laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Punker

Punker ehk blindaaž on tavaliselt vaatepiludega (laskepiludega) varustatud vastupidavast materjalist rajatud ja pikemaajaliseks kasutamiseks mõeldud kaitseehitis. Esimesed teated punkri kohta on 1854.–1855. aasta Sevastopoli lahingust. Rajatise algne ingliskeelne nimetus (pillbox, 'ravimikarp') tulenes selle sarnasusest silindri- või ka kuusnurgakujuliste karpidega, milles kunagi müüdi tablette. Vene keeles kasutatakse rajatise kohta ka nimetust ДОС (lühend sõnadest долговременное огневое сооружение, 'pikaajaline tulepunkt ehk püsitulepunkt, punker vaenlase tulistamiseks', doti nüüdisaegne nimetus). Eestis ehitasid metsavennad Nõukogude okupatsiooni algusajal peamiselt puidust ja mullast rajatisi, mida kasutati varjumiseks, kaitseks ja elamiseks ning mida hakati kutsuma punkriteks. varjend Mannerheimi liini punker (2009) Kuusnurkne punker Lõuna-Moravas Tšehhis Punker, EKI Blindaaž, EKI Doss, EKI CBA staff, A Review Of The Defence of Britain Project, Council for British Archaeology, vaadatud 30. mail 2006 Hellis, John (1. juuni 2001), Why Pillbox?, Pillbox Study Group, vaadatud 10. septembril 2009 OED staff (detsember 2011) [March 2006], "pillbox, n. Pilbox. 3. Mil.", Oxford English Dictionary (Online version, Third ed.) {{citation}}: vigane väärtus: |ref=harv (juhend) Schneider, Richard Harold; Kitchen, Ted (2002), Planning for crime prevention: a transatlantic perspective, RTPI library series, kd 3 (illustrated ed.), Routledge, lk 87, ISBN 978-0-415-24136-6  Punker – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Chris Froome

Christopher Clive Froome (sündinud 20. mail 1985 Nairobis) on Keenias sündinud Briti jalgrattur. Ta kasvas üles Keenias ja Lõuna-Aafrikas, kuid sõidab alates 2008. aastast Suurbritannia, oma isa ja vanavanemate sünnimaa lipu all. 2010–2020 Team Sky (Ineos) 2021–....... Israel–Premier Tech Ta on neljakordne Tour de France'i võitja (2013, 2015, 2016, 2017). Giro d'Italia 2018 võitja. Vuelta a España 2011 ja 2017 võitja. 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis ja 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta eraldistardist sõidus pronksmedalid.  Chris Froome – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht Chris Froome – ProCyclingStats
Leetopiss

Leetopiss (ajalookirjanduses ka letopiss, ebakorrektselt le(e)topis; kirikuslaavi keeles ле́топись või летописание) on vanavene kroonika, mis sisaldab mingi ajaloolise sündmuse kirjeldust. Leetopissides on sündmused esitatud aastate kaupa ja need algavad sageli fraasiga "aastal ..." ("в лето …"). Bütsantsis olid leetopisside analoogid kroonikad ja keskaegses Lääne-Euroopas annaalid või kroonikad. Leetopisside koostamist alustati 11. sajandi teisel poolel. Samas pärineb näiteks enamik 11. sajandi sündmusi käsitlevate leetopisside redaktsioone alles 15. sajandist. Seejuures võtsid leetopisside ümberkirjutajad arvesse oma kaasaegseid olusid, kuna keskajal ei kujutletud minevikku teistmoodi ajana. Neis kajastuvad ka Vene valitsejate arusaamad minevikust või see, kuidas nad tahtsid seda näha lasta. Seetõttu ei peeta leetopisse täiesti usaldusväärseteks allikateks. Siiski polnud tol ajal kombeks oma eelkäijate tegusid suurendada ning sarnaselt tolleaegse Lääne-Euroopa ajalookirjutusega oli tegu ennekõike kristlusest motiveeritud teostega. Sõna tuleneb kahest vanavenekeelsest sõnast: leto ('aasta') ja piss ('ülestähendus', 'kirjutis') (vrd. лето «год» и пись «запись, писание). Jutustus möödunud aegadest Andres Tvauri. Muinas-Tartu. Uurimus Tartu muinaslinnuse ja asula asustusloost, doktoritöö, juhendaja Valter Lang. Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, 2001. Lk 215. Ain Mäesalu. Täiendusi Muinas-Tartu Jurjevi perioodile. Sirp, 14.12.2001.
Jaak Põldma

Jaak Põldma (sündinud 16. mail 1988) on eesti tennisist. Jaak Põldma parimaks ATP edetabelikohaks on 688 (27. juuli 2009). Paarismängus on kõrgeimaks edetabelikohaks 1076 (7. juuni 2010). Ta lõpetas 2007. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2011. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja kommunikatsiooni erialal. Pärast ülikooli lõpetamist on ta elanud ja töötanud USAs ja Ühendkuningriigis. 2006. aasta jaanuaris jõudis ta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril veerandfinaali. Jaak Põldma võitis 2006. aasta septembri alguses Kanadas toimunud Juunioride ITF-i esimese kategooria tenniseturniiri Canadian Open Junior Championship 2006, alistades finaalis kohaliku sportlase Peter Polansky 6:4, 7:5. Kogu turniiri viie kohtumise jooksul kaotas Põldma vaid kaks setti. Jaak Põldma parimaks saavutuseks täiskasvanute turniiridel on 2008. aasta juulis toimunud 10 000 USD auhinnafondiga ITF turniiri Saaremaa Open võitmine. Seisuga 25. oktoober 2010 on Jaak Põldma võitnud täiskasvanute arvestuses ühe ITF turniiri. Jaak Põldma vanaisa on Evald Kree, ema tunnustatud tennisetreener Aita Põldma ning õed Kaire ja Kriss mängisid samuti tennist. Kriss Põldma - tipptennisistist ehteloojaks EPL, 08.06.2013 Andmed ATP kodulehel Biograafia ESBL-is Profiil itftennis.com Jaak Põldma teist aastat järjest USA üliõpilasmeister ERR Sport, 26. mai 2010 DELFI VIDEO: Reamees Jaak Põldma praegu puu all külmetada ei tahaks Delfi, 08.02.2012
Fejzi Alizoti

Fejzi Bej Alizoti (22. september 1874 – 14. aprill 1945) oli Albaania poliitik. Oli 22. jaanuarist 7. märtsini 1914 Albaania Keskadministratsiooni esimees. Alizoti oli Albaania rahandusminister 1918–1920, 1927 ja 1939–1940. Kui Itaalia oli vallutanud suure osa Jugoslaaviast, anti Mussolini otsusega 29. juunil Albaaniale üle albaanlastega asustatud alad Itaalia okupatsiooni all olevast Jugoslaaviast: suurem osa Kosovo provintsist, Lääne-Makedoonia (Tetovo, Gostivari, Kitševo, Debari ja Struga distrikt) ning väike osa Montenegrost. Alizoti määrati nende alade ülemkomissariks (tsiviilkuberneriks). Ta nõudis selle ala muutmist etniliselt ja konfessionaalselt homogeenseks, nii et seal elaksid ainult albaanlased ja moslemid. Alizoti jäi sellele ametikohale kuni 3. detsembrini, mil need alad ametlikult annekteeriti.
Võnnu

Võnnu nime kannab mitu kohta. Võnnu ehk Cēsis on linn Lätis. Võnnu on alevik Tartu maakonnas Kastre vallas. Võnnu on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Võnnu vald Võnnu kihelkond
Komisjon

Komisjon on alaliselt või ajutiselt moodustatud mitmest isikust koosnev organ, mis on loodud selleks, et täita mingeid ülesandeid või valmistada ette otsustamisele tulevaid küsimusi. Komisjonide liigid on näiteks valimiskomisjon, revisjonikomisjon. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 24.07.2015)
Sopwith 1½ Strutter

Sopwith 1½ Strutter (ka British Sopwith 11/2-Strutter) oli I maailmasõjaaegne Briti kahe- või ühekohaline mitmeotstarbeline biplaan sõjalennuk, mida kasutati nii pommituslennukina kui ka hävituslennukina. Lennuki konstrueeris Harald Smith ettevõttes Sopwith Aviation Company. Lennuki esmalend toimus detsembris 1915, sarjana ehitamine algas aprillis 1916. Lennuk oli esimene sünkroonkuulipildujaga Briti lennuk. 1919–1921 kasutas Eesti inseneripataljon, lennuväesalk, lennuvägi ja lennurood Sopwith 1½ Strutterit (Eesti sõjalennuk nr. 3) luurelennukina. Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)
Epp Ojamaa

Epp Ojamaa (ka Epp Kuhn, Epp Kuhn-Ojamaa; sündinud 11. märtsil 1938 Tallinnas) on Ameerika Ühendriikides elav eesti kunstnik. Kunstikriitik Jüri Haini hinnangul on Ojamaa teosed Ameerika Ühendriikide kunstis tavalise, kuid "pagulaseesti kultuurikeskkonna silmis radikaalse vormikõnega", milles on nähtud ka erootikat. Ilmar Laaban on tõmmanud paralleele tema kunsti ja Marie Underi luule vahel: "Mul on mulje, et juba meie Siuru nii sõnas kui pildis omal viisil kohtas neid teelahkmeid elava meelelisuse ja kunstniku dekoratiivsuse, sügava tabamise ja pinnalise ülelibisemise vahel. Epp Ojamaa problemaatika hakkab tunduma vähem võõrana, kui mõtleme hetke näiteks varase Underi omale." Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogusse kuuluvad tema neli suuremõõtmelist graafilist lehte sarjast "Legendid" (1969). Jüri Hain. Võimatu missiooni elluviijad Sirp 24.07.2015. Jüri Hain. Võimatu missiooni elluviijad Sirp 24. juuli 2015 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2078
Silvia Leitu

Silvia Leitu (ametlikult Silvia Virve Tannberg; 6. jaanuar 1912 Tartu – 21. juuni 1969 Tureberg, Sollentuna vald, Rootsi) oli väliseesti kostüümikunstnik ja akvarellist. Silvia Leitu õppis Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi ateljees, kuid ei lõpetanud. Ta jõudis esineda näitustel juba enne pagulusse minekut. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, 1951. aastal siirdus Rootsi. Aastatel 1944–1946 jätkas ta õpinguid Müncheni Kunstiakadeemias. Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. Leitu on esinenud rühmanäitustel Saksamaal, Taanis, Rootsis, Kanadas, Ameerika Ühendriikides ning isikunäitustel Stockholmis (1953, 1960, 1972), Torontos (1962) ja Göteborgis (1963). Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogusse kuulub Leitu akvarell "Istuv neiu" (1950. aastate teine pool). Kunstikriitik Jüri Haini sõnul on see "näide loomelaadist, millel põhines kunstniku tuntus Rootsi kunstielus, eestlaskonnas oli ta hinnatud eelkõige rahvariietes naiste-neidude kujutajana". Silvia Leitu oli abielus kunstniku ja arhitekti Harald Tannbergiga. Jüri Hain Võimatu missiooni elluviijad Sirp 24.07.2015 Hittagraven http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2058
Ene Falkenberg

Ene Falkenberg (aastani 1936 Zoja Falkenberg, seejärel Ene Süve, Ene Mänd, Ene Syve, Ene Bruce, Ene Crumley; 2. november 1914 Pihkva – 10. märts 2003 Toronto) oli eesti maalikunstnik ja skulptor. Ta õppis aastatel 1936–1938 maalimist ja skulptuuri Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, kuid ei lõpetanud. 1938–1941 õppis ta Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Tegutses maalikunstnikuna ja esines näitustel juba enne Teist maailmasõda. 1944. aasta jaanuaris põgenes ta Soome kaudu Rootsi, kust hiljem siirdus Kanadasse. 1952. aastal oli ta seal Euroopa kunstnike ühingu Colour and Form Society asutajaid. Aastatel 1963–1993 elas ta Vancouveris. Tema teoseid leidub ka Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogus. Jüri Hain Võimatu missiooni elluviijad. Sirp, 24. juuli 2015. "Põgenemine kodumaalt 1943–1944". // Harjumaa uurimusi 7. Keila: Harjumaa Muuseum, 2005. Lk 135–141. TLÜAR väliseesti isikud
Chemnitz

Chemnitz on linn Saksamaa idaosas Saksimaal. Asub Chemnitzi jõe ääres Maagimäestiku põhjanõlval. Chemnitz on tekkinud slaavlaste asula ja sinna rajatud benediktiinide kloostri juurde. Linnaõigused sai aastal 1170. Linn sai Teises maailmasõjas tugevasti kannatada, kuid mitmed ajaloolised hooned taastati. 1953–1990 oli linna nimi Karl-Marx-Stadt. Elanike arv on 243 733 (2007). Elanike keskmine vanus oli 2010. aastal 47 aastat. 18,3% tööealistest elanikest olid veebruaris 2006 töötud. Chemnitzi linnas on 39 linnaosa. Linnaosad Einsiedel, Euba, Grüna, Klaffenbach, Kleinolbersdorf-Altenhain, Mittelbach, Röhrsdorf ja Wittgensdorf on Saksimaa vallakorralduse järgi ühtlasi asulad. Nendel asulatel on omaette volikogud, milles on olenevalt elanike arvust asulas 10–16 liiget, samuti linnaosavanem kui volikogu esimees. Volikogud tegelevad peamiselt asulat puudutavate asjade arutamisega. Lõpliku otsuse teeb siiski Chemnitzi linna volikogu. Linnaosad nende ametlike numbritega: Adelsberg (25) Altchemnitz (41) Altendorf (92) Bernsdorf (42) Borna-Heinersdorf (13) Ebersdorf (14) Einsiedel¹ (46) Erfenschlag (44) Euba¹ (16) Furth (11) Gablenz (24) Glösa-Draisdorf (12) Grüna¹ (95) Harthau (45) Helbersdorf (61) Hilbersdorf (15) Hutholz (64) Kapellenberg (81) Kappel (82) Kaßberg (91) Klaffenbach¹ (47) Kleinolbersdorf-Altenhain¹ (26) Lutherviertel (22) Markersdorf (62) Mittelbach¹ (87) Morgenleite (63) Rabenstein (94) Reichenbrand (86) Reichenhain (43) Röhrsdorf¹ (96) Rottluff (93) Schloßchemnitz (02) Schönau (83) Siegmar (85) Sonnenberg (21) Stelzendorf (84) Wittgensdorf¹ (97) Yorckgebiet (23) Zentrum (01) ¹ ühtlasi asula Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Chemnitzi koduleht
Mai Reet Järve-Vomm

Mai Reet Järve-Vomm (sündinud 18. aprillil 1938 Tallinnas) on Kanadas elav eesti kunstnik. Mai Reet Järve-Vomm esines näitusel esimest korda 1960. aastal. Kriitik Jüri Haini sõnul on ta "paistnud silma erakordse aktiivsusega pagulaskunstnike ühistegevuse organiseerimisel". Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogusse kuulub tema maal "Pilvitus rannas", mis Haini hinnangul on "suure üldistusastmega". Mai Reet Vommi isa August Vomm oli tuntud skulptor, kes jäi ka sõja järel Eestisse. Ema, maalikunstnik Benita Vomm põgenes 1944. aastal koos lastega Saksamaale. Mai Reet Järve-Vommi vend oli maalikunstnik Ants Erik Vomm, Mai Reeda poeg on kunstnik Jaak Toomas Järve (sündinud 1956). Eestlaste Kesknõukogu Kanadas (EKN) teenetemärk Eesti Kunstide Keskuse teenetemärk (Kanada) 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk Jüri Hain Võimatu missiooni elluviijad Sirp 24.07.2015 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=772
Jaak Toomas Järve

Jaak Toomas Järve (sündinud 13. augustil 1956 Torontos) on Kanadas elav eesti kunstnik. Ta on õppinud George Browni Kolledžis (en) filmikunsti, Ryersoni Polütehnilises Instituudis (en) disaini, illustreerimist ning raadio- ja televisioonikunsti. Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogusse kuulub tema teos "Homme" ("Tuleviku linn", 1988). Jaak Toomas Järve ema on kunstnik Mai Reet Järve-Vomm ja onu oli maalikunstnik Ants Erik Vomm. Emapoolne vanaisa August Vomm oli tuntud skulptor, kes jäi ka sõja järel Eestisse. Vanaema, maalikunstnik Benita Vomm põgenes 1944. aastal koos lastega Saksamaale. Jüri Hain Võimatu missiooni elluviijad Sirp 24.07.2015 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2645
Hüdrograafialaev

Hüdrograafialaev on veealade laevatatavuse korraldamiseks vajalike (ehk hüdrograafia-) tööde läbiviimiseks mõeldud laev või abilaev. Väiksemaid hüdrograafiaaluseid võidakse klassifitseerida hüdrograafiakaatriteks. Hüdrograafialaevad on üldiselt kasutusel kui: poilaevad - veekogus paiknevate navigatsioonimärkide paigamise laevad; mõõdistuslaevad - veepõhja mõõdistustöödeks seadistatud laevad; navigatsioonimärkide teeninduslaevad. Üks laev võib täita ka mitut funktsiooni. Siseveekogudel sadamates ja muudes kaitstumates või kitsamates akvatooriumides kasutatakse eelnimetatud hüdrograafialaevade ülesannte teostamiseks sageli vastavalt seadistatud kaatreid. Hüdrograafialaevad ja vastav teenistus on paljudes riikides mereväe või piirivalve või rannavalve alluvuses. Tuukrilaev Uurimislaev
Kuidas olla armastatud

"Kuidas olla armastatud" on 1962. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Kazimierz Brandysi samanimelisel jutustusel. Näitlejanna Felicja sõidab lennukiga Varssavist Pariisi ja meenutab minevikku. 1939. aastal asus ta noore näitlejana tööle teatrisse ja sai esimese suurema rolli. Ta oli armunud oma kolleegi, populaarsesse näitlejasse Wiktor Rawiczisse. Algas sõda. Saksa võimud sulgesid teatrid ja Felicja asus tööle ettekandjana. Rawicz andis kohvikus kõrvakiilu oma tuttavale Petersile, kes oli asunud Saksa okupatsioonivõimude teenistusse. Peagi pärast seda lasti Peters maha, Rawicz sattus kahtluse alla ja kuulutati tagaotsitavaks. Ta hakkas ennast varjama Felicja korteris. Mitu aastat tegevusetust ja ootamist mõjus Rawiczile laastavalt. Sõja järel jättis ta kohe Felicja maha. Ametivõimud süüdistasid Felicjat ebaõiglaselt koostöös Saksa võimudega ja tal keelati viieks aastaks teatris töötamine. Felicjal aga õnnestus raadiosse tööle saada ja temast kujunes populaarne kuuldemängunäitleja. Ta kuulis tuttavatelt, et Rawicz on end põhja joonud ega suuda end näitlejana teostada. Felicja kohtas Varssavis Rawiczit ja kutsus ta endaga hotellituppa. Südametunnistuse piinade tõttu aga viskus meeleheitel Rawicz aknast välja. Barbara Krafftówna – Felicja Zbigniew Cybulski – Wiktor Rawicz Wieńczysław Gliński – teadlane lennukis Artur Młodnicki – Tomasz Zdzisław Maklakiewicz – Zenon, ajakirjanik lennukis Wiesława Kwaśniewska – fotoreporter lennukis Kalina Jędrusik – tüdruk kohvikus, kes kuulab Rawiczi juttu Wiesław Gołas – Saksa sõdur Andrzej Hrydzewicz – Saksa sõdur Tadeusz Kalinowski – Peters, näitleja Irena Orska – kuuldemängude toimetaja Zofia Jamry – ettekandja Jadwiga Krawczyk – näitlejanna Krzysztof Litwin – üliõpilane Józef Pieracki – õpetaja Irena Netto – õpetaja naine Mieczysław Pawlikowski – mees kohvikus, kes kuulab Rawiczi juttu Tadeusz Pluciński – gestaapolane Jadwiga Krawczyk – stjuardess Mirosława Krajewska – stjuardess
Viljandi (purjelaev)

Viljandi (omaaegses kirjanduses Viliandi) oli Soomes ehitatud ja Eestis kasutusel olnud purjelaev – kolmemastiline kuunar. Algne nimi oli Gurli (teistel andmetel Gurk I. Laev oli vahepeal kasutusel ka Eesti merejõudude õppelaevana. Laev ehitati Soomes Porvoos 1917. aastal. Selle algne nimi oli Gurli (teistel andmetel Gurk I) ning esimene omanik AB Borga Skärgard. Seejärel oli nimi Boris. 1922. aastal ostsid eestlased laeva ära ja ristisid Viljandiks. Eestis vahetusid mitu korda laeva omanikud, sealhulgas oli seotud ka poliitik Jaan Raamot. 1923. aastal oli Viljandi ajutiselt ümber ehitatuna mereväe käsutuses õppelaevana, sooritades vanemleitnant Eustaatius Miido juhtimisel kadettidega õppereisi Euroopasse. Sügisel 1935 jäi Viljandi Gotlandi lähistel tormi kätte ja selles hukkus neli laeva pardalt merre uhutud inimest. 1936. aasta aprillis oli Viljandi teel Visbyst Norrköpingisse, kui tugevas tormis sai vigastada laeva tüür. Juhtimisvõimetu laev paisati Västerviki lähedal randa. Rootsi lootsid päästsid meeskonna ja reisijad, kuid laev hävis. Laeva pikkus oli 34,44 m, laius 8 m ja süvis 3,18 m. Laeval oli Bolinderi abimootor, mis andis kiiruseks 6 sõlme. Mati Õun, Hanno Ojalo. 101 Eesti Laeva. Tallinn, Kirjastus Varrak. Lk 92 Olaf Esna. "Kuunar Viljandi reisid ja hukk". Pärnu Postimees, 28. veebruar 2013 "1923. Mootorpurjekas-õppelaev Viljandi". // 100 aastat kiilu all. Eesti lugu laevades. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2015. Lk 18–19
Vene-Rootsi sõda (1554–1557)

Vene-Rootsi sõda oli 1554–1557 Vene tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel toimunud sõda. Sõda algas kahe riigi piiritülide tõttu. Sõja lõpetas 1557. aastal Novgorodis sõlmitud vaherahu, mis pidi kestma 40 aastat. Rootsi suhted Moskva tsaaririigiga pingestusid taas 16. sajandi keskpaiku, kui Moskva tsaar Ivan Julm hakkas enda omaks pidama samu Soome alasid Neeva jõe suudmes, mis rootslasedki. 1554. aastal piirasid Rootsi väed Viiburit, 1555. aastal toimus Joutselkä lahing ja Gustav Vasa saabus isiklikult Soome, kaasas 12 000 meest (ehk kogu Rootsi toonane sõjavägi). Riigi idapiir oli saanud kuninga suurema tähelepanu osaliseks kui kunagi varem. Kokkupõrge lõppes aga eriliste tulemusteta: kumbki pool luges endale kuuluvaks need alad, mis olid ennegi nende omad Pähklisaare rahulepingu järgi. 1556. aastal toimusid lahingud Nöteborgi eest, sõja lõpetas Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel Novgorodis 40 aastaks sõlmitud vaherahu.
Vene-Poola sõda (1654–1667)

Vene-Poola sõda (ka Kolmeteistkümneaastane sõda ja Esimene Põhjasõda) oli aastatel 1654–1667 Vene tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel toimunud sõda. Sõja peapõhjuseks oli Vene tsaaririigi toetus Bogdan Hmelnõtskõi ülestõusjatele, kes sõdisid Rzeczpospolita vastu. Sõda lõppes 1667. aasta Andrussovo rahulepinguga. Sisuline võitja oli Vene tsaaririik, mis muu hulgas sai endale Kiievi ja Smolenski. Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel 1667. aastal sõlmitud Andrussovo rahulepinguga liideti Dnepri jõest ida pool asuvad Ukraina alad Moskva tsaaririigiga. Andrussovo vaherahuga läksid Smolensk ja Vasakkalda-Ukraina Moskva tsaaririigi valdusse ning tsaaririik laienes lääne poole, väljapoole venelastega asustatud territooriumi. 1686. aastal sõlmisid Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririik Igavese rahu lepingu, millega anti Moskva tsaaririigi võimu alla Smolensk ja osa Ukrainat koos Kiieviga. Vene-Poola sõda Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus Uputus (Poola)
Amharid

Amharid (varem ka amhaarad) on semiidi rahvas Etioopias. Kõnelevad afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluvat amhara keelt. Nad on suuruselt teine rahvas Etioopias oromode järel, kuid amharid on riigi kultuuriliselt mõjukaim rahvus. Samuti on amharid ajalooliselt kuni hiljutise minevikuni olnud Etioopias poliitiliselt juhtival positsioonil. Amharite üldarvu on mõnevõrra raske tuvastada, kuna mitmed väiksemad Etioopia rahvas on võtnud omaks amhari keele. 2007. aasta rahvaloendusel loendati Etioopias 19 867 817 amharit (26,9% riigi elanikkonnast). Amharate asualad paiknevad valdavalt Etioopia mägismaal riigi kesk- ja põhjaosas. Suurem osa amhareid järgib alates 4. sajandi keskpaigast monofüsiitlikku Etioopia õigeusku, vähesel määral on ka islamiusulisi. Antropoloogiliselt esindavad amharid etioopia rassitüüpi, mis on tekkinud europiidide ja negriidide segunemise tulemusena. Summary and statistical report of the 2007 Population and Housing Census results
Ad Kalendas Graecas

Ad Kalendas Graecas (ka ad Calendas Graecas 'Kreeka kalendidel') on ladinakeelne väljend, mis tähendab ülekantult "mitte kunagi", kuna kalendid on rooma kalendri mõiste, mis tähistab kuu esimest päeva, Kreeka ajaarvamises aga kalende ei tuntud. Suetoniuse järgi armastas seda väljendit kasutada Augustus, rääkidest inimestest, kes ei kavatse kunagi võlga tagasi maksta, sest Roomas olid kalendid ka võlgade tagasimaksmise päev. Gaius Suetonius Tranquillus, "Keisrite elulood". Ladina keelest tõlkinud Maria-Kristiina Lotman ja Kai Tafenau. Tallinn: Tänapäev, 2009, lk 119 (Jumaliku Augustuse elulugu, LXXXVII).
Konstantin Balmont

Konstantin Balmont (vene keeles Константин Дмитриевич Бальмонт Konstantin Dmitrijevitš Balmont; 15. juuni (vkj 3. juuni) 1867 Šuja, Ivanovo oblast, Venemaa – 23. detsember 1942 Pariis, Prantsusmaa) oli vene sümbolistlik luuletaja ja tõlkija, üks vene luule hõbeajastu suurkujusid 20. sajandi algul. Balmont õppis Moskva Ülikoolis, kuid ei lõpetanud seda. Ta tõlkis luulet ja folkloori mitmest keelest, peamiselt saksa ja prantsuse keelest. Muuhulgas paistis ta silma Edgar Allan Poe tõlkijana vene keelde. Konstantin Balmont oli korduvalt abielus. Tema viimane teadaolev romantiline suhe oli Eestist pärit krahvinna Dagmar Šahhovskajaga (sünd. paruness Lilienfeld, 1893–1967); nad kohtusid harva, kuid neil oli kaks last: Georgi (1922–1943?) ja Svetlana (s. 1925). Paljud vene heliloojad kirjutasid muusikat Balmonti tekstidele: Mihhail Gnessin, Nikolai Mjaskovski, Nikolai Obuhhov, Sergei Prokofjev, Sergei Rahmaninov, Maximilian Steinberg, Igor Stravinski ja Sergei Tanejev. Üks ta tuntumaid tõlkeid on Edgar Allan Poe "Kellad", mis oli aluseks Rahmaninovi samanimelisele sümfooniale (op. 35). Tema vennapoeg Vladimir Balmont (1901–1971) oli lammaste tõuaretaja, vennapojapoeg Boriss Balmont (1927–2022) oli Nõukogude Liidu riigitegelane, aastatel 1981–1986 Nõukogude Liidu tööpinkide ehituse ja tööriistatööstuse minister. Innokenti Annenski, Konstantin Balmont, Andrei Belõi, "Nii upuvad ööuttu laevad. Luulet". Vene keelest tõlkinud ja järelsõna: Kalju Kangur. Eesti Raamat, Tallinn 1981, 228 lk Bernhard Linde, "Kohtamisi vene kirjanikega" (Gorki, Brjussov, Majakovski, Balmont) – Looming 1940, nr 8, lk 866–877; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Ingolstadt

Ingolstadt on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Doonau kaldal, Münchenist ligikaudu 70 km põhjas. Ingolstadti on esmamainitud juba 806. aastal. Umbes 1250. aastal sai Ingolstadt linnaõigused. Ingolstadtis asuvad autotootja Audi peakorter ja elektroonikakaubamajade keti MediaMarkt peakorter. Linnas asus 1472. aastal asutatud Ingolstadti ülikool, mis on Müncheni Ülikooli eellane. Ingolstadt on tähtis liiklussõlm. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. "Juni 1472, Geschichte der LMU". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2019. Vaadatud 13. oktoobril 2019. Ingolstadti koduleht