laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Teklõnivka

Teklõnivka (ukraina keeles Теклинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 145. Pindala on 0,328 km².
Uljanivka (Lõpovetsi rajoon)

Uljanivka (ukraina keeles Улянівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 107. Pindala on 0,61 km².
Bantu keelte S-rühm

Bantu keelte S-rühm on rühm bantu keeli. Nende seas on: kalanga keel lõunandebele keel manjika keel ndau keel pedi keel ronga keel sotho keel šona keel karanga murre džena murrak duma murrak govera murrak korekore murre zezuru murre tonga keel tsonga keel tsvaa keel tsvana keel khatla murre kvena murre rolongi murre tšopi keel venda keel
Ossitšok

Ossitšok (ukraina keeles Осічок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 98. Pindala on 0,053 km².
Trõbussivka

Trõbussivka (ukraina keeles Трибусівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 987. Pindala on 2,34 km².
Adolfo Suárez

Adolfo Suárez González (25. september 1932 Cebrero – 23. märts 2014 Madrid) oli Hispaania poliitik. Ta oli 4. juulist 1976 kuni 25. veebruarini 1981 Hispaania peaminister. Ta oli esimene demokraatlikult valitud Hispaania peaminister pärast kindral Francisco Franco diktatuuri.
Suuraju poolkerad

Suuraju poolkeradeks (ladina keeles hemispheria cerebri) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva suuraju vasakut ja paremat osa, mille vahel paikneb suuraju-pikilõhe. Suuraju vasak ja parem poolkera on ühendatud suuraju-pikilõhe põhjas paikneva mõhnkeha (corpus callosum) kaudu. Inimaju poolkerade funktsioonid pole täpselt samasugused. Seda nähtust nimetatakse ajupoolkerade asümmeetriaks. Kahe ajupoolkera vaheline infotöötlus käib mõhnkeha kaudu. Naistel on mõhnkeha suurem kui meestel. Suuraju vasak ja parem poolkera on kaetud hallaine kihiga ja moodustab suurajukoore ning selle all paikneb valgeaine. Suuraju poolkerades paiknevad külgmised ajuvatsakesed. Suuraju poolkerad arenevad embrüonaalses arengujärgus otsajust. Madude suuraju poolkerasid on vähe uuritud kuid arvatakse, et nende anatoomia ei erine oluliselt teiste roomajate omast. R. Glenn Northcutt,Understanding Vertebrate Brain Evolution, Integr. Comp. Biol. (2002) 42 (4): 743-756.,doi:10.1093/icb/42.4.743, Veebiversioon (vaadatud 25.03.2014) (inglise keeles) Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 202, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. F. GOLDBY andH. J. GAMBLE, THE REPTILIAN CEREBRAL HEMISPHERES, DOI: 10.1111/j.1469-185X.1957.tb00778.x, Issue Biological Reviews, Biological Reviews, Volume 32, Issue 4, pages 383–420, November 1957, Veebiversioon (vaadatud 27.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne Encyclopaedia Britannicas Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.09.002: Hemispherium cerebri. Suuraju poolkerad Tiit Kändler, Einsteini aju ennetas inimese evolutsiooni, 17. jaanuar 2013, Veebiversioon (vaadatud 27.03.2014) James A. Foley, Einstein's Brain Hemispheres were Unusually Well-connected, Study Reveals, Veebiversioon (vaadatud 27.03.2014) (inglise keeles)
Sterlitamak

Sterlitamak (baškiiri 'Sterlja suue') on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Belaja lisajõgede Aškadari ja Sterlja suudmes, 120 km Ufast lõunas. Sterlitamak on asutatud 1766. aastal, linnaõigused sai 1781. aastal. Kui 20. märtsil 1919 moodustati Baškiiri ANSV, sai Sterlitamak selle pealinnaks ning oli seda kuni 1922. aastani. Aastail 1952–1953 oli Sterlitamak Baškiiri ANSV koosseisu moodustatud Sterlitamaki oblasti pealinn. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sterlitamaki elanikest venelasi 49,7%, tatarlasi 23,0%, baškiire 15,6% ja tšuvašše 5,3%. Tänapäeval on linn keemia- ja masinatööstuse keskus. Linna lähedal asuvad naftaleiukohad. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar Sterlitamaki koduleht (vene keeles)
Naiskivi

Naiskivi on püha kivi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna ja valla Unukse külas. Kivi sünni kohta on 1937. aastal üles kirjutatud muistend: Kuri ämm ei ole miniat sugugi sallind, ajand teda ühtelugu taga, sõimand, löönd ja vaevand teda. Minia kannatand esti kõik nurisemata, aga et abi kudagi loota ega kuskilt loota ei old, lõppend ka temagi kannatus. Kui ta jälle ämmalt hea tulupi oli saand, võtnud lapse ja lähend püha määle ja palund jumalatelt, et teda kiviks muudetaks. Puuks ei ole sellepärast tahtnud, et puu ära põletatakse. Selle pääle muudetudki kiviks. Kivi aketud pühaks pidama ja tema juures jumalaid paluma. Ristiusu ajal keelatud metsas käimine ära ja kivi toodud sookaldale välja (kust, ei tea). Kivi peab istuva naisterahva moodi olema, kellel ka laps süles olnud. Hiljuti võtnud üks tüdruk koeruse pärast lapse sülest ära. (ERA II 153, 593 (17) < Viru-Nigula khk, – H. Länts (1937.) Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 71. Naiskivi kultuurimälestiste riiklikus registris Heiki Maibergi foto Naiskivist Maavalla Koja kuvakonnas.
Haagi kongress

Haagi kongressi peavad paljud esimeseks föderaalseks hetkeks Euroopa ajaloos. Kongressi peeti Hollandis Haagi linnas 1948. aasta 7.–11. maini ning seal osales 750 (teistel andmetel rohkem kui tuhat) delegaati üle Euroopa. Lisaks olid kohal ka vaatlejad Kanadast ja Ameerika Ühendriikidest. Kongressil õnnestus koondada laia poliitilise spektri esindajaid, andes neile võimaluse arutada Euroopa poliitilise koostöö arenemise üle. Konverentsist võttis osa suur hulk olulisi poliitikategelasi: Konrad Adenauer, Winston Churchill, Harold Macmillan, Sir David Maxwell-Fyfe, Pierre-Henri Teitgen, François Mitterrand (mõlemad olid tollal Robert Schumani valitsuse ministrid), Paul Reynaud, Édouard Daladier, Paul Ramadier (kolm endist Prantsusmaa peaministrit), Paul van Zeeland, Albert Coppé ja Altiero Spinelli jpt. Haagi kongressil mängisid aga lisaks poliitikutele aktiivset rolli ka filosoofid, ajakirjanikud, juhtivad kirikutegelased, advokaadid, professorid, ettevõtjad ja ajaloolased. Kongressi ajal käidi välja idee poliitilise, majandusliku ja rahalise Euroopa Liidu loomiseks. Sellel pöördepunktiks peetaval konverentsil oli suur mõju peagi loodava Euroopa Liikumise kujunemisele. Hispaania riigimees Salvador de Madariaga pani kongressi ajal ette Euroopa Kolledži loomise. Tema nägemuses oleks tegemist olnud kolledžiga, kus paljudest riikidest pärit ülikooli lõpetanud noored, kellest osade kodumaad alles hiljuti omavahel sõdisid, saanuksid koos õppida ja elada. Kongress arutles veel Euroopa Nõukogu tulevase ülesehituse ja rolli üle. Kongressil osalenud Teitgen ja Maxwell-Fyfe olid olulisel kohal Euroopa Nõukogu egiidi all vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni loomisel. Kongress andis ka võimaluse tõsta üldsuse arvamust Euroopa ühtsusest. 1948. aasta 20. juulil toimunud Lääne-Euroopa Liidu ministrite kohtumisel käis Schumani valitsuse välisminister Georges Bidault välja idee Euroopa Assamblee (see realiseerus hiljem Euroopa Nõukogu näol) ning Euroopa tolli- ja majandusliidu loomiseks (millest kasvasid välja Euroopa Söe- ja Teraseühendus ning Rooma lepingutega loodud kaks ühendust). Seega võib kokkuvõtvalt öelda, et kongressi lõppjäreldustest sai Prantsusmaa valitsuse poliitika alus ning seejärel ka kogu Euroopa valitsemise poliitika alus. Kuigi toimunud kongressi olulisust ei alahinnata praegugi, on tänapäevased hinnangud toimunule sageli ka veidi tagasihoidlikumad. 2013. aasta 11. aprilli Sirbis kirjutab Hent Kalmo, et "tagantjärele näib 1948. aastal peetud suurejooneline Haagi kongress Euroopa lõimumises ehk olulise piirikivina, kuid tegelikult oli see nn Monnet meetodile alternatiivne tee, mis viis (siiani üsna hambutu) Euroopa Nõukoguni, mitte Euroopa Liiduni". Robert Schuman Euroopa Liit Euroopa Nõukogu "Euroopa lõimimise loo põhidaatumid". Vaadatud 27.03.2014. Hent Kalmo (11.04.2013). "Olukorrast Euroopas". Sirp. Vaadatud 27.03.2014.[alaline kõdulink] Congress of Europe, May 1948. Council of Europe. 1999. ISBN 92-871-3918-0. Haagi kongressi poliitiline resolutsioon CVCE Speak up Europe ajaveeb Euroopa Liikumine
Krooneetrid

Krooneetrid on tsüklilised polüeetrid, enamasti korduvate eeterlülidega (-O-CH2-CH2)n ühendid. Siia loetakse ka harvem ettetulevad analoogset tüüpi makroheterotsüklid, mille molekulis on hapniku aatomi asemel S (tiakroon), NH (asakroon) jt elemendid. Krooneetrite spetsiifiliseks ühisjooneks on tsüklisisene tühik, mille hapnikuaatomitega seonduvad kergesti mitmed katioonid ja protoneeritud aminorühma sisaldavad ühendid. Tugevasti komplekseeruvad leelismetallide katioonid andes stabiilsed ühendid. Seejuures tsükli väliskülg on hüdrofoobne. Seetõttu moodustunud soolad reeglina lahustuvad mittepolaarsetes orgaanilistes solventides. Võõrustaja-külalise kompleks Eetrid Heterotsüklilised ühendid
Võlla tamm

Võlla tamm (ka Hellamaa Võlla hiietamm) on pühapuu Muhu kihelkonna ja valla Hellamaa külas. Puu murdus 2008. aastal. Võlla tamm kultuurimälestiste riiklikus registris Võlla tamm pühapaikade andmekogus
Pea meeles head

"Pea meeles head" on Birgit Õigemeele ja Ott Leplandi esimene ühine singel, mille pealkirja kandis ka 2014. aasta mais toimunud emadepäeva kontserdisari. Loo autorid on Mihkel Mattisen ja Silvia Soro. Sõnad: "Pea meeles head" Sasslantis.ee Video: "Pea meeles head" Youtube.com
Etti Kagarov

Etti Kagarov (sündinud 28. jaanuaril 1956 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja muuseumijuht. Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli 1974. aastal ja Väimela Näidissovhoostehnikumi veterinaarvelskrina 1979. aastal. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö erialal magistrikraadiga. Etti Kagarov kuulus 2000–2010 Eestimaa Rahvaliitu ja alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Kagarov oli Kohtla vallavolikogu esimees 1996–2003 ja Kohtla vallavanem 2003–2014. Ta on olnud Riigikogu XII ja asendusliikmena korraks ka XIII koosseisu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 154 häält ning ei osutunud valituks. Kagarov on üks lastekaitseseaduse algatajaid.[viide?] 2018. aastast on ta Eesti Kaevandusmuuseumi direktor. 2009 Ida-Virumaa teenetemärk "Elulugu Riigikogu lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2014. Vaadatud 27. märtsil 2014. "Kaevandusmuuseumi juhiks sai Etti Kagarov". ERR, 9. märts 2018
Maxim

Maxim on meestele mõeldud elustiili ajakiri. Ajakirja esimene number ilmus 1995. aasta mais Suurbritannias. Ajakirja lehekülgedel kirjutatakse meestemoest, autodest, tehnikast ja muudest meestele huvi pakkuda võivatest asjadest. Samuti sisaldab ajakiri ka mõningaid erootilisi hõnguga fotosid. Ajakirja edu kodumaal tõi kaasa laienemise välisturgudele. 1997. aastal ilmus esimene number, mis oli mõeldud USA turule. Sellest väljaandest on saanud seal riigis suurim noorte meeste ajakiri, mille igakuine trükiarv ületab 9 miljonit eksemplari. Ajakirja erinevad väljaanded on veel ka Argentinas, Austraalias, Belgias, Bulgaaria, Filipiinidel, Hispaanias, Hollandis, Indias, Indoneesias, Itaalias, Kanadas, Kreekas, Lõuna-Koreas, Mehhikos, Montenegros, Poolas, Prantsusmaal (kandes nime "Maximal"), Rumeenias, Tšehhis, Serbias, Singapuris, Tais, Türgis, Ukrainas ja Venemaal (olles riigi suurima trükiarvuga meesteajakiri). Ajakiri on ilmunud ka Brasiilias, Portugalis (nimega "Maxmen") ja Saksamaal. Maxim Hot 100
Sulev Salm

Sulev Salm (sündinud 21. märtsil 1971 Tartus) on eesti muusik, helilooja ja produtsent. Ta on lõpetanud Tartu 7. Keskkooli ja Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli koorijuhtimise eriala. 1995. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži levimuusika eriala. 2013. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistriõppe, tal on sotsiaalteaduse magistri kraad. Ta on asutanud ansamblid Jäääär, In Boiler, Oort, Kiritöö jt. Lisaks on tegutsenud ansamblites Ummamuudu, Untsakad, Alle-aa jt. Ta on töötanud Viljandi Kultuurikolledži õppejõuna ja Kuku Raadio produtsendina, alates 2008. aastast Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõuna ja helistuudio helirežissöörina ning vabakutselise muusiku ja produtsendina. Ta on korraldanud ka Viljandi Pärimusmuusika ja Regiöö festivali (peakorraldaja 2004–2011). Tom Dycus - Summer has gone (1993), In Boiler - Patused mõtted (1995), Ummamuudu- Meie elu (1995), Jõul (1995), Kõne Võrust (1996), Ummaleelo (1997), Oort-Oort (2001), Veere, veere päevakene (2004), Suur härg (2009), Põldsepp & Pojad - Eesti Vabadussõja laulud (2009)… Põldsepp & Pojad - Laulud Leegionis Sulev Salm - Vaadates tagasi Viljandi Kultuuriakadeemia muusika õppekava vilistlased "Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna lõpetanud". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. veebruar 2024. Vaadatud 29. veebruaril 2024.
San Marino lipp

San Marino lipp on San Marino riigilipp. See on kasutusel 1862. aastast. Lipp koosneb horisontaalsest valgest ja helesinisest laiust, mille peal keskel riigivapp. Valge värvus sümboliseerib rahu ja helesinine vabadust. Lipu külgede suhe on 3:4. Lipust kasutatakse ka ilma vapita varianti (valge-sinine lipp), kuigi seda lipu- ja vapiseaduses ei mainita. 1465-1797 1862-2011 1862-2011（2:3）
Algvorm

Käändsõna või pöördsõna algvorm on sõnavorm, millest sõnamuutmise kirjeldamisel lähtutakse. Käändsõnade algvorm on ainsuse nimetav kääne (nt isa) ning pöördsõnade alg­vor­m on ma-tegevusnime vorm.[viide?] Sõnastikusõna
4J Studios

4J Studios on šoti arvutimängu arendamise stuudio, mis asub Dundee's ja East Lintonis. Kompanii on töötanud paljude väljaandjatega, nagu: ZeniMax Media, Mojang ja Microsoft Studios. 4J Studiose koduleht
Tõnis Padu

Tõnis Padu (25. oktoober 1950 Haapsalu – 26. märts 2014 Tallinn) oli eesti arhitekt ja muinsuskaitsja. Ta sündis aastal 1950 Haapsalus koolmeistrite pojana. Ta lõpetas aastal 1969 Haapsalu 1. Keskkooli ja aastal 1978 kiitusega Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal. Ta töötas aastast 1978 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses ja Haapsalu projekteerimisbüroos. Aastatel 1980–2004 oli ta Haapsalu rajooni/Lääne maakonna peaarhitekt. Aastal 2004 asus ta tööle Haapsalu linnavalitsusse. Ta kuulus 30. augustist 1999 21. märtsini 2012 Isamaa ja Res Publica Liitu. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste tulemusena valiti ta 81 häälega Haapsalu linnavolikogu liikmeks (Isamaaliidu nimekirjas). Tal on tütar Mare Padu. 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk http://www.vvk.ee/varasemad/k99/tulemus/601000000.html http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=5210 Haud Haapsalu Metsakalmistul
Kärnrästik

Kärnrästik (Causus) on maoperekond. Kärnrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Causus bilineatus Boulenger, 1905 Causus defilippii (Jan, 1862) Causus lichtensteinii (Jan, 1859) Causus maculatus (Hallowell, 1842) Causus rasmusseni Broadley, 2014 Causus resimus (Peters, 1862) Causus rhombeatus (Lichtenstein, 1823) – rombiline kärnrästik. Nad elavad valdavalt Aafrikas, sealhulgas Sambias. Loomade elu 5:312. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Causus Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 8.05.2015) (inglise keeles) Mark Carwardine, "The Nature of Zambia: A Guide to Conservation and Development", lk 12, IUCN 1988, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 9.03.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Causus seisuga 14.12.2013.
Rombiline kärnrästik

Rombiline kärnrästik (Causus rhombeatus) on maoliik. Rombilise kärnrästiku süstemaatika pole päris selge. Osad autorid paigutavad ta alamsugukonda Causinae. Rombiline kärnrästik klassifitseeritakse roomajate andmebaasis pärisrästiklaste alamsugukonda. Seljasoomused on harilikult helepruuni värvi, mida ilmestavad suured tumepruuni värvusega rombja hulknurga kujuga laigud, peas aga on üsna suur kolmnurkjas-südajas laik. Nad elavad Senegalis, Gambias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Nigeerias, Kamerunis, Ekvatoriaal-Guineas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas, Tansaanias, Rwandas, Burundis, Mosambiigis, Malawis, Sambias, Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Svaasimaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Loomade elu 5:312. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Causus rhombeatus Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 21.04.2014) (inglise keeles) Sissekanne Animal Diversity Web-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Causus rhombeatus seisuga 27.03.2014.
AIDS

AIDS (eesti keeles ka aids) ehk omandatud immuunpuudulikkuse sündroom (OIPS) on inimese immuunsüsteemi kahjustavate sümptomite ja infektsioonide kogum, mida põhjustab HI-viiruse nakkus. AIDS on lühend ingliskeelsest nimetusest acquired immune deficiency syndrome või acquired immunodeficiency syndrome. Lühend AIDS võeti terminina kasutusele 1982. aastal. Inimese omandatud immuunpuudulikkuse sündroomile on iseloomulikud oportunistlikud infektsioonid ja kasvajad. Vähiseisundite tekke põhjused pole seni selged, tähtsat rolli nimetatud seisundite tekkes HIV-infektsiooniga inimestel võib mängida immunosupressiooni esile kutsuvate ravimite pikemaajaline tarvitamine. AIDS-i haigetel esinevad sageli oportunistlikud mükoosid: suu ja neelu soor, söögitoru kandidiaas (põhjustateks Candida sp.), dermatofütoosid (Trichophyton'i liigid, Epidermopythin floccosum), pneumotsüstis-pneumoonia (Pneumocystis jiroveci), kopsukrüptokokoos, peaajukrüptokokoos, nahakrüptokokoos (Cryptococcus neoformans), süsteemne histoplasmoos (Histoplasma capsulatum), mikrosporidioos (Enterocytozoon bieneusi), kopsuaspergilloos (Aspergillus fumigatus) jt. HI-viiruse eri tüved on primaatidelt inimestele kandunud vähemalt 13 korda. Üle maailma on neist suutnud levida vaid üks – HIV-1 M. Selle laialdasem levik sai alguse 1920. aastatel Belgia Kongos. Pärast maa iseseisvumist 1960. aastal (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja kaasnenud kultuurilisi muutusi levis viirus kiiresti ülejäänud Lõuna-Aafrika riikidesse. Esimene nakatumisjuhtum registreeriti alles 1981. aastal ja HI-viirus isoleeriti 1983. aastal. HIV HIV-epideemia Ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev Raivo Masso, Anu Saag, Marika Masso, "Inimese parasitoloogia. Ainuraksed ja hulkraksed parasiidid", Õppevahend arstiteaduskonna üliõpilastele, Tartu Ülikool Üld- ja molekulaarpatoloogia instituut, Tartu, lk 100, 2008 "AIDS-i pandeemia taga on täiuslik torm" ERR Teadus, 3. oktoober 2014. MTÜ AIDSi tugikeskus Eesti HIV Positiivsete Võrgustik Tervise Arengu Instituudi HIV-i ennetamise veebilehed AIDSi ennetamine Euroopa Liidus
Zemessardze

Zemessardze (eesti keeles Maakaitse; täisnimi Latvijas Republikas Zemessardze) on vabatahtlikkuse alusel tegutsev Läti riigikaitseorganisatsioon. Zemessardze on asutatud 23. augustil 1991. Lätis on võimalik astuda vabatahtliku riigikaitselise organisatsiooni Zemessardze liikmeks pärast ajateenistuse peatamist või lõpetamist, Zemessardze ja Leedu KASP on põhimõtteliselt võrreldavad Eesti Kaitseliiduga. Zemessardze on jagatud kolmeks regiooniks. 1. regiooni staap paikneb Liepājas ning regiooni kuulub viis pataljoni. Teise regiooni staap asub Rēzeknes ning selle alla kuulub seitse pataljoni. Kolmanda regiooni staap on Riias ning selle alla kuulub kuus pataljoni. Organisatsiooni üldiseks suuruseks on umbes 10 000 liiget.
Shani Davis

Shani Davis (sündinud 13. augustil 1982 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide kiiruisutaja. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta 1000 meetri distantsil esimese mustanahalise sportlasena taliolümpiamängudel individuaalala kuldmedali. Ta võitis ka hõbemedali 2006. aasta taliolümpiamängudelt 1500 m distantsilt ning kuldmedali 1000 meetri ja hõbemedali 1500 meetri distantsilt 2010. aasta taliolümpiamängudelt Vancouverist. 2014. aasta taliolümpiamängudel jäi tema laeks 8. koht 1000 meetris. Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud 20 medalit. Ühe pronksmedali on ta võitnud ka lühirajauisutamise maailmameistrivõistlustelt. http://www.speedskatingresults.com/index.php?p=17&s=265
Gustavo Dudamel

Gustavo Adolfo Dudamel Ramírez (sündinud 26. jaanuaril 1981) on Venezuela dirigent ja viiuldaja. Alates 2009. aastast on ta Los Angelese sümfooniaorkestri peadirigent ja kunstiline juht. Gustavo Dudameli koduleht
Šenderiv

Šenderiv (ukraina keeles Шендерів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 280.
Agde

Agde [agd] on linn Prantsusmaal Hérault' departemangus, Agde'i valla keskus.
Ajuvatsakesed

Ajuvatsakesteks ehk ajuvatsakeste süsteemiks (ladina keeles ventriculus encephali) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva peaaju pilujaid õõsi, mis on täidetud pea- ja seljaajuvedelikuga. Teatakse nelja ajuvatsakest: I külgvatsake (vasakul) (ventriculus lateralis), II külgvatsake (paremal), III ajuvatsake (ventriculus tertius) ja IV ajuvatsake (ventriculus quartus). I ja II külgvatsakest seostatakse embrüonaalses arengujärgus otsajuga, III vatsakest vaheaju ja IV vatsakest taga- ning piklikajuga. Mõnikord lisanduvad neljale ajuvatsakesele veel ka V ning VI ajuvatsake. "Meditsiinisõnastik" 21:2004. Purves D, Augustine GJ, Fitzpatrick D, et al., Neuroscience., 2nd edition.Sunderland (MA): Sinauer Associates; 2001., Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014) (inglise keeles) Jiann-Jy Chen, Dem-Lion Chen,A 5th Cerebral Ventricle in an Aged Woman: Pictorial Neurological Disease, Acta Neurologica Taiwanica Vol 19 No 3 September 2010, Veebiversioon (vaadatud 28.03.2014) (inglise keeles)
Feuerthalen

Feuerthalen on asula Šveitsis Zürichi kantonis Reini jõe vasakul kaldal, Feuerthaleni valla keskus. Feuerthalen on silla kaudu ühendatud Schaffhauseni linnaga. Küla on esmamainitud 1318 nimega Fuirtal an dem Rine, Schaffhauseni ürikutes ka juba varem ilma nimeta. Koolmekohale rajati esimest korda sild 1259. Hilisemad sillad ehitati 1480, 1550–1611, 1759 (Hans Ulrich Grubenmann, hävis sõjas 1799), 1805 (Andreas Widmer) ja 1965. Sild koos väravatorniga, mis 1847 lammutati, kuulus Schaffhausenile; see kutsus esile piiritülid 1470, 1555 ja 1895.