laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lembitu tänav

Lembitu tänav on mitmes Eesti asulas: Lembitu tänav Haapsalu linnas Lembitu tänav Kohtla-Järve linnas Lembitu tänav Kunda linnas Lembitu tänav Lõhavere külas (Suure-Jaani vald) Lembitu tänav Mustla alevikus Lembitu tänav Narvas Lembitu tänav Narva-Jõesuu linnas Lembitu tänav Põltsamaa linnas Lembitu tänav Pärnu linnas Lembitu tänav Rakvere linnas Lembitu tänav Sonda alevikus Lembitu tänav Tabasalu alevikus Lembitu tänav Tallinna linnas Lembitu tänav Tartu linnas Lembitu tänav Tõrva linnas Lembitu tänav Türi linnas Lembitu tänav Valga linnas Lembitu tänav Võru linnas Lembitu puiestee
Lembitu tänav (Tartu)

Lembitu tänav on tänav Tartus. Tänav algab Riia tänavalt ja lõpeb Ludvig Puusepa tänaval. Tänava pikkus on 630 meetrit. Tänav ristub Väikese kaarega. Lembitu tänavani ulatub Lembitu park. Lembitu tänava ääres asub Lembitu Konsum. Lembitu 6 asub D. R. sanitaartehnika kauplus ja trükikoda Sulemees. Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923. Tartu Lembitu veski
Lembitu park

Lembitu park leidub mitmes Eesti asulas: Lembitu park Paides Lembitu park Tallinnas Lembitu park Tartus
Lembitu park (Tartu)

Lembitu park on park Tartus, Maarjamõisa kliinikute juures. Park asub Riia tänava, Ludvig Puusepa tänava ja Lembitu tänava ääres. Park rajati 1930. aastail. Pargis kasvab palju kaski. Miljööväärtused.[alaline kõdulink]
Pistikprogramm

Pistikprogramm ehk plugin on tarkvaramoodul, mis annab mõnele teisele tarkvarasüsteemile lisavõimalusi. Pistikprogramme kasutatakse tihti näiteks veebibrauserites uute failitüüpide kuvamiseks. Pistikprogrammid võimaldavad kolmandatel osapooltel laiendada tarkvara funktsionaalsust kasutades selleks pakutud rakendusliidest. Tihti luuakse tarkvara komponendid eraldi pistikprogrammidena, et vähendada paigaldatava tarkvara ruumikasutust. Teek
Kiip

Kiip (ka mikrokiip) on väike räniplaat, mille pindkihis on pooljuhttehnoloogia kohaselt moodustatud integraallülitus. Kiipe valmistatakse kindlaks otstarbeks, nt leedlambi valgusdioodidega kiip, RFID-kiip (nt lemmiklooma kiibistamiseks), biokiip (kiiplabor). Laiemas tähenduses nimetatakse kiibiks ka integraallülitusel põhinevat elektroonikakomponenti, millel on väljaviikudega korpus, nt püsimälu kiip, protsessori kiip. Kuna tänapäeval valmistatakse valdav osa elektroonikalülitusi integraallülitustena, on termin kiip laialt kasutusel integraalkomponendi sünonüümina. Integraallülitus Kiipkaart Mikrokiip-implantaat "Kiip". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2016.
Wade Belak

Wade William Belak (sünninimi Wade William Aadland; 3. juuli 1976 Saskatoon – 31. august 2011 Toronto) oli Kanada jäähokimängija. Wade Belak sündis Lionel ja Lorraine Aadlandi pojana ning on pooleldi sloveeni päritolu. Kui Wade oli 4-aastane, abiellus ema uuesti, seekord Barry Belakiga, ja poiss võttis tema perekonnanime. Wade'i noorem vend Graham mängis paljudes madalamate liigade meeskondades ja 1997 tegi Colorado Avalanche temaga lepingu, ehkki Graham ei mänginud kunagi NHL-is. Belak mängis 1996–2011 sellistes NHL-i klubides nagu Colorado Avalanche, Calgary Flames, Toronto Maple Leafs, Florida Panthers ja Nashville Predators. Tema parim aasta klubiga oli 2002, mil Toronto jõudis NHL-i poolfinaali (kaotas seal Carolina Hurricanesile 2:4). Isiklikus plaanis parim aasta oli järgmine hooaeg (2002/3), kus ta lõi 3 väravat ja andis 6 resultatiivset söötu, kuid teenis ka meeskonnas kõige rohkem, 196 karistusminutit. Belak mängis kokku 549 NHL-i mängus, lõi 8 väravat, andis 25 resultatiivset söötu ja teenis 1263 karistusminutit. 20. juulil 2002 abiellus Belak Jennifer Jordan Russelliga. Neil sündis kaks tütart: 2004 Andy Mary ja 2006 Alex Grace. Belak suri ootamatult. Surma ametlikku põhjust teada ei antud. Toronto politsei käsitles tema surma enesetapuna. Tõenäoliselt suri ta poomise läbi. Elu lõpupoole kannatas Belak depressiooni käes ja võttis antidepressante. [1]
Kolmikliit (Eesti)

Kolmikliit oli kolme Eesti partei – Eesti Reformierakonna, Isamaaliidu ja Mõõdukate – valimisliit ja järgnev valitsuskoalitsioon, mis oli võimul aastatel 1999–2002. Mart Laari teine valitsus Kolmikliidu koalitsioonileping Reformierakonna kodulehel "Kallas: kolmikliit peab jätkama" BNS/Delfi, 10. detsember 2001 "Kolmikliit jääb võlgu lubaduse" EPL, 12. november 2001 Argo Ideon: "Hüvasti, kolmikliit!" Postimees, 22. mai 2009
Hirmu neem (film 1991)

"Hirmu neem" (inglise Cape Fear) on 1991. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide triller, mille lavastas Martin Scorsese. Linateos põhineb John D. MacDonaldi romaanil "The Executioners". Robert De Niro – Max Cady Nick Nolte – Sam Bowden Jessica Lange – Leigh Bowden Juliette Lewis – Danielle Bowden Joe Don Baker – Claude Kersek Robert Mitchum – leitnant Elgart Gregory Peck – Lee Heller Martin Balsam – kohtunik Illeana Douglas – Lori Davis Fred Dalton Thompson – Tom Broadbent Zully Montero – Graciella 1992. aastal kandideeris "Hirmu neem" kahele Oscarile: Parima meespeaosatäitja Oscar – Robert De Niro Parima naiskõrvalosatäitja Oscar – Juliette Lewis Hirmu neem/Cape Fear (1991). Filmiveeb Cape Fear (1991). AllRovi
Aleksander Kruuspere

Aleksander Kruuspere (kuni 1937 Aleksander Kruusberg; 12. september 1879 Väätsa vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 12. november 1937 Tartu) oli eesti pangaametnik ja ajaloolane. "Esiisade enneajalooline õigus". (1. osa) Perekond. Postimees. 1920 "A. Grenzsteini võitlus J. Tõnissoniga". 1921 "Venestamise tulekul. Mälestused ja dokumendid". Eesti ajaloo arhiiv 2. Odamees. 1922 "Revisjoni tulekul". 1923 "Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi algpäevilt". 1926 "Materjali Maltsveti-liikumise kohta". 1931 Tema poeg oli tõlkija Valdek Kruuspere. "Aleksander Kruuspere †. Mitmekülgse töömehe ootamatu surm". Postimees nr 308, 13. november 1937. Lk 2 Aleksander Kruuspere Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Haud Tartu Pauluse kalmistul
Max Kölbel

Max Kölbel (sündinud 19. mail 1968) on Saksamaa ja Hispaania filosoof, kes tegeleb eelkõige analüütilise keelefilosoofia, kuid ka filosoofilise loogika, epistemoloogia, metafüüsika ja metaeetikaga. Kölbel alustas filosoofiaõpinguid Freie Universität Berlinis. Seejärel omandas ta Londonis King's College'is 1992. aastal magistrikraadi (MA), 1994. aastal filosoofiamagistri kraadi (MPhil) ning 1997. aastal doktorikraadi (PhD) filosoofias. Tema esimene akadeemiline ametikoht oli järeldoktorantuur Méxicos Universidad Nacional Autónoma de México filosoofiainstituudis. Sellele järgnesid Swansea Ülikool, Cambridge'i Ülikool ja Birminghami Ülikool Suurbritannias. 2008. aasta jaanuarist töötab Kölbel Barcelona Ülikooli Instituti Catalana de Recerca i Estudis Avancatsis (ICREA). Ta kuulub uurimisrühma LOGOS. 2002 "Truth Without Objectivity" 2004 Max Kölbel, Bernhard Weiss (toim) "Wittgenstein's Lasting Significance" 2008 Manuel García-Carpintero, Max Kölbel (toim) "Relative Truth" 2010 Darragh Byrne, Max Kölbel (toim) "Arguing About Language" 2011 "Objectivity, Relativism and Context Dependence" Hagen: Fernuniversität Hagen 2007 Higher Education Academy liige 2005 Generalitat de Catalunya külalisprofessori grant 2004 AHRC Research Leave Award Max Kölbel Instituti Catalana de Recerca i Estudis Avancatsi kodulehel Max Kölbeli raamatu "Truth Without Objectivity" retsensioon veebiajakirjas Notre Dame Philosophical Reviews
Poikovski

Poikovski on alev Venemaal, suurim Handi-Mansi autonoomses ringkonnas. Asub Neftejuganski rajoonis 55 km Neftejuganskist Poigi jõe ääres. Elanike põhiliseks tegevuseks on nafta ja maagaasi tootmine. 1964. aastal asutati Muškino alevik, 1967. aastal nimetati see ümber Poikovskiks. 1968. aastal sai aleviks. Alates 2000. aastast toimub Poikovskis Karpovi nimeline maleturniir (suurim Venemaal). "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2015. Vaadatud 7. jaanuaril 2015. "Poikovski linnaasundus". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2015. Vaadatud 7. jaanuaril 2015. Karpovi nimeline maleturniir
Slavjanka (Primorje krai)

Slavjanka on alev Venemaal Primorje krais Jaapani mere Slavjanka lahe ääres, Hassani rajooni ja Slavjanka linnaasunduse keskus. Vladivostokini on maanteed pidi 199 km, meritsi 50 km. Alev jaguneb neljaks osaks: Staraja Slavjanka, Novaja Slavjanka ning eraldi asuvad Nerpa ja Rõbak. Alevi keskmine kõrgus merepinnast on 4 m, maksimaalne kõrgus on 177 m. Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –9,5 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,7 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 6,8 kraadi. Jaanuaris võib õhutemperatuur langeda –24 °C ja tõusta 7 soojakraadini. Augustis võib õhutemperatuur tõusta 32,6 °C ja langeda 12,3 soojakraadini. Tegutseb raudteejaam Bljuhher liinil Ussuriisk–Hassan. Primorje krai meteostatistika[alaline kõdulink] Linnaasunduse koduleht Slavjanka infoportaal
Maasikapuu

Maasikapuu (Arbutus) on taimeperekond kanarbikuliste sugukonnast. Perekonda kuuluvad madalakasvulised puud ja põõsad, millel on punane koor ja söödavad punased marjad. Et marjad hakkavad kasvama alles viis kuud pärast viljastumist, hakkab taim uuesti õitsema juba siis, kui viljad alles valmivad. Perekonda kuulub vähemalt 14 liiki, mille looduslik levila on Vahemere maade, Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika parasvööde. Arbutus andrachne – punane maasikapuu (Kagu-Euroopa ja Edela-Aasia) Arbutus canariensis (Kanaari saared) Arbutus unedo – harilik maasikapuu (laialt levinud Vahemere ääres, Lääne-Prantsusmaal, Lääne-Iirimaal ning Portugalis) Arbutus unedo and Arbutus andrachne annavad aladel, kus nende levilad kattuvad looduslikke hübriide, mis kannavad nimetust värd-maasikapuu Arbutus × andrachnoides Arbutus arizonica (New Mexico ja Arizona osariik ning Lääne-Mehhiko) Arbutus glandulosa (Kesk- ja Lõuna-Mehhiko) Arbutus menziesii – Menziesi maasikapuu (Põhja-Ameerika läänerannik ja Sierra Nevada mäestik) Arbutus peninsularis (Baja California poolsaar Mehhikos) Arbutus tessellata (Mehhiko) Arbutus xalapensis (Texas, New Mexico ja Mehhiko kirdeosa) Hariliku maasikapuu viljad Hariliku maasikapuu õied Punase maasikapuu koor Mabberley, D.J. 1997. The plant book: A portable dictionary of the vascular plants. Cambridge University Press, Cambridge. Paul D. Sørensen 1987. Arbutus tessellata (Ericaceae), new from Mexico Brittonia, 39(2):263-267.
Kalle Mälberg

Kalle Mälberg (sündinud 13. oktoobril 1948 Räpinas) on eesti ajakirjanik, kujunduskunstnik ja filmirežissöör. Ta lõpetas 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal ning 1989. aastal Sydney Ülikooli juures asuva kolledži rahvusvahelise turunduse alal.[viide?] Kuni 1981. aastani töötas ta ajakirjanikuna ajalehtedes Õhtuleht ja Kodumaa. Aastatel 1982–1986 töötas ta ehitajana. 1987–1996 elas ta ajuti Austraalias. Töötas Rootsi MUST, USA Informatsiooniagentuuris[viide?] ja BBC Ida-Euroopa Monitooringus.[viide?] 1994. aastast alates on Mälberg teinud raadiosaateid (Raadio 2, Kuku Raadio) ning telesaateid (RTV, Kanal 2, TV3, Eesti Televisioon), eelkõige ühiskonna ja looduse teemadel. 1996–2002 juhtis ta sihtasutuse Eesti Loodus teletoimetust, seejärel MTÜ Vabaakadeemia loominguline juht. Alates 1996. aastast töötas Kalle Mälberg keskkonnaminister Villu Reiljani meedianõunikuna. 1998. aastal mõistis Tallinna linnakohus keskkonnaministri eksnõuniku Kalle Mälbergi süüdi aastatetaguses ametiseisundi kuritarvitamises, karistades teda kolmeaastase vabadusekaotusega tingimisi sama pika katseajaga. 2003. aastal mõistis Tallinna linnakohtunik Leo Kunman "Eesti Looduse" teletoimetuse loomingulise juhi Kalle Mälbergi keskkonnaministri Heiki Kranichi algatatud kohtuasjas õigeks.[viide?] Kõik kohtuastmed kuni Riigikohtuni kinnitasid õigeksmõistmist.[viide?] 2004. aastal ilmus Mälbergil raamat "Perävald. Maailm omaette", ajalooline burleskromaan "Melanhoolia" ilmus 2016. aastal. Kirjutanud teksti koguteosele "Räpina vald sõnas ja pildis", elulooraamat "Kallegooria" käsikirjas.[viide?] Töötanud kujunduskunstnikuna (KUMU fuajee valgustid, Ivo Nikkolo kauplus, Savoy hotelli baar jms). Teleinstallastioone - Puuparlament, VEEESTI, Kaak ja Pügisoolikas, SOOEESTI, Euroopa Aknad, PUUEESTI, Pöörlev Päikesemaja, skulptuurid Hannes Varblasele ja Leonhard Lapinile. Jõuluinstallatsioon 1995. aastal koos Kalev Mark Kostabiga,[viide?] maalinäitused Räpina Loomemajas 2016. aastal, Ahja Tuglase muuseumis 2020. maalid Päpina Võhandu Kelleris ja Urvastes Kalevi Palutederi talus.[viide?] Osalenud Tartu kunsti aastanäitustel 2018., 2019., 2020. ja 2022. aastal. Avaldanud artikleid ja luulet väljaannetes Financial Review, Estonian Review, Mana, Aja Kiri, Postimees, Eesti Ekspress, Delfi, Teater Muusika Kino, Maaleht, Õhtuleht, Uued Uudised, Objektiiv, ERR Kultuuriportaal jm.[viide?] Tal on kuus last. Maalib ja avaldab publitsistikat Eesti ajakirjanduses, kujundab maastikku järve ja metsaga Kõrvõotsa talus Lämmijärve ääres Naha külas.[viide?] Osales Räpina vallavolikogu kultuurikomisjoni töös. Kalle Mälberg. Kalle Mälberg. Enne kui hilja, Nobel Varblasele. kultuur.err.ee, 11.09.2019. Aita Ottas. Kalle Mälbergi minutid keskkonnaministeeriumis, Säästev areng linnades. Postimees.ee, 16.10.1996 Aita Ottas. Kalle Mälbergi minutid keskkonnaministeeriumis, Säästev areng linnades. Postimees.ee, 16.10.1996. Tiiu Põld. Kalle Mälberg jäi süüdi. Ohtuleht.ee, 02.05.1998. Kalle Mälberg. "Üle vainude valendav aur... "Tuulepealne maa" minu kujutlustekoopas" (PDF) – Teater. Muusika. Kino 3/2009, lk 79–86
Lagose osariik

Lagose osariik (inglise Lagos State, joruba Ìpínlẹ̀ Èkó) on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi edelanurgas. Ta piirneb põhjas ja idas Oguni osariigiga, läänes Benini Vabariigiga ning lõunas Atlandi ookeaniga. Osariik moodustati 27. mail 1967. Enne seda oli ta Lagose föderaalala. Elanike arvuks hinnatakse üle 13 miljoni.[viide?] Ametlikel andmetel oli seisuga 1. jaanuar 2005 elanikke 10 601 160.[viide?] 1991. aasta Nigeeria rahvaloenduse andmetel oli elanikke 5 685 000. Rahvastiku tihedus on suur (ametlikult 3169 in/km²) ja Lagose osariik on pindalalt (3345 km²) riigi väikseim. Osariigis asub Lagose linn, mis on üks Aafrika suuremaid (ametlikel andmetel 1. jaanuarist 2005 on elanike arv 8 789 133). Detsembrini 1991 oli Lagos Nigeeria pealinn, seejärel viidi pealinn üle Abujasse. Lagos on siiski riigi äri- ja tööstuskeskus. Lagose osariigi esimene kuberner oli Mobolaji Ohofunso Johnson (28. maist 1967 juulini 1975). Eelmine kuberner oli Bola Ahmad Tinubu (29. maist 1999). Praegune kuberner on Babatunde Fashola (29. maist 2007). Lagose osariigi halduskeskus on mandril asuv Ikeja. Osariik jaguneb viieks divisjoniks (Divisions): Badagry divisjon Epe divisjon Ikeja divisjon Ikorodu divisjon Lagose divisjon ja 20 kohaliku omavalitsuse alaks: Agege Ajeromi-Ifelodun Alimosho Amuwo-Odofin Apapa Badagry Epe Eti-Osa Ibeju-Lekki Ifako-Ijaye Ikeja Ikorodo Kosofe Lagos Island Lagos Mainland Mushin Ojo Oshodi-Isolo Shomolu Surulere Algasukad pärinesid jorubate rühmast avoridest (Awori), kuigi teatud määral on esindatud ka teised rühmad (egunid, idžebud). Lagose osariik on ligi tõmmanud migrante kogu riigist ning nüüd on etniline koosseis kirju. Kuigi enamuses on jorubad, on ka suuri hausade, igbode ja teiste enklaave. Lagose osariik on Nigeeria majanduskeskus. Seal on üle 2000 tööstusettevõtte. 65% riigi äritegevusest toimub Lagose osariigis. Seal on ka Nigeeria kaks suuremat meresadamat Apapa ja Tin-Can. Lagos Lagos Island Surulere
Konföderatsiooni Patendiamet

Konföderatsiooni Patendiamet oli Ameerika Riikide Konföderatsioonis aastail 1862–1865 tegutsenud patendiamet. Patendiameti ülem oli Rufus R. Rhodes. Välja anti vähemalt 266 patenti. The Confederate Patent Office A History of the Early Patent Office - Chapter 27, The Confederate Patent Office Kõigi teadaolevate patentide loend
Lüümik

Lüümik ehk esitluskile on grafoprojektorites kasutatav õhuke läbipaistev leht. Lüümikuid valmistatakse harilikult tselluloosatsetaadist, mille peal võib kujundeid joonistada, et neid projektoril auditooriumile näidata. Neid on võimalik täita nii markeri kui ka laserprinteriga. Paljud ettevõtted kasutavad projektorite ja lüümikute süsteemi koosolekutel ja töörühmades, kus on vaja teha näitlikustavaid ettekandeid. Uuemal ajal on kasutusel videoprojektorid ja interaktiivsed tahvlid. Lüümikuid võib printida kahel viisil. Laseriprinteri võib ühendada arvutiga ja selle peale saab panna tahmakasseti koos tselluloosatsetaadist lehtedega. Seejärel valmistatakse kujund või dokument arvuti sees (kuigi kujundid on rohkem levinud, sest tekst võib mingil kaugusel projektorist olla ebaselge) ning seadistatakse printimiseks. Pärast printeri tööle panemist kantakse dokument paberi peale. Mõned inimesed eelistavad lüümikut enne edastamist katsetada. Mõned mustvalged või värvilised koopiamasinad on võimelised printima atsetaatlehti. Sellised masinad kasutavad enamasti toonerit, sest tindile rajatud tehnoloogia pole veel atsetaatlehte võimeline printima. Lüümikutest omakorda saab paljundusmasina abil teha paberkoopiaid.
Suurbritannia kuninglik õhuvägi

Suurbritannia kuninglik õhuvägi (inglise keeles Royal Air Force, lühendatult RAF) on Suurbritannia õhuvägi. Suurbritannia kuninglik õhuvägi moodustati 1. aprillil 1918 ning on vanim väeliigina eraldiseisev õhuvägi maailmas. 2011. aasta keskel oli Suurbritannia kuninglikus õhuväes teenistuses 998 ühikut õhutehnikat ja 42 200 inimest. RAF-i juhib õhuväe staabiülem. Enamik Briti õhuväe tehnikast ja isikkoosseisust paikneb Suurbritannias, kuid osa teenib operatsioonidel, peamiselt Afganistanis ja Lähis-Idas. Osa Briti õhuväe tehnikat ja isikkoosseisu paikneb baasides väljaspool Suurbritanniat, näiteks Ascensioni saarel, Kanadas, Küprosel, Diego Garcias, Gibraltaris, Falklandi saartel ja Saksamaal. Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artikleid en:Royal Air Force ja en:RAF Air Command seisuga 2.09.2011. Kuningliku õhuväe rügement Suurbritannia kuninglik õhuvägi Twitteris
Kulumisastang

Kulumisastang ehk kuesta on kaldu asetsevate kivimikihtide erinevast kulumiskindlusest tulenev pikaajalise kulumise tagajärjel kujunenud ebaühtlase ristlõikega pinnavorm. Eesti aluspõhja reljeef on kuestalaadne kuna erineva kõvadusega aluspõhja kivimikihid on lõunasuunalise kallakuga.
Garage48

Garage48 on üritus (inglise keeles "hackathon" [1]), mis võimaldab inimestel ja iduettevõtetel uusi äriideid ellu viia. Selles osalejad peavad 48 tunni jooksul oma idee prototüübiks realiseerima ja võimalusel küsima ideele ka klientide tagasisidet. Seni on toimunud mitusada üritust. Sageli on üritusel teema, millel ideid oodatakse ja teostatakse, näiteks tarkvara- ja mobiilirakendused, kosmos, riistvara, tervishoid, haridus, küberkaitse, puidutooted jne. Garage48 üritused said alguse Eestist 2010. aasta aprillis ja on nüüdseks levinud ka mujale maailma. Garage48 Sihtasutuse algatasid tehnoloogiaettevõtjad Jüri Kaljundi, Rain Rannu, Ragnar Sass, Martin Villig, Priit Salumaa ja Asko Seeba. Selline üritus toimub skeemi järgi, kus mitukümmend osalejat kogunevad reede õhtul, kõik saavad oma ideid lühidalt tutvustada. Ideed pannakse seinale ja iga osaleja peab valima oma lemmikidee. Neid ideid, mis saavad kokku 4–7-liikmelise meeskonna, hakatakse ellu viima. Korraldajad pakuvad meeskondadele ruume, mentoreid ja süüa-juua ning koordineerivad tegevust. Meeskonnad peavad 48 tundi hiljem esitlema oma prototüüpe, mida hindavad žürii ja publik. Paremaid tunnustatakse nii rahaliste kui ka mitterahaliste auhindadega. TEDx Garage48 koduleht Garage48 Facebookis Garage48 YouTube'is Garage48 Twitteris
Yaba (Lagos)

Yaba on Nigeeria linna Lagose mandriosa (Lagos Mainland) rajoon, mis on tuntud oma haridus. ja teadusasutuste ning ööelu poolest. Lagose Ülikool Engineering University of Lagos Yaba College Of Technology Federal College of Education (Tech) Igbobi College National Institute of Medical Research Yaba haigus Yaba haiguse viirus Püha Dominicuse kirik ja klooster
Juhan Kahk (tõlkija)

Juhan Kahk (sündinud 4. detsembril 1961) on eesti filosoof ja tõlkija. Tema isa oli ajaloolane Juhan Kahk. Tõlgitud teoseid Eesti rahvusbibliograafia Tõlgitud teoseid Raamatukoi
Väikese Illimari tänav

Väikese Illimari tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tänav algab Sihi tänavalt, ristub Kurni ja Ilo tänavaga ning lõppeb Vabaduse puiesteel. Selle tänava ääres asub 1976. aastal avatud Underi ja Tuglase maja-muuseum (Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakond), Väikese Illimari tn 12. Majas elasid aastail 1933–1944 Marie Under ja Artur Adson ning 1944–1971 Elo ja Friedebert Tuglas. Alates 27. septembrist 1929 oli tänava nimi Veere tänav. Praeguse nime sai Väikese Illimari tänav 2. juulil 1971. Tallinna tänavanimed. KNAB. Maja, kus elasid Marie Under ja Friedebert Tuglas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.10.2020) Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 134. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Revo Jõgisalu

Revo Jõgisalu (9. juuli 1976 – 30. august 2011) oli eesti hiphopmuusik. Jõgisalu oli bändide A-Rühm ja Toe Tag asutajaliige. Ta suri 30. augustil 2011 melanoomi. In memoriam Revo Jõgisalu
Kalev Stoicescu

Grigore-Kalev Stoicescu (sündinud 2. septembril 1965 Constanțas) on Eesti riigiametnik ja endine diplomaat, XV Riigikogu liige. Ta on Riigikaitsekomisjoni esimees. Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 1. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatika erialal. 1993. aastal sai Grigore-Kalev Stoicescu Eesti esimeseks saadikuks OSCE juures Viinis. 1996. aastal oli ta Eesti–Venemaa piiriläbirääkimistel Eesti delegatsioonijuhi kohusetäitja. 1997. aastal sai ta Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, hiljem sai suursaadikuks Mehhiko Ühendriikides. 2000. aastal kutsuti ta tagasi. Hiljem on ta töötanud Eesti NATO Ühingu nõukogu julgeoleku- ja kaitsepoliitika eksperdina ja kaitsenõunikuna Pariisis. Aastatel 2002–2014 töötas ta kaitseministeeriumis. Alates augustist 2014 on ta Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadur. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti 200 ridades ja sai 395 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 3663 häält ning osutus valituks. Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 1678 häält ning ei osutunud valituks. Prantsusmaa ja üleatlandiline side, Maailma Vaade nr 23 Trump rääkis Ühendriikide "ülesehitamisest", nagu oleks keegi selle vahepeal ära lammutanud, 20. jaanuar 2017 Riigikaitsekomisjoni esimeheks sai Kalev Stoicescu, Riigikogu "Tartu Ülikooli matemaatika-informaatika teaduskonna vilistlaste nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2014. Vaadatud 27. novembril 2014. Eesti OSCEs Välisministeeriumi kodulehel Kadri Liik. Eesti-Vene piiriläbirääkimiste lugu, Diplomaatia, 2005, nr 21 Vabariigi Presidendi otsus Vabariigi Presidendi otsus Kuidas mõõta suursaadikut?, Luup, 18.10.1999 Vabariigi Presidendi otsus Eesti NATO Ühingu koduleht Kalev Stoicescu Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus. Vaadatud 15.09.2014. Euroopa Parlamendi valimiste detailne hääletamistulemus (11.06.2024). Valimised.ee. Kasutatud 12.06.2024, https://ep2024.valimised.ee/et/detailed-voting-result/index.html
Võit (sovhoos)

Sovhoos Võit oli sovhoos Võru rajoonis. Selle keskus asus Vana-Vastseliinas, osakond oli Meremäel. Sovhoos moodustati 1960. aastal. Endisest masinatraktorijaama keskusest sai sovhoosi keskus. Sovhoos likvideeriti 1993. aastaks. Sovhoosi Võit Illi vaatluspunktis on 1974. aastal mõõdetud Eesti suurim ööpäevane sademehulk – 154 mm. 2004. a sademete jaotusest ja sademete rekorditest Eestis amatöörilmavaatluspunktide ning EMHI vaatlusvõrgu andmetel EMHI (vaadatud 13. september 2012)
Tõstamaa sovhoos

Tõstamaa sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis. Sovhoos moodustati aastal 1961. Selle keskus oli Tõstamaal Tõstamaa külanõukogus. Sovhoosi pindala oli 1978. aastal 14 700 ha. 1985. aastal liideti sovhoos kolhoosiga Pärnu Kalur.
Kristlikud voorused

Kristlikud voorused on seitse voorust katoliiklikus katekismuses. Kolm jumalikku voorust on usk (fides), lootus (spes) ja armastus (caritas). Neli inimlikku ehk kardinaalset voorust on tarkus (prudentia), õiglus (iustitia), kindlameelsus (fortitudo) ja mõõdukus (temperantia).