021–2022 ilmunud Põhjamaade[viide?] kriminaalromaanide sari, mis ilmus koostöös kirjastusega Varrak. Ilmunud teosed: Ann Cleeves, "Ronkmust" Elizabeth George, "Pääsmiseks paljudele" Dick Francis, "Raami sees" Caroline Graham, "Mõrvad Badger Driftis" Louise Penny, "Vaikelu" Ian Rankin, "Peitusemäng" John Grisham, "Aguliadvokaat" Benjamin Black, "Christine Falls" Ann Granger, "Ärata surnud" Charlaine Harris, "Tõelised mõrvad" Sara Paretsky, "Ainult hüvitis" Alexander McCall Smith, "Kalahari masinakirja kool meestele" Mick Herron, "Äraaetud hobused" Peter Robinson, "Ripporg" Antti Tuomainen, "Jänesefaktor" Elina Backman, „Kui kuningas sureb" – esmatrükk Åsa Larsson, „Veresüü" Geir Tangen, „Maestro" Leif Davidsen, „Vene lauljanna" Lone Theils, „Kurva poeedi naine" Thomas Enger, „Varjusurm" – esmailmumine Yrsa Sigurðardóttir, „Kes teisele hauda kaevab" Mats Olsson, „Karista ja lase surra" Susanne Jansson, " Ohvriraba" Anders de la Motte ja Måns Nilsson „Maakleri surm" – esmatrükk
Ajalooline romaan (raamatusari)

"Ajalooline romaan" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari. Ilmunud raamatud: Alexander Cordell, "Rüvetatud kaunis maa", 1964 Anatoli Vinogradov, "Aja kolm värvi", 1965 Miloš V. Kratochvíl, "Magister Jan. Tõrvik", 1965 Maria Maritš, "Põhjavalgus", 1965 Valentin Ivanov, "Iidsete aegade lood", 1965 Stepan Zlobin, "Salavat Julajev", 1965 Aleksei Jugov, "Sõdalased", 1965 Kálmán Mikszáth, "Must linn", 1966 Ivo Andrić, "Sild Drina jõel", 1967 Giuseppe Tomasi di Lampedusa, "Gepard", 1967 Jack Lindsay, "Hannibaali käsi on mängus", 1967 Josef Toman, "Pärast meid tulgu või veeuputus", 1968 Herman Sergo, "Vihavald", 1970 Konstantine Gamsahhurdia, "Suure meistri käsi", 1971 Teodor Parnicki, "Aetius, Viimne Roomlane", 1972 Mihhail Zagoskin, "Juri Miloslavski", 1972 Juri Tõnjanov, "Kühlja", 1973
Mežmaļi

Mežmaļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla jääb Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Gauja rahvusparki. Sinna jääb Mežmaļi bussipeatus. Aastal 2022 oli külas 45 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Eicēni

Eicēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Eicēni asub valla keskosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Lielmaņi

Lielmaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla asub valla keskosas. Lielmaņi põhjaserva jääb muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olev Jaunītese keskaegne kalmistu. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. "Jaunītes viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2022. Vaadatud 27. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Rāmuļmuiža

Rāmuļmuiža (ka Rāmuļu muiža või Rāmuļi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla asub valla edelaosas Raganiņa ehk Rāmuļi järve põhjakaldal. Asula on tekkinud endise Rāmuļi mõisa keskuse juurde. Looduskaitse all on seal kasvavad Rāmuļi tammed. Aastal 2007 oli külas 5 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Slaņķi

Slaņķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla asub valla lääneosas. Sellest läände jäävad Slaņķi tiigid. Sinna jääb Slaņķi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 38 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Sakura (Chiba)

Sakura on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Linn asub 40 kilomeetri kaugusel Tōkyō kesklinnast ja 15 kilomeetri kaugusel Narita lennujaamast. 2022. aasta seisuga elas linnas 171 747 elanikku. Sakura asub Chiba prefektuuri põhjaosas Shimōsa lavamaal. Linna põhjaküljel asub Inba järv, millesse suubub neli jõge. Linnas on rohkelt rohealasid, matkaalasid ja parke. Sakura linna läbib kaks raudteeliini: Jaapani idaraudtee (JR) Nartita ja Sōbu liin, peatusega Sakura Keisei elektriraudtee Keisei liin peatustega Shizu, Yūkarigaoka, Keisei-Usui, Keisei-Sakura, Ōsakura Linnas asub ka Yamaman Yūkarigaoka monorelsstee ringliin. Sakura linna embleemil on kujutatud hobuserauakujuliste lehtedega Jaapani kirsipuu (sakura) õit. Hobuserauakujulised lehed sümboliseerivad Sakura linna elanike kindlameelsust panustada oma linna jätkuvasse kasvu. Linna tunnuspuu on kirsipuu (sakura) ja tunnuslill on Jaapani iiris. Sakura linnas on säilinud Edo-aegset arhitektuuri, mis on võetud muinsuskaitse alla. Linnas asuvad Jaapani ajaloomuuseum ja Sakura linna kunstimuuseum. 1994. aasta sügisel avati linna 40. aastapäeva tähistamiseks tuulik De Liefde. Välimuselt on tuulik identne Hollandi tuulikutega, kuna selle projekteeris ja ehitas Hollandi firma. Tuulik on nimetatud esimese Jaapanisse jõudnud Hollandi laeva järgi ning sümboliseerib Jaapani ja Hollandi sõprussidemeid. "佐倉市の紹介". "佐倉市人口の推移" (jaapani). Vaadatud 22.09.2022. "JR東日本：【佐倉駅】" (jaapani). "京成電鉄【京成佐倉駅】" (jaapani). "山万ユーカリが丘線運行情報". "「北総四都市江戸紀行」日本遺産に認定！". Vaadatud 23.09.2022. "佐倉市の有形文化財" (jaapani). Originaali arhiivikoopia seisuga 23.09.2022. Vaadatud 23.09.2022. "Introduction To The National Museum of Japanese History" (inglise). "この美術館について" (jaapani). Vaadatud 23.09.2022. "オランダ風車「リーフデ」" (jaapani). Originaali arhiivikoopia seisuga 23.09.2022. Vaadatud 23.09.2022.
Pinderes

Pinderes on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Pinderes asub valla kirdeosas. Küla jääb Gauja rahvusparki. Küla teenindava bussiliini Pinderese peatus jääb Priekuļi valda. 2007. aastal oli külas 30 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ģūģeri

Ģūģeri on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Ģūģeri asub valla põhjaosas. Küla teenindava bussiliini Ģūģeri peatus jääb Priekuļi valda. Küla asub Gauja rahvuspargis. Osaliselt jäävad asula territooriumile muinsusmälestistena riikliku kaitse all olevad Kampi-Ģūģeri muinaskalmed, hiiekivid ja asulakoht. 2007. aastal oli külas 28 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Kampu - Ģūģeru senkapi, apmetne un kulta akmens". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2022. Vaadatud 27. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Veismaņi

Veismaņi (vanasti ka Veismaņu muiža ehk Veismaņi mõis) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Veismaņi asub valla loodeosas. Sinna jääb Veismaņi bussipeatus. Küla jääb Gauja rahvusparki. Seal kasvavad tammed (esimese ümbermõõt 5,1 ja kõrgus 25 meetrit, teise ümbermõõt 4,59 ja kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,3 ja kõrgus 25 meetrit, neljanda ümbermõõt 4,37 ja kõrgus 25 meetrit, viienda ümbermõõt 4,86 ja kõrgus 27 meetrit, kuuenda ümbermõõt 4,87 ja kõrgus 20,3 meetrit, seitsmenda ümbermõõt 4,87 ja kõrgus 20,3 meetrit, kaheksanda ümbermõõt 4,25 ja kõrgus 16,4 meetrit, üheksanda ümbermõõt 4,25 ja kõrgus 16,4 meetrit, kümnenda ümbermõõt 4,35 ja kõrgus 14,3 meetrit, üheteistkümnenda ümbermõõt 4,35 ja kõrgus 14,5 meetrit, kaheteistkümnenda ümbermõõt 4,95 ja kõrgus 19,7 meetrit, kolmeteistkümnenda ümbermõõt 4,79 ja kõrgus 19,7 meetrit, neljateistkümnenda ümbermõõt 4,29 ja kõrgus 20,7 meetrit, viieteistkümnenda ümbermõõt 4,88 ja kõrgus 20,7 meetrit), pärnad (esimese ümbermõõt 4,4 ja kõrgus 16,1 meetrit, teise ümbermõõt 4,4 ja kõrgus 16,1 meetrit), ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,66 ja kõrgusega 28 meetrit on looduskaitse all. Küla on tekkinud endise Veismaņi mõisa keskuse juurde. Veismaņi mõisakompleks on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Kaitse all on park, tall, tõllakuur, laut, endisest teenijate majast rajatud aidaga laut, ait, magasiait, tootmishoone, mõisavalitseja maja ja häärber. Aastal 2022 oli külas 58 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 15.08 2023 Vietvārdu datubāze
Lõhnav riisikas

Lõhnav riisikas (Lactarius glyciosmus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Kasvab kaskede all, lõhnab magusalt, maitse mahe. Lõhnav riisikas andmebaasis eElurikkus.
Kraav (perekonnanimi)

Kraav on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kraav 246 inimesel: 126 mehel ja 120 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kraav meeste puhul 589. kohal ja naiste puhul 712. kohal. Kraav oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,98. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,60 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal kolme kihelkonna, Tartumaal ja Läänemaal kahe kihelkonna ning Viljandimaal ja Virumaal ühe kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimedeks Kraaw, Kraw ja Graw (normaliseeritult Kraav). Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1940. aastal nimedest Grav, Graff, Grave, Grahv, Klemmer, Kohv ja Krevald ning uueks nimeks võeti 10 juhul Kraav. Inger Kraav, eesti kasvatusteadlane (1941–) Jaan Kraav, eesti pikaealine (1898–2000) Janek Kraavi, eesti kirjandusteadlane ja õppejõud (1972–) Leho Kraav, eesti korvpallur (1979–) Vaido Kraav, eesti mereuurija ja riigiametnik (1938–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 27.09.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaalkuju): Kraav. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Kraav. Kraav statistikaameti andmebaasis
Hruštšovi kõne XX kongressil

Hruštšovi kõne XX Kongressil oli NLKP Keskkomitee esimese sekretäri Nikita Hruštšovi ettekanne "Isikukultusest ja selle tagajärgedest", mille ta pidas NLKP 20. kongressil, 25. veebruaril 1956. aastal. Hruštšov kasutas oma kõnes NLKP KK Parteikontrolli komisjoni kokkuvõtet Stalini ja tema aktiivsete kaaslaste poolt 1934. aastal toime pandud kuritegudest, ÜK(b)P XVII Kongressi hääletustulemuste võltsimisest, Sergei Kirovi tapmisest ning aastatel 1936–1938 toimunud Suurest Terrorist. NLKP KK Parteikontrolli komisjoni esimees oli Nikolai Švernik ja selle liikmete hulka kuulusid NSV Liidu peaprokurör Roman Rudenko, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Aleksandr Šelepin, NLKP KK Sekretariaadi Kaitse osakonna juhataja Mironov ja rehabiliteeritud poliitvang Olga Šatunovskaja. Hruštšov esitas oma kõne kongressi viimasel päeval, 1956. aasta 25. veebruari kinnisel istungil, pärast ametliku päevakorra lõppu. 1424 kongressi delegaati olid saanud selleks eraldi kutse. Ettekanne algas varsti pärast südaööd ja kestis umbes neli tundi. Hruštšovi kõnet ei stenografeeritud ja läbirääkimisi ei peetud. Võeti vastu vaid lühike otsus "Isikukultusest ja selle tagajärgedest", mis avaldati ajakirjanduses. Kohalviibinute mälestuste põhjal kuulati Hruštšovi kõnet haudvaikuses. Keegi ei julgenud isegi köhatada. Istungisaalist lahkudes kartsid paljud, et nad otsekohe arreteeritakse. 1. märtsil saadeti kõne tekst, mida oli tehniliselt toimetatud ning lisatud delegaatide reageeringud, NLKP Keskkomitee Presiidiumi liikmetele ja liikmekandidaatidele ning Keskkomitee sekretäridele märkusega "rangelt salajane". 5. märtsi otsusega saadeti kõne tekst ka laiemale ringile märkusega "ajakirjanduses mitte avaldada". Ametlikult avaldati Hruštšovi kõne tekst esimest korda 1989. aastal ajakirjas Известия ЦК КПСС nr 3. Eesti keeles ilmus Hruštšovi kõne tekst kõigepealt 1986. aastal Margus Reemetsa tõlkes omakirjastuslikus väljaandes "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis". Ametlikult ilmus Hruštšovi ettekanne 1989. aastal ajakirjas Eesti Kommunist nr 7, lk 83–103; nr 8, lk 88–103 ja nr 9, lk 93–100. Koos kommentaaride ja viidetega on Hruštšovi ettekanne veel mitmeti kättesaadav. David Vseviov, "Müstiline Venemaa", Nikita Hruštšovi kuulus kõne. Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis. XIII kogu, 1986, lk 763-803. Ajakiri "Maaja": Hruštšovi salajane ettekanne.
Võrumaa Sõprade Selts

Võrumaa Sõprade Selts on mittetulundusühing, mille eesmärk on majanduslikult, sotsiaalselt, kultuuriliselt, ajalooliselt, keeleliselt, arenev Võru/Võrumaa piirkond/kogukond. Võrumaa valdade ja Võru linna elanikud ja erinevad huvigrupid olenemata nende sotsiaalsest taustast on kogukonna arengu edendamisse kaasatud/oodatud. Võrumaa piirkonna inimeste majanduslike, sotsiaalsete, ajalooliste (sh. genealoogia, koduloouurimine, Võru ja Võrumaaga seotud esemete/fotode/trükiste/mälestuste kollektsioneerimine ja säilitamine, detektorism (pisut hääbunud peale seaduste muutumist), keeleliste (võro kiil), kultuuriliste (s.h huviharidus, (hobi) fotograafia), tervisesport (liikumine), tervisedenduslike, keskkonda säästev eluviis, taaskasutus, keskkonnaprobleemide teadvustamine ning nende lahendamises osalemine tehes koostööd kolmanda sektori organisatsioonidega. Selts asutati 22. september 2021. Seltsi bürooruum asub Võru linnas, avalikku seltsimaja veel ei ole. Võrumaa Sõprade Selts
Gringode kultuur

"Gringode kultuur" on ansambli J.M.K.E. teine album, mis ilmus 1993. aastal. Kõikide laulude autor on Villu Tamme, kui pole märgitud teisiti. "Intro: saatanlik sõnum" (Ardo Põder/Lembit Krull/Tamme) "Tulevik on tunni aja pärast" "Koer" "Võõras sõda" "Maailmalõpp koju kätte" (Krull/Tamme) "Ajutine tuli" "Gringode kultuur" "Valentina" "Pitsunda" "Vastu kerkivale kuule" (Valter Ojakäär/Jaan Kaplinski) "Nägu kakane" "Enamuse tahe" "Viimane põlvkond" (Villu Tamme/Tarvo Hanno Varres) "Kuniks elul on antud veel olla" (Villu Tamme/Tarvo Hanno Varres) "Savist saar" "Mingil maal" "Südames oleme migrandid" ""Jeesus Maria!" karjatas eit" Laulusõnad
Rudiņi

Rudiņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla põhjaosas Rudiņi järve kaldal. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Magonas

Magonas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla põhjaosas Koiva jõe kaldal. Küla lähistele jäi Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel asunud Drusti raudteepeatus. Külas asub Magonase bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Murdēni

Murdēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. Vietvārdu datubāze
Spulgas

Spulgas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla lääneosas. Seal kasvav Bērni mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitse all. 2007. aastal oli külas kaheksa elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpiebalga piirkonda. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Zeikari (Zosēni vald)

Zeikari on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla lääneosas. Zeikari keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. "Zeikaru viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2022. Vaadatud 28. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
Ormaņi

Ormaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Ormaņi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Aastal 2007 oli külas 23 elanikku. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. "Ormaņu viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 28. septembril 2022. Vietvārdu datubāze
1983. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Eesti meeste 28. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (1983) Eesti 28. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Otepääl 9. - 24. juulini 1983.
Slieķi

Slieķi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla asub valla lõunaosas Slieķi järve põhjakaldal. Sealne Muciņase keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda. "Muciņu viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2021. Vaadatud 28. septembril 2022.