laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punk

Punk on individualistliku anarhismi alaliik, subkultuur, mis väljendub muusika, filmikunsti, kirjanduse ja kujutava kunsti kaudu. Pungi harrastaja on punkar. Muusikas on punk tihedalt seotud punk-rock'iga. Pungi kui subkultuuri juured on avangardkunstis, püüdes maailma šokeerida. Mõistet "punk rock" tarvitati esimest korda 1960. aastate keskpaigas USA-s, tähistamaks briti roki invasiooni tulemusel ja tuules tekkinud bände, milliseid tekkis suuremates keskustes nagu seeni pärast vihma. Tihtipeale olid just need bändid oma rohmakavõitu pillikäsitlusega suunanäitajad uutele radadele, nagu psühhedeelne rokk. Üleriigilist kommertsedu nad ei saavutanud, kuid seda enam jäädvustasid nad end kohaliku muusikaelu annaalidesse. Päris punkliikumise alguseks võib pidada aastat 1974, kui New Yorgi klubis CBGB hakkasid korrapäraselt esinema Ramones, Television, Blondie ja teised bändid, kelle musitseerimisoskus oli reeglina vilets; põhirõhk oli pandud laulusõnadele. Mõiste "punk" kinnistasid ajakirjanik Legs McNiel ja kunstnik John Holmstrom oma DIY-ajakirjaga Punk Magazine. Värske meediaväljaande reklaamimiseks kleepisid nad New Yorgi tänavanurkadele flaiereid kirjaga "Vaata ette, punk on tulekul!". Umbes samal ajal hakkasid trenditeadlikumad väikeplaadifirmad CBGB bände ja artiste "üles korjama". Patti Smith oli esimene, järgmine oli The Ramones. Pungi eetiline tuum oli Mark Sinkeri sõnul järgmine: "soov šokeerida kasvas välja hoopis utoopilisest püüdlusest, soovist, et need žestid ei tohiks šokeerida, et selle asemel nad ühtäkki lihtsalt on kohased. Et nad toimivad moraalse katalüsaatorina – või siis viitena aegadele, mil ärritumine reserveeritakse päris vägivallale, tõelisele obstsöönsusele, millele iganes meie pilk peatuma jääb (viletsus, sõda, ebaõiglus, kõik ülejäänu); aga mitte soengutele, ropendamisele, valjule muusikale või inetutele piltidele sobimatus paigutuses. /---/ Ja kui sa seda ei mõista, siis oled sa ära teeninud solvamise." 4. jaanuaril 1977 ilmus Briti kommunistide ajalehes Morning Star Gene Chandleri usutlus "Pungi protest", kus Sex Pistolsi liikmed kinnitasid: "Rokk on samasugune reageering arenenud kapitalismile, nagu bluus oli orjusele ja ekspluateerimisele," kui neid paluti õigustada bändi ilmselt ründavat palet ja lavapoosi. Ja et muu hulgas väljendavad nad pettumus- ja solvumistunnet suureneva viletsuse ja reaktsiooniliste hoiakute tingimustes nende Lääne tsivilisatsiooni tahkude vastu. Pungile on iseloomulik protest isikukultuse, võõrandumise, jäljendamise, paigaltammumise ja kodanliku mõttelaadi vastu, püüd suhelda noortega (vanemaid välistamata) viisil, mis arvestab tegelikku elu haiges kapitalistlikus riigis. "Selle žanri kurb, vastuvõetamatu külg on see, et ta ei suuda pakkuda muud alternatiivi kui anarhiat," kirjutas Chandler kommunistide ajalehes Morning Star. Anarho-skinheedid Aurupunk Eesti punk Punklaulupidu Küberpunk Mosh Nina Hagen Punkfilm Punk rock Rockerid Teddyboyd USA punk Subkultuur Ska-punk PunkConnect.com – Largest Punk Personals Site on the Net Top Punk Bands at BandBuzzer.com
Pablo Bruna

Pablo Bruna (22. juuni 1611 Daroca – 27. juuni 1679 Daroca) oli hispaania organist ja helilooja. Lapsepõlves põdes ta rõugeid. Hiljem halvenes tema nägemine ja seetõttu sai ta tuntuks "pimedana Darocast" (El ciego de Daroca). Darocas elas ta kogu elu. Alates 1631. aastast oli ta organist kirikus Colegiata de Santa María la Mayor y de los Corporales de Daroca. Ta töötas alates 1674. aastast kuni surmani koorijuhina. Brunalt on säilinud 32 oreliteost. Enamik neist on tientod, paljud neist on kirjutatud jagatud klaviatuurile (tiento de medio registro). / Werner Music Archive Pablo Bruna, at Cancioneros Musicales Españoles. Selle artikli kirjutamisel on kasutatud inglise vikipeedia artiklit en:Pablo Bruna ja hispaania vikipeedia artiklit es:Pablo Bruna.
Tiento

Tiento (hispaania keeles tentar) tähendab 'puudutama'. Nimetus tuleneb klahvi puudutamisest. Esialgu oli tiento eri pillidele mõeldud pala. Tiento esineb 15. sajandi keskel Hispaanias levinud flamenkomuusika stiilis. 16. sajandi lõpul kirjutati tiento`sid klahvpillidele: klavessiinile ja orelile. Edaspidi hakati neid kirjutama rohkem orelile. Tiento`sid on kirjutatud ka 20. sajandil. See traditsioon levis Hispaanias. Euroopas võib hispaania tiento`ga võrrelda näiteks tokaatat, fantaasiat, ritšerkaari ja isegi fuugat. Tiento on improvisatsiooniline teos. Tiento`sid on kirjutanud Antonio Cabezón, Pablo Bruna ja Juan José Cabanilles.
Erin Andrews

Erin Jill Andrews (sündinud 4. mai 1978 Lewistonis Maine'i osariigis) on Ameerika Ühendriikide spordiajakirjanik. Ta on ESPN-i spordireporter.
Fantaasia (muusika)

Fantaasia (muusika) on muusikažanr. Fantaasiad võivad olla kirjutatud erinevatele pillidele. Orelifantaasiad on kirjutatud vabas improvisatsiooni stiilis. Fantaasiaid orelitele on palju kirjutanud barokiajastu heliloojad, näiteks Girolamo Frescobaldi, Johann Pachelbel, Dietrich Buxtehude, Johann Sebastian Bach ja teised. Fantaasia võib olla nii eraldi muusikateos kui ka eelneda fuugale. Näiteks Johann Sebastian Bach "Fantaasia ja Fuuga c-moll BWV 537", "Fantaasia h-moll BWV 563", "Fantaasia C-duur BWV 570". Hispaanias oli fantaasiaga sarnanev žanr tiento.
Peter Wittgenstein

Krahv Ludwig Adolph Peter, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürst (vene keeles Пётр Христианович Витгенштейн või Людвиг Адольф Петер Сайн-Витгенштейн-Берлебург; 5. jaanuar (vkj 25. detsember) 1769 Pereslavl-Zalesski – 11. juuni (vkj 30. mai) 1843 Lviv) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi kindralfeldmarssal (1826) ja preisi vürst (1834). 14. veebruaril 1812 kanti tema krahvisuguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 283). 1812. aasta Isamaasõjas oli Peter Wittgenstein Venemaa 1. Läänearmee 1. Üksiku Jalaväekorpuse juhataja Liivimaal ja osales ka Vene-Türgi sõjas (1828–1829). Tema vanemad olid Sayn-Wittgenstein-Ludwigsburgi krahv Christian Ludwig Casimir Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1725–1797; en) ja tema teine abikaasa, vürstinna Anna Petrovna Dolgorukova (1738–1789). Ta abiellus 27. juunil 1798 Antonia Cäcilie (Antonina Stanislavovna) Snarskaga (1779–1855). Abielust sündisid: Ludwig (1799–1866; en), rittmeister, abiellus esmalt 1828 Peterburis printsess Caroline Emilie Louise (Stephanie) Radziwiłłiga (1809–1832; pl), kes oli Hanau lahingus saadud vigastuste kätte surnud Biržai, Słucki ja veet mitme mõisa omaniku Dominik Hieronim Radziwiłłi (1786–1813; en) tütar; 1834. aastal abiellus Kurskis Leonilla Barjatinskaga (1816–1918). Saksa Keisririigi riigikantsler Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürsti äi; Stanislaus (1800–1820); Emilie (1801–1869), abiellus 1821 kindralleitnandi ja senaatori, vürst Pjotr Trubetskoiga (1798–1871), skulptor Paolo Trubetskoi (1866–1938) vanaema; Alexander (1803–1858), abiellus 1824 Sophia Ivanovna Gorgoly`ga (1808–1835), kes oli Venemaa kindralleitnant ja senaator Ivan Gorgoly (Иван Савич Горголи) tütar; Peter; Elisabeth; Antonia (u 1805 – 1808 Viiburi); Georg (1807–1857), abiellus 1835 vürstitar Emilia Światopełk-Czetwertyńskaga (1819–1896); Alexius (1810–1842) Nikolaus (1812–1864), abiellus 1836 (lahutas 1855) Carolyne Elizabeth Petrovna Iwanowskaga (1819–1889; en) ja 1857 Maria Vassiljevna Mihhailovaga (1830–1864). Austria metseen Marie (1837–1920; de) isa; Marie (1815–1817), "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 3: Estland" Görlitz. 1930. lk.139, lk.297 Aadlivapid Ajalooarhiivis: von Sayn-Wittgenstein-Berleburg-Ludwigsburg Carl Arvid von Klingspor: Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm 1882, info, vapid, Erik-Amburger-Datenbank: Ludw. Adolf Peter Graf Sayn-Wittgenstein, Fürst zu Ludwigsburg[alaline kõdulink] Rodovid.ru: Пётр Христианович Витгенштейн р. 1768 ум. 1843 http://www.angelfire.com/realm/gotha/gotha/sayn.html "vgd.ru". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2007. Vaadatud 27. septembril 2009. Tartu Ülikooli graafikakogu: Salvator Cardelli gravüür ESTERis Carl August Senffi joonis ESTERis The Napoleon Series: Russian Generals of the Napoleonic Wars: General Peter Ludwig Wittgenstein Napoleonic Guide: Ludwig Wittgenstein Sergei Gupalo "Князья Витгенштейны: забытый отец и неизвестный сын.", Zerkalo Nedeli, Nr. 42 (366) 27. okt. — 2. nov. 2001
Biograafiad

Siin loetletakse nii seni eestikeelsest Vikipeediast loetavad biograafiaid kui ka biograafiaid, mis võiksid Vikipeedias olla. Biograafiad:   # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Thomas 15X Johnson (Khalil Islam), Malcolm X-i mõrvas süüdimõistetu Norman 3X Butler (Muhammad Abdul al-Aziz), Malcolm X-i mõrvas süüdimõistetu (1938–) 50 Cent, USA räppar (1975–) 6025, USA muusik Vaata Biograafiad (A) Vaata Biograafiad (B) Vaata Biograafiad (C) Vaata Biograafiad (D) Vaata Biograafiad (E) Vaata Biograafiad (F) Vaata Biograafiad (G) Vaata Biograafiad (H) Vaata Biograafiad (I) Vaata Biograafiad (J) Vaata Biograafiad (K) Vaata Biograafiad (L) Vaata Biograafiad (M) Vaata Biograafiad (N) Vaata Biograafiad (O) Vaata Biograafiad (P) Vaata Biograafiad (Q) Vaata Biograafiad (R) Vaata Biograafiad (S) Vaata Biograafiad (Š) Vaata Biograafiad (Z) Vaata Biograafiad (Ž) Vaata Biograafiad (T) Vaata Biograafiad (U) Vaata Biograafiad (V) Vaata Biograafiad (W) Vaata Biograafiad (Õ) Vaata Biograafiad (Ä) Vaata Biograafiad (Ö) Vaata Biograafiad (Ü) Vaata Biograafiad (X) Vaata Biograafiad (Y)
Natsiskinheedid

Natsiskinheedid (inglise keeles: Nazi skinheads), tuntud ka kui bounheedid (inglise keeles: boneheads) on natsionaalsotsialismil põhinev[viide?] subkultuur, mille esindajate tüüpilised välised tunnused on paljaksaetud pea (skinhead) ning Kolmanda Riigi ja natsionaalsotsialismiga seotud sümbolite kasutamine. Suurbritannias tekkis 1980. aastate esimesel poolel pungi teise laine ajal subkultuur White Power. Tegemist oli 1972. aastal väljasurnud skinheedide subkultuuri uue lainega, mis vastustas pungi kommertsialiseerumist. White Power'i ideoloogia oli rassistlik, konservatiivne ja antisemiitlik. Mõnedes allikates on sellesse subkultuuri kuuluvaiks liigitatud mitu ühingu Jalgpallihaigla liiget ja selle juht Tarmo Kruusimäed. 2003. aasta juunis said kolm natsiskinheedi tingimisi karistuse tegevuse eest, mis õhutas avalikult juudi rahvuse vihkamist, sealhulgas majaseintele haakristide joonistamine ja antisemiitlike hüüdlausete kirjutamine. Aimar Ventsel, "Eene, meene, muu, nazi bist du! Täiskasvanuks saamise lugu: asjatud müüdid neonatside ümber" Aimar Ventsel, "JOU BEIB, YOU´RE SO SKINNY!" Estonian Skinheads Mark Hitler's Birthday Foreign Students in Estonia Terrorized By Skinheads "musicians of Mari origin were beaten by skinheads..."
Anarho-skinhead

Anarho-skinhead on pungile lähedane stiil, mis määrab ka anarho-skinheadide subkultuuri. Pungist eristab seda peamiselt väljanägemine. Näiteks muusikaeelistuste (oi!, ska) osas sarnaneb anarho-skinhead pungiga. Iseloomulikud tunnused: kiilaks aetud pea või kujundatud lühike soeng, mille juurde võivad kuuluda bakenbardid; pommitajajakk, mille värvus võib varieeruda tumepunasest oliivroheliseni; punased traksid; mingi anarhistliku temaatikaga (näiteks musta viisnurga või anarhiamärgiga) T-särk või lihtsalt ruuduline päevasärk; kitsad teksased, mis on alt umbes 15 cm üles keeratud, või sinised laigulised maastikupüksid, hallikasbeežid impregneeritud riidest püksid või hallid viigipüksid; punaste paeltega tanksaapad, värvuselt tavaliselt mitte mustad, tavaliselt Dr. Martensi, Underground Shoesi või Getta Gripi toode. No Respect El Odio Puntas De Acero Those Unknown The Burial Shots In The Dark Scrapy Opció K-95 Mors Aux Dents Les Kamionërs Du Suicide Les Partisans Kontratodo Keltoi! Kaos Urbano Guardia Negra Generacion Rebelde Comrade Brigada Flores Magon Anarhia Anti Fascist Skinhead Alliance RASH East Coast (USA) RASH Mexico RASH Madrid RASH Berlin/ Brandenburg RASH/Nord Niedersachsen RevolutionTimes SHARP: A Brief History Belarusian SHARP website Canadian (Toronto Crew) SHARP website SHARP patches from around the world ARA Official Website Anti-Racist Action Canada
Diplomaatilised suhted

Diplomaatilised suhted on kahe riigi vahel sõlmitud rahvusvahelisest õigusest lähtuvad ametlikud suhted, mille eesmärk on sõbralik läbikäimine. Diplomaatilisi suhteid reguleerib 1961. aasta Diplomaatiliste suhete Viini konventsioon. Protestina teise poole käitumise vastu võidakse diplomaatilised suhted katkestada või oma diplomaadid ajutiselt tagasi kutsuda.
Levi Eshkol

Levi Eshkol (heebrea לֵוִי אֶשְׁכּוֹל; sündinud Leivi Školnik; 25. oktoober 1895 Oratov, Kiievi kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Orativ Ukrainas) – 26. veebruar 1969 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, riigi kolmas peaminister. Levi Eshkol on Iisraeli ajaloo esimene peaminister, kes oma ametipostil suri.
Moshe Sharet

Moshe Sharet (heebrea משה שרת; sündinud Moiše Tšertok; 15. oktoober 1894 Herson, Venemaa Keisririik (praegu Ukrainas) – 7. juuli 1965 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, riigi teine peaminister (1953–1955).
Karvoja

Karvoja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Jõeääre, Kangru, Kiilaspere, Käriselja, Sulu ja Vanamõisa külas ning Rapla vallas Metsküla külas. Oja ülemjooksul saab alguse ka Tüüringioja. Ülemjooksul ületab oja Märjamaa–Valgu tee. Keskjooksul ületab oja Haimre–Sulu–Velise tee. Alamjooksul kulgeb ojast edela pool Konuvere–Kilgi tee. Oja suubub Kiilaspere külas Konuvere sillast 1,5 km lääne-edelas vasakult Vigala jõkke (29,9 km suudmest). Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Karvoja keskkonnaregistri kood on VEE1112100. Karvoja keskkonnaportaalis
Joosva oja

Joosva oja (ka Konuvere oja) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Konuvere, Paeküla ja Sõmeru külas. Oja algab Naistevalla külas. Keskjooksul ületab oja Märjamaa–Konuvere tee (Joosva sild). Oja suudmealal on Konuvere hoiuala. Joosva oja suubub paremalt Vigala jõkke 25,2 km kaugusel peajõe suudmest. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Joosva oja keskkonnaregistri kood on VEE1112200. Joosva oja keskkonnaportaalis
Ahjuvare oja

Ahjuvare oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Päärdu ja Tiduvere külas. Oja lähtest umbes 600 m idas kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Oja suubub Tiduvere külas vasakult Vigala jõkke (20,2 km suudmest). Suudmealal on Konuvere hoiuala. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Ahjuvare oja keskkonnaregistri kood on VEE1112300. Ahjuvare oja keskkonnaportaalis
Riigivolikogu 1. valimisringkond

Riigivolikogu 1. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia, Aida, Apteegi, Suur-Patarei, Väike-Patarei, Girgensoni – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid, Graniidi – nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 13, Gümnaasiumi, Hobuse, Inseneri, Jahu, Kalamaja kalmistu, Uus-Kalamaja, Vana-Kalamaja, Kesk-Kalamaja, Kalda – nr. 1, 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, Kalevi – paaritud numbrid 1–15, paarisnumbrid 2–26, Kalju, Keskvangla, Kinga – paarisnumbrid, Suur-Kloostri, Väike-Kloostri, Kooli (Kloostri), Kopli – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–20, Kotzebue, Köie, Küti, Suur-Laagri, Väike-Laagri, Laboratooriumi, Lai, Linda – paarisnumbrid, Malmi – paaritud numbrid, Merepuiestee – nr. 1 ja paarisnumbrid 2–14, Mundi, Munga, Müürivahe – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 40-st alates, Niine, Noole, Nunne – paarisnumbrid, Olevimägi, Oleviste, Pagari, Pikk – paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10-st alates, Prii, Põhja puiestee – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid, Pühavaimu, Raekoja plats – välja arvatud nr. 1–5, Rannamäe tee, Suur-Rannavärava, Väike-Rannavärava, Balti jaama ja Balti Puuvillavabriku vahekohas raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Saiakang, Soo – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–22, Sulevimägi, Suurtüki, Sõja – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Teenri, Telliskivi – paarisnumbrid 60-st alates, Tolli, Toompuiestee nr. 33, 35 ja 37, Uus, Vabriku – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–8d, Vaimu, Valgevase, Veelennujaama plats, Vene, Vana-Viru, Viru – paaritud numbrid, Võrgu. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 521 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Ado Anderkopp, Helmi Jansen ja Jaan Reinbach, kes said vastavalt 3490, 891 ja 2186 häält, seega valiti 1. valimisringkonnast Riigikogusse Ado Anderkopp. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Kiidelmaa, vastaskandidaat EELK Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Theodor Tallmeister.
Tiduvere oja

Tiduvere oja (ka Uustalu oja) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Tiduvere külas. Oja lähtest itta jääb Illaste raba. Oja suubub vasakult Vigala jõkke (18,6 km suudmest). Oja suudmest umbes 500 m edelasse jääb Hirvepargi–Tiduvere tee. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Tiduvere oja keskkonnaregistri kood on VEE1112400. Tiduvere oja keskkonnaportaalis
Riigivolikogu 2. valimisringkond

Riigivolikogu 2. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aia o.-ü. "Kodu", Balti Puuvillavabrik, Boeckeri tehas, Eerika, Väike-Eerika, Girgensoni – paaritud numbrid 17-st alates, Graniidi – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 28-st alates, Kalevi pataljon, Kanepi, Suur-Karjamaa, Väike-Karjamaa, Kopli – paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 22-st alates, välja arvatud raudtee territooriumil asuvad raudtee majad, Kopli rand, Kungla, Suur-Laevaehituse, Väike-Laevaehituse, Leigri, Lina, Linda – paarisnumbrid, Lõime, Maleva, Malmi – paarisnumbrid, Miinisadam, Neeme, Niidi, Paavli, Paljassaar, Piiri, Polaari, Puuvilla, Põhja, Sitsi, Soo – paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Sõja – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–28, Telliskivi – paaritud numbrid 57-st alates, Tõllu, Uussadam, Vabriku – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 10-st alates, Vene-Balti tehas, Volta. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 119 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Erich Joonas, Louis Metslang, Johann Suurmets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Aleksander Tois, kes said vastavalt 1213, 2419, 2185 ja 1141 häält, seega valiti 2. valimisringkonnast Riigivolikogusse Louis Metslang. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nadežda Tihanova, vastaskandidaat Mihkel Tasur.
Riigivolikogu 3. valimisringkond

Riigivolikogu 3. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aiavilja, Baikovi kallas, Estonia puiestee ― paaritud numbrid 1―29, Gonsiori ― Vene turu ja Raua tänava vaheline osa, Väike-Gonsiori, Hollandi, Hollandi põik, Uus-Hollandi, Imanta ― paaritud numbrid 1―31 ja paarisnumbrid 2―34, Jaama, jahtklubid, Jannseni ― nr. 1 ja 2, Jõe, Ülem-Jõe, Kaasani ― paaritud numbrid, Kalda ― paarisnumbrid 18―26, Kana, Karu, Klaasingi ― paarisnumbrid, Kesk-Kompassi, Suur-Kompassi ― paaritud numbrid 23-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Väike-Kompassi, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 1―5 ja paarisnumbrid 2―4, Kuke, Laeva, Lembitu ― paaritud numbrid, Lennuki ― paaritud numbrid 1―15 ja paarisnumbrid 2―28, Maakri, Maneesi, Merepuiestee ― paaritud numbrid 3-st alates, Narva maantee ― paaritud numbrid 1―79, paarisnumbrid 2―64, Paadi, Pronksi, Põhjakants, Suur-Pääsukese, Väike-Pääsukese, Raua ― paaritud numbrid ja nr. 2, Reimani, Sadam, Sadama, Sadama politsei-jsk., Uus-Sadama, Sakala ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―28, Seltersi, Siimoni, Tartu maantee ― paaritud numbrid 1― 43 ja paarisnumbrid 2―28, Tornimäe, Vambola, Vene turg, Vilmsi ― paarisnumbrid 2―8, Õuna. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8115 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Lembit Paap-Ilves ja Järvo Tandre (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2159 ja 2407 häält, seega valiti 3. valimisringkonnast Riigivolikogusse Järvo Tandre. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Martin Kurg, vastaskandidaat Arnold Õunapuu.
Riigivolikogu 4. valimisringkond

Riigivolikogu 4. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aspe, Drevingi, Fählmanni, Gildi ― paaritud numbrid, Gonsiori ― Raua ja Türnpuu tänavate vaheline osa, Heeringa, Hermanni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Imanta ― paaritud numbrid 33-st ja paarisnumbrid 36-st alates, Israeli, Jakobi ― paaritud numbrid 1―13 ja paarisnumbrid 2―12, Jakobsoni ― paaritud numbrid 1―33 ja paarisnumbrid 2―44, Jannseni ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Kaasani ― paarisnumbrid, Kappeli ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Klaasingi ― paaritud numbrid, Kollane, Kreutzwaldi ― paaritud numbrid 7―31 ja paarisnumbrid 6-st alates, Kuhlbarsi, Kunderi, Laulupeo ― paaritud numbrid 3-st ja paarisnumbrid 4-st alates, Lennuki ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 30-st alates, Liivalaia ― 51―83, Liivamäe, Lubja ― paaritud numbrid 3―11, Lutheri ― paarisnumbrid 2―18, Poska ― nr. 1, 2, 3, 4, 5, Pärna, Raua ― paarisnumbrid 4―42, Reinvaldi, Saali, Septembri, Tartu maantee ― paaritud numbrid 45―57 ja paarisnumbrid 30―50, Terase ― paarisnumbrid, Tina ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 24-st alates, Tobiase, Türnpuu, Veski, Vilmsi ― paarisnumbrid 26-st alates. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8910 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Nikolai Kann, Enn Murdmaa (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Rudolf Mähar ja Neeme Ruus, kes said vastavalt 1016, 1320, 1439 ja 2208 häält, seega valiti 4. valimisringkonnast Riigivolikogusse Neeme Ruus. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Neeme Ruus, vastaskandidaat Heinrich Tann.
Laasi kraav

Laasi kraav (ka Sipelga kraav) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Oese, Tiduvere ja Vana-Vigala külas. Kraavi pikkus on 3,8 km ning see suubub vasakult Vigala jõkke (17,2 km suudmest). Kraavi valgla on 4,2 km². Kraavi lähe on Oese külas Tõnumaa raba kirdeservas. Kraavi suue on Vana-Vigala külas. Alamjooksul ületab kraavi Hirvepargi–Tiduvere tee. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Laasi kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112500. Laasi kraav keskkonnaportaalis
Riigivolikogu 5. valimisringkond

Riigivolikogu 5. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Asunduse, Ballasti, Hommiku, Hõbe, Jakobsoni ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 46-st alates, Joa, Jüri, Kaare tee ― Ülemiste järve nurgast kuni Tartu maanteeni, Kadri tee, Kantsi, Kase, Katusepapi, Kiive, Kivimurru, Koidula, Kose tee, Kure, Kuristiku, Kuuli, Kuuse, Köleri, Künka, Lahe, Suur-Lasnamäe, Väike-Lasnamäe, Lepa, Majaka, Mäe, Mäekalda, Männi, Nafta, Narva maantee ― paaritud numbrid 81-st ja paarisnumbrid 66-st alates, Oru, Suur-Paala, Paala, Väike-Paala, Paekivi, Palli, Petrooleumi, Pihlaka, Pirita tee, Poska ― paaritud numbrid 7-st ja paarisnumbrid 6-st alates, Punane, Põllu, Suur-Raevalla, Väike-Raevalla, Raua ― paarisnumbrid 44―62, Roheline aas, Saare, Sootaga, Suur-Sõjamäe, Väike-Sõjamäe, Kesk-Sõjamäe, Tamme, Tartu maantee ― paaritud numbrid 97-st ja paarisnumbrid 90-st alates, Tasuja, Terase ― paaritud numbrid, Tina ― paaritud numbrid kuni 19-ni ja paarisnumbrid kuni 22-ni, Tominga, Tormi, Turba, Valge, Vase, Weizenbergi, Vesivärava, Wiedemanni, Vilmsi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 10―24, Voolu, Võidujooksu, Väo tee, Ülemiste jaam, Ülemiste tee. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8623 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Voldemar Jaanus, Aleksander Kott, Johannes Mihkelson, Johannes Nyman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Juuli Steinmann, kes said vastavalt 1154, 944, 865, 2054 ja 497 häält, seega valiti 5. valimisringkonnast Riigivolikogusse Johannes Nyman. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Herman Arbon, vastaskandidaadid Raoul Saue ja Leida Ant. Rahvuskogu 5. valimisringkond