laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Taevavõlv

Taevavõlv ehk taevalaotus (heebrea keeles raqia‘, vanakreeka keeles stereôma, ladina keeles firmamentum) on taevas, niivõrd kui see näib kuplikujulise võlvina. Taevavõlvi kirjeldatakse matemaatiliselt taevasfääri abil. Taevavõlvi ja taevasfääri oluline erinevus on see, et vaatleja ei taju taevavõlvi mitte poolkera pinnana, vaid nõnda lamendunult, et taevaobjektid (nt Kuu, Päike, tähtkujud) paistavad vaatlejale horisondi lähedal suurematena kui seniidi lähedal. Kujutlus, et taevas on tahke võlv, on olnud vanaajal üldine. Muinasegiptlased pidasid taevast rauast võlvlaeks, millest tähed on köite abil alla riputatud. Babüloonlased pidasid taevast tohutuks võlviks, mille kõige kõvemast metallist on sepitsenud Marduk. Seda võlvi arvati toetuvat maad ümbritsevale müürile. Muinaskreeklased ja muinasroomlased pidasid taevast suureks kristallvõlviks, mille külge tähed on kinnitatud. Mõned pidasid taevavõlvi materjaliks rauda või pronksi. Ka juutidel oli sarnane kujutlus. Esimese Moosese raamatu loomisloos (1Mo 1:6–8) lõi Jumal laotuse, mis lahutas ülemised ehk taevased veed alumistest ehk maistest vetest: Ja Jumal ütles: "Saagu laotus vete vahele ja see lahutagu veed vetest!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi laotuse ja lahutas veed, mis laotuse all, vetest, mis laotuse peal olid. Ja Jumal nimetas laotuse taevaks. Siis sai õhtu ja sai hommik, teine päev. Heebrea keele sõna raqia‘ tähendab midagi, mis on välja taotud ning seejärel laiali laotatud. Septuagintas ja ka teistes kreekakeelsetes piiblitõlgetes vastab sellele sõnale stereôma 'kindlaks või tahkeks tehtu'. Taevalaotuse tahkusele viitab ka Hiiobi raamat, kus mainitakse taevast, mis on väga tugev, nagu ta oleks sulatatud pronksist. Taevalaotuse tahkus järeldub ka eesmärgist, milleks Jumal selle tegi: taevalaotuse kohal pidi olema vesi. Sellest on juttu ka loos ülemaailmsest veeuputusest: taeva luugid tehti lahti (1Mo 7:11) ja taevaluugid suleti (1Mo 8:2). Jesaja 42:5 ütleb: kes on loonud taevad ja on need võlvinud. Loomislugu jätkab: Ja Jumal ütles: "Saagu valgused taevalaotusse eraldama päeva ööst! Tähistagu need seatud aegu, päevi ja aastaid, olgu nad valgusteks taevalaotuses, valgustuseks maale!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi kaks suurt valgust: suurema valguse valitsema päeval ja väiksema valguse valitsema öösel, ning tähed. Ja Jumal pani need taevalaotusse, et nad valgustaksid maad (1Mo 1:14–17) Seega on tähed kinnitatud taevalaotuse külge, nii et laotus peab olema tahke. Linnud lendavad laotusest madalamal, seetõttu õhk ei ole taevalaotus. Teoloogide üldine seisukoht on, et Piibel kirjeldab loomislugu ja taevast vastavalt vanaaja ettekujutustele. On ka teolooge, kes väidavad, et taevast on Piiblis tegelikult kirjeldatud õigesti ning meie arusaam, et laotuse all on mõeldud taevavõlvi, on ekslik. H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 58.
Idealism

Idealism on teoreetilises filosoofias mis tahes positsioon, mis peab vaimu, teadvust või ka keelt mateeria suhtes kas ontoloogiliselt või tunnetuslikult primaarseks. Idealismi mõistet kasutatakse eelkõige subjektiivse idealismi kohta, mis peab primaarseks üksikisiku teadvust või vaimu: ontoloogiliste idealistide arvates on reaalselt olemas ainult ideed; epistemoloogiliste idealistide arvates võib kindel olla ainult ideede olemasolus. Idealismi vastandpositsioon on materialism. Kui aga idealismi all mõistetakse seisukohta, et füüsiline maailm reaalselt ei eksisteeri, siis on idealismi vastandiks realism. Idealismi esindaja on idealist. Idealismi all võidakse silmas pidada väga erinevaid positsioone ja suundi filosoofia ajaloos. Platoni filosoofiat võib tõlgendada nii, et reaalselt ei ole olemas mitte konkreetsed üksikud asjad (partikulaarid), vaid need "üldised asjad" (universaalid, eidosed, "ideed"), mis on üksikutele asjadele ühised. Sellist õpetust nimetatakse platonismiks või Platoni realismiks (realismi ja nominalismi vastanduse kontekstis, ühena universaalideprobleemi lahendustest). Hoolimata sellest, et realismi ja idealismi teises tähenduses vastandatakse, on siin tegemist idealismiga (objektiivse idealismi ühe vormiga), sest mittemateriaalseid universaale peetakse selles õpetuses primaarseteks materiaalsete asjade suhtes. George Berkeley püüdis välja selgitada, mida on võimalik kindlalt teada, ning leidis, et teadmine peab põhinema tajumustele. Ta jõudis järeldusele, et reaalsed on üksnes tajumused ise ning mingit reaalset objekti nende taga ei ole. See seisukoht on liigitatud subjektiivse idealismi alla. Seda nimetatakse ka dogmaatiliseks idealismiks. Sellise positsiooni puhul tekib küsimus, miks inimestel on enam-vähem ühesugused tajumused. Berkeley väitel on asi selles, et Jumal on tajumuste vahetu põhjus. Marksistlikus filosoofias tõlgendatakse idealismi ühena võimalikest vastusest olemise ja mõtlemise vahekorra küsimusele ehk filosoofia põhiküsimuse esimese poolele. See arusaam on pärit Friedrich Engelsi artiklis "Ludwig Feuerbach ja saksa klassikalise filosoofia lõpp" (1886). Ideaalsus Ideaalne Objektiivne idealism Subjektiivne idealism Absoluutne idealism Saksa idealism Dualism
Põhja suusaalad 1964. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1964. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Austria-s Innsbruckis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km (uue alana), 10 km ja 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes lisandus normaalmäele ka suur mägi. Võistlused olid ka kui 1964. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 2. veebruar Kuupäev: 30. jaanuar Kuupäev: 5. veebruar Kuupäev: 8. veebruar Kuupäev: 5. veebruar Kuupäev: 1. veebruar Kuupäev: 7. veebruar Kuupäev: 2.-3. veebruar Kuupäev: 31. jaanuar Kuupäev: 9. veebruar
Rusikavõitlejate mäss

Rusikavõitlejate mäss ehk Bokserite ülestõus ehk Yihetuani ülestõus (ka Ihetuani ülestõus; hiina keeles 義和團運動 Yìhétuán Yùndòng) oli rahvaülestõus Hiinas 1899–1901. Ülestõus sai nime ülestõusnute embleemil olnud rusika järgi. Bokserite arvates tulenesid Hiina probleemid võõraste liiga suurest võimust Hiina üle. Nende maalt välja ajamiseks asusid nad hävitama kõike, mis oli seotud lääne tsivilisatsiooniga, kohkumata tagasi välismaalaste ning ristitud hiinlaste tapmise ees. Bokseritega ühines osa Hiina armeest: nad hõivasid Pekingi, kus 1900. aasta suvel piirati sisse välismaalaste kvartal, mis suutis end aga rünnakute eest kaitsta. 24. augustil 1900 autasustati "bokserite ülestõusu ajal Pekingi diplomaatilise kvartali kaitsmisel ilmutatud vapruse eest" Tallinnas sündinud Ferdinand von Rahdenit (1863–1919) Georgi ordeni 4. järguga. Olavi Jaggo järgi on Bokserite mäss valetõlge. Henshall. Jaapani ajalugu: kiviajast suurriigini. Tõlkinud O. Jaggo. Tallinn 2010. lk 116 Eesti Ajalooarhiiv: Mitte-eestlaste elulood: Ferdinand von Raden
Harjumaa Omavalitsuste Liit

Harjumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Harju maakonna omavalitsusi. Liidu esialgne põhikiri kinnitati 10. detsembril 1992 maavanem Mati Zernandi korraldusega nr 1239 ja organisatsioon registreeriti Harju maakonna ettevõtteregistris 29. detsembril 1992. Liidu teine põhikiri registreeriti Harju maavanema 5. juuli 1994 korraldusega nr 501. Liidu kolmanda põhikirja kinnitas volikogu oma 27. augusti 2003 otsusega nr 17. Neljas põhikiri kinnitati volikogu 17. mai 2006 otsusega nr 14 ning muudeti 17. veebruari 2007 otsusega nr 2.
HOL

HOL on lühend, mis võib tähendada järgmist: Harjumaa Omavalitsuste Liit Hiiumaa Omavalitsuste Liit ...
Akadeemia

Akadeemiaks nimetatakse teatud tüüpi teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli. See nimetus tuleneb Platoni sellenimelise asutuse nimest. Renessansist peale on seda hakatud kasutama mitmesuguste asutuste nimetamiseks.  Pikemalt artiklis Platoni Akadeemia Platoni asutatud filosoofiline kool Ateena lähedal tegutses 385 eKr – 529 pKr. Kool on saanud nime oma asupaiga järgi Ateena Hekademeia-nimelises hiies (hilisematel aegadel eeslinnas), millele omakorda andis nime heeros Akademos. Hekademeia oli pühapaik, mida lisaks Akademosele on seostatud ka Dioskuuride (Kastori ja Polydeukese) ning Dionysose kultusega. Platon asutas Akadeemia Pythagorase Liidu eeskujul ning tal olid juriidilise isiku õigused. Akadeemia liikmed tasusid igal kuul liikmemaksu. Õpetajad ja õpilased elasid koos asutusele kuuluvais hooneis. Loengud ja väitlused toimusid tunniplaani järgi. Platoni Akadeemiat vastandatakse sageli hiljem Aristotelese asutatud Lykeionile (ehk peripateetikute koolile). Aristoteles asutas Lykeioni just sellepärast, et Platon pärandas kooli juhtimise ja varanduse käsutamise õiguse mitte talle, vaid oma õepojale Speusipposele. Edaspidi Akadeemia juhataja valiti. Ehkki Akadeemia tähtsus aegade jooksul muutus, on selle õpilaste seast kasvanud silmapaistvaid filosoofe, sealhulgas Aristoteles, Archesilaos ja Proklos. Ida-Rooma keiser Justinianus I lasi paganliku filosoofiakooli sulgeda 529 pKr. Akadeemia asukoht avastati taas 20. sajandil; suur osa sellest on praeguseks välja kaevatud. Esimese uusaegse akadeemia asutas Firenzes Cosimo de' Medici 15. sajandi keskel; selle keskseks kujuks sai Marsilio Ficino (Marsilius Ficinus). Mitmel maal on asutatud rahvuslikud teadusakadeemiad. Nende hulka kuuluvad näiteks Académie Française, Briti Akadeemia, Venemaa Teaduste Akadeemia ja Eesti Teaduste Akadeemia. Erialaakadeemiatest tuntumaid on ehk Ameerika Filmikunsti ja -teaduse Akadeemia (Academy of Motion Picture Arts and Sciences). Akadeemia-nimelisi kõrgkoole: Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia West Pointis, Sibeliuse Akadeemia jne; Eesti Kunstiakadeemia, Viljandi Kultuuriakadeemia, Eesti Mereakadeemia jts. Academia.edu Vaba Akadeemia Académie Française Venemaa Teaduste Akadeemia Akadeemia Nord Eesti Kunstiakadeemia Eesti Mereakadeemia Eesti Teaduste Akadeemia Tartu Teoloogia Akadeemia Viljandi Kultuuriakadeemia
Põhja suusaalad 1968. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1968. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Prantsusmaal Grenoble`is kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4x10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi. Võistlused olid ka kui 1968. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 10. veebruar Kuupäev: 7. veebruar Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 13. veebruar Kuupäev: 9. veebruar Kuupäev: 16. veebruar Kuupäev: 10. -11. veebruar Kuupäev: 11. veebruar Kuupäev: 18. veebruar
Põhja suusaalad 1972. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1972. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Jaapanis Sapporos kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4x10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus, suusahüpetes normaalmägi ja suur mägi. Võistlused olid ühtlasi 1972. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 7. veebruar Kuupäev: 4. veebruar Kuupäev: 10. veebruar Kuupäev: 13. veebruar Kuupäev: 9. veebruar Kuupäev: 6. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 4. .5. veebruar Kuupäev: 6. veebruar Kuupäev: 11. veebruar
2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

2011. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 48. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid Norras Oslos Holmenkollenis 22. veebruarist – 6. märtsini. MM-võistlused toimusid juba neljandat korda Holmenkollenis. Varasemad maailmameistrivõistlused toimusid 1930, 1966 ja 1982. aastal MM-võistluste korraldamisõigused sai Holmenkollen Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni 45. kongressil Vilamouras 25. mail 2006. aastal, võites Val di Fiemmet häältega 12–4 Murdmaasuusatamises: Piret Pormeister, Laura Rohtla, Triin Ojaste, Kaija Udras, Kaspar Kokk, Jaak Mae, Eeri Vahtra, Aivar Rehemaa, Karel Tammjärv, Andrus Veerpalu, Algo Kärp, Timo Simonlatser, Peeter Kümmel, Anti Saarepuu ja Kein Einaste Kahevõistluses: Kaarel Nurmsalu, Aldo Leetoja, Kail Piho, Karl-August Tiirmaa ja Han Hendrik Piho Suusahüpetes: Illimar Pärn ja Siim-Tanel Sammelselg Ametlik medalitabel Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 122 Maailmameister 2009: Ola Vigen Hattestad,  Norra Saarepuu, Einaste ja Simonlatseri kaotuse aeg on antud kvalifikatsioonivõistluste võitja Jesper Modini ajaga võrreldes. Kvalifikatsiooni tulemused Finaali tulemused Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2009:  Norra, Johan Kjølstad, Ola Vigen Hattestad Finaal-1 poolfinaal-2 poolfinaal Kümmeli ja Einaste kaotus on antud 2 poolfinaali võitja Venemaa järgi. Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 78 Maailmameister 2009: Andrus Veerpalu,  Eesti Ametlikud tulemused Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 83 Maailmameister 2009: Petter Northug,  Norra Ametlikud tulemused Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 82 Maailmameister 2009: Petter Northug,  Norra Ametlikud tulemused Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 17 võistkonda Maailmameister 2009:  Norra Eldar Rønning, Odd-Bjørn Hjelmeset, Tore Ruud Hofstad, Petter Northug Ametlikud tulemused Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 87 Maailmameister 2009: Arianna Follis,  Itaalia Ojaste, Pormeistri ja Udrase kaotuse ajad on antud kvalifikatsioonicõistluste võitja Marit Bjørgen ajaga võrreldes Kvalifikatsiooni tulemused Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 2009:  Soome, Aino-Kaisa Saarinen, Virpi Kuitunen Finaal – 1 poolfinaal – 2 poolfinaal Pormeistri ja Ojaste kaotus on antud 2 poolfinaali võitja Soomega võrreldes. Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 2009: Aino-Kaisa Saarinen,  Soome Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 56 Maailmameister 2011: Justyna Kowalczyk,  Poola Ametlikud tulemused Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 54 Maailmameister 2009: Justyna Kowalczyk,  Poola Ametlikud tulemused Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 2009: Soome, Pirjo Muranen, Virpi Kuitunen, Riitta-Liisa Roponen, Aino Kaisa Saarinen Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2009: Todd Lodwick,  USA Ametlikud tulemused Hüpe tulemused Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 12 võistkonda Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 66 Maailmameister 2009: Wolfgang Loitzl,  Austria Kvalifikatsiooni tulemused Finaal Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 43 Maailmameister 2009: Lindsey Van,  Ameerika Ühendriigid Tulemused 2011. aasta MM-i koduleht
Mwene Ditu

Mwene Ditu on linn Kongo DV-s Lomami provintsis. Linnas arvatakse olevat ligi 200 000 elanikku. Mwene Ditu kasvas oluliselt 1992. aastal, kui sinna saabus hulgaliselt põgenikke Katanga provintsist. Asula sai ametlikult linnaks 2003. aastal.
Põhja suusaalad 1976. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1976. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Austria Innsbruckis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3×5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi. Võistlused olid ka kui 1976. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 8. veebruar Kuupäev: 5. veebruar Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 7. veebruar Algselt kolmandaks tulnud Galina Kulakova diskvalifitseeriti, kuna jäi dopinguga vahele, . Kuupäev: 10. veebruar Kuupäev: 12. veebruar Kuupäev: 8.-9. veebruar Kuupäev: 7. veebruar Kuupäev: 15. veebruar
Põhja suusaalad 1980. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1980. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid USA-s Lake Placidis kümnel alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpetes normaalmägi ka suur mägi. Võistlused olid ka kui 1980. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 15. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 21. veebruar Kuupäev: 18. ja 19. veebruar Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Suusatamise maailmameistrivõistlused
Liezel Huber

Liezel Huber (neiupõlvenimi Liezel Horn; sündinud 21. augustil 1976 Durbanis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Ameerika Ühendriikide naistennisist. Liezel Huber on võitnud koos oma paarismängu partneri Cara Blackiga 2005. aasta Wimbledoni ja 2007. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste paarismänguturniiri. Alates novembrist 2007 oli ta koos Cara Blackiga WTA paarismängu edetabeli juht. 2005. aastal lõi Liezel fondi USA lõunarannikul möllanud orkaani Katrina tõttu kannatada saanutele annetuste kogumiseks. 2007. aastal sai tennisist USA kodakondsuse. Liezel Huber WTA kodulehel
Nikolai Zimjatov

Nikolai Semjonovitš Zimjatov (Vene keeles Николай Семёнович Зимятов, sündinud 28. juulil 1955 Rumjantsevos) on endine Nõukogude Liidu suusataja. Neljakordne olümpiavõitja (1980 ja 1984). 1978. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai Zimjatov 30 km hõbemedali kaasmaalase Sergei Saveljevi järel. 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis tuli ta kolmekordseks olümpiavõitjaks (30 km, 50 km ja 4x10 km teatesõidus). 1984. aasta OM-il kordas ta 30 km oma olümpiavõitu ja kuulus 4x10 km teatesõidus hõbemedali võitnud Nõukogude Liidu meeskonna koosseisu. 1980 Lake Placidis olümpiavõitja 30 km olümpiavõitja 50 km olümpiavõitja 4x10 km teatesõidus 1984 Sarajevos olümpiavõitja 30 km hõbemedal 4x10 km teatesõidus 1978 Lahtis hõbemedal 30 km Nikolai Zimjatov FIS-i kodulehel (inglise) Biograafia ja pildid vene keeles
Christian Gottfried Ehrenberg

Christian Gottfried Ehrenberg (19. aprill 1795 Delitzsch – 27. juuni 1876 Berliin) oli saksa loodusteadlane, zooloog, geoloog ja mikrobioloog, keda peetakse läbi aegade üheks viljakamaks teadlaseks. Sageli loetakse teda protistoloogia rajajaks. 1827. aastal nimetati ta Berliini ülikooli meditsiiniprofessoriks. Ligi 30 aastat uuris ja tegi ta hulgaliselt vee-, mulla- ja setteproove, määras fossiile, samuti kirjeldas tuhandeid uusi liike, millest suur osa olid algloomad (viburloomad, tsiliaadid jne). Erilist tähelepanu osutas ta üherakulistele ränivetikatele. Oma tulemused ja ülestähendused pani ta kirja umbes 400 teaduslikus publikatsioonis. 1877. aastal pälvis ta postuumselt Leeuwenhoeki medali (Leeuwenhoek Medal).
Tunnetusteadus

Tunnetusteadus ehk kognitsiooniteadus (ka kognitiivteadus, kognitiivteadused; inglise keeles cognitive science, saksa keeles Kognitionswissenschaft, soome keeles kognitiotiede) on teadusharu, mille eesmärk on uurida tunnetuslikke võimeid. Selliste võimete hulka kuuluvad näiteks taju, mõtlemine, õppimine, motoorika ja keel. Tunnetusteaduse all mõistetakse enamasti interdistsiplinaarset valdkonda, mis lõikub psühholoogia, neuroloogia, informaatika, lingvistika ja filosoofiaga. Eksisteerivad ka näiteks teadusharud kognitiivne etoloogia, kognitiivne lingvistika, kognitiivne psühholoogia ja kognitiivne semiootika. tunnetus
Fütosemiootika

Fütosemiootika on biosemiootika haru, mis uurib märgiprotsesse taimedel, või üldisemalt vegetatiivset semioosi. Vegetatiivne semioos on algeline märgiprotsesside tüüp, mis esineb elusorganismide rakulisel ja koelisel tasandil. Ennekõike kuuluvad fütosemiootika valdkonda rakkudevahelise kommunikatsiooni, geneetiliste ja epigeneetiliste informatsiooniprotsesside ja mälu, ensümaatilise äratundmise, transduktsiooni, orgaaniliste koodide ja spontaanse liikumisega seotud valikuprotsesside semiootiline uurimine. Seega kattub fütosemiootika suures osas endosemiootika ehk organismisiseste märgiprotsesside uurimisega. Termini võttis kasutusele Martin Krampen 1981. aastal. zoosemiootika Krampen, Martin 1981. Phytosemiotics. Semiotica 36(3/4): 187–209. Krampen, Martin 1992. Phytosemiotics revisited. In: Sebeok, Thomas A.; Umiker-Sebeok, Jean (eds.), Biosemiotics: The Semiotic Web 1991. Berlin: Mouton de Gruyter, 213–219. Kull, Kalevi 2000. An introduction to phytosemiotics: Semiotic botany and vegetative sign systems. Sign Systems Studies 28: 326-350. Faucher, Kane 2014. Phytosemiotics revisited: Botanical behavior and sign transduction. Semiotica 202: 673–688.
Lend CCCP-65856

Aerofloti lennuk registritunnusega CCCP (SSSR)-65856 oli kahe reaktiivmootoriga lennuk Tupolev Tu-134, mis lendas liinil Tallinn – Kišinjov ja mille lend lõppes katastroofiga. Lennuk tõusis lendu Tallinna lennuväljalt 3. mail 1985 kell 10.38 regulaarsele liinilennule sihtkohaga Kišinjov Moldaavia NSV-s. Kütuse tankimiseks oli ette nähtud vahemaandumine Lvovi lennuväljal Ukraina NSV-s. Olles laskumisel Lvovi lähedal lauspilvisuses, lendas Tu-134 ristuval kursil kell 12.13 kokku Nõukogude sõjaväele kuuluva Antonov An-26 lennukiga (nr 101, registritunnus CCCP-26492), mis oli äsja tõusnud õhku Lvovi lennuväljalt. Mõlemad lennukid kaotasid õhus tiiva parema poole ja sabaosa ning kukkusid juhitamatult Zolotševi küla lähedal põllule. Ellujäänuid ei olnud. Õnnetuse põhjuseks loeti kogenematu dispetšeri (lennujuhi) Pavel Savtšuki viga, kes lohakalt töökohustusi täites andis Aerofloti Eesti NSV lennukile liiga vara käsu laskumiseks, jättes tähelepanuta ristuval kursil õhkutõusva An-26. Mõne sekundi jooksul, mil lennukite piloodid hädaohtu märkasid, ei olnud enam võimalik katastroofi vältida. Dispetšer vahistati ning ta suri teadmata põhjustel paar nädalat pärast seda. Katastroofis hukkus 94 inimest, neist Tu-134 pardal 79 ja An-26 pardal 15. Peaaegu poolesajal hukkunud reisijal oli elukoha sissekirjutus Eestis. Katastroofi ohvrite hulgas olid Lvivi võistlustele sõitev noor lauatennise tulevikulootus Alari Lindmäe (sündinud 15. septembril 1967) ja kaks Nõukogude armee kindralit, kes olid teel Moskvasse Kõrgema Sõjanõukogu töökoosolekule. Tu-134 komandör (lennuki kapten) Nikolai Dmitrijev (sündinud 18. oktoobril 1931), oli suurte kogemustega ja kõrgesti hinnatud Aerofloti liinilendur, keda peeti üheks parimaks Nõukogude Liidus. ""Accident description. Type: Tupolev 134A. Registration: CCCP-65856"". aviation-safety.net (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 12.11.2013. Vaadatud 01.07.2011. ""Accident description. Type: Antonov 26. Registration: 101 red"". aviation-safety.net (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 12.11.2013. Vaadatud 01.07.2011. "TU! Sa lendad liiga madalalt!" Столкновение Ту-134А и Ан-26 над Львовом
Variatsioonivorm

Variatsioonivorm ehk variatsioonid on muusikas variatsioonil põhinev muusikavorm, milles muusikalist teemat, näiteks meloodiat, bassiliini, akordijärgnevust või muud muusikalist objekti korratakse muudetud kujul.
John C. Wiley

John Cooper Wiley (26. september 1893 – 3. veebruar 1967) oli USA diplomaat. Aastail 1938–1940 oli ta USA saadik Tallinnas. Alates 1934. aastast oli ta abielus Irena Baruch Wileyga (1906–1972), kelle mälestused "Kahekümne aastaga ümber maailma" on ilmunud eesti keeles 2013. aastal. Ameerika saadik esitas volitused. Uus Eesti, 25. november 1938, nr. 323, lk. 3.
Meremärk

Meremärk (navigatsioonimärk) on veeliikluse liiklusmärk ja abivahend, millega märgistatakse ohutud laevateed ja ohtlikud kohad. Meremärgi kavandamisel püütakse see teha ümbritsevast keskkonnast selgesti eristuvaks inimsilmale. Ehituse väljatoomiseks ümbritsevast kasutatakse kõrgust ja kuju, värvi ja tulesid. Süsteem A
Detriit

Detriit (ladina sõnast detritus 'peeneks hõõrutud') ehk pude on lagunenud orgaanilised jäänused vees, veekogu põhjas või mullas (varises). Detriidi hulka loetakse ka fekaalse päritoluga materjal. Vees olevast detriidist moodustavad suurema osa planktiliste organismide ja põhjataimestiku jäänused. Enamasti asustavad ja toituvad detriidist mikroorganismid (nt bakterid), kes detriidi lõplikult lagundavad (dekompositsioon). Detriidist toituvaid organisme kutsutakse detritofaagideks. Detritofaagid Detriitahel Huumus Seston Tripton Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 03.03.2012) Masing, V. (1992). Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 38. ISBN 5899000104