Urussov

Urussov, tänapäeval ka Ouroussoff, on nogai päritolu Venemaa aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Ameerika Ühendriikides ja Venemaal. Suguvõsa rajajaks oli Nogai hordi khaan Uruss-mursaa, kes oli Timuri väepealiku ja Kuldhordi de facto valitseja Jegidei-Mangiti (1352−1419) järeltulija kuuendas põlves; tema järgi sai suguvõsa oma nime. Tegelikuks suguvõsa rajajaks oli tema pojapoeg Kassim-mursaa (u 1585−1647), kes pandi 1627. aastal kirja Moskva aadlikuna ja kes sai ristimisel nimeks vürst Andrei Satõjevitš Urussov. Urussovid oli Venemaal mõjukad alates XVII sajandist alates. Tsaaririigi perioodil võrsus nende hulgast viis bojaari ja mitmed teenisid Venemaa valitsejaid stolnikutena. Alates Peeter I valitsusajast kuni Venemaa keisrivõimu lõpuni 1917. aastal jõudis 34 suguvõsa liiget sõjaväeteenistuses vähemalt kindralmajori auastme või tsiviilteenistuses sellele vastava tõelise riiginõuniku teenistusastmeni. Nad olid suguluses teiste khaan Jedigeist põlvnenud nogai päritolu vürstisuguvõsadega: Baiterekov, Jussupov, Kutumov, Šeidjakov. Urussovid kanti Jaroslavli, Moskva, Peterburi, Simbirski, Smolenski ja Tšernigovi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Vürst Semjon Andrejevitš Urussov (u 1610−1657), bojaar, vojevood Vürst Pjotr Semjonovitš Urussov (1636−1686), bojaar, Smolenski vojevood Vürst Juri Semjonovitš Urussov (suri 1719), bojaar, Mezelinski ja Kiievi vojevood Vürst Nikita Semjonovitš Urussov (u 1640−1692), bojaar, Novgorodi, Kiievi ja Arhangelski vojevood Vürst Fjodor Semjonovitš Urussov (suri 1694), bojaar, Novgorodi vojevood Vürst Grigori Aleksejevitš Urussov (1680−1743), kindralleitnant, Peeter-Pauli kindluse ülemkomandant, Voroneži kuberner Vürst Vassili Aleksejevitš Urussov (u 1680−1741), kontradmiral, kindralporutšik, Admiraliteedikolleegiumi nõunik Vürst Sergei Vassiljevitš Urussov (1719−1787), riiginõunik, Vologda kuberner Vürst Aleksandr Vassiljevitš Urussov (1729−1813), kindralmajor, mõisaomanik Vürst Aleksandr Aleksandrovitš Urussov (u 1730−?), polkovnik, tuntud arheoloog Vürst Nikita Sergejevitš Urussov (1750ndad−1806), polkovnik, salanõunik, Jaroslavli tsiviilkuberner Vürst Vassili Aleksejevitš Urussov (1751−pärast 1816), kindralmajor Vürst Aleksandr Mihhailovitš Urussov (1767−1853), kindralmajor, tõeline salanõunik, ülemõuemeister, Moskva paleekontori president, Riiginõukogu liige Vürst Nikolai Jurjevitš Urussov (1767−1821), kindralmajor, Astrahani komandant, brigaadikomandör Vürst Aleksandr Petrovitš Urussov (1768−1835), kindralmajor, polgu-, brigaadi- ja diviisikomandör Vürst Sergei Jurjevitš Urussov (1772−1840), salanõunik, Peterburi viitsekuberner Vürst Ivan Jurjevitš Urussov (suri 1833), tõeline riiginõunik, Jaroslavli viitsekuberner Vürst Sergei Dmitrijevitš Urussov (1788−1869), kindralmajor, brigaadikomandör Vürst Mihhail Aleksandrovitš Urussov (1802−1883), ratsaväekindral, senaator, Nižni Novgorodi sõjakuberner, Vitebski, Mogiljovi ja Smolenski kindralkuberner Vürst Pavel Aleksandrovitš Urussov (1807−1886), jalaväekindral, kindraladjutant, diviisikomandör Vürst Pjotr Aleksandrovitš Urussov (1810−1890), polkovnik, tõeline riiginõunik, mõisaomanik Vürst Sergei Jurjevitš Urussov (1816−1883), tõeline salanõunik, Venemaa justiitsministeeriumi direktor, riigisekretär, senaator, Riiginõukogu liige, mõisaomanik Vürst Sergei Sergejevitš Urussov (1827−1897), kindralmajor, polgukomandör, tuntud maletaja, krahv Lev Tolstoi sõber Vürst Dmitri Semjonovitš Urussov (1830−1903), polkovnik, tõeline riiginõunik, kammerhärra, Jaroslavli kubermangu semstvovalitsuse esimees, tuntud maletaja, Ivan Turgenevi sõber, mõisaomanik Vürst Vladimir Nikolajevitš Urussov (suri 1913), tõeline riiginõunik Vürst Leonid Dmitrijevitš Urussov (1837−1885), tõeline riiginõunik, kammerhärra, Tuula viitsekuberner, tõlk, krahv Lev Tolstoi sõber, mõisaomanik Vürst Apollon Stepanovitš Urussov (1837−1919), kaptenleitnant, tõeline riiginõunik, õuemeister Vürst Vladimir Dmitrijevitš Urussov (1838−1903), tõeline riiginõunik, kammerhärra, rahukohtunik, Smolenski kubermangu aadlimarssal Vürst Lev Pavlovitš Urussov (1839−1928), tõeline salanõunik, ülemõuemeister, Venemaa saadik Rumeenias, Belgias, Prantsusmaal, Itaalias ja Austria-Ungaris Vürst Sergei Nikolajevitš Urussov (1839−1906), kindralleitnant, pataljoni-, polgu- ja brigaadikomandör Vürst Juli Dmitrijevitš Urussov (1840−1919), tõeline salanõunik, ülemšenk, rahukohtunik Vürst Fjodor Mihhailovitš Urussov (1842−lasti maha 1918), kindralleitnant Vürst Aleksandr Ivanovitš Urussov (1843−1900), nimekas jurist, kirjandus- ja teatrikriitik, tõlk, Ivan Turgenevi sõber Vürst Aleksandr Lvovitš Urussov (1843−1897), tõeline riiginõunik Vürst Aleksandr Dmitrijevitš Urussov (1847−1913), tõeline riiginõunik, tseremooniameister, õuemeister, rahukohtunik Vürst Aleksandr Petrovitš Urussov (1850−1914), rittmeister, Sengilei maakonna aadlimarssal, II, III ja IV Riigiduuma liige, mõisaomanik Vürst Vladimir Mihhailovitš Urussov (1851−1922), salanõunik, õuemeister, Riiginõukogu liige, Smolenski kubermangu mõisaomanik Vürst Vladimir Petrovitš Urussov (1857−1907), praporštšik, tõeline riiginõunik, kammerhärra, Hersoni viitsekuberner Vürst Sergei Petrovitš Urussov (1859−lasti maha 1918), salanõunik, tallmeister, nimekas põllumees, hobuste tõuaretaja, kirjanik Vürst Nikolai Valerjevitš Urussov (1860−1912), kindralmajor, polgukomandör, mõisaomanik Vürst Sergei Dmitrijevitš Urussov (1862−1937), tõeline riiginõunik, Tambovi viitsekuberner, Bessaraabia kuberneri kohusetäitja, Tveri tsiviilkuberner, Peremõšli maakonna aadlimarssal, I Riigiduuma liige, Venemaa keisririigi ja Ajutise Valitsuse siseministri abi, mõisaomanik Vürst Nikolai Petrovitš Urussov (1863−lasti maha 1918), salanõunik, tallmeister, senaator, Riiginõukogu liige, Grodno ja Poltava tsiviilkuberner, Jekaterinoslavli kubermangu aadlimarssal Vürst Lev Vladimirovitš Urussov (1877−1933), diplomaat, Venemaa tennisemeister, oma aja tugevamaid tennisemängijaid, Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige Vürstinna Jevdokia (Eda) Jurjevna Urussova (abielus Unkovskaja ja Blohhina) (1908−1996), Vene NFSV teeneline kunstnik, Vene NFSV rahvakunstnik, teatri-, filmi- ja telenäitleja Vürst Pjotr Sergejevitš Ouroussoff (Urussov) (1899−1984), professor Nicolai Ouroussoff (sündinud 1962), arhitektuurikriitik, abiprofessor Anna Vassiljevna Bezobrasova (sündinud vürstinna Urussova) (1746−1809) Vürstinna Maria Aleksandrovna Gortšakova (sündinud vürstinna Urussova) (1801−1853) Arhitektuurikriitik Nicolai Ouroussoff (sündinud 1962) Vürst Aleksandr Ivanovitš Urussov (1843−1900) Riigiduuma liige vürst Aleksandr Petrovitš Urussov (1850−1914) Tõeline riiginõunik vürst Dmitri Semjonovitš Urussov (1830−1903) Tõeline riiginõunik ja kammerhärra vürst Leonid Dmitrijevitš Urussov (1837−1885) Tõeline salanõunik vürst Lev Pavlovitš Urussov (1839−1928) Salanõunik ja tallmeister vürst Nikolai Petrovitš Urussov (1863−1918) Jalaväekindral ja kindraladjutant vürst Pavel Aleksandrovitš Urussov (1807−1886) Tõeline riiginõunik ja kammerhärra vürst Pjotr Aleksandrovitš Urussov (1810−1890) Tõeline riiginõunik vürst Sergei Dmitrijevitš Urussov (1862−1937) Kindralmajor vürst Sergei Sergejevitš Urussov (1827−1897) Salanõunik vürst Vladimir Mihhailovitš Urussov (1851−1922) Jaroslavli kubermang: Iljinski, Marjino, Novlenski, Spasskoje Kaluuga kubermang: Iljino, Rosva, Želov Kiievi kubermang: Tabanovka Kostroma kubermang: Artemovo, Fjodorovskaja, Jakšino, Karezovo, Kartsovo, Lobatševo, Potšinok, Šaklja Moskva kubermang: Ostašjovo (a-ni 1861 Aleksandrovskoje-Ostašjovo) Rostovi kubermang: Titovo Simbirski kubermang: Beketovka Smolenski kubermang: Maltsovo, Ovinovštšina Tuula kubermang: Grjaznovka, Hmelevka, Lõzovka, Savino, Slobodaa, Voskressenskoje (kuni 1864) Vladimiri kubermang: Dobrjatšihha, Linevo, Uljahhina Urussovi gambiit Дворянские роды Российской Империи. Том третий. Кназья. Санкт-Петербург, 1996, lk 116. Высшие чины Российской Империи (22.10.1721-2.03.1917). Биографический словарь. Том III. Р-Я. Москва: 2017. Lk 327-330 [1]. Дворянские роды Российской Империи. Том третий. Кназья. Санкт-Петербург, 1996, lk 111. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 162-163. Genealogisches Handbuch des Adels. Fürstliche Häuser. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1956. Lk 533-536. Дворянские роды Российской Империи. Том третий. Кназья. Санкт-Петербург, 1996. Lk 116-121. Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Часть вторая. Санктпетербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1855. Lk 26-32 [2] Urussovi suguvõsa vapp saidil gerbovnik.ru Людмила Коншина. Дворяне и потомки князей Сибирских saidil proza.ru Урусовы saidil bigenc.ru Урусовы князья saidil russianfamily.ru