laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hendersonville Memory Gardens

Hendersonville Memory Gardens on Hendersonville'is Tennessees asuv surnuaed. See oli varem tuntud kui Woodlawn Memorial Park East. Surnuaed asub aadressil 353 East Main Street. Sinna on maetud Johnny Cash, June Carter Cash ja teisigi tuntud kantrilauljaid.
Vesihernelised

Vesihernelised (Lentibulariaceae) on kaheiduleheliste klassi iminõgeselaadsete seltsi kuuluv putuktoiduliste õistaimede sugukond, kuhu kuulub 3 perekonda. Genlisea (21 liiki) Pinguicula – võipätakas (80 liiki) Utricularia – vesihernes (227 liiki) Eestis on esindatud võipätaka ja vesiherne perekonnad.
Sotsiaalteadused

Sotsiaalteadused ehk ühiskonnateadused on kogum akadeemilisi distsipliine, mis uurivad inimkäitumise sotsiaalseid ja kultuurilisi aspekte. Nad erinevad humanitaarteadustest rangemate tõendamisstandardite ja teadusliku meetodi rõhutamise poolest. Sotsiaalteadustes kasutatakse nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid meetodeid. Sotsiaalteaduste hulka arvatakse näiteks sotsioloogia majandusteadus politoloogia demograafia õigusteadus pedagoogika kulturoloogia kultuuriantropoloogia inimgeograafia semiootika infoteadus Õigusteadus, kultuuriantropoloogia ja semiootika võidakse arvata ka humanitaarteaduste hulka. Mõnikord eristatakse sotsiaalteadustest käitumisteadusi, mille alla kuuluvad põhiliselt psühholoogia ja pedagoogika (kasvatusteadused). Teadmiste hankimise osas on sotsiaalteadustes kolm põhilist paradigmat: positivism, antipositivism ehk interpretivism, kriitiline teooria. Positivism ja sotsiaalteaduse mõiste kui selline tuli päevakorda Auguste Comte'i teosega "A general view of positivism" (1856, prantsuskeelne väljaanne 1844). Kaasaegne positivism arenes välja aga Karl Popperi töödest, kes pani rõhku falsifitseerimisele. Positivistid kalduvad kasutama loodusteaduste meetodeid ning keskenduvad ainult nendele nähtustele, objektidele, karakteristikutele, protsessidele, millele on n-ö otsene juurdepääs. Abstraktsust pole nende arvates mõtet uurida. Otsitakse eelkõige põhjus-tagajärg tüüpi seoseid. Antipositivism seevastu püüab (tavaliselt kvalitatiivsete meetodite abil) pigem teatud sotsiaalseid nähtusi ja suhteid mõista. Siit ka antipositivismi saksakeelne nimi Verstehen (eesti k "mõistma"), mille võttis kasutusele sotsioloog Max Weber. Kriitiline teooria peab oluliseks arvestada ka konteksti ja väärtusi. Eriti oluline on selle teooria esindajate arvates (valitseva) ideoloogia osa meie sotsiaalse maailma kujunemisel. Kriitiline lähenemine pärineb eelkõige Frankfurdi koolkonnalt ning hiljem feminismi teisest lainest. Kriitilise lähenemise puhul on oluline välja tuua selle mõningast poliitilist laengut ning ebaõigluse ja ebavõrdsuse paljastamise eesmärki. Need kolm suunda ei tähenda tingimata, et iga uuringu korral peab valima ühe. Vastupidi – täieliku pildi saamiseks on nii mõnigi kord mõistlik kasutada hoopis mitut meetodit korraga (triangulatsioon). Palmaru, Raivo. 2003. Juhatus kommunikatsiooniteooriasse. Tallinn: Akadeemia Nord.
Joseph Avenol

Joseph Louis Anne Avenol (9. juuni 1879 – 2. september 1952) oli Prantsuse diplomaat, Rahvasteliidu peasekretär aastail 1933–1940. 1937. aastal külastas ta Eestit. Avenol – Rahvasteliidu peasekretär. Uus Eesti, 26. aprill 1936, nr. 112, lk. 4.
Üügu

Üügu on mitme eesti koha ja ala nimetus: Üügu maastikukaitseala Üügu allikad Üügu pank
Kaitstav looduse üksikobjekt

Kaitstav looduse üksikobjekt on teadusliku, esteetilise või ajaloolis-kultuurilise väärtusega elus või eluta loodusobjekt, nagu puu, allikas, rändrahn, juga, kärestik, pank, astang, paljand, koobas, karst või nende rühm, mis on seaduse alusel võetud kaitse alla. Kohaliku omavalitsuse tasandil võib kaitstavaks loodusobjektiks olla maastik, väärtuslik põllumaa, väärtuslik looduskooslus, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, juhul kui see pole juba kaitse alla võetud kaitstava looduse üksikobjektina ega paikne mingil kaitsealal. Eestis oli 1. jaanuari 2018 seisuga EELIS registreeritud 1089 kaitstavat looduse üksikobjekti kogupindalaga 1164,5 ha. Loodusmälestis Kaitstavad loodusobjektid Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12808270 Looduskaitseseadus http://loodus.keskkonnainfo.ee/eelis/default.aspx?id=585423862&state=6;-754447606;est;eelisand;; Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Rein Ratas

Rein Ratas (9. mai 1938 Häädemeeste – 18. aprill 2022) oli Eesti bioloog ja poliitik. Rein Ratas lõpetas 1957. aastal Pärnu Töölisnoorte Keskkooli ja 1964. aaslt Üleliidulise Kaugõppe Metsatehnilise Instituudi metsamajanduse erialal. Ta sai bioloogiakandidaadi kraadi 1980. aastal. Rein Ratas töötas aastatel 1956–1957 Pärnu Vetelpääste Jaamas motoristina, 1959. aastal Eesti Tööstusprojektis geodeedina, aastatel 1959–1965 Tallinna Vineeri- ja Mööblivabrikus töölise, meistri, tehnoloogi, tsehhijuhataja asetäitja ja tsehhijuhatajana, aastatel 1965–1966 Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandis metsaülemana, aastatel 1966–1990 Tallinna Botaanikaaias aspirandi, inseneri, nooremteaduri, vanemteaduri ja teadusala asedirektorina. Ta oli aastatel 1990–1992 Tallinna Linnavalitsuse linnanõunik, aastatel 1992–1999 Keskkonnaministeeriumi kantsler, aastatel 1999–2006 AS Tallmaci keskkonnateenistuse juht ja arendusdirektor ning aastatel 1999–2003 Eesti Maaülikooli professor ja aastatel 2003–2007 peaekspert. Rein Ratas oli Tallinna Botaanikaaia teadusnõukogu liige, Eesti Geograafia Seltsi juhatuse liige, Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liige, Eesti Piibliseltsi liige, Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige, Nõmme halduskogu liige, Nõmme halduskogu linnamajanduse ja keskkonnakomisjoni esimees ning AS Tallinna Vesi nõukogu liige. Rein Ratas oli Eesti Kongressi liige ja XI Riigikogu liige (2007–2011). Ta kuulus alates 1999. aastast Eesti Keskerakonda. Ta oli mitmel korral Tallinna linnavolikogu liige (1989–1990, 2004–2007, 2013–2015) ja juhtis linnavolikogu keskkonnakomisjoni. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3, sai 3449 häält ja osutus valituks ringkonnamandaadiga. XIII Riigikogu vanima liikmena luges ta Riigikogu uue koosseisu avaistungil 30. märtsil 2015 ette Riigikogu liikme ametivande teksti. 4. detsembril 2016 otsustas Riigikogu juhatus peatada Rein Ratase volitused tema ajutise töövõimetuse tõttu alates 5. detsembrist. Asendusliikmeks määrati kuni 4. märtsini 2017 Arvo Sarapuu. Rein Ratas on kõige vanem inimene, kes on Riigikogu liige olnud, olles 13. septembril 2018. aastal Riigikogu liikme kohalt tagasi astudes 80 aastat ja 127 päeva vana. Rein Ratase abikaasa on Urve Ratas ja nende poeg on Jüri Ratas. http://rk2015.vvk.ee/detailed-1.html http://rk2015.vvk.ee/acquired-mandates.html Riigikogu uus koosseis koguneb avaistungile ERR Uudised, 30.03.2015 (vaadatud 30.03.2015) https://www.riigiteataja.ee/akt/306122016012 https://www.riigikogu.ee/tutvustus-ja-ajalugu/riigikogu-ajalugu/xiii-riigikogu-koosseis/juhatus-ja-liikmed/ XIII Riigikogu koosseis. Rein Ratase tagasiastumine. Jüri Ratase koduleht, 15.03.2008 "Suri poliitik ja bioloog Rein Ratas" ERR, 18. aprill 2022
Granaatõun

Granaatõun on hariliku granaadipuu vili. See on tiheda punase koorega, sidrunist veidi suurem 5–12 cm läbimõõduga mari, mis sisaldab umbes 600 seemet. Seemned koos neid ümbritseva mahlaka viljalihaga on söödavad. Kest ja membraan moodustavad granaatõuna kogumassist ligikaudu 44%. Granaatõuna mahl on ergutava ja immuunsüsteemi tugevdava toimega. Granaatõun on viljakuse ja võimu sümbol. Granaatõunapunane Grenadiin ""USDA National Nutrient Database"". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 29.11.2010. http://www.pomegranate.ee
Ploiești

Ploiești on linn Rumeenias, Prahova maakonna keskus. Asub Karpaatide lõunajalamil, 60 km Bukarestist põhja pool. Ploiești linn asutati 1596. aastal. 17. sajandil muutus linn kaubanduse ja käsitöö keskuseks. 1870 kuulutati linnas välja Ploiești Vabariik, mille monarhia kiiresti likvideeris. Kahe maailmasõja vahel muutus linn naftatööstuse keskuseks. 1940 sai linn kannatada maavärina läbi. 1943. aastal pommitasid linna USA lennukid. Tänapäeval on Ploiești nafta- ja tekstiilitööstuse keskus. Linnas on suur väetisetehas. Linnas tegutses jalgpalliklubi Ploiești Astra.  Ploiești – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ploiești koduleht Ploiești vanadel postkaartidel
Narva Kreenholmi staadion

Narva Kreenholmi staadion on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Narvas. Staadioni tribüünid mahutavad 1065 inimest. Narva Kreenholmi staadion on jalgpalliklubi JK Narva Trans koduväljak. Стадионы мира: Эстония http://www.spordiregister.ee/ehitised.php?eh=1625# World Stadiums
Vaivara klindilõik

Vaivara klindilõik on 15 km pikkune lõik Põhja-Eesti pangast Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas vahemikus Sillamäest Merikülani, mis omakorda jaguneb Sillamäe ja Vaivara rikkevööndiks ning kolmeks pangasaarestikuks: Pimestiku, Sinimägede ja Laagna pangasaarestikuks. Kuni Sõtke klindilaheni kulges klindil monoliitne astangujoon, mis oli ainult üksikutest klindilahtedest ja sälkorgudest jagatud. Siit edasi algab aga looklev klindijoon, mis on lõhestatud sälkorgudest läbistatud klindisaarte ja neemikute labürindiga. Vaivara klindilõik algab Sõtke klindilahe idakalalt ja seda iseloomustab tektooniliselt tugevasti rikutud klindivöönd, mille keskmeks on kolm Vaivara Sinimägede klindisaart või panka, mis moodustavad Sinimägede pangasaarestiku. Neid täiendavad geoloogiliselt huvitavad Pimestiku ja Utria klindisaared. Vaivara klindilõigus olevate klindisaarte, pankade tekkemehhanismid pole seniajani lõplikult välja selgitatud. Põhja-Eestis üldiselt küllaltki monoliitne settekivimite lasund on Vaivara piirkonnas tugevasti purustatud ja kohati ka hiidpankadena kohalt liigutatud. Vaivara klindilõigu moodustavad järgmised pangad läänest itta: Kannuka pank, Perjatse pank, Pimestiku pangad, Tornimäe pank, Põrguaugumäe pank, Pargimäe pank, Utria pank ja Meriküla pank. Vaivara klindilõigu keskmine osa alates Perjatsi ojast Meriküla pangani (see kaasa arvatud) kuulub Udria maastikukaitseala koosseisu. Eesti pankade loend Kannuka pank Meriküla pank Narva klindilõik Pargimäe pank Perjatse pank Pimestiku pank Põrguaugumäe pank Tornimäe pank Utria pank Utria kõrgekallas Udria maastikukaitseala Utria savikallas Pimestiku pangasaarestik Sinimägede pangasaarestik Laagna pangasaarestik Kalle Suuroja. Põhja-Eesti pangad, Tallinn 2004.
Little Colorado

Little Colorado on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Colorado platoolt. Voolab valdavalt loodesse. Suubub vasakult Coloradosse.
Píndos

Píndos on mäestik Euroopas Balkani poolsaarel. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 2637 meetrit. Eraldab Epeirost läänes Tessaaliast idas.
Zapatera

Zapatera on saar Nicaragua järves. Pindala 52 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 629 meetrit üle merepinna, 600 meetrit üle järvepinna. Kuulub Nicaraguale.
Karelehelised

Karelehelised (Boraginaceae) on kaheiduleheliste sugukond, kuhu kuulub nii põõsaid, puid kui rohttaimi ning isegi liaane. Kokku arvatakse siia 148–156 perekonda umbes 2740 liigiga. Kareleheliste sugukonnal pole veel ühtset tunnustatud seltsilist määrangut, kuna tegu on parafüleetilise rühmaga. Cronquisti süsteemi järgi loeti neid iminõgeselaadsete (Lamiales) seltsi, praegu aga peetakse neid pigem iseseisvaks seltsiks kurgirohulaadsed (Boraginales). Enamikul liikidel on vars ümmarguse ristlõikega. Peaaegu kõikidel karelehelistel on karedate karvadega (liht)lehed. Karvad on karedad sellepärast, et sisaldavad ränidioksiidi SiO2 ja kaltsiumkarbonaati CaCO3. Mõne liigi karvakesed võivad tekitada inimestel sügelust või löövet, eriti inimestel, kes nendega sageli kokku puutuvad, näiteks aednikud. Lehed paiknevad tavaliselt vahelduvalt, harva ka paarikaupa vastakuti. Lehed on tavaliselt terved ja terve servaga, ainult mõnel liigil ebamääraselt saagja servaga. Õied on tavaliselt mitme, aga sageli ka ebaselgelt kahe sümmeetriateljega. Õied on neljatised või viietised. Tolmukaid on samuti 5. Sigimik on ülemine. Õiekrooni neelus on enamasti mühksoomused. Õisikuks on kõige sagedamini tähk või pähik, aga küllalt sageli ka pööris. Õied puhkevad ühe- või kahekaupa. Mõnel liigil põhjustavad antotsüaniinid vananenud õie värvuse muutumise punasest siniseks. Arvatavasti tuleb see sellest, et karelehelisi tolmeldavad putukad ja niimoodi näitab taim neile, et nendes õites on õietolm ja nektar juba otsa saanud. Viljal on kaks viljalehte. Vili on viljalihata ja jaguneb 4 pähklikeseks, mis on kinnitunud õiepõhja või selle väljakasvu külge. Mõnel liigil on pähklikesi vähem, 1 või 2, veel harvem on taimel luuvili. Esimest korda kirjeldas karelehelisi teaduslikult Antoine Laurent de Jussieu 1789. Järgmistes kareleheliste perekondades leidub Eestis kasvavaid liike. Amsinckia – karusilm Anchusa – imikas Asperugo – karerohi Borago – kurgirohi Brunnera – brunnera Buglossoides – rusuvars Cynoglossum – rass Echium – ussikeel Lappula – takelrohi Lithospermum – rusujuur Myosotis – lõosilm Nonea – rändrass Omphalodes – nabaseemik Pulmonaria – kopsurohi Symphytum – varemerohi
Microsoft Office

Microsoft Office on Microsofti kontoritarkvarapakett. Pakett sisaldab järgmisi rakendusi: Word – tekstitöötlusprogramm Excel – tabelarvutusprogramm PowerPoint – esitlustarkvara Outlook – e-kirjade vaatamine ja saatmine Access – andmebaaside loomine Publisher – küljendustarkvara Visio – diagrammiprogramm InfoPath – XML-põhiste vormide loomine SharePoint Designer – HTML-redaktor ja veebiloomeprogramm Project – projektihaldusprogramm OneNote – märkmete tegemise tarkvara Microsoft Office ei toeta praegu standardset ISO/IEC 26300 ODF (OpenDocumenti) failivormingut, kuid kolmandate tootjate lisandprogrammide abil on võimalik ODF-i tugi lisada. Sun ODF Plugin for Microsoft Office Oracle ODF Plugin
Erik Johansson

Erik Johanssoni nimelisi tuntud inimesi on olnud mitu: Erik Johansson oli Rootsi riigitegelane ja Gustav I Vasa isa Erik Johansson (sündinud 1976) on endine Rootsi jalgpallur Erik Johansson (sündinud 1988) on Rootsi jalgpallur Erik Johansson oli Rootsi kirjanik Erik Johansson oli Rootsi näitleja Erik Johansson on Rootsi näitleja Erik Johansson oli Rootsi preester Erik Johansson oli Rootsi jäähokimängija Erik Johansson oli Rootsi sotsiaaldemokraadist poliitik Erik Johansson oli Rootsi viievõistleja
Erik Johansson (Vasa)

Erik Johansson (umbes 1470 Örby – 8. november 1520 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik, kes pärines hiljem Vasa nime kandma hakanud suguvõsast. Ta oli hilisema kuninga Gustav I Vasa isa. Erik oli Johan Kristiersson (Vasa) ja Birgitta Gustafsdotter (Sture) poeg. Tema ema oli regent Sten Sture vanema õde. Umbes 20-aastaselt abiellus Erik Cecilia Månsdotteriga ning nad said vähemalt kaheksa last. Erikut iseloomustati kui eriti keevalist ja lihtsameelset inimest, kes olevat ka Taani kuninga Christian II poolt 1520, peamiselt Sturesid toetanud aadlike ja vaimulike – hukkamisel Stockholmi veresauna ajal endale ise hukatuse kaela tõmmanud, sest kuningalossist esialgu välja jäänuna oli ta nii kaua nõudnud juba lukustatud väravate avamist, kuni seda lõpuks ka tehti, ning ta õige pea seal koos teiste aadlikega ka hukati.
Arrigo Boito

Arrigo Boito (24. veebruar 1842 Padova – 10. juuni 1918 Milano) oli Itaalia helilooja, kirjanik ja ajakirjanik, kes tänapäeval on tuntud eeskätt oma ooperilibretode (näiteks Verdi "Othello" ja "Falstaffi" libreto) ning enda komponeeritud ooperi "Mephistopheles" poolest. Boito kirjutas noorena palju vajadusest Itaalia ooperit reformida. Ta oli oma ajal väheseid itaallasi, kes propageeris Beethovenit, Wagnerit ja muud Saksa muusikat, olles Itaalia ooperi suhtes kriitiline. Itaalia ooperi ainuke oluline helilooja oli sel ajal Giuseppe Verdi, kes ei olnud Boito vaadetega nõus ning jäi arvamusele, et Itaalia ei peaks Saksa stiili üle võtma. Hiljem sai Boitost arvatavalt Verdi parim libretist. Nende esimene koostöö oli Boito tekstile kirjutatud Verdi kantaat "Inno delle Nazioni" (1862), kuid kahe mehe hea läbisaamiseni ja koostööni ooperikirjutajatena oli siis veel palju aega. Idee Shakespeare'i-aineliseks ooperiks "Othello" tekkis 1879. aastal. Boito kirjutas libreto esimese versiooni veel samal aastal, kuid Verdi pani selle esialgu kõrvale. Verdi tegi hiljem libreto kohta mõned ettepanekud ning alustas lõpuks tööd 1884. aastal. Teos esietendus 5. veebruaril 1887 Milanos La Scalas. Töö Verdile viimaseks jäänud ooperiga "Falstaff" algas 1889. aastal ja see esietendus 9. veebruaril 1893 La Scalas. Arrigo Boito enda kuulsaima heliteose – ooperi "Mephistopheles" – esimest versiooni esmaesitati 5. märtsil 1868 Milanos La Scalas. Boitol oli Itaalia ooperipubliku seas nii tulihingelisi toetajaid kui vastaseid ning esietenduse lõpus tekkis nende vahel tõsine tüli, kus puhkes ka kaklusi. Pärast kaht etendust võttis Boito teose repertuaarist maha ning tegi sellesse olulisi muudatusi, lühendades ooperit ning kirjutades näiteks peategelase Fausti rolli baritoni asemel tenoriks. Muudetud versioon esietendus 4. oktoobril 1875 Bolognas ja sai märksa parema vastuvõtu. Hiljem tegi Boito teosesse veel väiksemaid muudatusi ning lõplik versioon jõudis lavale 13. mail 1876 Veneetsias. See ooper võib olla Gounod' ooperi "Faust" järel populaarsuselt teine Fausti-legendi Goethe versiooni ainetel kirjutatud teos. "Mephistopheles" jäi ainukeseks Boito lõpuni valmis kirjutatud ooperiks. Ta kirjutas noorena veel ooperit "Orestiade", kuid ei pakkunud seda avalikkusele. Ooperist "Nerone" hakkas Boito mõtlema 1862. aastal ja töötas sellega terve elu jooksul, kuid tema surres ei olnud see valmis. Kolmanda vaatuse kohta jäid Boitost järele vaid visandid. Esimesed kaks vaatust kirjutasid aga pärast tema surma valmis Arturo Toscanini ja Vincenzo Tommasini ning sellisena esietendus ooper 1. mail 1924 La Scalas. Aastatel 1889–1897 oli Arrigo Boito Parma Konservatooriumi rektor.
Lingen

Lingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis. Linna pindala on 176,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 53 284 inimest. Lingen, eriti "Lingen (Ems)", paikneb Emsi jõel, Emslandi kreisi lõunaosas, mis piirneb Nordrhein-Westfaleniga lõunas ja Hollandiga läänes. Lingenit on esmamainitud keskajal (975 pKr). Linnas on 16. sajandist pärinev raekoda ja 18. sajandil ehitatud kirik Kreuzkirche. Linnaga on liidetud alates 1970. aastast mitmeid linnaümbruse valdu. Lingen jaguneb 12 linnaosaks. Lingen on tuntud oma offshore ja tuumaenergia (Emslandi tuumaelektrijaam) poolest, kuid ka oma ilusa looduse poolest piki Emsi jõge. Osnabrücki rakenduskõrgkool on rajanud filiaali (asub Lingeni keskuses), kus on kolm instituuti: juhtimine ja tehnika, kommunikatsiooni juhtimine ning lavakunstiõpetus. 2000. aastal ühendati Lingeni instituudid ühiskonna ja tehnoloogia teaduskonnaks. 2010. aastal oli seal eeldatavasti umbes 2000 üliõpilast. Burton upon Trent, East Staffordshire, Inglismaa, Suurbritannia Bielawa (Langenbielau), Poola Marienberg, Saksimaa Salt, Hispaania Elbeuf, Prantsusmaa Lingeni raudteejaam Eberhard von Danckelmann (1643–1722), Brandenburg-Preisimaa riigimees Hermann Wilhelm Berning (1877–1955), Osnabrücki piiskop Theodorus Jacobus Frelinghuysen (u 1691 – u 1747), Saksa-Ameerika Hollandi-reformeeritud minister ja teoloog Bernd Rosemeyer (1909–1938), autovõidusõitja Harry Kramer (1925–1997), kunstnik, Kasseli ülikooli professor, osales documenta 3-s Peter van Roye (1950–), sõudja Dr. Christian Rosen (1984–), sotsioloog, politoloog ja Lingeni aukodanik Wilfried Telkämper (1953–), 1989–1992 Euroopa Parlamendi asepresident Ingo Schultz (1975–), 400 m jooksja, maailmameistrivõistluste hõbemedalist (Edmonton, 2001) ja Euroopa meister (München, 2002) Stefan Wessels (1979–), jalgpallur Michael Rensing (1984–), jalgpallur Herms Niel (1888–1954), Saksa helilooja Thilo Leugers (1991–), jalgpallur (CD Atlético Baleares) Vanalinn Lindeni raudteejaam Lingeni turuplats ja raekoda Emslandi tuumaelektrijaam Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. lingen.de üliõpilaste veebileht
Olesja Zõkina

Olesja Nikolajevna Zõkina (vene keeles Олеся Николаевна Зыкина; sündinud 7. oktoobril 1980 Kalugas, endises Nõukogude Liidus) on Venemaa kergejõustiklane, jooksja, kelle põhidistants on 400 meetrit. 2001. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Lissabonis sai ta 400 m jooksus ajaga 51,71 pronksmedali. Ta võitis neil võistlustel ka MM-kulla Venemaa 4×400 m teatejooksu võistkonna koosseisus. Samal aastal toimunud 2001. aasta MM-il Edmontonis sai ta teatejooksus pronksmedali. Järgmisel aastal Münchenis peetud 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli Zõkina ajaga 50,45 400 m Euroopa meistriks ja sai 4×400 m teatejooksus hõbemedali. Hooaja lõpus toimunud maailma karikavõistlustel Madridis oli ta 400 m kolmas. Zõkina kuulus 2003. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis kuldmedali võitnud Venemaa 4×400 m teatejooksu võistkonda. Samal aastal toimunud 2003. aasta MM-il Pariisis sai ta teatejooksus hõbemedali. 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas sai ta hõbemedali 4×400 m teatejooksus. 2008. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Valencias tuli Zõkina kahekordseks sisemaailmameistriks nii 400 m kui ka 4×400 m teatejooksus. 2004 Ateenas hõbemedal 4×400 m teatejooksus (3.20,16) 2001 Edmontonis pronksmedal 4×400 m teatejooksus (3.24,92) 2003 Pariisis hõbemedal 4×400 m teatejooksus (3.22,91) 2001 Lissabonis sisemaailmameister 4×400 teatejooksus (3.30,00) pronksmedal 400 m (51,71) 2003 Birminghamis sisemaailmameister 4×400 teatejooksus (3.28,45) 2008 Valencias sisemaailmameister 400 m (51,09) sisemaailmameister 4×400 teatejooksus (3.28,17) 2002 Madridis 3. koht 400 m (50,67) 3. koht 4×400 m teatejooksus (3.26,59) 2002 Münchenis Euroopa meister 400 m (50,45) hõbemedal 4×400 m teatejooksus (3.25,59) 2007 Birminghamis pronksmedal 400 m (51,69) hõbemedal 4×400 m teatejooksus (3.28,16) Olesja Zõkina Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Gateshead

Gateshead on linn Kirde-Inglismaal, Tyne'i jõe lõunakaldal, teisel pool jõge asuva Newcastle upon Tyne'i linna vastas. 2005. aastal arvati linnas olevat 191 500 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas 120 046 elanikku. Gateshead on traditsiooniline tööstuspiirkond. Selle sadamas tegutses 1747. aastast metalliettevõte Hawks and co., mis valmistas ankruid, kette ja muid suuri terastooteid. Gatesheadi ja Newcastle'it ühendab kümme silda. Millenniumisillaks kutsutav 2001. aastal valminud jalakäigusild avatakse ja suletakse erilise hüdraulilise mehhanismiga. Linnas asub kontserdikeskus Sage Gateshead ja kunstikeskus Baltic Centre for Contemporary Art. Linnas asub Antony Gormley loodud skulptuur "Põhja ingel", mis suurim skulptuur Suurbritannias. Millenniumisild ülestõstetuna Millenniumisild allalastuna Encyclopædia Britannica Online
Like a Rolling Stone

"Like a Rolling Stone" (inglise keeles 'nagu veerev kivi') on Bob Dylani laul albumilt "Highway 61 Revisited". See ilmus 1965. aastal ja muutus üheks mõjukamaks Bob Dylani lauluks. Laulu pealkiri viitab inglise vanasõnale A rolling stone gathers no moss ('veerev kivi ei sammaldu'). Dylan hakkas laulu kirjutama luuletusena 1965. aasta mais Inglismaal ja lõpetas selle Woodstockis. Ta laulis selle stuudios linti 15.–16. juunil. 2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone selle kõigi aegade parimaks rokklauluks nimekirjas "The Greatest Songs of All Time". Tähelepanuväärne on ka laulu pikkus: 6 minutit ja 9 sekundit. Enne seda olid laulud ühe malli järgi alla 3 minuti pikkused. Dylani plaadifirma Columbia Recordsi esindajad nõudsid laulu lühemaks tegemist, kuid Dylan keeldus. Laulust sai Dylani senise karjääri suurim hitt. See tõusis Billboardi edetabelis 2. kohale. Hiljem on laul ilmunud ka kogumikalbumitel "Bob Dylan's Greatest Hits", "Biograph", "The Essential Bob Dylan" ja "Dylan". Laulu on esitanud ka kümned artistid nii inglise kui ka mitmes muus keeles. Laulu tekst