laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Qānā

Qānā on küla Liibanoni lõunaosas. 2006. aasta 30. juulil hukkus Qānās Iisraeli-Liibanoni konflikti ajal Iisraeli armee korraldatud raketirünnakus vähemalt 54 inimest, neist 34 lapsed. Valdav osa hukkunuist olid tabamuse saanud maja keldris varju otsinud sõjapõgenikud.
Al-Hirmil

Al-Hirmil on linn Liibanonis Bekaa kubernerkonnas. World Gazetteer[alaline kõdulink]
Egle Uljas

Egle Uljas-Černá (sündinud 18. detsembril 1984 Rakveres) on endine Eesti kergejõustiklane (400 ja 800 m jooksja). Talle kuulub Eesti rekord (51,91) 400 m jooksus (21. august 2004 Ateena). Tema isiklik rekord 800 m jooksus on 2.02,92 (5. juuli 2005 Lausanne'is). Aastal 2004 lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli ja asus õppima Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias klaverit. Egle Uljas täitis Ateena olümpiamängude normi vaid viis päeva enne hooaja tähtsaima jõuproovi algust, läbides Ungaris 400 meetri jooksu uut Eesti rekordit tähistava tulemuse – 52,11 sekundiga. Endalegi ootamatult Ateenasse pääsenud Uljase eesmärgiks oli olümpiamängudel joosta alla 52 sekundi ja taas kord Eesti rekordit uuendada. Ateena olümpiamängude naiste 400 m eeljooksude neljandas jooksus tuli 21. augustil kaheksandale rajale Eesti rekordi omanik, 19-aastane Egle Uljas, kelle olümpiadebüüt sai suurepärase alguse. Ta läbis staadioniringi ajaga 51,91, mis on eelmisest Eesti tippajast 0,2 sekundit parem ja jõudis selle ajaga ka poolfinaali 24 parema sekka. Poolfinaalis 22. augustil jooksis ta koos Ana Guevara ja teiste kuulsustega ning pidas konkurentidega sammu kuni teise kurvi keskpaigani. Tulemus oli 53,13; jooksu võitis Guevara (50,15). Hooaja tippmark 400 m jooksus enne maailmameistrivõistlusi oli 53,40. Maailmameistrivõistlustel jooksis Egle esimeses 400 m jooksu eeljooksus ning tuli selles jooksus oma hooaja tippmargiga 52,94 seitsmendaks. Edasi ta ei pääsenud ning jagas kokkuvõttes Solen Desertiga 32.–33. kohta. Märtsis Euroopa sisemeistrivõistlustel Birminghamis sai ta 800 m jooksus ajaga 2.07,93 viimase, 20. koha. Juunis sai ta Kalamátas 800 meetri jooksus 2.05,69-ga kuuenda koha. Århusis sai ta 800 meetri jooksus tulemusega 2.07,05 neljanda koha. Juulis jooksis ta Saloníkis Eesti hooaja tippmargi (2.03,07) 800 m jooksus ning tuli viiendaks. Augustis sai ta Vaasas tulemusega 2.06,52 Marija Šapajeva järel 800 m jooksus teise koha. Egle Uljas on 174 cm pikk ja kaalub 57 kg. Ta elab Tallinnas ja kuulub klubisse SK Elite-Sport. Tema treener on Liivi Eerik. Kergejõustiku Eesti rekordid Kerttu-Liina Urke, Terje Tarve. Olümpiatäht Egle Uljas kahe kire vahel. – Eesti Ekspress, Versus, 23. september 2004. Gunnar Press: "Maailma kiireim pianist", Õhtuleht, 22. oktoober 2004 (foto) Peep Pahv. Pianist Egle Uljase nimeline olümpia-aasta. – Sporditäht, 2004, nr 10, lk 26–27. Egle Uljas Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Marji‘yūn

Marji‘yūn on linn Liibanoni lõunaosas An-Nabaţīyah' kubernerkonnas. 2000. aastal elas seal umbes 3000 inimest.
Bint Jubayl

Bint Jubayl on asula Liibanoni lõunaosas An-Nabaţīyah' kubernerkonnas piiril Iisraeliga.
Jezercë

Jezercë on Albaania Alpide ja kogu Dinaari mäestiku kõrgeim tipp (2692 m). Koosneb lubjakivist.  Jezercë – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
2010. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2010. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 13. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus. Need toimusid 12.–14. märtsil Dohas Kataris. IAAF teatas 25. märtsil 2007 Keenias Mombasas toimunud kongressil, et sisemaailmameistrivõistlusi soovivad korraldada Türgi ja Katar. 25. novembril 2007 Monacos peetud kongressil valiti hääletuse tulemusel korraldajaks Katari pealinn Doha.
Optiline telg

Optiline telg on optilise süsteemi sümmeetriatelg. Läätse optiline telg on sirge, mis on risti läätse pindadega ning on pindade moodustajate sümmeetriateljeks. Optilisel teljel asuvad läätse peapunktid. Optilise süsteemi optiline telg läbib sisendapertuuri ja väljundapertuuri tsentreid. Kaksikmurdva kristalli optiline telg on suund kristallis, kus kaksikmurdumine puudub. Selles suunas ei sõltu valguse kiirus kristallis polarisatsioonist.
Mathias Fredriksson

Mathias Fredriksson (sündinud 11. veebruaril 1973 Uddevallas) on Rootsi endine murdmaasuusataja. Fredriksson võitis maailma karikasarja üldkarika 2003. aastal ning sprindikarika 2002. ja 2003. aastal. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta hõbemedali nii 15 km klassikalises stiilis kui ka 4×10 km teatesõidus. Teatevõistluses sai ta pronksmedali 2003. aasta MM-il Val di Fiemmes, 2006. aasta olümpiamängudel Torinos ja 2007. aasta MM-il Sapporos. Mathias Fredrikssoni vend Thobias Fredriksson on samuti murdmaasuusataja. 2006 Torinos pronksmedal 4×10 km teatesõidus 2001 Lahtis hõbemedal 10 km klassikalises stiilis hõbemedal 4×10 km teatesõidus 2003 Val di Fiemmes pronksmedal 4×10 km teatesõidus 2007 Sapporo pronksmedal 4×10 km teatesõidus Üldkarikas 1. koht: 2003 2. koht: 2004 Tavakarikas 2. koht: 2004 Mathias Fredriksson osales 210 MK-etapil ja jõudis poodiumile 15 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele. Mathias Fredrikssoni koduleht Mathias Fredriksson FIS-i kodulehel (inglise)
Uddevalla

Uddevalla on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis Uddevalla vallas. Uddevalla sai linnaõigused 1498. aastal. Linnas on olnud kolm korda suured tulekahjud aastatel 1564, 1690 ja 1806. Linna nimi oli varem Oddevold, mis olevat tulnud sõnadest "odden på vallen". Teise teooria järgi on nimi tulnud hoopis jumal Odini nimest. Linna oli rajatud laevatehas Uddevallavarvet 1800. aastatel suure majanduskasvu ajal. Veel 1960. aastani oli see Bohusläni suurim tööandja. 1970. aastatel saabunud majanduskriis haaras ka Uddevalla laevatehast, mis 1985. aastal põhjustas selle sulgemise. Selle järel on Volvo ehitanud sinna uue tehase, kus praegu valmistatakse Volvo C70 seeria autosid. Volvo on tehase omanik koos itaallaste Pininfarinaga. Statistical localities 2020 Statistiska tätorter 2018 – befolkning, landareal, befolkningstäthet Statistical localities 2020 Uddevalla koduleht
Ülemjärv

Ülemjärv (Lake Superior) on järv Põhja-Ameerikas Suures järvistus Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. See pindalalt teine järv maailmas Kaspia mere järel ja ühtlasi suurima pindalaga mageveejärv. See on kõige suurema ruumalaga järv Suures järvistus ja mahutavuselt kolmas mageveejärv maailmas Baikali järve ja Tanganjika järve järel. Ülemjärves arvatakse olevat umbes kümnendik maailma magedast pinnaveest. Järvest voolab välja Saint Mary jõgi. Suurimad asulad järve kaldal on Thunder Bay ja Sault Ste. Marie Kanadas ning Duluth Ameerika Ühendriikides. Just How Big is Lake Superior? lakesuperior.com  Ülemjärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Envisat

Envisat on Euroopa Kosmoseagentuuris (ESA) loodud Maa seire satelliit. See on märtsis 2008 suurim Euroopa kosmoseaparaat kogukaaluga 8211 kg. Envisat viidi päikesesünkroonsele polaarorbiidile 1. märtsil 2002, orbiidi kõrgus 790 km, mõõtmisintervall oli algselt 35 päeva, alates novembrist 2010 muudeti orbiiti ja uueks kordustsükli pikkuseks sai 30 päeva. 8. aprillil 2012 kaotati side Envisatiga. Kuu aega kestnud katsed taaselustada satelliit ei andnud tulemusi ja 9. mail 2012 kuulutas ESA missiooni lõppenuks. Envisatil on üheksa mõõteseadet maa, veekogude, jää ja atmosfääri uurimiseks ASAR – sünteetilise apertuuriga radar (maa)pinna kõrguste mõõtmiseks sub-millimeetrise täpsusega MERIS – keskmise lahutusega spektromeeter peegeldumisspektrite mõõtmiseks, 15 spektraalset kanalit spektripiirkonnas 390-1040 nm AATS – radiomeeter ookeani pinna temperatuuri mõõtmiseks RA-2 – radar-kõrgusemõõtja MWR – mikrolaine-radiomeeter atmosfääri veeauru sisalduse mõõtmiseks DORIS – mõõteriist orbiidi kõrguse mõõtmiseks 10 cm täpsusega GOMOS – atmosfääri osooni vertikaalsete profiilide mõõduriist MIPAS – Michelsoni interferomeeter atmosfääri sondeerimiseks SCIAMACHY – skaneeriv kujutise spektromeeter valguse atmosfääris neeldumise kaardistamiseks Kümne aastaga edastati maale rohkem kui tuhat terabaiti infot. Euroopa kosmoseagentuur kaotas kontakti suurima satelliidiga, Postimees, 13. aprill 2012
Tunnetusrelativism

Tunnetusrelativism on seisukoht, mille kohaselt tõde on suhteline. Et tõe mõiste seondub ratsionaalsuse ja teadmise mõistega, siis tavaliselt mõistetakse tunnetusrelativismi seisukohana, mille kohaselt ka ratsionaalsus ja teadmine on suhtelised. Tõde relativeeritakse tavaliselt mõisteskeemi suhtes. Jutt võib olla mingi kultuuri, ajastu või kogukonna mõisteskeemist. Tunnetusrelativism eitab mõne mõisteskeemi privilegeeritust. Ükski mõisteskeem ei taga objektiivsust ei tegelikkusele vastavuse ega objektiivse ratsionaalsuse mõttes. Esimesteks tunnetusrelativistideks peetakse sofiste, eriti Protagorast. Vahepeal ei ole lääne filosoofias kuni viimase ajani tunnetusrelativiste olnud. 19. sajandi tähtsamad tunnetusrelativistid olid Friedrich Nietzsche ja William James. 20. sajandi filosoofias on relativism olnud üsna levinud. Kuulsamad 20. sajandi relativistid, kes on tunnetusrelativismiga seotud, on hiline Wittgenstein, Willard Quine, Thomas Kuhn, Peter Winch, Nelson Goodman, Richard Rorty, Hans-Georg Gadamer, Michel Foucault ja Jacques Derrida. Tunnetusrelativistid ei piirdu ilmselt tõeste väidetega, et eri kultuurides ja kogukondades on erinevad arusaamad sellest, mis on tõde, ning erinevad tõe kriteeriumid ja ratsionaalsuse standardid. Tunnetusrelativismi tuum on väide, et ülski episteemiliste normide komplekt ei ole teistega võrreldes metafüüsiliselt privilegeeritud. Ei ole objektiivseid ning üldkehtivaid tõe ja ratsionaalsuse kriteeriume. Tunnetusrelativistid viitavad sellele, et antud eposteemiliste normide paremust ei saa tõestada. Antirelativistid osutavad vastuseks sellele, et näiteks episteemilised normid, millele teadus toetub, on aidanud meil maailmas paremini toime tulla. Tunnetusrelativismile heidetakse tavaliselt ette seesmist vastuolulisust. Ka tunnetusrelativism ise ei saa vastavalt oma väitele olla privilegeeritud seisukoht. Vastuseks viitavad relativistid tavaliselt sellele, et nad ei pretendeeri tõele mingis mitterelativistlikus mõttes. On võimalik esitada mingi väide ja pidada seda tõeseks antud normikomplekti suhtes, pretendeerimata selle väite tõesusele ja nende normide kehtivusele mingis mitterelativistlikus mõttes. Relativistile väidetakse vastu, et ta peab möönma, et on vaatekohti, millest relativism tundub väärana, ja need vaatekohad on võrdväärsed relativismi omaga. Nii et relativism on nii tõene kui ka väär. Relativist võib vastata, et järjekindel relativist nendel vaatekohtadel ei ole. Tunnetusrelativismi allikad: moraalirelativismi eeskuju teadlikkus väga erinevatest mõisteskeemidest eri kultuurides Immanuel Kanti metafüüsika, mille kohaselt meie teadmise objekte kujundavad kategooriad, millega me neid tunnetame Georg Hegeli historism, Karl Marxi ideoloogiateooria, Friedrich Nietzsche perspektivism positivistliku teadusfilosoofia kriitika, neutraalsuse ideaaliga seotud probleemid sotsiaalteadustes, psühholoogia avastused andmete tõlgendamise kohta Allikas
Messina väin

Messina väin on väin, mis ühendab Türreeni ja Joonia merd ning eraldab Sitsiilia saart Apenniini poolsaarest. Väina laius on 3500 meetrit ja sügavus 115 meetrit. Väina läänerannal on Messina linn ja idarannal Reggio di Calabria. Väina veetase kõigub vähe, aga loodete faas tema otstes on vastupidine. Seetõttu on väinas tugevad hoovused ja veekeerised. Itaalia valitsus on korduvalt kaalunud üle väina silla ehitamist, et nii ühendada Sitsiiliat mandriga. 1981. aastal asutati ka silla ehitamiseks riiklik firma Stretto di Messina S.p.A. 2006. aastal plaaniti ehitada ühekordne rippsild, sildega 3300 meetrit, sillal pidanuks olema neli sõidurada kahe hädaabirajaga (2+1 mõlemas suunas), kaherajaline rööbastee ja kaks rada jalakäijatele. Mandril pidanuks sild ühenduma Salerno-Reggio Calabria kiirteega (A2) ja planeeritud Napoli-Reggio Calabria raudteega ning Sitsiilias Messina-Catania (A18) ja Messina-Palermo (A20) kiirteedega. Kuid 12. oktoobril 2006 võttis Itaalia parlament vastu otsuse sillaehitusest loobuda, kuna sillaehitus olnuks liiga kallis ja äratasuvus oli küsitav, lisaks maavärinaoht ja oht, et sillast võivad kasu lõigata kuritegelikud organisatsioonid nagu Cosa Nostra ja Ndrangheta. 2008. aastal peale peaministriks valimist lubas Silvio Berlusconi sillaehituse taas algatada, kuid veebruaris 2013 katkestas selle peaminister Mario Monti valitsus finantsraskuste tõttu. 16. märtsil 2023 teatas Giorgia Meloni valitsus, et sillaehitus on plaanitud taasalustada. ERR (17. jaanuar 2023). "Meloni valitsus tahab ehitada silla üle Messina väina". ERR. Vaadatud 10. aprillil 2023.
Transdutsiin

Transdutsiin (ka Gt) on heterotrimeerne G-valk, mis esineb selgroogsete võrkkesta fotoretseptor-rakkudes (kepikestes ja kolvikestes). Ta täidab olulist osa fototransduktsioonis. Igas rakutüübis on erineva struktuuriga transdutsiin (ekspresseerub erinev geen). Heterotrimeerse transdutsiini (alaühikud α, β ja γ) aktiveerib konformatsioonimuutus rodopsiini või jodopsiini valgustundlikus osas retinaalis footoni neeldumise tõttu. Aktivatsiooni tõttu vahetub α-alaühikuga seotud guanosiindifosfaat (GDP) lahusest võetud guanosiintrifosfaadiga (GTP) ning α-alaühik eraldub β- ja γ-alaühikust. Aktiivne transdutsiin-α suurendab siis tsüklilise GMP fosfodiesteraasi (PDE) aktiivsust: ta lõhustab selle, sidudes end PDE inaktiveeriva γ-alaühikuga; järele jäänud PDE kompleks muutub ensümaatiliselt aktiivseks. Seetõttu väheneb rakusisese signaalaine (second messenger) tsüklilise guanosiinmonofosfaadi (cGMP) kontsentratsioon. See omakorda viib cGMP poolt avatava ioonikanali sulgumiseni ning raku hüperpolarisatsioonini. Seda signaalsündmuste ahelat nimetatakse ka selgroogsete fototransduktsioonikaskaadiks. Transdutsiin regenereerub mõne aja pärast iseenesest ning kaotab aktiivsuse: (aktiivne) GTP-ga seotud transdutsiini α-alaühik hüdrolüüsub väikese GTPaasi toimel transdutsiin-GDP-ks (GTP hüdrolüüsub GDP-ks). Seda protsessi kiirendab kompleks, mis koosneb G-valgu signaali regulaatorist (RGS) ja efektori γ-alaühikust tsüklilisest fosfodiesteraasist. Transdutsiini α-alaühiku kompleks γ-PDE-ga laguneb ning α-alaühik ühineb jälle β-γ-alaühikuga. Transdutsiin osaleb ka silma adaptatsioonis valguse intensiivsusega. Tavaliselt paikneb see valk koos rodopsiini või jodopsiiniga fotoretseptor-raku välissegmendis. Ent kui võrkkest on pikemat aega valgusele eksponeeritud, suundub transdutsiin fotoretseptor-raku sisesegmenti. Transpordimehhanism pole veel selge. GNAT1 GNAT2 GNAT3
Uddevalla vald

Uddevalla vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västra Götalandi läänis. Q129406980 Valla koduleht
Ussinsk

Ussinsk on linn Venemaal Komi Vabariigis, Ussinski linnaringkonna keskus. Asub Ussa jõe ääres, selle Petšorasse suubumiskoha lähedal. Ussinsk asutati 1975. aastal naftaleiukoha juurde. Linnaõigused sai 1984. aastal. Kolmveerand Komi naftast toodetakse Ussinski ümbruses. Linna läbib raudtee. Народная энциклопедия «Мой город». Усинск http://www.usinsk.ru/ http://city.usinsk.ru/
Härma Alumine müür

Härma Alumine müür (ka Kõlgusniidu müür, Kõlksniidu müür, Rokina müür) on kuni 20,5 meetri kõrgusele ulatuv liivakivipaljand Piusa jõe paremkaldal. Müüril paljandub Gauja lademe Lode kihistiku liivakivi. Härma Alumise müüri juures on telkimis- ja lõkkekoht. Liivakivipaljand asub 2,7 km kaugusel Võru-Obinitsa teest. Linnulennult 250 m lõunas asub Härma Mäemine müür. Müürid on Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala koosseisus. Müüri ääres on filmitud üks lõik filmist "Libahunt". Härma Mäemine müür Härma Alumine müür Eesti looduse infosüsteemis Vaiko Tigane. Võrumaa vaatamisväärsused Kõlksniidu müür Eesti geokogude infosüsteemis
Härma müür

Härma müüri nime kannavad kaks liivakivipaljandit Piusa jõe ürgorus: Härma Mäemine müür ehk Keldri müür Härma Alumine müür ehk Kõlgusniidu müür
Sri Lanka saar

Sri Lanka on saar India ookeanis. Saar oli 15. sajandini Aadama Silla kaudu ühenduses Hindustani poolsaarega. Hindustani ja Sri Lankat eraldab Palki väin. Pindala 65 600 km². Saare lõunaosas on mägesid; kõrgeim mägi on 2524 meetri kõrgune Pidurutalagala. Saart hõlmab Sri Lanka riik.
Lenduvad orgaanilised ühendid

Lenduvad orgaanilised ühendid (akronüümina kasutatakse ingliskeelset fraasi VOC – volatile organic compound; harvem ka eestikeelset akronüümi LOÜ) on keemilised ühendid, mis tavatingimustes märkimisväärselt lenduvad (auruvad) atmosfääri. Levinuimad VOCid on metaan, aldehüüdid, ketoonid jt. Taimed eraldavad õhku enam kui 30 000 erinevat ühendit ja taimse orgaanika emissioon atmosfääri ületab inimtekkelise emissiooni enam kui suurusjärgu võrra. Paljud neist ühendeist on suure reaktsioonivõimega ja mõjutavad meid ümbritseva õhu kvaliteeti. Samuti osalevad taimsed ühendid pilvede moodustumisel. Lenduvus Ülo Niinemets, Russell K. Monson (Editors). Biology, Controls and Models of Tree Volatile Organic Compound Emissions. Springer 2012.
Travis Reed

Travis Reed (sündinud 6. augustil 1979) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud Hollandi, Rumeenia, Austraalia, Saksamaa ja Eesti klubides. Eestis mängis Reed aastatel 2006–2008 BC Kalev/Cramo ja hooajal 2009/10 Tallinna Kalevi meeskonnas. Reed alustas profikarjääri Hollandis, kus esindas aastatel 2002–2003 EiffelTowersit (nüüdne Den Bosch) ja aastatel 2003–2006 Hanzevast Capitalsi (nüüdne Groningeni Donar). 2006. aastal liitus Reed Kaleviga ja võitis kohe klubi fännide seas suure populaarsuse. 2006/07. hooajal jäädi finaalides alla Tartu Ülikool/Rockile. 2007/08. hooajal läks Reedil Kalevis samuti hästi, kuna jõuti Balti liigas kuue parema hulka. Reedi keskmised näitajad Eesti meistriliigas olid 17,8 punkti ja 6,9 lauapalli, Balti liigas 18,8 punkti ja 6,3 lauapalli ning ULEB Cupi mängudes 19,6 punkti ja 6,9 lauapalli. 12. mail 2008 teatas Kalev, et lõpetab Travis Reediga lepingu, kuna meest vaevas vigastus ja ta ei oleks saanud Kalevi rivistuses finaalturniiri kaasa teha. Kalev kaotas aga ilma Reedita meistritiitli taas Tartu Rockile. Seekord jäädi alla mängudega 0 : 4. Kolmanda mängu eel kinkisid Kalev/Cramo fännid Travis Reedile lahkumiskingituseks karika, millele oli peale kirjutatud "MVP for fans". Karjääri Rumeenias jätkanud Reed naasis Eestisse hooajaks 2009/10, mil esindas Tallinna Kalevit. Pärast seda jõudis Reed mängida veel Saksamaa ja Austraalia klubides. Hollandi meister (2004) Hollandi kõrgliiga kõige väärtuslikum mängija (2004) Hollandi karika võitja (2005) Kahekordne Eesti karika võitja (2007, 2008) Kahekordne Eesti meistriliiga hõbe (2007, 2008) Eesti meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2007) Balti liiga kõige väärtuslikum mängija (2007) Balti korvpalliliiga kõige kasulikumaks mängijaks valiti Travis Reed, Postimees, 18. aprill 2007 Kalev/Cramo endine tähtmängija Travis Reed pallib Austraalia väikeliigas, Delfi, 13. august 2011 Eesti publiku lemmik Travis Reed siirdus Keerlesega samasse liigasse, ERR, 25. oktoober 2011
Moonika Aava

Moonika Aava (sündinud 19. juunil 1979 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane. Talle kuulus 31. augustini 2013 Eesti rekord naiste odaviskes tulemusega 61,42 m. Moonika Aava osales 2004. aasta Ateena olümpiamängudel ja saavutas kokkuvõttes 33. koha (54.96). Pekingi olümpiamängudel sai Moonika Aava 26. koha (56.94). 2001 juunioride Euroopa meistrivõistlustel 3. koht 1995 – Eesti meister 48.82 1996 – Eesti meister 50.68 2000 – Eesti meister 53.70 2001 – Eesti meister 53.01 2002 – Eesti meister 54.16 2004 – Eesti meister 61.42 2005 – Eesti meister 56.48 1999 – 55.63 2000 – 55.29 Pärnu 20. mai 2001 – 57.98 Tartu 19. juuni 2002 – 55.50 Belém 5. mai 2003 – 59.45 Tartu 17. juuni 2004 – 61.42 Tallinn 2. juuli 2005 – 56.78 Hengelo 29. mai 2008 – 59.88 Tallinn 14. mai Moonika Aava on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Ta elab Pärnus ja Tallinnas ning töötab politseinikuna. Tema treener on Heiko Väät. Varem treenis teda Toomas Merila. Moonika kuulub spordiklubisse Pärnu Altius. Tema hobideks on sport, muusika ja filmid, ta mängib jalgpalli Pärnu JK II naiskonnas. Moonika Aava: sain olümpialt häid emotsioone Biograafia ESBL-is
World Gazetteer

World Gazetteer oli veebisait, kuhu koondati andmeid riikide, haldusüksuste ja asulate rahvaarvu kohta. Selle omanik ja ülalpidaja oli Stefan Helders. World Gazetteeri andmete allikaks on riikide avaandmed, nende puudumisel on kasutatud aastaraamatuid, entsüklopeediaid ja atlaseid. Linnade kohta oli enamasti esitatud rahvaarv; kui see polnud kättesaadav, oli esitatud kohaliku omavalitsuse (valla) rahvaarv (nt Saksamaa, Soome, Itaalia, Hispaania). Mõne riigi kohta oli esitatud nii asula kui ka valla rahvaarv. Esitatakse mõned varasemad elanike arvud allikate põhjal ning arvutuslik elanike arv jooksva aasta alguse kohta (arvutusvalem ei ole avaldatud). Arvutamise viisi kohta andmed puuduvad. Esialgne versioon, mis ilmus 1998. aastal, kandis nime "The Global Population Project". Saidil oli olemas ka saksa-, prantsuse- ja hispaaniakeelne versioon. World Gazetteeri arvutuslikke elanike arve on kasutanud ka "Eesti entsüklopeedia" 15. köide. [viide?] 2013. aasta augusti seisuga sait enam ei toimi. "Kaart". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.06.2013. Vaadatud 9.03.2008. "World Gazetteer". Originaali arhiivikoopia seisuga 4.12.2012.
Charles X

Charles X (9. oktoober 1757 – 6. november 1836) oli Prantsusmaa kuningas 1824–1830. Charles X oli viimane kroonitud kuningas Prantsuse troonil ning ühtlasi viimane Püha Vaimu ordu suurmeister. Charles X tuli võimule 1824. aastal Louis XVIII surma järel, mõlemad olid Louis XVI vennad. Troonile saades oli ta juba 66-aastane. Varem oli ta Artois' krahvina juhtinud ultramonarhiste ning tema vaated olid tunduvalt konservatiivsemad kui tema vendadel. Charles X kuningaks kroonimine leidis aset vana kombe kohaselt Reimsi katedraalis 1825. aastal. Vana kombe taastamine ei olnud samas eriti arukas, kuna ühelt poolt oli selleks ajaks juba niigi palju kuningate jumalikus päritolus kahtlejaid, samuti teadis rahvas väga hästi, et nii pühitsetud palsam kui ka püha ampull (pudel) pidid olema vähemalt ühe korra hävitatud. Kuninga populaarsust vähendas veelgi võrdlusmoment 1821. aastal surnud Napoléoni reformimeelse ja tema enda küllaltki tagurliku poliitika vahel. Oma valitsemisaja lõpul astus Charles samme, et võimu tugevdada, kitsendades näiteks ajakirjandusvabadust, ent kuna tegemist oli siiski piisavalt muutunud ühiskonnaga, ei suudetud seda enam välja kannatada ning 27. juulil 1830 algas Pariisis ülestõus, mida kutsutakse Juulirevolutsiooniks. Charles X põgenes Pariisist, loobus 2. augustil troonist ning läks eksiili, leides peavarju Euroopa riikidest. Ta suri 6. novembril 1836 Görzi linnas Austrias (praegu Nova Gorica Sloveenias) koolerasse. Charles X loobus troonist oma poja Louis-Antoine'i kasuks, kes aga keeldus tiitlit vastu võtmast. Siiski on teda mõnikord peetud Louis XIX nime all mõnikümmend minutit riigipeaks olnuks. Seejärel valitses ametlikult seitse päeva (2. kuni 9. august) Louis-Antoine'i poeg Henri V nime all. Tema järel tõusis Prantsusmaa valitsejaks Bourbonide noorema, Orléansi haru esindaja Louis-Philippe I, kelle isa Louis Philippe Joseph d'Orléans (tuntud ka Philippe d'Orléansi või Philippe Égalité'na (pr. k. võrdsus)) oli mänginud olulist rolli Prantsuse revolutsiooni alguses.