laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
IDGAF

IDGAF on lühend ingliskeelsetest sõnadest I don't give a fuck. Laulud: "I Don't Give a Fuck", 2Paci laul koos Pogoga albumilt "2Pacalypse Now" "I.D.G.A.F.", Breathe Carolina laul albumilt "Hello Fascination" "IDGAF", Dua Lipa laul albumilt "Dua Lipa"
Vepsa kõrgustik

Vepsa kõrgustik (vepsa keeles Vepsän ülüz; vene keeles Вепсовская возвышенность või Вепсская возвышенность) on kõrgustik Venemaal Leningradi ja Vologda oblastis, geoloogiliselt Ida-Euroopa lauskmaal. Kõrgustikku on loetud ka Valdai kõrgustiku osaks. Kõrgustik on nimetatud vepslaste järgi. Kõrgustiku kõrgeim mägi on Malgora (vene keeles Мальгора; 304 m).
Thinking About You

"Thinking About You", Whitney Houstoni laul, 1985 "Thinkin' About You", Mario laul, 2009 "Thinking About You", Calvin Harrise laul, 2013 "Thinking About You", Norah Jonesi laul, 2006 "Thinking About You", Hardwelli laul koos Jay Seaniga, 2016 "Thinkin' About You", Trisha Yearwoodi album 1995 "Thinkin' About You", Trisha Yearwoodi laul "Thinkin Bout You", Frank Oceani laul 2012 "Thinking About You", Radioheadi laul albumilt "Pablo Honey", 1993 "Thinking About You", Screaming Jetsi laul albumilt "Scam", 2000 "Thinking About You", Ivy laul albumilt "In the Clear", 2005 "Thinking About Ya", Colby O'Donise laul albumilt "Colby O", 2008 "Thinking 'Bout You", Yusuf Islami laul albumilt "Roadsinger", 2009 "Thinking Bout You", Lil Wayne'i laul albumilt "Free Weezy Album", 2015 "Thinking About You", Axwell Λ Ingrosso laul, 2016 "Thinking 'Bout You", Dua Lipa laul albumilt "Dua Lipa", 2017
Bad Godesberg

Bad Godesberg on Saksamaal Bonni linna linnaosa. 1935–1969 oli Bad Godesbergil linna staatus. Bad Godesberg on jaotatud 13 rajooniks. Bad Godesbergi pindala on 31,97 km². Bad Godesbergi rahvaarv on umbes 71 000 inimest (2009). Bad Godesbergi on kirjalikult esmamainitud 722. aastal (Woudensberg). Aastatel 1949–1990, kui Bonn oli Lääne-Saksamaa pealinn, paiknes Bad Godesbergis enamik välisriikide saatkondi Lääne-Saksamaal. Tänapäeval tegutsevad mõned nendest endiselt esinduste või konsulaatidena.
Kolm kalliskivi

Kolm kalliskivi (paali keeles tiratna, sanskritis triratna), ka kolm kaitset, on budismis kolm kõige kõrgemalt austatud väärtust: virgunu ehk Buddha ehk Õpetaja, seadmus ehk dharma ehk Õpetus ja kogudus ehk sangha ehk nende järgijad. Nende kaitse alla minnes usaldatakse neid täielikult. Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajaja. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks. Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.  Pikemalt artiklis Buddha  Pikemalt artiklis Buda Dharma (sanskriti keeles, paali keeles dhamma), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühadele tekstidele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.  Pikemalt artiklis Dharma Sangha (paali keeles saṅgha; sanskriti keeles saṃgha) on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. bhikkhu ja bhikkhunī), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.  Pikemalt artiklis Sangha  Pikemalt artiklis Bhikkhu "Ida mõtteloo leksikon". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2017. Vaadatud 4. juulil 2017.
Bad Reichenhall

Bad Reichenhall on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn on tuntud kuurortlinnana. Linnas elab umbes 17 500 inimest (2010). Linna pindala on 39,44 km². Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Vadim Ivanov

Vadim Ivanov (sündinud 6. aprillil 1984) on muusik, ansambli Junk Riot laulja ning kitarrist. Vadim Ivanovi abikaasa on koorijuht Tiiu Ivanova. Vadim Ivanov. Junk Riot liikmete lahkumisest: väsisime üksteisest ära. ERR arhiiv (vaadatud 4.07.2017) Nataly Koppel. Apoliitiline eestivene bänd Junk Riot ahmib inspiratsiooni elust: seks, kurbus ja tülikad naabrid. Õhtuleht, 7.03.2015 (vaadatud 4.07.2017) Meisi Volt. ELU24 LIVE/ Külas käis eksperimentaalne indie-bänd Junk Riot. Postimees, 1.04.2015 (vaadatud 4.07.2017) CafeBabel. A Tale of Two Languages. (vaadatud 3.07.2017)
Sten Weidebaum

Sten Weidebaum (sündinud 28. veebruaril 1974) on eesti kultuuritegelane. Sten Weidebaum on lõpetanud Tartu Ülikooli usuteaduse erialal 1999. aastal. Ta on rahvakultuuri arendaja, XIX üldtantsupeo "Puudutus" ideekavandi ja loo autor. Kavandi arendamises osalesid Maido Saar, Kalev Järvela, Toomas Lunge, Aarne Saluveer. Sten Weidebaum töötab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuses teabejuhina. Päring andmebaasis inforegister.ee[alaline kõdulink] Tartu Ülikool. Lõpetanute tähestikuline nimekiri[alaline kõdulink] 2014. aasta XXVI laulu- ja XIX tantsupeo kunstilised juhid selgunud. Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. (vaadatud 4.07.2017) Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, töötajad. (vaadatud 4.07.2017) Intervjuu: Sten Weidebaum – Laulu- ja tantsupidu (Kruusmaa). 28. juuni 2017. podcast.kuku.postimees.ee
Türi Raamatukogu

Türi Raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türil aadressil Hariduse 3, kus asub ka Türi vallavalitsus. 1. jaanuarist 2020 alates on raamatukogul järgmised struktuuriüksused: Türi raamatukogu, Laupa raamatukogu, Oisu raamatukogu, Kabala raamatukogu, Kahala raamatukogu, Käru raamatukogu ja Väätsa raamatukogu. Türi Raamatukogu kõik struktuuriüksused on iga kuu viimasel kolmapäeval suletud SISETÖÖDEKS 5. mail 1927 nimetati raamatukogu Türi linna avalikuks raamatukoguks. 1941. aasta suvel alanud sõjas hävis raamatukogu koos raamatute, inventari ja majaga. Alles jäid raamatud, mis olid parajasti välja laenutatud. 24. jaanuaril 1957 likvideeriti Türi rajoon. Türi hakkas kuuluma Paide rajooni koosseisu ja raamatukogu nimeks sai Türi Linna Raamatukogu. 1. jaanuaril 1991 sai Türi Haruraamatukogust ja Türi Lasteharuraamatukogust Türi Raamatukogu. 1996. aasta oktoobris kolis raamatukogu tollase linnavalitsuse hoone ruumidesse. 1. mail 2006 liideti Türi, Türi-Alliku, Änari, Kolu, Laupa, Taikse, Oisu, Kabala ja Ollepa raamatukogu ühtseks Türi Raamatukoguks. Alates 1. detsembrist 2015 on Türi raamatukogu allüksused Türil, Laupal, Oisus, Kabalas ja Kahalas. Maarja Trauss (5.5.2017). "Türi Raamatukogu tähistab sünnipäeva". kuma.fm. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink] "Türi raamatukogu sai uued ruumid". Eesti Päevaleht. 16.10.1996. Vaadatud 4.7.2017. "Türi raamatukogu". tyri.ee. Vaadatud 4.7.2017.
Türi-Alliku Raamatukogu

Türi-Alliku Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Türi-Allikul Türi-Alliku lasteaiaga samas hoones. Raamatukogu suleti 2014. aasta 1. augustil. Raamatukogu liideti 2006. aastal Türi Raamatukoguga. Enne sulgemist 2014. aastal külastas raamatukogu 213 lugejat. "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014". 2014. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink]
Änari Raamatukogu

Änari Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Änaris. Raamatukogu suleti 30. septembril 2015. 2005. aastal koliti eramajast ridaelamu ümberehitatud korterisse. 2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga. Marika Rajamäe (13.5.2008). "Änari kogu ootab uusi lugejaid". Järva Teataja. "Külaraamatukogu valmistub avapeoks" Järva Teataja, 29. jaanuar 2005 "Änari kogu ootab uusi lugejaid" Järva Teataja, 13. mai 2008
Montbéliard

Montbéliard (saksa Mömpelgard) on linn Prantsusmaal, Šveitsi piiri ligidal Doubs' departemangus. Teiste seas on linnast pärit prantsuse loodusteadlane Georges Cuvier (1769–1832), Tartu ülikooli esimene taastamisjärgne rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852), matemaatik René Thom (1923–2002) ja filmilavastaja Frank Darabont (1959–). Linna idapiiril Sochaux' eeslinnaga asub üks Prantsusmaa suurimaid autotehaseid, kus toodetakse Stellantisele kuuluva Peugeot automudeleid, lisaks ka Peugeot muuseum. Peugeot alustaski tegevust Montbéliardi lähistel, Peugeot' perekond pärineb linnast ligi 10 kilomeetrit kagus paiknevast Hérimoncourti väikelinnast ja firmamärgina kasutatav lõvi pärineb Sochaux' linna vapilt. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Kolu Raamatukogu

Kolu Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Kolus. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. septembril. Raamatukogu asus ridaelamu esimesel korrusel. 1944. aasta novembrist oli kogu Kolu mõisas. Kolhooside asutamise ajal tõsteti raamatukogu vanasse puumõisa, kuid 1950. aastast oli kogu jälle mõisas, kus see oli 1999. aastani. 2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga. Aastal 2014 külastas kogu 92 lugejat. Marika Rajamäe (12.4.2008). "Kolulased kohtuvad kogus". Järva Teataja. "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014". 2014.[alaline kõdulink]
Laupa raamatukogu

Laupa raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Laupal, Laupa mõisa peahoones. Kohalike kultuuri- ja hariduselutegelaste eestvedamisel loodi 1928. aastal Laupa Rahvaraamatukogu Selts, mis tegutses kohaliku kooli ruumides. Aastail 1960–1999 tegutseti eraldi majas, mille järel koliti aga tagasi Laupa kooli ruumesse. 2005. aastal ühinesid neli Järvamaa omavalitsust Türi vallaks, mille järel otsustati liita valdades tegutsenud üheksa raamatukogu ühtse juhtimise alla. Nõnda liideti Laupa raamatukogu Türi Raamatukoguga 2006. aasta mais. 2014. aastal külastas raamatukogu 223 lugejat. Laupa raamatukogu Türi raamatukogu "Türi Raamatukogu aastaaruane 2014". 2014.[alaline kõdulink]
Taikse Raamatukogu

Taikse Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Taikses. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. novembril. Raamatukogu avati 1925. aastal. 2006. aastal liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga. 2014. aastal külastas kogu 70 lugejat. "Järvamaa rahvaraamatukogude aastaaruanne 2015" (PDF).[alaline kõdulink] Katrin Soomets (27.10.2015). "TAIKSE RAAMATUKOGU TÄHISTAB 90. AASTAPÄEVA". tyri.ee. "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014".[alaline kõdulink]
Kulva

Kulva on küla Leedus Jonava rajoonis, Kulva valla halduskeskus. Kulva asub Jonavast 8 kilomeetri kaugusel servamoodustiste vööndis, merepinnast 90-105 meetri kõrgusel. Külas on põhikool, kultuurikeskus, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne mõisakompleks (peahoone, pärnaaleee, park) ja aastal 1925 valminud kirik. Kohanimi Kulwa esineb juba XIV sajandi kroonikates. Sealset küla mainitakse kirjalikes allikates esimest korda aastal 1382, selsamal aastal mainitakse esimest korda ka sealset mõisa. Sealses mõisas sündis aastal 1510 Leedu jurist ja usureformeerija Abraomas Kulvietis. XVI sajandi alguses ehitati külla puidust kabel, mille asemele aastal 1655 ehitati kivikabel. Aastal 1782 võeti kabel kasutusele abikirikuna. Poola ülestõusude järel konfiskeeriti sealne mõis endistelt omanikelt, aastaks 1902 oli see jagunenud kaheks maavalduseks (Downarowiczitele kuulunud Kulwa Dolna ja Nakaznytele kuulunud Kulwa Górna, säilinud on esimese mõisakompleksi hooned). Aastal 1909 sai Kulvast kohaliku kihelkonna keskus, aastal 1911 ehitati sellele ka torn. Aastal 1925 ehitati kabeli kõrvale ka uus kirik. Teises maailmasõjas põles vana kirik maha, sellest säilisid vaid fassaad, kellatorn, pastoraat ja XIX sajandil ehitatud Daunoravičiuste kabel. Nõukogude ajal oli Kulva kohaliku kolhoosi keskasulaks. . Kulva mõisa peahoone Koolimaja Kirik Kulva vana kirik Daunoravičiuste kabel 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.06.2017. Kulwa Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, Tom XV, cz. 2 (Januszpol – Wola Justowska), 1902 a. Kulva. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 249 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Oisu raamatukogu

Oisu raamatukogu on Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Oisus aadressil Lasteaia 2. Raamatukogu liideti Türi raamatukoguga 2006. aasta mais. 2014. aastal külastas kogu 405 lugejat. "Oisu raamatukogu". tyri.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2018. Vaadatud 4. juulil 2017. "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014".[alaline kõdulink] Oisu raamatukogust Türi raamatukogu kodulehel
Kabala raamatukogu

Kabala Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Kabalas aadressil Sauna 2. Raamatukogu liideti Türi Raamatukoguga 2006. aastal. 2014. aastal külastas kogu 133 lugejat. "Kabala raamatukogu". tyri.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2017. Vaadatud 4. juulil 2017. "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014".[alaline kõdulink] Kabala raamatukogust Türi raamatukogu kodulehel
Bolšoje Ignatovo

Bolšoje Ignatovo (ka Ignadvele) on küla Venemaal Mordva Vabariigis, Bolšoje Ignatovo rajooni halduskeskus. Asub Sjutovlei jõe ääres 106 km Saranskist kirdes. Küla on esmamainitud 1624. aastal. Elanikud on valdavalt ersad ja venelased.
Ollepa Raamatukogu

Ollepa Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Ollepal. Raamatukogu suleti 2015. aasta 1. septembril. Esimese raamatukogu sai Ollepa 1949. aastal, kui Kabala-Rassi raamatukogu viidi 1. juulil Rassist üle Ollepa külanõukogu hoonesse. Esimesel aastal laenutati 1553 raamatut 169 lugejale. 1950. aastal nimetati raamatukogu ümber Ollepa raamatukoguks. 1955. aastaks oli raamatute arv kahekordistunud. Juulis kolis raamatukogu kolhoosi kontori ruumidesse, mis asusid Endla talus. Raamatukogu kolis taas 1968. aastal endise Ollepa Algkooli ühte tuppa. Aastatel 1971–1973 töötas Ollepa raamatukogu Kabala raamatukogu harukoguna. Alates 1997. aastast vähenes Ollepal elanike arv ja seepärast koliti põhikogu Kahalasse. Ollepale jäi laenutuspunkt. 2001. aastal liideti Ollepa raamatukogu juurde Villevere raamatukogu teeninduspunkt. 1. mail 2006 liideti raamatukogu Türi Raamatukoguga. 2014. aastal külastas kogu 233 lugejat. 1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala Raamatukoguks ning suleti Ollepal asunud laenutuspunkt. Katre Nukka (1.9.2015). "OLLEPA RAAMATUKOGU ON TÄNASEST SULETUD". kuma.fm.[alaline kõdulink] "LÜHIKE ÜLEVAADE OLLEPA RAAMATUKOGU AJALOOST". Ollepa raamatukogu blogi. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink] "Türi Raamatukogu aastaaruanne 2014".[alaline kõdulink] Kahala raamatukogu Türi raamatukogu (vaadatud 13. aprillil 2020)
Kahala raamatukogu

Kahala raamatukogu on Türi raamatukogu struktuuriüksus, mis tegutseb Türi vallas Kahalas aadressil Sireli 19. Raamatukogu eelkäija oli Ollepa Raamatukogu. Kahalas avati Ollepa raamatukogu laenutuspunkt 1978. aastal. 1997. aastal kolis Ollepa raamatukogu oma põhikogu Kahala raamatukokku. 2002. aastal jõudis raamatukokku interneti püsiühendus. Mais 2006 liideti Ollepa raamatukogu koos veel mitme raamatukoguga ühtseks Türi Raamatukoguks. 1. septembril 2015 nimetati Ollepa raamatukogu ümber Kahala raamatukoguks ning Ollepal asunud laenutuspunkt suleti. Kahala raamatukogu Türi raamatukogu (vaadatud 13. aprillil 2020) "Lühike ülevaade Ollepa raamatukogu ajaloost". Ollepa raamatukogu blogi.[alaline kõdulink] "Järva maakonna raamatukogude aastaaruanne 2015" (PDF).[alaline kõdulink]
Anna raamatukogu

Anna Raamatukogu (Tarbja Raamatukogu Anna laenutuspunkt) on rahvaraamatukogu Paide linnas Annas aadressil Kanarbiku tee 4. Raamatukogu asub Anna Vaba Aja Majas.
Sargvere raamatukogu

Sargvere raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Sargvere külas aadressil Pikk 4. Sargvere raamatukogu asus alates 2001. aastast Sargvere mõisa peahoones, kus aastatel 1920–2002 töötas Sargvere kool. Raamatukogus on umbes 11 000 teavikut. 2011. aastal tähistati raamatukogu 100. tegevusaastat. Mõisahoonest on raamatukogu ümber kolinud Sargvere Keskuse ruumidesse. 2018. aastast on Sargvere raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu. Sargvere raamatukogu Eesti Ehitusturg (vaadatud 13. märtsil 2018) Raamatukogu kontaktid ja lahtiolekuajad Paide linna kodulehel
Tarbja raamatukogu

Tarbja raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Tarbja külas aadressil Kooli tee 1. Raamatukogu alustas tööd 1992. aastal kolmetoalises korteris, kust koliti Tarbja Lasteaed-Algkooli ruumidesse. 2018. aastast on Tarbja raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu. "Tarbja raamatukogu pidas oma 20. sünnipäeva". eestielu.delfi.ee. 25.4.2012.[alaline kõdulink]
Väätsa raamatukogu

Väätsa raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb Türi vallas Väätsal aadressil Pikk tn 3. Raamatukogu asub ühes hoones koos Väätsa Rahvamaja ja Väätsa Noortekeskusega Raamatukogul on laenutuspunkt Kaitseliidu Lõõla Õppekeskuses. Raamatukogu on alates 2020. aastast Türi Raamatukogu struktuuriüksus. "Väätsa raamatukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 9.02.2016. Vaadatud 4.7.2017.
Viisu raamatukogu

Viisu raamatukogu on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Viisu külas aadressil Viisu mnt 4. Ligi 8000 raamatuga Viisu raamatukogu asus pikka aega Viisu lasteaiaga ühes majas. Märtsis 2009 kolis raamatukogu renoveeritud Viisu rahvamajja. 1917. aastal asutati Viisu rahvaraamatukogu Selts. Vahepeal raamatukogu töö peatus, uuesti hakati tegutsema 1923. aastal. 1940. aastal Viisu raamatukogu likvideeriti ja avati uuesti 1. oktoobril 1944 kui Viisu Külaraamatukogu. 2018. aastast on Viisu raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu. Viisu raamatukogu Eesti Ehitusturg "Kareda paikkonna raamatukogude ajaloost"[alaline kõdulink] Kareda valla raamatukogu koduleht (vaadatud 11. märtsil 2018)
Vao Raamatukogu

Vao Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Vaol aadressil Soo tee 3-3. 13. novembril 1927 avati Kalitsa raamatukogu, omanikuks Kalitsa Noorte Ühing. Raamatukogu asus Kalitsa rahvamajas. 1959. aastal kolis raamatukogu Kalitsast Vao mõisahoonesse ja sai nime Vao raamatukogu. 2005. aastal kolis kogu korterelamusse. 2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud (Ervita, Vao ja Koeru raamatukogu) Koeru Raamatukogu nime alla. "Raamatukogu ajaloost". Vao raamatukogu blogi. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink] Arnika Tegelmann (26.3.2005). "Vao raamatukogu leidis uue kodu". Järva Teataja. "Koeru raamatukogu". Koeru raamatukogu blogi. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink]
Kajrat Abdrahmanov

Kajrat Abdrahmanov (kasahhi Қайрат Құдайбергенұлы Абдрахманов / Qaýrat Qudaýbergenulı Abdraxmanov; sündinud 21. aprillil 1964 Panfilovis) on Kasahstani diplomaat ja poliitik. Ta oli 28. detsembrist 2016 kuni 26. detsembrini 2018 Kasahstani välisminister. Ta sündis aastal 1964 Taldõkorgani oblastis Panfilovis (praeguses Žarkentis).
Koeru Raamatukogu

Koeru Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Koerus aadressil Paide tee 5. Raamatukogu asutas Koeru Hariduse Selts 1909. aastal Johannes Sõsteri juhtimisel. 2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud (Ervita, Vao ja Koeru raamatukogu) Koeru Raamatukogu nime alla. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. "Koeru raamatukogu". Koeru raamatukogu blogi. Vaadatud 4.7.2017.[alaline kõdulink] "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Roosna-Alliku raamatukogu

Roosna-Alliku raamatukogu (varem Roosna-Alliku Vallaraamatukogu) on rahvaraamatukogu, mis tegutseb omavalitsuslikus Paide linnas Roosna-Alliku alevikus aadressil Pargi 10. 2018. aastast on Roosna-Alliku raamatukogu Järvamaa Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Ambla Raamatukogu

Ambla Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Amblas aadressil Pikk 13. Alates 2007. aastast asub kogu Ambla kultuurimajas. Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena. Ardo Kaljuvee (27.12.2007). "AMBLA: raamatukogu kolis sooja". Eesti Päevaleht. Arnika Tegelmann (17.11.2007). "Metsandusraamatuid saab laenutada Amblast". Järva Teataja. "Järva vald viib oma 13 raamatukogu ühtse juhtimise alla" ERR kultuur, 5. november 2019
Lara Arruabarrena

Lara Arruabarrena Vecino (sündinud 20. märtsil 1992 Tolosas) on baski päritolu Hispaania tennisist. Tema parim koht WTA edetabelis on 52. (3. juuli 2017) ja paarismängus 28. (22. veebruar 2016). 2017. aasta Wimbledoni turniiril kaotas ta 1. ringis Anett Kontaveidile 2:6, 4:6. Lara Arruabarrena WTA kodulehel
EV100 (raamatusari)

"EV100" on Eesti iseseisvumise 100. aastapäeva puhul välja antav raamatusari. Sari koosneb 44 köitest, mis annavad ülevaate eri elualadel Eestis saja aasta jooksul toimunust. Sarja annab välja Eesti Meedia koostöös Eesti Keele Sihtasutusega. Eesti riigi 100 aastat. I osa. Mart Laar, Toomas Hiio (veebruar 2018) Eesti riigi 100 aastat. II osa.. Mart Laar, Toomas Hiio (veebruar 2018) Eesti disaini ja reklaami 100 aastat. Karin Paulus (märts 2018) Eesti teatri 100 aastat. Madli Pesti (märts 2018) Eesti raudteede 100 aastat. Mehis Helme (aprill 2018) Eesti teaduse 100 aastat. Jüri Engelbrecht, Erki Tammiksaar (aprill 2018) Eesti metsanduse 100 aastat. Toivo Meikar (aprill 2018) 100 aastat luuret ja vastuluuret Eestis. Ivo Juurvee (mai 2018). Eesti meditsiini 100 aastat. Ken Kalling (mai 2018) Eesti hariduse 100 aastat. Väino Sirk, Veronika Varik (mai 2018) Eesti poliitika 100 aastat. Rein Taagepera (juuni 2018) Eesti merenduse 100 aastat. Enn Kreem (juuni 2018) Eesti raamatu 100 aastat. Aile Möldre (juuni 2018) Eesti rahvastiku 100 aastat. Ene-Margit Tiit (juuli 2018) Eesti looduskaitse 100 aastat. Juhani Püttsepp (juuli 2018) Eesti teede 100 aastat. Valdo Praust (august 2018) Eesti turismi 100 aastat. Heli Tooman (august 2018) Eesti riigikaitse 100 aastat. Hellar Lill (september 2018) Eesti markide 100 aastat. Elmo Viigipuu (september 2018) Eesti lennunduse 100 aastat. Toomas Türk (oktoober 2018) Eesti kunsti 100 aastat. Sirje Helme (oktoober 2018) Väliseesti 100 aastat. Raimo Raag (oktoober 2018). Eesti arhitektuuri 100 aastat. Mart Kalm (november 2018) Eesti muusika 100 aastat. Mart Jaanson (november 2018) Eesti seltside 100 aastat. Jüri Uljas (november 2018) Eesti eluolu 100 aastat. Lauri Vahtre, Anu Kannike (detsember 2018) Eesti energeetika 100 aastat. Toomas Vaimann, Endel Risthein (detsember 2018) Eesti keele 100 aastat. Karl Pajusalu (jaanuar 2019) Eesti politsei 100 aastat. Küllo Arjakas (jaanuar 2019) Eesti side ja interneti 100 aastat. Jaak Ulman (jaanuar 2019) Eesti muinsuskaitse 100 aastat. Trivimi Velliste (veebruar 2019) Eesti usuelu 100 aastat. Priit Rohtmets (veebruar 2019) Eesti popi ja roki 100 aastat. Tõnis Kahu (veebruar 2019) Eesti põllumajanduse 100 aastat. Tiit Rosenberg (märts 2019) Eesti õiguse 100 aastat. Marju Luts-Sootak, Hesi Siimets-Gross (märts 2019) Eesti välispoliitika 100 aastat. Vahur Made (märts 2019) Eesti moe 100 aastat. Piret Puppart, Anu Ojavee (aprill 2019) Eesti panganduse ja kindlustuse 100 aastat. Villu Zirnask (aprill 2019) Eesti filmi 100 aastat. Kristiina Davidjants, Margit Adorf (aprill 2019) Eesti majanduse 100 aastat. Kalev Kukk (mai 2019) Eesti ajakirjanduse 100 aastat. Tiit Hennoste, Roosmarii Kurvits (mai 2019) Eesti spordi 100 aastat. Märt Ibrus (mai 2019) Eesti fotograafia 100 aastat. Heie Treier (juuni 2019) Eesti kirjanduse 100 aastat. Jaan Undusk, Cornelius Hasselblatt (juuni 2019) sari EV100 REaD raamatupood Pärli, Merilin (4. juuli 2017). "EV100 raamatuhanke võitnud Eesti Meedia võttis partneriks Eesti Keele SA". ERR. Vaadatud 16. märtsil 2024.
Saade

Saade ehk akompanement on muusikas materjal, mida esitatakse koos soologa ning mille ülesanne on soolot harmooniliselt, rütmiliselt, tämbriliselt, karakteriliselt jne täiendada.
Interpolatsioon (muusika)

Interpolatsioon on muusika kompositsioonimeetod, mis seisneb uue muusikalise materjali lisamises olemasoleva sisse. Interpolatsioon võib seisneda näiteks helivältuste, helikõrguste, akordide, tämbrite sisse uute helivältuste, helikõrguste, akordide või tämbrite lisamises. Arvutiprogrammi OpenMusic abil teostatud näide illustreerib uue akordi lisamist olemasoleva akordi sisse: