laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
SpaceX Starship

SpaceX Starship on SpaceXi arendatav korduvkasutatav suure kandevõimega kanderaketisüsteem. Kanderakett koosneb kahest astmest, millest esimese nimi on Super Heavy ja teise nimi on Starship. Kanderaketi teine aste on plaanide kohaselt varustust ja inimesi transportiv kosmoselaev, mis sobib pikaajalisteks lendudeks. Super Heavy ja Starship kasutavad rakettmootoreid Raptor, mis kasutavad kütusena veeldatud metaani ja hapnikku. Starship on võimeline viima Maa-lähedasele orbiidile kuni 150 tonni lasti taaskasutataval režiimil ning 250 tonni ühekordse kasutuse režiimil. Starship on projekteeritud olema orbiidil tangitav, et seda saaks kasutada ka Kuule ja Marsile lendamisel. Lähitulevikus plaanitakse Starshipi kasutada astronautide ja suurte satelliitide kosmosesse viimiseks, Starlinki ehitusel ning Kuu ja Marsi uurimisel. NASA plaanib Artemise programmi raames kasutada Starshipi varianti Starship HLS mehitatud maandumistel Kuule. 5. mail 2021 lennutas SpaceX edukalt Starshipi teist astet seerianumbriga SN15. See oli järjekorras viies selline katse ja esimene, kus kosmoselaev maandumisel ei plahvatanud. 2023. aasta 20. aprillil toimunud esimene nii Starship S24 kui Super Heavy B7 start IFT-1 (inglise keeles integrated flight test 1) ei jõudnud eesmärgiks seatud trajektoorile, kuid oli ettevõtte sõnul edukas. Sama aasta 18. novembril toimunud S25/B9 IFT-2 oli edukam, kuid samuti ei jõudnud soovitud trajektoorile. 14. märtsil 2024 toimus kolmas katselend S28/B10 IFT-3. Starship saavutas orbitaalkiiruse, kuid esimese ja teise astme maandumine ebaõnnestus. 6. juunil 2024 toimus neljas katselend S29/B11 IFT-4. Starship saavutas orbitaalkiiruse ja esimesele astmele õnnestus niiöielda pehme maandumine vee peale Mehhiko lahes ning teisele astmele India ookeanis. "Starship". SpaceX. Vaadatud 14. mai 2021. "What is Elon Musk's Starship space vehicle?". BBC News. Vaadatud 20. aprill 2023. "SpaceXi Starshipi kosmoselaeva prototüüp maandus esimest korda edukalt". Postimees. Vaadatud 14. mai 2021. "SpaceX-i ülirakett plahvatas neli minutit pärast starti". ERR. 20. aprill 2023, 16:39. Vaadatud 20. aprillil 2023. "Live Reporting | SpaceX Starship finally launches but blows up after take-off". BBC News (inglise). 20. aprill 2023, 19:20. Vaadatud 20. aprillil 2023. ERR (18. november 2023). "Space X-i rakett plahvatas mõni minut pärast starti". ERR. Vaadatud 14. jaanuaril 2024. Josh, Dinner (14. märts 2024). "SpaceX launches giant Starship rocket into space on epic 3rd test flight (video)". Space.com (inglise). Vaadatud 31. mail 2024. Mike, Wall (6. juuni 2024). "SpaceX Starship launches nail-biting Flight 4 test of the world's most powerful rocket (video, photos)". Space.com (inglise). Vaadatud 6. juunil 2024. Ametlik koduleht
Anabaptistid

Anabaptistid (kreeka anababtizό 'kastan uuesti vee alla, ristin') ehk taasristijad on 16. sajandil tekkinud radikaalsed protestantlikud rühmitused, keda iseloomustab täiskasvanute ristimine. Anabaptistid uskusid, et laste ristimine on kehtetu ja inimene peab ristimise vastu võtma täiskasvanuna, isikliku otsuse alusel. Anabaptistid ei moodustanud ühtset usulahku, taasristimise komme oli levinud väga erinevate põhimõtetega rühmituste seas. Mõned anabaptistlikud usulahud tegutsevad tänini, näiteks amišid, mennoniidid ja hutteriidid.
Marsha Hunt

Marsha Hunt (sünninimi Marcia Virginia Hunt; 17. oktoober 1917 Chicago – 7. september 2022 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja aktivist. Koos John Wayne'iga 1937. aasta filmis "Born to the West" 2013. aastal Marsha Hunt andmekogus IMDb (inglise)
Nõukogude Liidu pass

Nõukogude Liidu pass oli Nõukogude Liidu kodanikele väljastatud isikutunnistus. Eesti kodanike käes olnud Nõukogude Liidu välis- ja sisepassid kaotasid kehtivuse 1. juulil 1994[küsitav]. Teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute Eesti NSV sissekirjutusega NSV Liidu sisepassid kaotasid kehtivuse 15. mail 1997. Endise NSV Liidu passi kehtivusest Eesti Vabariigis, Vabariigi Valitsuse määrus, 13. juuli 1993 Enno Tammer, Punapass lõplikult purgis, Postimees, 15. mai 1997
Bregži

Bregži (vanasti ka Brežģi) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 103 kilomeetri kaugusel valla kaguosas. Külas asub Toolimeistrite muuseum. Bregži jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2000 oli külas 5 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Košas

Košas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 105 kilomeetri kaugusel valla kaguosas. Košas jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2000 oli külas 2 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Buliņi

Buliņi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 105 kilomeetri kaugusel valla kaguosas. Buliņi jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 15 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Pricēni

Pricēni on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub valla kaguosas. Pricēni jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 13 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Struņķi

Struņķi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 103 kilomeetri kaugusel valla kaguosas. Struņķi jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Cauči

Cauči on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 98 kilomeetri kaugusel valla keskosas. Külas on Cauči bussipeatus. Cauči jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4,24 ja kõrgusega 23 meetrit, toomingas ümbermõõduga 2,02 ning kõrgusega 14 meetrit, ja saar ümbermõõduga 4,35 ning kõrgusega 24 meetrit. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ķūķi

Ķūķi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub valla kirdeosas Rābuti järve kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Ķūķi jääb Gauja rahvusparki. Looduskaitse all on Lode tamm ümbermõõduga 4,35 meetrit, tammed ümbermõõduga 4,96 meetrit ja 4,62 meetrit, ning Leimaņi tamm ümbermõõduga 4,72 meetrit. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Silavnieki

Silavnieki on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 94 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas. Asula jääb Strīķupe jõe ja Vaidava Veskijärve kaldale. Külas on Dzirnavkalni bussipeatus. Silavnieki jääb Gauja rahvusparki. Aastal 2000 oli külas 5 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Šķirbas

Šķirbas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Asula jääb Strīķupe jõe kaldale. Külas on Mazškirbase bussipeatus. Šķirbas jääb Gauja rahvusparki. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vaidavas muiža

Vaidavas muiža (ka Vaidavmuiža, tõlkes Vaidava mõis) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas. Küla asub valla põhjaosas Vaidava järve kaldal. Külas on Vaidavmuiža bussipeatus. Küla on tekkinud endise Vaidava mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vaidava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka aidaga kelder ja häärber on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Riikliku kaitse all on veel Trēziņi muinaskalmed. Küla jääb Gauja rahvusparki. Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 3,77 ja 3,69 meetrit (osad mõisa alleest) on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 20 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2021. Vaadatud 15. mail 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Baužmala

Baužmala (ka Gaidēni) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 94 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas Mazais Bauzise ja Lielais Bauzise järvede põhjakaldal. Külas on Gaidēni bussipeatus. Külas asuvad Telmēni muinaskalmed on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on mitmed muinaskalmed, sealhulgas Mazgaidēni muinaskalmed. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 30 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2021. Vaadatud 15. mail 2021.
Podzēni

Podzēni on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vaidava vallas. Küla asub valla lääneosas maantee A3 ääres. Seal on Podzēni bussipeatus. Küla on tekkinud endise Podzēni mõisa keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda. Küla juurest algav Podzēni allee ja Podzēni allee tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 90 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Humpolec

Humpolec (saksa keeles Humpoletz) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Pelhřimovi ringkonnas. Humpolec asub Pelhřimovist ligi 16 km kirdes ja Jihlavast umbes 23 km loodes. Humpolec asub merepinnast 527 meetri kõrgusel. Humpoleci on esmamainitud 1178. aastal, linnaõigused sai 1807. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Humpolec Místopisný průvodce po České Republice Historie Městské kulturní a informační středisko Humpolec
Zhurong (kulgur)

Zhurong (hiina keeles 祝融 'tulejumal') on 2021. aasta 14. mail kell 23.18 (GMT) Marsi põhjapoolkeral Utopia Planitia tasandikul maandunud kuuerattaline Hiina marsikulgur. Jonathan Amos (15. mai 2021, 08:00). "China lands its Zhurong rover on Mars" (inglise). BBC News. Vaadatud 15. mai 2021. Andrew Jones. China's Zhurong Mars rover took a group selfie with its lander [Hiina marsikulgur Zhurong tegi rühmaselfi endast ja maandurist]. New Scientist, 11. juuni 2021 Smriti Mallapaty. Flurry of photos capture China’s Zhurong rover on surface of Mars. Nature, 11. juuni 2021
Šalkas (Kocēni vald)

Šalkas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas. Küla asub valla idaosas Valmiera piiril maantee A3 ääres. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Ervin Kivimaa

Ervin Kivimaa (enne nime eestistamist Steinfeld; 20. mai 1922 Otepää – 10. november 1992 Tartu) oli Eesti NSV ajaloolane ja parteitöötaja. Komsomoli astus 1940. aasta sügisel. Keskkooli lõpetas 1941. Nõukogude Armees 1941–1945. NLKP liige 1945. Pärast demobiliseerimist nõukogude ja parteitöö Otepääl. Õppis TRÜ-s ajalugu. 1956–61 EKP Tartu linnakomitee sekretär. TRÜ NLK Partei ajaloo õppejõud. 1970. aastal kaitses kandidaadidissertatsiooni vabariigi põllumajanduse kollektiviseerimise ettevalmistamisest ja läbiviimisest. Переломные годы в прибалтийской деревне : деятельность КП Литвы, Латвии и Эстонии по коллективизации сельского хозяйства / Э. Х. Кивимаа. Таллинн : Ээсти раамат, 1986. 153, [1] lk. ; 21 cm Ervin Kivimaa. Ajalehes Tartu riiklik Ülikool nr. 18.26.mai 1972. Деятельность КП Эстонии по коллективизации сельского хозяйства республики в 1944–1950 гг. : автореферат ... кандидата исторических наук (07.570) Таллин : Институт истории партии при Центральном комитете КП Эстонии, 1970. 32 lk.
Neratovice

Neratovice (saksa keeles Neratowitz) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mělníki ringkonnas. Neratovice asub Elbe (Laba) jõe ääres, Praha kesklinnast ligikaudu 20 km põhjakirdes. Neratovice asub merepinnast 162 meetri kõrgusel. Neratovicet on esmamainitud 1227. aastal. Raudteeühenduse sai Neratovice 1865. aastal ja kujunes seejärel raudteesõlmeks. 1898. aastal rajati asulasse B. Goldbergi seebi, küünalde ja õlide tootmise vabrik ning 1905. aastal G. Šebori keemiatehas. Linnaõigused sai Neratovice 1957. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Neratovice Místopisný průvodce po České Republice Historie a současnost Město Neratovice
Balto mälestusmärk

Balto mälestusmärk on siberi haski tõugu kelgukoera Balto (1919 – 14. märts 1933) auks püstitatud mälestusmärk, mis asub Central Parki haljasalal New Yorgis.[viide?] Leonhard Seppalale kuulunud koer sai kuulsaks, juhtides koerterakendit 1925. aastal seerumi toimetamisel Nome'i viimasel etapil. USA Alaska osariigi väikelinna vaevanud difteeriapuhangu vastu võitlemiseks transporditi antitoksiline seerum rongiga Anchorage'ist Nenanasse ja seejärel kelgukoertega rohkem kui 960 km kaugusele Nome'i. Pronksist kuju valmistas skulptor Frederick Roth ja see avati 17. detsembril 1925. See asub loomaaiast, Central Park Zoost, kirdes, East Drive'i ja 67th Streeti ristmiku lähedal.[viide?] Kuigi Nome'i linna päästjana on sageli esile tõstetud Balto (teekonna viimane lõik, 55 miili), oli siberi haski Togo see, kes juhtis rakendi läbi teekonna kõige ohtlikuma ja pikema (260 miili) etapi. Mälestustahvel Central Park Koer Riku bareljeef Žorik Dembel  Balto mälestusmärk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis "Togo (U.S. National Park Service)". www.nps.gov (inglise). Vaadatud 8. novembril 2023.
Briti kuninglik leegion

Briti kuninglik leegion, tuntud ka kui Briti leegion või Leegion, on Ühendkuningriigi relvajõudude liikmetele ja veteranidele ning nende perekondadele ja ülalpeetavatele rahalist, sotsiaalset ja emotsiaalset tuge osutav Ühendkuningriigi heategevuslik organisatsioon. Organisatsiooni patroon oli Elizabeth II. Jo Couzens (15. mai 2021, 14:05). "Royal British Legion: Wreath-laying marks centenary" (inglise). BBC News. Vaadatud 15. mai 2021.  Briti kuninglik leegion – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Museum of Arts and Design

Museum of Arts and Design (MAD) on New Yorgis Midtown Manhattanis asuv kunsti- ja disainimuuseum, mis kogub, kuvab ja tõlgendab objekte, mis dokumenteerivad kaasaegseid ja ajaloolisi uuendusi käsitöös, kunstis ja disainis. Oma näitustel ja haridusprogrammides tähistab muuseum loomeprotsesse, mille kaudu materjalid kujundatakse töödeks, mis parandavad kaasaegset elu.  Museum of Arts and Design – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Adina Vălean

Adina-Ioana Vălean (sündinud 16. veebruaril 1968) on Rumeenia poliitik ja alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni transpordivolinik von der Leyeni komisjonis. Ta on lõpetanud Bukaresti ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatika erialal ja Alexandru Ioan Cuza ülikooli magistrikraadiga Euroopa integratsiooni ja kaitseuuringute erialal. Tema poliitikukarjäär algas 2004. aastal, mil ta valiti rahvusliku liberaalse partei (PNL, Partidul Național Liberal) esindajana Călărași maakonnast Rumeenia parlamendi alamkotta. Kui Rumeenia liitus 1. jaanuaril 2007 Euroopa Liiduga, sai Adina Văleanist Euroopa Parlamendi liige. Ta oli Euroopa Parlamendi liige kuni 2019. aastani. Ta oli Euroopa Parlamendi tööstus-, teadus- ja energiakomitee liige ja 2019. aastal selle juht, tegutsedes muu hulgas Euroopa Liidu rändlusregulatsioonide raportöörina. Aastatel 2014–2017 oli ta Euroopa Parlamendi kuues asepresident, kes vastutas informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia teemavaldkonna eest. Aastatel 2017–2019 juhtis ta keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komitee tööd ning 2009–2014 oli ta petitsioonide komitee liige. Alates 1. detsembrist 2019 on Adina Vălean Euroopa Komisjoni transpordivolinik von der Leyeni komisjonis. Ta vastutab muu hulgas muu hulgas jätkusuutliku ja nutika liikuvusstrateegia väljatöötamise eest, edendab alternatiivsete kütuste kasutamist nii maismaa-, mere- kui ka õhutranspordis ja töötab kvootidega kauplemise süsteemi laiendamise kallal merendussektoris. 2020. aasta märtsis määras Ursula von der Leyen ta Euroopa Komisjoni koroonapandeemiaga tegeleva töörühma liikmeks. Adina Vălean on alates 25. septembrist 2009 abielus Rumeenia poliitiku Crin Antonescuga ja neil on üks laps. "Adina-Ioana Vălean picked for transport commissioner job". Politico. 6. november 2019. "Euroopa Komisjon".
Pompidou keskus

Pompidou keskus, täpsemalt Georges Pompidou keskus, on kultuurikeskus Pariisi IV ringkonnas. Selle high-tech'i arhitektuuri näitena hilismodernistlikus stiilis hoone projekteerisid arhitektid Richard Rogers, Su Rogers, Renzo Piano ja Gianfranco Franchini. Hoone konstruktsiooniprojekt valmis insenerifirmas Arup (autor Edmund Happold). Selles keskuses asub avalik raamatukogu Bibliothèque publique d'information, Euroopa suurim moodsa kunsti muuseum Musée National d'Art Moderne ja IRCAM (Akustika ja Muusika Uurimise ja Koordineerimise Instituut). Asukoha tõttu on keskus tuntud ka kui Beaubourg. See on nime saanud Georges Pompidou järgi, kes oli aastatel 1969–1974 Prantsusmaa president ja lasi selle hoone ehitada. President Valéry Giscard d'Estaing avas hoone ametlikult 31. jaanuaril 1977. 2006. aasta seisuga[update] oli Pompidou keskusest külastanud üle 180 miljoni külastaja. Hall, Jane (Writer on architecture) (16.10.2019). Breaking ground : architecture by women. London. Lk 161. ISBN 978-0-7148-7927-7. OCLC 1099690151. Gignoux, Sabine. Serge Lasvignes, un nouvel énarque à la tête de Beaubourg, La Croix, 04.03.15 Bommealer, Claire. Pompidou: Serge Lasvignes s'explique, Fleur Pellerin assume, Le Figaro. 05.03.2015 Rossellini, Roberto. Beaubourg, centre d'art et de culture, 1977 au cinéma "La fréquentation du Centre Pompidou, 2006". Mediation. Centre Pompidou. Vaadatud 05.12.2014. Keskuse koduleht Bibliothèque publique d'informationi koduleht Encyclopædia Britannica, Pompidou keskus Fotod
Kralupy nad Vltavou

Kralupy nad Vltavou (saksa keeles Kralup an der Moldau) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mělníki ringkonnas. Kralupy nad Vltavou asub Vltava jõe ääres, Mělníkist ligi 18 km edelas ja Praha kesklinnast umbes 19 km põhjaloodes. Asulat on esmamainitud 1253. aastal. Raudteeühenduse sai Kralupy nad Vltavou 1851. aastal. Alevi staatus anti Kralupy nad Vltavoule 1881. aastal ja linnaõigused 1902. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie Infocentrum Kralupy nad Vltavou
Feistritz im Rosental

Feistritz im Rosental (sloveeni Bistrica v Rožu) on vald ja alev Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas. Omavalitsus asub Rosentalis, Drava jõe ruhiorus Karawankide mäestikust põhjas piki periadriaatilist murrangut. Org on nime saanud Kärnteni aadlikoja Ras järgi, kes ehitasid 1200. aasta paiku Roseggi lossi. See on kärnteni sloveenide traditsiooniline asuala. Karawankid lõunas moodustavad piiri Ülem-Krainiga. Omavalitsusala ulatub Dravast ja Ludmannsdorfist jõe taha Hochstuhli mäeni (Stol), mis on Karawankide mäestiku kõrgeim tipp (2236 m), kuhu pääseb Bärentali (Rute) kõrgoru kaudu. Omavalitsuse osad on Feistritz (Bistrica), Gansdorf, Hundsdorf (Podsinja vas), Matschach (Mače), Suetschach (Sveče) ja Weizelsdorf (Svetna vas). Feistritz oli ajalooline rauamaagi töötlemise koht vähemalt 16. sajandist. Bärentali kaevandused varustasid hiljem toormaterjaliga terastraadi tootmiseks, mida kasutati telegraafias. Industrialiseerimise varajases staadiumis asutati 1840. aastal suur valtsimispink. See asendati peamise tööandjana 1938. aastal autoakude tootmiskohaga (Bären-Batterie), kuni tootmine 1998. aastal kinni pandi. Tänapäevane omavalitsus loodi 1850. aastal, algul nimega Suetschach. 1973. aastal liideti see Weizelsdorfiga ja 1996. aastal sai see alevi (Marktgemeinde) staatuse. 1920. aasta Kärnteni plebistsiidis oli Feistritz üks seitsmeteistkümnest Kärnteni omavalitsusest, kus enamus rahvastikust (55%) hääletas Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriiki (Jugoslaaviasse) annekteerimise poolt. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 13,3% rahvastikust kärnteni sloveenid. 20. sajandi alguseni kõneles kohalikku sloveeni keele murret peaaegu kogu elanikkond, see jäi valitsevaks Teise maailmasõja järgsete aastateni, mil hoogustus keelevahetuse protsess. Omavalitsus koosneb 8 külast: Andrej Einspieler (1813-1888), sloveeni poliitik ja toimetaja Valentin Inzko (* 1949), diplomaat Tomaz Druml (* 1988), kahevõistleja France Gorše (1897-1986), skulptor Jörg Haider (1950-2008), poliitik ja endine Kärnteni kuberner Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Mělník

Mělník (saksa keeles Melnik) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas, Mělníki ringkonna halduskeskus. Mělník asub Elbe (tšehhi k Labe) jõe paremal kaldal, kohas kus Vltava suubub Elbesse. Linn asub Praha kesklinnast ligikaudu 30 km põhjas. Asula tekkis 13. sajandil. Ürikutes on Mělníkit linnana esmamainitud 1274. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Historie města Mělníka Mělník
Marsikulgur

Marsikulgur on maandumise järel Marsi pinnal sõitev kaugjuhitav mootorsõiduk. 2021. aasta maikuu keskel töötas Marsil kolm kulgurit: Curiosity, Perseverance ja Zhurong. Perseverance (kunstniku nägemus) Curiosity Zhurong (kunstniku nägemus) Kuukulgur  Marsikulgur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Läti kirjandus

Läti kirjandus on läti keeles kirjutatud kirjandus. Läti kirjanduse romantismiaegse klassika hulka kuuluvad Krišjānis Baronsi rahvalaulude ehk dainade kogumik "Latvju dainas" ("Läti dainad") ning Andrejs Pumpursi kirjutatud poeem "Lāčplēsis" ("Karutapja"), mida peetakse Läti rahvuseeposeks. "Lāčplēsis" Läti kirjanike loend
Neljapäev (ansambel)

Neljapäev on Eesti ansambel, kes esitab pehmemat ja raskemat rokki ning bluusi. Ilmunud on EP "Laske sisse". Ansambli esitatud lugu "Punane müts" oli suvel 2006 mitu nädalat "Raadio 2 TOP 20" edetabelis. 2008 augustis alustati esimese kauamängiva "Another Way" salvestamist, 2009 suvel ilmus plaadi esimene singel "C-Cup," 2010 varakevadel anti singlina välja ka nimilugu "Another Way", mis valiti Raadio 2 saate "Kuulderaadius" nädala lauluks nädalal 29.03–2.04.2010. Kristjan "garf" Karmo – vokaal, kitarr Mart "Flake" Liivand – kitarr Allan Albert – basskitarr Janno Tomingas – trummid Ahti Urb – kitarr, vokaal (2009) Silja Madison – vokaal (2005–2008) Maarja "Mammu" Virkus – altsaksofon (2006–2008) Fred Gehrke – basskitarr (kuni 2007) Lauri "juhu" Liinat – basskitarr (2007–2010, enne seda kitarr) Oliver "Oll" Vare – kitarr (2004–2011) Heido "Kamakas" Aas – trummid (2004–2011) Marko Sakkos – heli, korraldus "Laske sisse!" (EP; 2006) Let Me In Punane müts Angel Valgus me teel Noorus on lahe aeg (bonus) "Another Way" (2010) Let Me Feed You Miserable Mama Lily Blame It On My Heart Slowing Down Your Love's So Rough Future Intoxicated Do You Want To See Me Crying Get Out You're My Tune Another Way "Bänd "Neljapäev"". Kitarri foorum. Vaadatud 30.04.2021. Karmo, Kristjan. "Neljapäev 9 ehk kuidas üks vähetuntud seltskond üle hulga aja jälle kokku sai". Garfi blogi. Vaadatud 30.04.2021. Ansambli koduleht "Another Way" muusikavideo