laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nord-Froni vald

Nord-Froni vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vinstre. Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Nord-Froni ja Sør-Froni vallaks. 1966. aastal liideti need vallad taas ja aastal 1977 lahutati jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon

Rahvusvaheline Vastupanuliikumiste Föderatsioon (Fédération Internationale des Résistants, Internationale Föderation der Widerstandskämpfer; FIR) on antifašistlik ühendus, mis asutati 3. juulil 1951 Viinis endiste vastupanuliikumisest osavõtjate, fašismiohvrite ja -vangide kongressil. Uued statuudid kinnitati Varssavis (1962) ja Veneetsias (1969). Registreeritud vastavalt Austria seadustele. Föderatsiooni eesmärgid on järgmised: liita vastupanuvõitlejad kodumaa sõltumatuse, vabaduse ja ülemaailmse rahu kindlustamisel; ühendada Teise maailmasõja ajal natsismi- ja fašismivastasest võitlusest osavõtnute (endiste partisanide, vastupanuliikumise võitlejate, hitlerlike koonduslaagrite vangide, interneeritute, hukkunute sugulaste) rahvuslikke assotsiatsioone; austada nende mälestust, kes on langenud oma maa ja vabaduse eest; kaitsta vastupanuliikumise vaimu ja väärtusi; teha teatavaks vastupanuliikumise ajalooline osa ja vahendada selle õppetund järgmistele põlvkondadele; võidelda fašismi ja natsismi taassünni ning mis tahes rassilise, poliitilise, ideoloogilise ja religioosse diskrimineerimise ilmingute vastu; toetada ÜRO põhikirjas välja toodud eesmärkide saavutamist ja tugevdada kõigi maade vastupanuvõitlejate vendlus- ja solidaarsussidemeid; võidelda sõjaroimade ja inimsusvastaste kuritegude karistamatuse vastu; töötada desarmeerimise ja pingelõdvenduse heaks. Annab välja kvartaliajakirja "Ühendatud Vastupanuliikumine". Loob vastupanuvõitlejate lastelastele puhkelaagreid. Korraldab uurimistegevust, endiste koonduslaagrite külastamist, erikohtumisi. Konsultatiivstaatus ECOSOC-i ja UNESCO juures. Kongress koguneb kord kolme aasta jooksul. Kongressil valitakse president, asepresident ja büroo liikmed ning määratakse kindlaks peanõukogu arvuline koosseis, kuhu kuuluvad rahvuslike organisatsioonide esindajad. Jooksvat tegevust juhib büroo. Täitevorgan on sekretariaat. Finantseeritakse liikmemaksudest ja subsiidiumidest. 25 riigi rahvuslikud vabastusliikumised 5 miljoni liikmega. Asub Viinis Austrias. "Fédération Internationale des Résistants – Association antifasciste". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2008. Vaadatud 21. aprillil 2009. Fédération Internationale des Résistants – Association antifasciste Bulletin de la Fédération Internationale des Résistants (FIR) – Association anti-fasciste Fédération internationale des résistants "Cyprus Veterans' Association WWII". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2010. Vaadatud 21. aprillil 2009. "Fédération Internationale des résistants – association antifasciste (FIR)" (PDF). Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 28. märts 2006. Vaadatud 28. märtsil 2006. Fédération Internationale des Résistants[alaline kõdulink] "Fédération Internationale des Résistants (FIR) – Association Antifasciste unterstützt "GEH DENKEN". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2009. Vaadatud 21. aprillil 2009. Rahvusvahelise Vastupanuliikumiste Fõderatsiooni koduleht
Reggie Miller

Reginald Wayne Miller (sündinud 24. augustil 1965) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis kogu 18-aastase NBA karjääri Indiana Pacersis. Eelkõige kaugviskespetsialistina tuntud Miller valiti viiel korral NBA tähtede mängule. Miller kuulus 1996. aastal olümpiavõitjaks kroonitud USA rahvuskoondise koosseisu ning on valitud korvpalli kuulsuste halli. UCLA ülikoolis õppinud Milleri valis 1987. aasta NBA draft'i esimese ringi 11. valikuna Indiana Pacers. Esimesel hooajal pidi Miller peamiselt alustama pingilt ja pääses algviisikusse vaid korra, tuues varumehena keskmiselt 10 punkti mängus. Järgmisest ehk 1988/89. hooajast sai Millerist kindel põhiviisiklane ja tema keskmine punktisaak kerkis 16 silmani mängus. Hooaeg 1989/90 oli Milleri karjääri resultatiivseim – ta viskas keskmiselt 24,6 punkti, võttis 3,6 lauapalli ja andis 3,8 tulemuslikku söötu mängus. Järgmisel 11 aastal jäi Milleri hooaja keskmine punktisaak 18–22 punkti vahele. 1999/2000. hooajal jõudis Indiana Pacers NBA finaali, kus kaotati seeria 2 : 4 Los Angeles Lakersile. Kõik 18 hooaega Indiana Pacersi särki kandnud Miller tegi klubi meeskonnas kokku kaasa 1389 põhihooaja kohtumises, tuues keskmiselt 18,2 punkti, 3 lauapalli ja 3 resultatiivset söötu mängus. 1990., 1995., 1996., 1998. ja 2000. aastal NBA tähtede mängule valitud Miller tabas karjääri jooksul 2560 kolmepunktiviset, millest on praeguseks enamat suutnud vaid Ray Allen (2973) ja Stephen Curry (2606). 5 korda valitud NBA tähtede mängule (1990, 1995, 1996, 1998, 2000) 3 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (1995, 1996, 1998) NBA & ABA Career Leaders and Records for 3-Pt Field Goals. Basketball-Reference.com. Vaadatud 08.02.2021. Reggie Miller – NBA.com Reggie Miller – Basketball-Reference.com
Noore looduskaitsja auhind

Noore looduskaitsja auhind on Eestimaa Looduse Fondi auhind Eesti noorele looduskaitsjale. Auhinna eesmärgiks on toetada elujõulise ja aatelise looduskaitse püsimist Eestis läbi põlvkondade. Auhind loodi 2005. aastal, selle eestvedajaiks olid Kaja Lotman ja Aleksei Lotman. 2021 – Polina Degtjarenko 2020 – Ott Luuk 2019 – Madis Leivits 2018 – Lennart Lennuk 2017 – Virve Sõber 2016 – Annely Esko 2015 – 2014 – Riho Kinks 2013 – Aveliina Helm 2012 – Renno Nellis 2011 – Indrek Tammekänd 2010 – Ulvar Käärt 2009 – Murel Merivee 2008 – Tarvo Valker 2007 – Marek Sammul 2006 – Peep Mardiste 2005 – Asko Lõhmus "Auhinna kirjeldus Eestimaa Looduse Fondi kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2011. Vaadatud 1. detsembril 2011. Jüri-Ott Salm. Noore Looduskaitsja Auhinna sai Murel Merivee (Eestimaa Looduse Fond)[alaline kõdulink]. Roheline Värav, 20. aprill 2009. "Noore Looduskaitsja aunimetuse sai Renno Nellis", Postimees, 29. aprill 2012
Svalbardposten

Svalbardposten on Svalbardil Longyearbyenis reedeti ilmuv nädalaleht. 2003. aastal oli ajalehel 3224 tellijat. 2007. aastal oli trükiarv 3140. Ajaleht ilmub novembrist 1948. 1996. aastast trükitakse seda Mandri-Norras. Svalbardpostenil on rohkem tellijaid kui Svalbardil elanikke, sest lehte tellivad ka paljud varem Svalbardil elanud inimesed. Lehe peatoimetaja on 2004. aastast Birger Amundsen. Svalbardposteni koduleht
Vågå vald

Vågå vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Vågåmo. Vaage kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Seli ja Heidali valla alad eraldati Vågå vallast 1. jaanuaril 1908 ning nendest said omaette vallad. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Lesja vald

Lesja vald on vald Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Lesja küla. Lesje kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Aastal 1861 eraldati Lesja vallast Dovre valla, millest sai omaette omavalitsusüksus. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Norra erakondade loend

See artikkel loendab Norra erakondi. Norras on mitmeparteiline süsteem paljude erinevate parteidega, kus ühel parteil pole suurt võimalust valitsust üksinda moodustada. Kommunistlik Tööliste Partei (Arbeidernes Kommunistparti) Punane Valimisliit (Rød Valgallianse) Isamaa Partei (Fedrelandspartiet) Liberaalne Vasakpartei (Frisinnede Venstre) Liberaalne Rahvapartei 1972-1988 (Det Liberaalnee Folkeparti) Mõõdukas Liberaalne Partei (Moderate Venstre) Nasjonal Samling (Nasjonal Samling) Poliitiline Partei (Det Politiske Parti) Radikaalne Rahvapartei (Arbeiderdemokratene/Radikale Folkeparti) Koalitsioonipartei (Samlingspartiet) Storting 2005. aasta Norra parlamendivalimised 2001. aasta Norra parlamendivalimised [1]
Skardstinden

Skardstinden ehk Skarstind on mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas. Skarstinden on Norra kõrguselt viies mägi. Mäel on kolm tippu: põhitipp Skardstinden 2373 m, Nåle (Nõel) 2310 m ja väiksem läänetipp 2215 m.
Morten Vågen

Morten Vågen (sündinud 13. novembril 1975) on norra kirjanik. Koos Øystein Almega kirjutas ta raamatu "Silenced — China's Great Wall of Censorship", mis avaldati mais 2006. Ta on kirjutanud ka eksperimentaalset proosat. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Morten Vågen seisuga 21.04.2009.
Piraadipartei

Piraadipartei on rahvusvaheline informatsioonivabaduse ja liberaalsete kodanikuõiguste eest seisev poliitiline liikumine, mis on alguse saanud Rootsi Piraadiparteist. Liikumise eesmärkide hulka kuulub autoriõiguse ja patentidega seotud seaduste reform, riigiaparaadi ja otsustusprotsesside muutmine läbipaistvamaks ja reformid liberaalsete kodanikuõiguste vaimus (narkopoliitika, soopoliitika jne). Liikumisega seotud piraadiparteid pole lasknud end liigitada poliitilisel spektril parem- ega vasakparteiks, vaid rõhutavad oma pragmaatilisust ja valmisolekut koostööks eri poliitiliste partneritega. Piraadipartei on esindatud kõikjal Euroopas ja Põhja-Ameerikas, olles edukaimad Islandil, Saksamaal, Rootsis, Luksemburgis ja Tšehhimaal. Paljudes riikides pole piraadid erakonnana registreeritud, kuid on moodustatud algatusgrupid erakonna loomiseks, nt Venemaal on võimud keeldunud Piraadiparteid erakonnana tunnustamast. Aasias piraadiliikumine eriti levinud pole. 2010. aastal loodi ametlikult rahvusvaheline piraadiparteide liit Pirate Parties International (PPI), piraadiliikumisel on ka organisatsioon Piirideta Piraadid (Pirates without Borders), mis koondab eraisikuid ja parteiväliseid organisatsioone. Juunis 2007 said piraadiparteide esindajad Viinis kokku, et arutada liikumise tulevikku, mille tulemusel võeti 2008. aastal Uppsalas vastu nn Uppsala deklaratsioon, mis määratles piraadiliikumise eesmärgid Euroopas ja seadis ühised plaanid Euroopa Parlamendi valimisteks. Rootsi Piraadipartei sai järgnenud 2009. aasta valimistel Euroopa Parlamendis ühe koha, 2011. aastal tõusis see kahe kohani. Praha deklaratsiooniga 2012. aasta aprillist pandi alus Euroopa piraadiparteide liidu loomisele, mis päädis Euroopa Piraadipartei asutamisega 2014. aasta kevadel. Euroopa Piraadipartei eesmärgiks koordineerida piraatide koostööd Euroopas ja organisatsiooni üheks väljundiks on Euroopa Parlamendi valimisteks liikmesriikide piraadiparteidele ühtlustatud tuumplatvormi tagamine. Programmi täiendati uuesti 2019. aasta valimisteks ning selle alusel pääses Euroopa Parlamenti neli piraati kahest Euroopa Liidu riigist.  Pikemalt artiklis Eesti Piraadipartei Eestis asutati 2009. aasta juuni lõpus Rootsi Piraadipartei eeskujul MTÜ Piraadipartei, kuid erakonna loomiseks vajaliku 500 liikme piiri pole see ületanud. Eesti Piraadipartei on Piraadiparteide Internatsionaali liige ja Euroopa Piraadipartei asutajaliige. Über die Werteorientierung der Piratenpartei, Sammy Zimmermanns Eesti piraadipartei üllitas manifesti[alaline kõdulink], Eesti Ekspress Sven Randlaid (14. jaanuar 2013). "Venemaa justiitsministeerium keeldus Piraadiparteid registreerimast". Rahvusringhääling. Pressiteade Euroopa Piraadipartei asutamisest Common European Election Programme of the European Pirates for the Elections of the European Parliament in 2014 Euroopa Piraadipartei (16. veebruar 2019). "Pirate Common European Elections Programme 2019". PPEU wiki. MTÜ Piraadipartei koduleht Pirate Parties International Pirates Without Borders Eesti piraadipartei juhatuse avalik kiri partei eesmärkidest @delfi.ee
Sjuøyane

Sjuøyane ('Seitse saart') on saarestik Teravmägede põhjaosas, Norra kõige põhjapoolsem saarterühm. Saared on asustamata. Sjuøyane saared asuvad Kirdemaa rannikust paarkümmend kilomeetrit põhja pool. Sjuøyane saarestikku kuulub kolm suuremat saart (Phippsøya, Parryøya ja Martensøya) ning mitu väiksemat saart või laidu, mille seas suuremad on Waldenøya, Vesle Tavleøya, Tavleøya, Rossøya ja Nelsonøya. Saarte kogupindala on umbes 65 km². Saarestiku kõige põhjapoolsemal saarel Rossøyal asub Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt. Selle geograafilised koordinaadid on 80° 41′ N, 20° 57′ E. Väidetavalt nägi saari esimesena hollandi vaalakütt juba 1618. aastal. Esimesena märkis Sjuøyane kaardile hollandlane Hendrick Doncker 1663. aastal, seejärel teiste hulgas Pieter Goos (1666). Cornelis Giles and Outger Rep paigutasid umbes aastal 1710 saared kaardil esimesena õigesse kohta. Enamik saari on nime saanud esimeste saartele sattunud polaarekspeditsioonidel osalenute auks. Phippsi saar nimetati inglise meresõitja Constantine Phippsi järgi, kes 1773. aastal oma ebaõnnestunud retkel põhjapoolusele Sjuøyanest möödus. Tema ekspeditsiooni liikmete hulgas oli ka tollal veel tundmatu Horatio Nelson, kelle järgi sai nime Nelsonøyan. Parryøyan on nimetatud inglise admirali ja polaaruurija William Edward Parry auks (ekspeditsioon aastal 1827). Aastal 1861 külastas saari soomerootsi maadeuurija Adolf Erik Nordenskiöld. Aastal 1973 rajati looduskaitseala. Kliima on arktiline. Tänu Golfi hoovusele on saarte ümbruses soodsamad jääolud ning need on paremini ligipääsetavad kui suur osa Teravmägede lõunapoolsemast rannikust. Saared koosnevad gneisist ja graniidist. Sjuøyane saartel kasvavad vaid samblikud, samblad ja mõned kivirikud. Seal elavad morsad ja jääkarud; viimaste hulk sõltub jääoludest. Esineb ka põhjapõtru ja polaarrebaseid. Lindudest pesitsevad saartel kurvitsalised lunn ja väikealk ning vandelkajakas. Linnud saabuvad aprillis-mais. Sjuøyane kuulub Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. Store norske leksikon Kirjeldus (prantsuse keeles) ja fotod
Keskküla

Keskküla võib tähendada järgmist: Keskküla, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas Keskküla, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Keskküla (perekonnanimi) Ando Keskküla, kunstnik (1950–2008) Vaata ka Kesküla.
Jaak Veski

Jaak Veski (5. oktoober 1956 – 24. veebruar 1994) oli eesti luuletaja, paljude populaarsete eestikeelsete laulude sõnade autor. Ta oli pärit Hiiumaalt Õngu külast. Lõpetas 1975. aastal Märjamaa Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis. Tema kirjutatud sõnadega laule on esitanud peamiselt Anne Veski. "Roosiaia kuninganna" "Jätke võtmed väljapoole" "Makstud viis" "Sinu juures" "Viimne pilet" "Tähelaev" "Veel" "Peeglike seina peal" "Järgnen sulle" "Vii mind, vii" "Tähelend" "Andesta need käigud" "Ehavalgus" "Fotograaf" "Gloria" (Eestis sai Umberto Tozzi laul tuntuks Mait Maltise ja ansambli Vitamiin esituses). Tema abikaasa aastatel 1977–1981 oli poplaulja Anne Veski, nende tütar on diplomaat Kerli Veski. Tema teisest abielust sündinud poeg Johannes Veski on lavastaja ja teatrijuht. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2015. Vaadatud 18. jaanuaril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Anne Veski oma kogemusest perevägivallaga: Jaak andis ka kätele valu ERR Menu, 09.10.2017. Anne Veski: kõik väliselt liiga sätendav käib mulle vastu Kroonika/Delfi, 25.12.2010. Šokeeriv: Anne Veski tunnistab, et kannatas Jaak Veskiga abielus olles perevägivalla all, Õhtuleht, 9. oktoober 2017 Haud Märjamaa kalmistul
Kohtvõrgu jaotur

Kohtvõrgu jaotur (ka hub, mitmepordiline järgur, kontsentraator) on arvutivõrgu seade, mille ülesanneteks on ühendada sõlmed võrku ja lubada andmesidesignaali saata ainult ühel sõlmel korraga. Kõige sagedamini mõistetakse selle all Etherneti jaoturit. Jaotur lubab eetris olla ühel seadmel korraga, kõik teised seadmed peavad saatjat "kuulama". Kui kaks võrgusõlme proovivad korraga andmeid saata, tekib põrge (kollisioon) ning vastavalt kohtvõrgu standardiga ettenähtud algoritmile proovitakse andmed uuesti saata. Jaoturiga arvutivõrgus on kõikidele võrgusõlmedele kõik paketid nähtavad. Jaotur töötab OSI mudeli füüsilisel ehk esimesel kihil, mis tähendab muuhulgas, et seade saadab edasi andmeid nende sisust või tähendusest sõltumata. Selline jaotur on enamasti passiivne, kuid on ka aktiivseid (nn intelligentseid ja seadistatavaid) jaotureid. Tavaliselt hakkab jaotur signaali "kuulajatele" edastama hilinemisega, näiteks 1-bitise nihkega võrreldes sisendsignaaliga. Selleks tuleb jaoturil signaal uuesti genereerida (või sisendit ajalise viitega võimendada). Ethernet arvutivõrgu jaotureid on kahte tüüpi, nad töötavad kas kiirusel 10 Mbit/s või kiirusel 100 Mbit/s. Erinevalt jaoturitest võimaldavad kohtvõrgu kommutaatorid ühendada arvuteid (võrgusõlmesid) erinevatel kiirustel. Jaoturiga ühendatud arvutite võrgukaardid töötavad ainult ühe kiirusega (jaoturi kiirusega). Nii jaotureid kui ka kommutaatoreid kasutatakse enamasti tähtvõrgu keskmes. Jaotureid saab üksteise külge ühendada ja sedasi suurendada arvutite arvu arvutivõrgus. Maksimaalselt soovitatakse 10 Mbit/s võrgus üksteise külge ühendada kuni 4 jaoturit, 100 Mbits/s võrgus kuni 2 jaoturit. Et jaoturite külge saaks ühendada rohkem sõlmesid, on olemas püstikusse paigutatavad jaoturid; sellistel jaoturitel on omavaheliseks ühenduseks spetsiaalne ühendusport ja sedasi omavahel ühendatud jaoturid ei tõsta segmentide arvu arvutivõrgus. Arvutid ühendatakse jaoturite külge pööramata võrgukaablitega ja jaotureid ühendatakse üksteisega pööratud kaablitega. Mõnel jaoturil võib olla nn üleslüli (uplink) port, millel on ära vahetatud saatmise ja vastuvõtmise osad, et jaoturite omavaheliseks ühendamiseks ei peaks kasutama pööratud võrgukaablit. Paljudel jaoturitel on olemas port ühendamaks seadet koaksiaalkaablivõrguga (10BASE2, 10BASE5). Tänapäevased seadmed (ka võrgukaardid) on varustatud MDI-X meedia tüüpi pordiga, mis ise häälestab pordi vajalikuks vastavalt sellele, kas kaabel on pööratud või pööramata. Sellistel seadmetel ei ole enam eraldi üleslüli porti vaja. Ruuter Sildamine USB jaotur Hinnavaatluse.ee Wiki: Võrguseadmete tüübid ja analüüs
Nils Gaup

Nils Gaup (sündinud 12. aprillil 1955 Kautokeinos) on saami päritolu Norra filmirežissöör. Aastal 1987 valmis tal esimene põhjasaamikeelne film "Ofelaš" (eesti keeles "Rajaleidja"), mis kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile. Karlovy Vary filmifestivalil sai film eriauhinna. Nils Gaup andmekogus IMDb (inglise)
Paul Heinrich Scheel

Paul Heinrich Scheel (8. märts 1866 Tallinn – 13. juuni 1940 Oliwa) oli Eesti põllumees. Õppis ülikoolis põllumajandust, oli seejärel Märjamaal ja Kadrinas mõisavalitseja. 1919 oli Scheeli panga direktor, seejärel põllumees Raasiku lähedal Oeperes. Ta oli Klaus Scheeli isa. P. H. Scheel †. Uus Eesti, 19. juuni 1940, nr. 162, lk. 6.
Norges Bank

Norra Pank (bokmålis Norges Bank, uusnorra keeles Noregs Bank) on Norra keskpank. Teiste ülesannete hulgas tegeleb Norra keskpank ka Norra pensionifondi ja stabiliseerimisfondiga, mis kuuluvad maailma suuremate investeerimisfondide hulka. 31. detsembril 2005 oli pangas 547 töötajat. Norra keskpank loodi 14. juunil 1816. Karl Gether Bomhoff (1893–1920) Nicolai Rygg (1920–1946) Arnold C. Ræstad (Londoni harupanga juht 1940–1945) Gunnar Jahn (1946–1954) Erik Brofoss (1954–1970) Knut Getz Wold (1970–1985) Hermod Skånland (1985–1993) Torstein Moland (1994–1995) Kjell Storvik (1996–1998) Svein Gjedrem (1999–2010) Øystein Olsen (alates 2011) "Ametlik veebisait: Panga ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2011. Vaadatud 12. mail 2011. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Norges Bank seisuga 22.04.2009.
Klaaspakett

Klaaspakett on kahest või enamast klaaslehest koosnev ühtne konstruktsiooni element. Klaaslehtede vahel on õhk, vaakum või inertgaas, milleks üldjuhul kasutatakse argooni. Klaaslehtede vaheliistu laius võib erineda. Lisaks võib klaaspaketis kasutada veel selektiivklaasi, mis peegeldab soojust tagasi, võib kasutada karastatud klaase, mis on tugevamad ja purunemisel lähevad pisikesteks tükkideks, ning ka turvaklaasi või turvakilet.
Svolderi merelahing

Svolderi merelahing toimus 1000. aasta (või 999. aasta) septembris Läänemere lääneosas Norra kuninga Olav Tryggvasoni ja tema vaenlaste liidu vahel. Kui Norra kuningas Olav Pommeri retkelt koju purjetas, ründasid teda Taani kuninga Svend Harkhabeme, Rootsi kuninga Olof Skötkonungi ja Lade jarli Eirik Håkonssoni väed. Vastastel oli vähemalt 70 sõjalaeva, kuid Olavil vaid 11. Kõik Olavi laevad hävitati ükshaaval. Viimasena hävitas jarl Eirik tollal võimsaima ja pikima viikingilaeva Ormen Lange, kui Olav end merre heitis. Tema laip jäi kadunuks. Norra oli peale lahingut Lade jarlide valitsemisel Taani ja Rootsi mõju all. Kõige üksikasjalikumad allikad lahingu kohta on kuningasaagad ("Heimskringla"), mis kirjutati umbes kaks sajandit pärast lahingu toimumist. Saagad ei ole küll ajalooliselt usaldusväärsed, kuid annavad üksikasjaliku kirjelduse lahingust ja selleni viinud sündmustest. Saagade järgi põhjustas lahingu Olav Tryggvasoni ebaõnnestunud abieluettepanek Sigrid Storrådele (uhke, kõrk Sigrid) ning Olavi problemaatiline abielu Taani kuninga Svend Harkhabeme õe Thyriga. Lahingu puhkemisel hüüdis Olav bravuurikalt Taani ja Rootsi laevastikule etnilisi solvanguid, mööndes, et Eirik Håkonsson ja tema mehed on ohtlikud, sest nad on "Põhjamaa mehed nagu me isegi". Üks tuntumaid saagas kirjeldatud stseene: "Einar Tambarskjelve seisis laevatekil, lastes vibunooli taanlaste poole, kui vibu vaenlase noolega pihta sai ja purunes. Kuningas Olav küsis, mis nii kõvasti raksatades murdus. Einar vastas, et see oli Norramaa, mis murdus lahti kuninga haardest. Seepeale ütles kuningas, et tegu oli siiski millegi vähemaga ning viskas oma vibu Einarile. Einar proovis vibu vinnastada, kuid nentis, et see on liiga nõrk ühe vägeva kuninga kohta ning haaras oma mõõga järele." Hilisematel sajanditel on saagade lahingukirjeldused (eriti Snorri Sturlusoni saagas "Heimskringla") inspireerinud ballaade ja teisi kirjandusteoseid. Jarl oli vana-Skandinaavia ülik; kõrge võimukandja keskaja Norras. Lade piirkond asub Trondheimi idaosas Jones, G (1984). A History of the Vikings (2nd ed.), Oxford, New York: Oxford University Press, ISBN 0-19-285139-X, lk 137-138 Olaf II See artikkel on tõlge inglise keelsest Wikipedia artiklist Battle of Svolder Heimskringla saaga - Kuningas Olavi saaga, osa III, vandenõu Olavi vastu Olof Skötkonungi saaga
Kobbvatnet

Kobbvatnet (saami keeles Njuorjojávri) on järv Norra keskosas Nordlandi maakonnas Sørfoldi vallas. Järve pindala on 4,9 km². Järve suubuvad Gjerdalselva, mis voolab välja Gjerdalsvatneti järvest ja Kobbskarelva ning voolab välja Kobbelva. Dybdekart, Innsjødatabase. NVEAtlas, Norges vassdrags- og energidirektorat, vaadatud 3.04.2015.
Jonas Gahr Støre

Jonas Gahr Støre (sündinud 25. augustil 1960 Oslos) on Norra poliitik, alates 14. oktoobrist 2021 Norra peaminister. Ta oli 2005–2012 Norra välisminister Jens Stoltenbergi teises valitsuses. Ta on õppinud Bergeni mereväekoolis ja lõpetanud ülikooli Institut d'études politiques de Paris. Jättis pärast kolmenädalast õppimist Harvardi ülikooli pooleli, sest ei soovinud pühenduda akadeemilisele karjäärile. Aastatel 1989–1995 töötas ta Gro Harlem Brundtlandi nõunikuna, 1995–1998 välisministeeriumi kantslerina ja oli seejärel Norra esindaja ÜRO Genfi esinduses. Aastatel 1998–2000 töötas ta Maailma tervishoiuorganisatsioonis. Jens Stoltenbergi esimese valitsuse ajal 2000–2001 oli ta peaministri büroos riigisekretär ja personaliülem, 2003 ECONi mõttekoja analüütik ja 2003–2005 Norra Punase Risti peasekretär. 14. jaanuaril 2008 ründas Ţālebāni enesetaputerrorist Kabulis hotelli, kus Jonas Støre peatus. Støre vigastada ei saanud, kuid hukkus 6 inimest, sealhulgas Støre kaaskonda kuulunud Norra ajakirjanik Carsten Thomassen. ÜRO peasekretär Ban Ki-moon väitis, et rünnakute sihtmärgiks oli Jonas Støre, kuid Ţālebāni pressiesindaja eitas seda. Jonas Støre on abielus ja tal on kolm last. Jonas Gahr Støre CV valitsuse kodulehel
Kehakultuur (ajakiri)

Kehakultuur on aastail 1940–1990 Eestis ilmunud spordi- ja kehakultuuriteemaline ajakiri. Selle ajakirja peatoimetajaks on olnud Friedrich Issak, Juhan Mandre jt. Lembit Koik 1998, Eesti spordiajakirjandus enne meie aega[alaline kõdulink] Ajakirja Kehakultuur toimetus (1940–1941, 1944–1993), The National Archives of Estonia