laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Üksikmajapidamise reoveesüsteem

Üksikmajapidamise reovesüsteem on tehniline süsteem, mis koosneb septikust ja imbväljakust ning on rajatud ühe majapidamise reovee puhastamiseks.  Pikemalt artiklis Septik Septik on maa all olev betoonist, klaaskiust või plastmassist reoveemahuti, mis setitab tahked ained vedelatest. Septik on lihtsa tööpõhimõttega ühe majapidamise kanalisatsioonirajatis, mida kasutatakse piirkondades, kus puudub juurdepääs üldreoveetöötlussüsteemidele. Septikud on tavaliselt 2-3 kambriga ning on tühjendamiseks pealt luugist avatavad. Reoveepuhastussüsteemi saab jagada viieks osaks: maja veevarustus kanalisatsioonitoru majast septikuni septik väljalasketoru septikust imbväljakuni imbväljak Septikmahuteid on kasutatud reovee puhastamiseks rohkem kui 120 aastat. Septikud on mahutavusega 4000-7500 liitrit. Lihtsaim viis on tekkiv reovesi koguda kokku kinnisesse kogumismahutisse, mida aeg-ajalt tühjendada tuleb. Keskmine neljaliikmeline pere tekitab ühes kuus keskmiselt 8-12m³ reovett . Üks septiku ots (sisselaskeava) on ühendatud majapidamisest tuleva kanalisatsioonitoruga, teine ots on ühendatud toruga, mis viib heitvee imbväljakuni. Kambrid on eraldatud vaheseintega, mille ülaosas on auk, mille kaudu setitatav vesi edasi liigub. Tahked ained lagundatakse anaeroobselt, mille tulemusena nende maht väheneb. Mahutis setitatav materjal jaguneb kolme kihti: Ülemises kihis vaht (kergem veest) keskmises tsoonis vedelik alumises kihis muda (anaeroobsest lagundamisest järele jäänud tahke aine, mis on veest raskem) Septikuid tuleb perioodiliselt tühjendada, et eemaldada settinud tahked jäätmed. Reoveemahutite efektiivsus väheneb nende täitumisel. Majapidamisest tulev reovesi siseneb mahuti esimesse kambrisse, kus toimub suurem osa tahkete ainete settimisest. Lahustunud tahke aine lagundatakse anaeroobselt. Järele jäänud vedelik voolab läbi vaheseina edasi teise kambrisse, kus pisemad osakesed saavad veelkord settida. Viimasest kambrist, kus on juba suhteliselt selge vesi, liigub heitvesi nõrgväljale. Pisikesed osakesed jäävad kinni pinnasesse ja settivad seal. Vesi imbub pinnasesse, kust lõpuks jõuab põhjavette. Osa vett omastavad taimed juurtega. Imbväljakute süsteemid: Kraavid või kaevikud Voodid Künkad Septic tank. Wikipedia Millal kasutada mahutit, millal septikut või biopuhastit?. Puhastid OÜ Pipline. Nonprofit Organization Juhendmaterjal hajaasustuse reoveekäitlussüsteemide kavandamiseks, valikuks, ehitamiseks ja hooldamiseks. Keskkonnaministeerium, Tallinn 2015 Individual Home Sewage Treatment Systems. Thomas F. Scherer Extension Agricultural Engineer
Veronika (laulja)

Veronica Alexandra Tecaru (sündinud 14. jaanuar 1984), esinejanimega Veronika, on Rumeenia laulja. Galačis sündinud Tecaru loobus laulmise nimel korvpallurikarjäärist. Tema muusikaline teekond sai alguse 2006. aastal, kui ta võeti Bukarestis tegutseva tüdrukuteansambli Wassabi liikmeks. Pärast ansambli laialiminekut 2009. aastal alustas Veronica oma soolokarjääri. Tecaru on teinud koostööd selliste artistidega nagu Brad Vee Johnson ja Morandi. "Și m-am îndragostit de tine" (koos Wassabiga) 2012 – "Superstars" (Julian M-ga) 2014 – "Made in inima ta" (koos Sonny Flamega) Veronica Alexandra Tecaru Youtube'i kanal "Superstars" ametlik muusikavideo "Made in inima ta" ametlik laulusõnade video
Jack Dalrymple

John Stewart Dalrymple III (sündinud 16. oktoobril 1948) on Ameerika poliitik ja ärimees. Ta oli Põhja-Dakota 32. kuberner aastatel 2010–2016. Aastatel 1984–2000 oli ta Põhja-Dakota 22. ringkonna esindajatekoja liige (kaheksa ametiaega järjest). 1988. ja 1992. aastal kandideeris ta USA senatisse.
Monaco pass

Monaco pass väljastatakse Monaco kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. 2009. aastal oli ringluses hinnanguliselt 6000 passi. Monaco pass on ka tõend Monaco kodakondsuse kohta. Alates 26. oktoobrist 2005 on Monaco passid biomeetrilised.
Andorra pass

Andorra pass on dokument, mis väljastatakse Andorra kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Kuigi Andorra kodanikud ei ole ELi kodanikud, võivad nad siiski kasutada ELi ja EFTA kodanike sisenemispunkte Schengeni ala välispiiride ületamisel, selle asemel, et kasutada kolmandate riikide kodanike sisenemispunkte.
Suurbritannia pass (Gibraltar)

Gibraltari pass on Suurbritannia pass, mis on väljastatud Briti kodanikele ja Briti ülemereterritooriumide kodanikele, kes elavad või on ühenduses (näiteks sünniga) Gibraltariga. Gibraltari passi annab välja Gibraltari tsiviil- ja registreerimisameti passiamet. Alates 2005. aastast on Gibraltaris välja antud passid olnud biomeetrilised. Euroopa Liidus, EMP-s ja Šveitsis reisivatel gibraltarlastel on reisidokumendina õigus kasutada Gibraltari isikutunnistust Gibraltari passi asemel.
Suurbritannia pass (Anguilla)

Anguillia pass on Suurbritannia pass, mis on väljastatud Briti ülemereterritooriumide kodanikele, kellel on ühendus Anguillaga. Alates 2015. aastast väljastab kõik Anguillia passe Tema Majesteedi Passibüroo Ühendkuningriigis. Anguillia passid sisaldavad siseküljel ainult inglise keeles järgmisi sõnu: "The Governor of Anguilla requests and requires in the Name of Her Majesty all those whom it may concern to allow the bearer to pass freely without let or hindrance, and to afford such assistance and protection as may be necessary."
Botswana pass

Botswana pass on dokument, mida väljastab Botswana immigratsiooni ja kodakondsusministeeriumi passiosakond Botswana kodanikele rahvusvahelisteks reisideks. 8. märtsil 2010 alustas Botswana immigratsiooni ja kodakondsuse osakond elektroonilise passi väljastamist üldsusele. Kõigi Botswana mitteelektrooniliste passide kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2011.
Zimbabwe pass

Zimbabwe pass on dokument, mis antakse Zimbabwe kodanikele peamiselt rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Seda saab kasutada ka riikliku registreerimiskaardi või juhiloa asemel. See on kodakondsuse esmane tõend, mida saab kontrollida siseministeeriumi, kohtusekretäri peadirektoraadi kaudu.
Aileen

Aileen on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2200. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aileen 14 naisel. Aileen Pringle Aileen Wuornos ... https://web.archive.org/web/20190528170025/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aileen (vaadatud 28.05.2019) Aileen statistikaameti andmebaasis
Ailika

Ailika on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2837. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ailika 9 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528170112/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ailika (vaadatud 28.05.2019) Ailika statistikaameti andmebaasis
Aimi (eesnimi)

Aimi on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 546. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aimi 181 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aimi 1 inimesel. Aimi Hiir Aimi Paalandi ... https://web.archive.org/web/20190528170214/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aimi (vaadatud 28.05.2019) Personvārdu datu bāze Aimi statistikaameti andmebaasis
Aina

Aina on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aina 4228 inimesel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 553. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aina 177 naisel. Aina Lagus Aina Piksarv ... Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190528170404/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aina (vaadatud 28.05.2019) Aina statistikaameti andmebaasis
Aini

Aini on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1017. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aini 59 naisel. Aini Härm Aini Oja ... https://web.archive.org/web/20190528170457/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aini (vaadatud 28.05.2019) Aini statistikaameti andmebaasis
Ainika

Ainika on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1556. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ainika 26 naisel. ... Annika https://web.archive.org/web/20190528170552/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ainika (vaadatud 28.05.2019) Ainika statistikaameti andmebaasis
Ainiki

Ainiki on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3272. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ainiki 7 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528170642/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ainiki (vaadatud 28.05.2019) Ainiki statistikaameti andmebaasis
Ainikki

Ainikki on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli seda naisenime vähem kui viiel naisel. Ainikki Eiskop ... Ainiki https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ainikki (vaadatud 28.05.2019) Ainikki statistikaameti andmebaasis
Airiin

Airiin on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1312. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Airiin 36 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528170916/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Airiin (vaadatud 28.05.2019) Airiin statistikaameti andmebaasis
Aiti

Aiti on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3644. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aiti 6 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528171004/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aiti (vaadatud 28.05.2019) Aiti statistikaameti andmebaasis
Aivi

Aivi on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 327. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aivi 444 naisel. Aivi Liiv-Kulla, ujuja https://web.archive.org/web/20190528171121/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aivi (vaadatud 28.05.2019) Aivi statistikaameti andmebaasis
Aliis

Aliis on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 708. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliis 110 naisel. Aliis Allas ... https://web.archive.org/web/20190528171319/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aliis (vaadatud 28.05.2019) Aliis statistikaameti andmebaasis
Aliisa

Aliisa on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1737. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliisa 21 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528171350/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Aliisa (vaadatud 28.05.2019) Aliisa statistikaameti andmebaasis
Alissa

Alissa on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 419. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alissa 286 naisel. Alissa Freindlihh Alissa Rosenbaum ... Alisa https://web.archive.org/web/20190528171635/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Alissa (vaadatud 28.05.2019) Alissa statistikaameti andmebaasis
Valentinas Mazuronis

Valentinas Mazuronis (sündinud 18. novembril 1953 Molėtais) on Leedu arhitekt ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1971 Utena 1. Keskkooli ja aastal 1976 arhitektina Leedu kunstiinstituudi. Aastatel 1976–1977 viibis ta ajateenistuses Nõukogude sõjaväes. Ta oli aastatel 2012–2014 Leedu keskkonnaminister (Algirdas Butkevičiuse valitsuses). Aastatel 2014–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Alli (eesnimi)

Alli on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 498. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alli 211 naisel. Alli Süvalepp ... https://web.archive.org/web/20190528171834/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Alli (vaadatud 28.05.2019) Alli statistikaameti andmebaasis
Alvi (eesnimi)

Alvi on naise- või mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 817. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alvi 86 naisel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3474. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alvi 5 mehel. Alvi Hargel ... https://web.archive.org/web/20190528172327/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Alvi (vaadatud 28.05.2019) Alvi statistikaameti andmebaasis
Alviina

Alviina on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2294. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alviina 13 naisel. Alviina Alametsä ... https://web.archive.org/web/20190528172416/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Alviina (vaadatud 28.05.2019) Alviina statistikaameti andmebaasis
Alvina

Alvina on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 838. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Alvina 82 naisel. ... https://web.archive.org/web/20190528172459/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Alvina (vaadatud 28.05.2019) Alvina statistikaameti andmebaasis
Amalie (eesnimi)

Amalie on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2840. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amalie 9 naisel. Amalie Fuchs Amalie Konsa ... https://web.archive.org/web/20190528172606/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Amalie (vaadatud 28.05.2019) Amalie statistikaameti andmebaasis
Amanda (eesnimi)

Amanda on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 618. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amanda 148 naisel. Amanda Jasmiin Amanda Tõnisson ... https://web.archive.org/web/20190528172659/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Amanda (vaadatud 28.05.2019) Amanda statistikaameti andmebaasis
Amelia

Amelia võib tähendada järgmist: Amelia (Itaalia), linn Itaalias Amelia (film), 2009. aasta Kanada-USA film Amelia (eesnimi)
Amelia (eesnimi)

Amelia on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 409. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amelia 294 naisel. Amelia Earhart Amelia Sophia ... https://web.archive.org/web/20190528173234/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Amelia (vaadatud 28.05.2019) Amelia statistikaameti andmebaasis
Amy (eesnimi)

Amy on naisenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2117. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amy 15 naisel. Amy Acker, USA näitleja Amy Adams, USA näitleja ja laulja Amy Beach, USA pianist ja helilooja Amy Biehl, USA teadlane ja aktivist Amy Cuddy, USA sotsiaalpsühholoog Amy Deasismont, Rootsi laulja Amy Diamond, Rootsi laulja Amy Johnson, Inglise lendur Amy Lee, USA laulja Amy Mathews, Austraalia näitleja Amy Poehler, USA näitleja Amy Sedaris, USA näitleja Amy Tan, USA kirjanik Amy Winehouse, Inglise laulja https://web.archive.org/web/20190528173504/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Amy (vaadatud 28.05.2019) Amy statistikaameti andmebaasis
Aleksandra Puks

Aleksandra Puks (kirjanikunimega ka Aleksandra Tšoba, Aleksandra A. T.; sündinud 4. juunil 1993 Keilas) on eesti luuletaja. Ta lõpetas 2012. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi humanitaarklassi ja 2012–2014 õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias raamatukogundust. Aastal 2018 lõpetas Tallinna Majanduskooli. ’’Armastus vaikib mind maha’’ Pärnu: Hea Tegu, 2014 "Minu armastusest jätkub meile mõlemale?" Tallinn: Hea Tegu, 2016 "See peab olema armastus" Tallinn: Mustvalgus Meedia, 2020 2010-2012 Viljandi Linnaraamatukogu omaloominguvõistluse luule kategooria laureaat 2014 Poetry Slami laureaat 2015 Jaan Oksa preemia ehk parim debüüt Värske Rõhk nr 32 (IV/2012) Luulekevad, lk 19, 2011 Kivipilvede all, lk 37, 2017 Vikerkaar 12/2017 Vikerkaar 9/2018 Vikerkaar 12/2021 http://www.sakala.ajaleht.ee/2824737/kuidas-tuhalaane-kurbluuletaja-armastuse-usku-pooras http://kultuur.postimees.ee/3112761/eesti-luule-2014-kuldajastu-jatkub http://www.looming.ee/2014/08/headread-2014/ http://www.sakala.ajaleht.ee/3099553/wimkas-lajatatakse-luulega http://kultuur.err.ee/v/kirjandus/88929ee1-e966-4fd9-9a6e-30e0dad7922b/mis-toimub-aleksandra-tsoba-armastusluule-ei-pea-olema-imal http://m.postimees.ee/section/246/3693429 http://vlnd.ee/lood/1602 http://www.saladused.ee/naine-kes-kneleb-armastuse-keeles
Kuupuud

Kuupuud on puud, mis pandi kasvama viiesajast 1971. aastal Apollo 14 missioonil selenotsentrilisel orbiidil kaasas olnud seemnest. Kuu orbiidile saadetavad seemned valiti viiest liigist: tõrvikumänd (Pinus taeda), lääneplaatan (Platanus occidentalis), ameerika ambrapuu (Liquidambar styraciflua), ranniksekvoia (Sequoia sempervirens) ja harilik ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii). Peaaegu kõik seemned idanesid pärast kosmosereisi edukalt. Mõned puud istutati samaliigiliste kontrolltaimede kõrvale, et uurida, kas nende kasvamises on erinevusi. Nelikümmend aastat pärast istutamist olulisi erinevusi ei leitud. Aastatel 1975–1976 kingiti enamik puid osariikide metsandusorganisatsioonidele, et need istutataks maha riigi 200. aastapäeva tähistamiseks. Kuna seemned olid valitud lõuna- ja lääneosariikides kasvavatelt liikidelt, siis kõik osariigid kuupuid ei saanud. Mõned puud istutati ka teistesse riikidesse. Williams, David R. (28. juuli 2009). "The "Moon Trees"". Goddard Space Flight Center. NASA. Vaadatud 28. mail 2019.
João (Brasiilia prints)

João (kõigi ristinimedega João Carlos Francisco António Xavier de Paula Domingos Miguel Gabriel Rafael; 30. august 1688 Lissabon – 17. september 1688 Lissabon) oli Portugali kuninga Pedro II ja Pfalzi printsessi Maria Sofia vanim poeg, Brasiilia prints ja Bragança hertsog.
Tursk

Tursk ehk atlandi tursk ehk kabeljoo (Gadus morhua) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik. Tursal on Eesti vetes elutsevatest kaladest uimi kõige rohkem – kogunisti 10 (3 selja-, 2 päraku-, 2 rinna-, 2 kõhu- ja sabauim). Värvuselt on küljed kaetud rohekate, pruunikate või punakate laikude ja täppidega, kõhupool on seljast heledam. Eesti vetes elutseb Läänemerele omane tursa alamliik läänemere tursk (Gadus morhua callarias), kes kasvab harilikult 40–60 cm pikkuseks ja kuni 1,5 kg raskuseks, suurimad isendid võivad olla ka üle meetri pikad. Uuematel teaduslikel andmetel jaguneb tursk tegelikult viite eri liiki. Tursa liha Tursa maost välja lõigatud kilud Tursk Kanada põhjaosa järves "Tursasõda" (1996). Gadus morhua. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011. "Atlandi turska on tegelikult viit liiki" ERR Novaator, 9. juuli 2023 Tursk andmebaasis eElurikkus Tursk TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
Kabelipärg

Kabelipärg, ka kabelitepärg, on kiriku kooriruumi või kooriümbriskäiku ümbritsev väikeste kabelite rida, tavaliselt sümmeetrilise paigutusega. Esineb romaani ja gooti arhitektuuris, esialgu palverännukirikutes, hiljem linnade suurtes katedraalides. Vanimad näited kabelipärjast esinevad Prantsusmaa romaani kloostri- ja palverännukirikutes 9.–12. sajandini, eriti just nendes, mis jäid Jaakobiteele. Seal varakult kujunenud kooriümbriskäigu funktsiooniks oli suunata arvukad palverändurid rüselemise vältimiseks ühest löövist sisenedes liikuma ümber kooriruumi, kus nad võisid pühakute kujudele ja reliikviatele austust avaldada, et siis teise külglöövi kaudu väljuda. Kirikute ehituses kujunes tava paigutada iga pühaku altar eraldi ühte kooriümbriskäiku avanevasse poolringikujulisse ruumi, mis ühtekokku moodustasid kabelipärja. Romaani kabelitepärg esineb suurematest romaani kirikutest näiteks Tournusi St.-Philiberti kloostrikirikus, Neversi St-Etienne'i kloostrikirikus, Conquesi Sainte-Foy kloostrikirikus ja mujal. Kabelite arv sõltus koorilõpmiku suurusest, tavalisim oli kolm kabelit, mis võisid olla nelinurksed või poolümara põhiplaaniga, gootikas ka hulknurksed. Iga kabel oli ühest või mitmest aknast valgustatud. Romaani kirikutes olid kabelid poolümara kuppellaega kaetud, mis mõnikord oli ka silindervõlviga pikendatud. Gootikas oli laeks enamasti osaline ristroidvõlv. Kui romaani kirikutes olid kabelid paigutatud selgesti eristavate vahedaga ja nad olid kooriümbriskäigust madalamad, siis 12. ja 13. sajandi gooti katedraalides püüti kabelipärg võimalikult ühtselt ja harmooniliselt siduda muu kirikuruumiga. Saksa tellisgootikas võis kabelite võlvistik minna vahetult üle kooriümbriskäigu võlvistikuks, nii et nad moodustasid ühe sopilise ruumi, nagu see on näiteks Riia Peetri kirikus. Kabelipärg taandub täiesti renessanssarhitektuuris ja ei esine hilisemates arhitektuuriepohhides. Tournusi Saint-Philiberti kloostrikiriku apsiid nelinurksete kabelitega. 11. sajand Toulouse'i Saint-Sernini basiilika idaosa poolringikujuliste kabelitega Kooriümbriskäik ja kaks poolringikujulist kabelit. Clermont-Ferrandi Notre-Dame-du-Port, Auvergne Vaade romaani kiriku kooriümbriskäigust kabelipärja kabelitesse. Notre-Dame, Châtel-Montagne Neversi katedraali kabelipärg Praha Püha Vituse katedraali kabelipärg Riia Peetri kiriku hulknurksed kabelid on kooriümbriskäiguga väljastpoolt arhitektuuriliselt üheks tervikuks seotud Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 E. Panofsky. Gooti arhitektuur ja skolastika. TLÜ kirjastus, 2013
Alleni maakond (Kansas)

Alleni maakond (Allen County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Iola. Maakond moodustati 1855. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 371. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Andersoni maakond (Kansas)

Andersoni maakond (Anderson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Garnett. Maakond moodustati 1855. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8102. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Barberi maakond

Barberi maakond (Barber County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Medicine Lodge. Maakond moodustati 1867. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4861. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Browni maakond (Kansas)

Browni maakond (Brown County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Hiawatha. Maakond moodustati 1855. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9984. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Cherokee maakond (Kansas)

Cherokee maakond (Cherokee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Columbus. Maakond moodustati 1855. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 603. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Cheyenne'i maakond (Kansas)

Cheyenne'i maakond (Cheyenne County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Saint Francis. Maakond moodustati 1873. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2726. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Clarki maakond (Kansas)

Clarki maakond (Clark County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Ashland. Maakond moodustati 1885. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2215. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)
Madunõel

Madunõel (Nerophis ophidion) on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik. Madunõelal on vaid üks uim – seljauim. Väliselt sarnaneb ta suuresti merinõelaga (Syngnathus typhle). Eesti kalade süstemaatiline nimestik Madunõel andmebaasis eElurikkus
Clay maakond (Kansas)

Clay maakond (Clay County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. Maakonna halduskeskus on Clay Center. Maakond moodustati 1857. aastal. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8535. Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga): 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. County Population Totals and Components of Change: 2010-2018 United States Census Bureau (vaadatud 28. mail 2019)