1983

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad   ◄◄ | ◄ | 1979 | 1980 | 1981 | 1982 | 1983 | 1984 | 1985 | 1986 | 1987 | ► | ►► Sündinud 1983. aasta (MCMLXXXIII) oli 20. sajandi 83. aasta. 1. jaanuar – ARPANET läks ametlikult üle TCP/IP protokollile. ... 16. veebruar – Lõuna-Austraalia ja Victoria osariiki tabanud metsatulekahjudes hävis üle 2000 km² suurune maa-ala. Hukkus 75 inimest. 8. märts – USA president Ronald Reagan nimetas Florida osariigis Orlandos peetud kõnes Nõukogude Liitu "kurjuse impeeriumiks". 4. aprill – Müügile tuli platvormimäng "Mario Bros.", "Super Mario" sarja esimene mäng. 20. mai – Aafrika Rahvuskongressi paramilitaarse tiiva uMkhonto we Sizwe korraldatud autopommiplahvatuses hukkus Pretorias 19 inimest. 20. mai – Prantsuse viroloogi Luc Montagnieri juhitud uurimismeeskond teatasid HI-viiruse avastamisest, kuid veel ei teatud, see põhjustab AIDS-i. 25. mai – Esilinastus film "Tähtede sõda: osa VI – Jedi tagasitulek" 9. juuni – Suurbritannia parlamendivalimistel valiti suure ülekaaluga tagasi Margaret Thatcheri juhitud Konservatiivne Partei. Michael Footi juhitud Leiboristlik Partei saavutas halvima tulemuse alates 1918. aasta valimistest. 13. juuni – USA kosmoselaev Pioneer 10 ületas Neptuuni orbiidi, saades esimeseks inimese valmistatud sõidukiks, mis on päikesesüsteemist väljunud. 18. juuni – Sally Ride suundus kosmosesüstik Challengeri pardal esimese ameeriklannana kosmosesse. 18. juuni – Iraanis Shīrāzis poodi üles kümme naist, kuna nad olid olnud Baha'i usku. 2. juuli – Pardal olnud tulekahju tõttu Kentucky osariigis hädamaandumise teinud Air Canada reisilennuk lahvatas uste avanedes põlema, hukkus 23 inimest. 15. juuli – Armeenia äärmusorganisatsioon ASALA korraldas pommiplahvatuse Pariisi Orly lennujaamas, tappes kaheksa ja vigastades 55 inimest. 16. juuli – British Airwaysi helikopter Sikorsky S-61 kukkus tiheda udu tõttu Keldi mere kohal alla. 26 pardal viibinud inimesest hukkus 20. 21. juuli – Antarktikas Vostoki uurimisjaamas registreeriti madalaim õhutemperatuur Maal: −89,2 °C. 22. juuli – Poola valitsus lõpetas riigis 19 kuud kestnud sõjaseisukorra, mille eesmärgiks oli olnud ametiühingu Solidaarsus mõju edasine suurenemine ja kommunistliku režiimi võimaliku langemise ära hoidmine. 27. juuli – Ameerika laulja Madonna andis välja omanimelise debüütalbumi. 18. august – Texase osariiki tabas orkaan Alicia, mille tõttu hukkus vähemalt 22 inimest ja mis tekitas üle miljardi dollari väärtuses kahju. 21. august – Manila lennuväljal mõrvati Filipiinide opositsiooniliider Benigno Aquino Jr., kes oli just naasnud vabatahtlikult kolmeaastasest eksiilist USA-s. 1. september – Korean Air Linesi lend 007: Nõukogude Liidu püüdurhävitaja tulistas Sahhalini saare lähedal Vaikses ookeanis alla reisilennuki. Hukkusid kõik pardal viibinud 246 reisijat ja 23 meeskonnaliiget. 19. september – Kariibi meres kuulutas end Suurbritanniast iseseisvaks Saint Kittsi ja Nevise saareriik. 23. september – Abu Nidali terroriorganisatsiooni poolt Pakistanist Karachist Abu Dhabisse teel olnud reisilennukile paigaldatud pomm tappis kõik 112 pardal olnud inimest. 26. september – NSV Liidu õhukaitsevägede kolonelleitnant Stanislav Petrov hoidis ära võimaliku kolmanda maailmasõja puhkemise. 27. september – Ameerika informaatik Richard Stallman teatas GNU projekti loomisest. 19. oktoober – Grenada saareriigis toimunud sõjaväelises riigipöördes hukati riigi peaminister Maurice Bishop. 23. oktoober – Liibanoni kodusõda: Enesetaputerroristide korraldatud rünnakus Beirutis hukkus 241 USA sõdurit, 58 rahvusvahelisse rahuvalvejõududesse kuulunud prantsuse parašütisti ja kuus tsiviilisikut. 25. oktoober – USA väed tungisid Grenadale, kus oli toimunud marksistlik riigipööre. ... 10. detsember – Raúl Alfonsín sai Argentina esimeseks demokraatlikult valitud presidendiks, kes astus ametisse pärast seitse aastat kestnud riigist kestnud sõjalist diktatuuri. 17. detsember – Harrodsi pommirünnak: Ajutine Iiri Vabariiklik Armee lõhkas Londonis Harrodsi kaubamaja ees autopommi, tappes kuus inimest ja vigastades veel üle 90 teist. 19. detsember – Brasiilia Jalgpalli Konföderatsiooni vitriinkapist varastati originaalne Jules Rimet' karikas. 4. jaanuar – Võimude käsul eksmatrikuleeriti Tartu ülikoolist grupp üliõpilasi, kes 24. detsembril 1982 olid seisnud auvalves Tartus Julius Kuperjanovi haual ning põletanud mälestusküünlaid. 6. aprill – Võimude käsul eksmatrikuleeriti liikumise Noor-Tartu üks liidreid Lauri Vahtre. 30. aprill – Mõisakülas süüdati luteri kiriku puidust hoone. See hävis täielikult, kuid on tänaseks peaaegu taastatud. 16. mai – Esimesi happening '​e Eestis – Matti Miliuse suplus Tartu Ülikooli Raamatukogu purskkaevus. 22. mai – Tartus avati Kristjan Jaak Petersoni monument. 30. detsember – Taasavati Niguliste muuseum-kontserdisaal. Asutati Adamson-Ericu muuseum.  Pikemalt artiklis Sündinud 1983 19. jaanuar – Justyna Kowalczyk, poola murdmaasuusataja 2. veebruar – Carolina Klüft, rootsi kergejõustiklane 23. veebruar – Emily Blunt, Kuldgloobusega pärjatud Suurbritannia filminäitleja 10. märts – Carrie Underwood, USA kantrilaulja 3. aprill – Ben Foster, inglise jalgpallur 20. aprill – Miranda Kerr, Austraalia supermodell 23. aprill – Juss Laansoo, eesti motosportlane 23. aprill – Mari-Liis Lill, eesti näitleja 26. aprill – Jessica Lynch, USA sõdur 29. mai – Mihkel Kaevats, eesti luuletaja 4. juuni – Liisi Koikson, eesti laulja 8. juuni – Kim Clijsters, belgia tennisist 12. juuni – Ewert Sundja, eesti laulja 30. juuni – Cheryl, Inglise laulja, tantsija ja televisioonisaadetes esineja 5. juuli – Taavi Peetre, eesti kuulitõukaja 2. august – Elina Partõka, eesti ujuja 14. august – Mila Kunis, juudi päritolu USA filminäitleja. 20. august – Andrew Garfield, ameerika näitleja 27. august – Džamala, Ukraina laulja 4. september – Margit Rüütel, eesti tennisist 14. september - Amy Winehouse, inglise laulja. 11. oktoober – Ruslan Ponomarjov, ukraina maletaja 16. oktoober – Loreen, Rootsi laulja 19. oktoober – Rebecca Ferguson, Rootsi näitleja 25. oktoober – Mirjam Liimask, eesti kergejõustiklane 16. november – Natalia Hissamutdinova, Eesti ujuja 4. detsember – Risto Kübar, eesti näitleja 10. detsember – Katrin Siska, eesti laulja (Vanilla Ninja) 20. detsember – Jonah Hill, ameerika näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1983 11. jaanuar – Grigori Rošal, Vene filmilavastaja 24. jaanuar – George Cukor, USA filmilavastaja 4. veebruar – Karen Carpenter, USA laulja ja trummar 18. märts – Umberto II, endine Itaalia kuningas 20. märts – Mihkel Kõvamees, Eesti mereväelane 4. aprill – Gloria Swanson, USA näitleja 11. aprill – Dolores del Río, Mehhiko-Ameerika näitleja 13. aprill – Mercè Rodoreda, katalaani kirjanik 23. aprill – Buster Crabbe, ameerika ujuja ja näitleja 30. aprill – George Balanchine, tantsija ja koreograaf 30. aprill – Muddy Waters, USA bluusimuusik ja kitarrist 25. mai – Idris I, Liibüa kuningas 30. mai – Rudolf Loo, eesti maadleja 1. juuni – Anna Seghers, Saksa kirjanik 3. juuni – Leo Anvelt, eesti kirjanik ja tõlkija 10. juuni – Georg-Peeter Meri, eesti diplomaat, kirjandusteadlane ja tõlkija 12. juuni – Verner Hans Puurand, eesti poliitik 12. juuni – Norma Shearer, USA näitleja 18. juuli – Salo Flohr, Tšehhoslovakkia / NSV Liidu maletaja 29. juuli – Luis Buñuel, hispaania filmirežissöör 13. august – Aleksander Hansson, eesti vaimulik 17. august – Ira Gershwin, USA luuletaja 10. september – Felix Bloch, USA füüsik 10. september – Jon Brower Minnoch, raskeim inimene, kes kunagi on elanud 25. september – Léopold III, belglaste kuningas 4. oktoober – Ida Urbel, eesti ballettmeister ja lavastaja 10. oktoober – Sir Ralph Richardson, Inglise näitleja 1. november – Egon Rannet, eesti näitekirjanik ja prosaist 1. detsember – Rudolf Loo, eesti maadleja 25. detsember – Joan Miró, Hispaania kunstnik 28. detsember – Dennis Wilson, USA muusik füüsika – Subrahmanyan Chandrasekhar, William Alfred Fowler keemia – Henry Taube meditsiin – Barbara McClintock kirjandus – William Golding rahu – Lech Wałęsa majandus – Gerard Debreu Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 304