laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Härmelekopf

Härmelekopf on mägi Seefeldist kirdes Karwendeli Alpides Austria Tirooli liidumaal. See asub merepinnast 2224 m kõrgusel. Umbes 400 m kaugusel Härmelekopfi tipust on Härmelekopfbahni köisraudtee ülemine jaam, kust tippu kulgeb järsk ja keeruline rada, mis jätkub seejärel piki harja kuni Reither Spitzeni. Teine kergem tee viib ülemisest jaamast ja hargneb siis, vasak haru viib Reither Schartesse ja parem haru Nördlingeri hütti. Mäe lääneküljel, 1500 ja 1700 m vahel asuvad vanade kaevanduste jäänused. Härmelekopfi läänekülg on ka osa Rosshütte suusapiirkonnast. Lisaks köisraudteele Rosshüttest on tõstukid Seefeldist (Hochangerbahn) ja Reiterjoch Almist (Reiteralmbahn).
Robert Nilsson

Robert Åke Nilsson (sündinud 21. veebruaril 1990 Vetlandas) on Kanadas sündinud Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Leksands IF, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2001–02. Hooaja 2003–04 lõpus mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis HC Fribourg-Gottéron. Seejärel naasis Nilsson Rootsi, liitudes Rootsi kõrgliiga klubiga Djurgårdens IF. 2003. aastal valiti ta NHL-i draft '​is New York Islandersi poolt 15. valikuna. Islandersi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2005–06. Järgmisel hooajal ta Islanderi meeskonda enam ei mahtunud ning ta mängis American Hockey League'is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. 2007. aasta veebruaris siirdus ta Edmonton Oilersi, kus ta mängis kuni hooaja 2009–10 lõpuni. 2010. aasta juulis sõlmis Nilsson lepingu KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev. 2011. aastal võitis ta Ufaga Gagarini karika. Hooaja 2011–2012 keskel siirdus ta Nižni Novgorodi Torpedosse. Alates 2013. aastast on Nilsson mänginud Lionsis. 2014. aastal tuli ta klubiga Šveitsi meistriks. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Tema isa Kent Nilsson on endine jäähokimängija, kes mängis mitmeid aastaid NHL-is.  Robert Nilsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Robert Nilsson hockeydb.com lehel
Fredrik Pettersson

John Fredrik Michael Pettersson (sündinud 10. juunil 1987 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions ründajana paremäärel. Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda HC. 2005. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Edmonton Oilersi poolt 158. valikuna. Seejärel mängis Pettersson aastatel 2005–2007 Western Hockey League'i klubis Calgary Hitmen. 2007. aastal naasis ta Frölundasse. 2010. aastal sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Atlanta Thrashers. NHL-i ta aga ei jõudnud, mängides hooajal 2010–11 American Hockey League'is Thrashersi noorteklubis Chicago Wolves. Hooajal 2011–12 mängis Pettersson jällegi Frölundas. 2012. aastal sõlmis ta lepingu äsja KHL-iga liitunud klubiga HK Donbass. 2013. aasta novembris siirdus ta Šveitsi kõrgliiga klubisse HC Lugano, kus mängis kuni hooaja 2015–16 lõpuni. Hooajal 2014–15 oli Pettersson Šveitsi liiga resultatiivseim mängija (69 punkti) ja suurim väravakütt (33 väravat). Hooajal 2015–16 jagas ta koos Lino Martschiniga taas liiga suurima väravaküti tiitlit (26 väravat). Hooajal 2016–17 mängis ta KHL-is Nižni Novgorodi Torpedo ja Minski Dinamo ridades. Alates 2017. aastast on Pettersson mänginud Lionsis. Hooajal 2017–18 oli Pettersson jällegi Šveitsi kõrgliiga suurim väravakütt (26 väravat). Samal hooajal tuli ta Zionsiga Šveitsi meistriks. Lisaks osales ta Lionsiga samal hooajal Jäähoki Meistrite Liigas, kus ta oli 16 punktiga (9+7) resultatiivseim mängija. Lions jõudis Meistrite Liigas veerandfinaali, kus kaotati Tšehhi klubile Liberci HC Bílí Tygři. Hooajal 2018–19 ei jõudnud Pettersson Lionsiga Šveitsi kõrgliigas aga isegi play-off '​i. 2013. aastal tuli Pettersson Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. 2010. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega pronksmedali. Rootsi koondisega osales ta ka 2018. aasta taliolümpiamängudel. Fredrik Pettersson hockeydb.com lehel
Jules Bordet

Jules Jean Baptiste Vincent Bordet (13. juuni 1870 – 6. aprill 1961) oli Belgia immunoloog ja mikrobioloog. Bordet õppis meditsiini Brüsseli Vabaülikoolis, mille lõpetas 1892. aastal. 1894. aastast töötas ta Pariisis Pasteuri instituudis. 1901. aastal naasis ta Belgiasse ja asutas Brüsselis kohaliku Pasteuri instituudi. Aastatel 1907–1937 oli ta Brüsseli Ülikooli bakterioloogiaprofessor. 1916. aastal sai ta Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks. 1919. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna panuse eest immunoloogiasse. Bordet suri 1961. aastal ja on maetud Brüsseli Ixellesi kalmistule. "Jules Bordet M.D". The American Association of Immunologists. Vaadatud 25. detsember 2020. "Jules Bordet Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 25. detsember 2020.
Vērsis

Vērsis on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas. Küla asub valla idaosas Palmute jõe kaldal. Vērsis asub merepinnast 70 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Ramatast 11, endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 26 ja Läti pealinnast Riiast 166 km kaugusele. Külas on olnud klubi, postkontor, raamatukogu, seal asub Vērsise bussipeatus. Vērsis kujunes Vēršmuiža karjamõisa (Balenhof) juurde. Küla oli nõukogude perioodil kolhoosi Jaunais arājs keskasulaks. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. 224 lk. ISBN 9984-00-412-0. Vietvārdu datubāze
Kundziņi

Kundziņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas. Küla asub valla idaosas Raamatu jõe kaldal. Kundziņi jääb valla keskusest Ramatast 8 km kaugusele. Külas asub Kundziņi bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Külas asuvad Āboliņi muinaskalmed on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all. 2000. aastal elas külas 30 inimest. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Āboliņu senkapi
Talcis

Talcis on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas. Küla asub valla põhjaosas Raamatu jõe kaldal. Talcis jääb valla keskusest Ramatast 4 km kaugusele. Külas asub Radziņtalcise bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. 2000. aastal elas külas 47 inimest. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Nuķis

Nuķis (ka Nuķi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas. Küla asub valla lõunaosas Raamatu jõe kaldal. Nuķis jääb valla keskusest Ramatast 2 km kaugusele. Külas asub Nuķi bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Külas kasvav lehis ning raberemmelgad ümbermõõtudega 6,78 ja 5,98 meetrit on looduskaitse all. 2000. aastal elas külas 18 inimest. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Berest

Berest on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Krynica-Zdrój vallas. Berest asub Slovakkia piirist 11 km kaugusel, Krynica-Zdrójst umbes 9 km põhjas.
Rootsi naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Rootsi naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
308

308. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - 300. aastad - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad Aastad: 303 304 305 306 307 - 308 - 309 310 311 312 313 mai või juuni – paavstiks sai Marcellus I. 11. november – Vana-Rooma keisriks sai Licinius. ... ...
Nigeeria naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Nigeeria naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Jaunate

Jaunate on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal ja jääb valla keskusest Mazsalacast, 8 Riiast aga 141 km kaugusele. Külas asub endise Jaunate mõisa (Neu-Ottenhof) keskus. Sinna jääb Jaunate bussipeatus. Jaunates kasvavad saar ümbermõõduga 4,7 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,18 meetrit ja tammed ümbermõõtudega 4,92 meetrit, 4,17 meetrit ning 4,18 meetrit on looduskaitse all. 2007. aastal elas külas 28 inimest. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaapani naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jaapani naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Ķurbēni

Ķurbēni on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas Neķe jõe kaldal. Ķurbēnis kasvav saar ümbermõõduga 4,56 meetrit, sanglepp ümbermõõduga 2,57 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,08 meetrit on looduskaitse all. 2007. aastal elas külas 21 inimest. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Dzintari (Skaņkalne vald)

Dzintari on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub valla keskosas Ķirele jõe kaldal, valla keskusest Mazsalacast 2 kilomeetri kaugusel. Seal asub Dzintari bussipeatus. Külas asuv Rūnase ristikivi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. 2000. aastal elas külas 32 inimest. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 25. detsembril 2020.
Skaņkalne

Skaņkalne (vanasti ka Skulberģi) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Skaņkalne vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal. Külas asub endise Skulberģi mõisa (Kolberg) keskus. Külas on raamatukogu ja vabaõhulava. Küla kujunes välja nõukogude perioodil kui külanõukogu ja Skaņaiskalnsi kolhoosi keskasula. Sealne õigeusu kirik tegutses 1960. aastateni. Skaņkalne valla halduskeskus asus seal aastani 2012. Aastail 2009–2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Skaņkalne ehk Kolbergi linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Sealses pargis asub ühe hukkunud partisani hauatähis. Külas kasvav metsõunapuu, Bezdelīgi paljand ja koopad on looduskaitse all. 2000. aastal elas külas 364 inimest, aastal 2020 oli elanikke aga 250. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Skaņkalnes (Kolbergas) pilskalns Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
385

385. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad Aastad: 380 381 382 383 384 - 385 - 386 387 388 389 390 ... ... Priscillianus, teoloog Ausonius, rooma luuletaja
Florin Cîțu

Florin-Vasile Cîțu (sündinud 1. aprillil 1972 Bukarestis) on Rumeenia poliitik (Rahvuslik-Liberaalne Partei). Florin Cîțu on lõpetanud Grinnelli Kolledži Iowa osariigis Ameerika Ühendriikides 1996. aastal. Magistrikraadi ja doktorikraadi makroökonoomika ning rahvusvahelise majanduse alal omandas ta Iowa Ülikoolis 2001. aastal. 2001–2003 töötas ta ökonomistina Uus-Meremaa Reservpangas ja 2003–2005 Euroopa Investeerimispangas. 2005–2011 töötas ta Rumeenias ING Group'is varade osakonna juhatajana ja peaökonomistina. Alates 2016. aastast oli ta Rumeenia Senati liige. 4. novembrist 2019 kuni 23. detsembrini 2020 ja 8. juulist 2021 kuni 18. augustini 2021 oli ta Rumeenia rahandusminister. Alates 23. detsembrist 2020 kuni 25. novembrini 2021 oli ta Rumeenia peaminister. Alates 23. novembrist 2021 on ta Rumeenia Senati (parlamendi ülemkoja) president. Romania's center-right Government of PM Florin Citu takes office Romania-Insider Romania. Ministries, etc. rulers.org Romania’s new government led by Florin Citu takes office IntelliNews, 24. detsember 2020 Florin Cîțu este noul președinte al Senatului, după ce Anca Dragu a fost revocată. USR va contesta decizia la CCR Digi24, 23. november 2021
Martin Himma

Martin Himma (sündinud 30. augustil 1999) on eesti murdmaasuusataja. Esimesed individuaalsed maailma karikasarja punktid teenis Himma 19. detsembril 2020 Dresdeni vabatehnika sprindis, kus saavutas 27. koha. "Dresdeni MK-etapi võitsid Pellegrino ja Fähndrich". ERR Sport. 19. detsember 2020. Vaadatud 25.12.2020. Martin Himma FIS-i kodulehel (inglise) Martin Himma andmed Eesti suusaliidu kodulehel
Jaapani naiste jalgpallikoondis

Jaapani naiste jalgpallikoondis (jaapani keeles サ ッ カ ー 日本 女子 代表, Hepburn: Sakkā Nippon Joshi Daihyō) või hüüdnimega Nadeshiko Japan (な で し こ ジ ャ パ ン) esindab Jaapanit naiste jalgpallis ja seda juhib Jaapani jalgpalliliit (JFA). See on Aasia jalgpalli konföderatsiooni edukaim naiste koondis. Selle kõrgeim koht FIFA naiste maailma edetabelis on 3. koht, mis saavutati 2011. aasta detsembris. Jaapani Nadeshiko alistas 2011. aasta FIFA naiste maailma karikavõistluste finaalis USA, tulles sellega esimest korda FIFA naiste maailmameistriks, olles esimene Aasia võistkond, kes seda tegi, ja olles naiste neljas maailmameister. Jaapan võitis 2012. aasta suveolümpiamängudel ja 2015. aasta FIFA naiste maailma karikavõistlustel hõbemedalid, olles ainus Aasia võistkond, kellel on kolm rahvusvaheliste meistrivõistluste medalit. Samuti võideti kuldmedalid AFC 2014. ja 2018. aasta naiste Aasia karikavõistlustel, 2010. ja 2018. aasta Aasia mängudel ning 2008., 2010. ja 2019. aasta EAFF-i jalgpalli meistrivõistlustel.
Bukavu

Bukavu on linn Kongo DV idaosas, Lõuna-Kivu provintsi halduskeskus. Asub Kivu järve edelakaldal. Linna asutasid belglased 1901. aastal ja see kandis esialgu nime Costermansville. Rwanda kodusõja ja genotsiidi ajal põgenes Bukavusse palju hutusid. Aastal 1996 ründasid linna Rwanda valitsusväed, algatades Esimese Kongo sõja. Teise Kongo sõja ajal 2004 toimusid linnas lahingud valitsusvägede ja sisside vahel. Kindral Laurent Nkunda sõdurid vägistasid linnas ühe nädalavahetuse jooksul umbes 16 000 naist. Bukavus elab üle 245 000 inimese, koos eeslinnadega ligi 500 000 inimest. Bukavus on sündinud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus.
Epp Siimo

Epp Siimo (aastani 1937 Elfriede Marie Wilhelmine Simenson; 3. veebruar 1904 Narva – 21. august 1991 Tallinn) oli Eesti arhivaar, Tallinna linnaarhiivi juhataja (1944–1950). Lõpetas Narva I Reaalgümnaasiumi. Õppis 1921–1927 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas kunstiajalugu. 1928 aastal kaitses Tartu ülikoolis magistritöö "Narva Hermanni kindlus. Kirjeldus ja ehitusajalugu". Pärast ülikooli lõpetamist töötas Rakvere õpetajate seminaris, seejärel 1929–1939 õpetajana Põltsamaa gümnaasiumis. 1940. aasta jaanuaris tuli Tallinna Linnaarhiivi mittepalgalisele praktikandikohale, et omandada teadmisi arhiivinduses. Sama aasta septembrist oli ta samas teaduslik töötaja ja septembrist 1941 linnaarhivaari asetäitja. 1944. aastal päästis Siimo viis kastitäit Eesti ajaloo jaoks olulisi dokumente (sh. Lübecki õigused aastatest 1257 ja 1282, Wanradt-Koelli katekismuse 11 lehefragmenti jm.) Saksamaale viimisest, viies need varjule Toompeale Riigi Keskarhiivi keldrisse. 1. novembrist 1944 sai Siimo Linnaarhiivi juhataja kohusetäitjaks ja 1. oktoobrist 1947 Tallinna linna ja Harju maakonna arhiivi juhataja. 1950. aastal pärast EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumit kaotas Siimo oma koha. Kuigi tal õnnestus "mittekoosseisulisena" teataval määral jätkata erialast tööd, ei piisanud sellest äraelamiseks. Nii töötas ta 1951–1952 Põhja Kõrgepinge Elektrivõrkudes sekretärina, 1952–1954 Tallinna 17. keskkooli laborandina ning 1954–1957 artellis "Täht" köitetöölise ja arhiivitöölisena. 1957. aasta veebruaris sai Siimo taas erialasele tööle Eesti NSV Riiklikus Ajaloomuuseumis, kus töötas vanemteadurina kuni pensionile jäämiseni 1965. aastal. Tallinna Linnaarhiivis loodi juba Siimo eluajal tema personaalfond R-203, kus on 121 säilikut. Epp Siimo on maetud Metsakalmistule. Pillak Peep (2004). "Epp Siimo — esimene Tallinna naislinnaarhivaar". Tuna 2/2004. "otsing Epp Siimo". Kalmistute register Haudi. Vaadatud 25.12.2020.
Võrastik

Võrastik on võrade kogum. Võrastikku iseloomustatakse võrastiku liitusega. Metsas määrab võrastiku alumise piiri oksteni jõudev fotosünteesiks vajalik valguse hulk ja puuliikide varjutaluvus.
Koroonapandeemia Iiri Vabariigis

Koroonapandeemia Iiri Vabariigis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast. Esimene nakatunu tuvastati Iirimaal 29. veebruaril 2020. "Population and migration estimates April 2020". 22. august 2020. "Coronavirus (COVID-19) Vaccinations | Cumulative COVID-19 vaccination doses administered per 100 people" (inglise). Our World in Data. Vaadatud 14.02.2021. "Coronavirus: First case confirmed in Republic of Ireland" (inglise). BBC News. 29.02.2020. Vaadatud 25.12.2020. Ireland's COVID-19 Data Hub COVID-19 updates from the Health Service Executive (HSE)
Promulti

Promulti on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. Küla asub valla kaguosas Salatsi jõe kaldal. Promulti jääb valla keskusest Mazsalacast 2 km kaugusele. Seal asub Promulti bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Külas asuv Promulti keskaegne kalmistu ehk Suurmägi on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all. 2006. aastal elas külas 32 inimest. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Promultu viduslaiku kapsēta (Lielais kalns)
Tīši

Tīši on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. Küla asub valla idaosas. Tīši jääb valla keskusest Mazsalacast 1,5 km kaugusele. Seal asub Tīši bussipeatus. 2006. aastal elas külas 26 inimest. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Jānis Vagris

Jānis Vagris (17. oktoober 1930 Naudīte vald – 6. jaanuar 2023 Riia) oli Läti NSV partei- ja riigitegelane. Jānis Vagris lõpetas 1955. aastal Läti Ülikooli mehaanikateaduskonna. 1955–1958 töötas ta Jelgava Masinaehitustehases. 1958. aastal astus ta NLKP-sse. 1958–1961 töötas ta Jelgava Linna Töörahva saadikute nõukogu esimehe asetäitjana. 1962–1964 oli ta NLKP Jelgava Linnakomitee teine sekretär. 1966–1973 oli ta NLKP Liepāja Linnakomitee teine ja seejärel esimene sekretär. 1973–1978 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee osakonnajuhataja. 1978–1985 oli ta NLKP Riia Linnakomitee esimene sekretär. 1986–1990 oli ta NLKP Keskrevisjonikomisjoni liige. 1979–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu 10. ja 11. koosseisu liige. 22. juulist 1985 kuni 6. oktoobrini 1988 oli ta Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. 4. oktoobrist 1988 kuni 7. aprillini 1990 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee I sekretär. Янис Вагрис peoples.ru
Juurdekasv

Juurdekasv (i.k. increment, growth) on puu või puistu või selle elemendi mingi takseertunnuse lõpp- ja algväärtuse vahe valitud ajalõigul. Kui ajalõik algab puu või puistu tekkimisest, siis juurdekasvu nimetatakse kesk­miseks (aastaseks) juurdekasvus, kui algab hiljem, siis perioodi (aastaseks) juurdekasvuks. Mõistet kasutatakse puude kogumi kohta, kui see on arvutatud kõigi algmomendil kasvanud puude alusel. Ajalõigu mõlemas otsas kasvanud puude kogumite vahet nimetatakse muuduks.
Blāķi

Blāķi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalaca vallas. Küla asub valla idaosas. Blāķi jääb valla keskusest Mazsalacast 2 km kaugusele. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda. Külas kasvav Lejas Blāķi paju (ümbermõõt 7,45 meetrit), Skubenise tamm (ümbermõõt 4,6 meetrit) ja Skubenise vaher (ümbermõõt 3,5 meetrit) on looduskaitse all. 2006. aastal elas külas 36 inimest. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Saksamaa naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Saksamaa naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Mehhiko naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Mehhiko naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Hiina naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Hiina naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Aerotakseerimine

Aerotakseerimine (i.k. aerial survey) on puistute takseerimine mingilt lennuvahendilt. Sageli kasutatakse koos maapealse takseerimise või aerofotode dešifreerimisega (tõlgendamisega). Maapeal tehtud mõõtmistele tuginedes koostatakse näiteks puuvõra läbimõõdu ja rinnasdiameetri prognoosmudelid. Puude kõrgusi saab mõõta stereofotogrammeetria meetodite abil suure ülekattega tehtud aerofotodelt ja järjest enam ka laserskaneerimise andmete põhjal. Väiksemate alade aerotakseerimiseks arendatakse drooonidel põhinevaid meetodeid eesmärgiga viia maapealsete mõõtmiste vajadus võimalikult väikeseks. Spurr, S.H. 1948. Aerial photographs in forestry. The Ronald Press Company, New York. 340 lk. Белов, С.В. (Belov, S.V.) 1959. Аэрофотосъемка лесов (Metsade aerofotografeerimine). Издательство Академии Наук СССР, Москва-Ленинград. 219 с. Kuusela, K. 1959. Metsän ilmakuvamittaus ja kuvatulkinta. Tapio, Helsinki. 91 lk. Самойлович, Г.Г. (Samojlovich, G.G). 1964. Применение аэрофотосъемки и авиации в лесном хозяйстве (Lennunduse ja aerofotode kasutamine metsamajanduses). Лесная промышленность, Москва. 486 с. Krigul, T., 1972. Aerofotomõõdistamise metoodiline juhend metsamajanduse osakonna üliõpilastele. Eesti Põllumajanduse Akadeemia, Tartu. 84 lk. Howard, J.A. 1991. Remote sensing of forest resources. Chapman & Hall. London. 420 lk. Maltamo, M., Naesset, E., Vauhkonen. J. 2014. Forestry applications of airborne laser scanning: Concepts and case studies. Springer. 464 lk. Arumäe, T. 2020. Puistute takseertunnuste hindamine aerolidari mõõtmisandmete põhjal hemiborealsetes metsades. PhD väitekiri. Eesti Maaülikool. 63 lk. ISBN 978-9949-698-27-1. Kotivuori, E., Kukkonen M., Mehtätalo, L., Maltamo, M., Korhonen, L., Packalen, P. 2020. Forest inventories for small areas using drone imagery without in-situ field measurements. Remote Sensing of Environment 237, 111404 (https://doi.org/10.1016/j.rse.2019.111404).
Domagoj Vida

Domagoj Vida (sündinud 29. aprillil 1989 Našices) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Ateena AEK ja Horvaatia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Horvaatia klubis NK Osijek, mille meeskonnas debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas hooajal 2006–07. 2010. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Leverkuseni Bayer. Ta mängis hooajal 2010–11 kaheksas UEFA Euroopa Liiga kohtumises, kuid sai Saksamaa kõrgliigas väljakule vaid ühes kohtumises. 2011. aasta juunis naasis Vida Horvaatiasse, liitudes Zagrebi Dinamoga. Hooajal 2011–12 tuli ta klubiga Horvaatia meistriks. Aastatel 2013–2018 mängis Vida Ukraina kõrgliigaklubis Kiievi Dinamo. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 tuli ta klubiga Ukraina meistriks. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aastas pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Beşiktaş. Hooajal 2020–21 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Ateena AEK-ga. Horvaatia jalgpallikoondises tegi Vida debüüdi 23. mail 2010 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2013 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta on kuulunud Horvaatia koondisse kahtedel maailmameistrivõistlustel ja kolmedel Euroopa meistrivõistlustel. 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Venemaa vastu. Zagrebi Dinamo Prva HNL: 2011–12 Horvaatia karikas: 2011–12 Kiievi Dinamo Premjer-Liga: 2014–15, 2015–16 Ukraina karikas: 2013–14, 2014–15 Ukraina superkarikas: 2016 Beşiktaş Süper Lig: 2020–21 Türgi karikas: 2020–21 Türgi superkarikas: 2021 "Domagoj Vida signed for AEK FC!". aekfc.gr. Vaadatud 31. juulil 2022.  Domagoj Vida – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Vihatud Domagoj Vida: tegin vea ja tahan vene rahva ees vabandada". sport.err.ee. 12.7.2018.