1957

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1953 | 1954 | 1955 | 1956 | 1957 | 1958 | 1959 | 1960 | 1961 | ► | ►► 1957. aasta (MCMLVII) oli 20. sajandi 57. aasta. 1. jaanuar – Saarimaa, endine Prantsusmaa protektoraat alates Teisest maailmasõjast, liideti uuesti Lääne-Saksamaaga. 10. jaanuar – Harold MacMillan sai Suurbritannia peaministriks. 22. jaanuar – Iisrael tõmbus Siinai poolsaarelt tagasi. 30. jaanuar – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop Johan Kõpp nimetatakse peapiiskopiks. 12.-13. veebruar – Eesti NSV Ülemkohtus toimus kohtuprotsess Eesti Noorte Maleva liikmete üle. Jaan Isotamme karistati seitsme-, Voldemar Kohvi kuue- ja Enn Tartot kolmeaastase vabadusekaotusega. Teiste karistused olid väiksemad. 1. märts – U Nu sai Birma peaministriks. 3. märts – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Holland lauluga "Net als toen". 6. märts – Ghana iseseisvus. 8. märts – Egiptus avas uuesti Suessi kanali. 14. märts – Indoneesia president kuulutas riigis välja sõjaseisukorra. 25. märts – Rooma lepinguga asutati Euroopa Majandusühendus. ... ... 7. juuni – võeti vastu Eesti NSV looduskaitseseadus, mis oli esimene omataoline NSV Liidus. 25. juuli – Tuneesia sai vabariigiks. 29. juuli – asutati Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur. 1. august – Karl Ristikivi hakkas viimast korda päevaraamatut pidama, mida pidas 1968. aastani ... 29. september – Kõštõmi plahvatus: Ida-Uuralites Tšeljabinsk-40-s plahvatas keemiakombinaadis Majak radioaktiivsete jäätmete hoidla. Radioaktiivselt saastati 300–350 km pikkune ja kümmekonna kilomeetri laiune ala kogupindalaga üle 800 km². ... 4. oktoober – Nõukogude Liidus startis esimene Maa tehiskaaslane Sputnik 1. 3. november – Nõukogude Liidus startis teine Maa tehiskaaslane Sputnik 2, mille pardal oli koer Laika. 5. detsember – Indoneesiast pagendati kõik Hollandi kodanikud. 20. detsember – Elvis Presley sai sõjaväekutse. Jaanuaris hakkas ilmuma sari "Loomingu Raamatukogu". 22. mai – asutati Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum. 22. mai – avati Tallinna Moemaja. 7. juuni – moodustati Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu. 7. juuni – võeti vastu looduskaitse seadus, mille alusel loodi Vilsandi linnuriigist Vaika Riiklik Looduskaitseala. 22. august – Eesti NSV Ülemkohus mõistis Uudo Halliku kolmeks ja Ülo Riba seitsmeks aastaks vangi, süüdistatuna kuulumises salajasse vastupanuorganisatsiooni. 16.–23. oktoober – Ülenurmel toimusid esimesed Eesti NSV meistrivõistlused langevarjuhüpetes, osalesid 30 meest ja 4 naist, kohal oli ka õhupall ДАГ-1. Võitsid Milvi Saar ja Raimond Rood. 13. november – Rootsis hakkas ilmuma Välis-Eesti kultuuriajakiri Mana. ... Loodi Viidumäe looduskaitseala Saaremaal. Abja-Paluojal valmis Arnold Matteuse projekteeritud kultuurimaja. Sel aastal said eesti kunstnikud esimest korda pärast sõda eksponeerida oma teoseid välismaal: Berliinis, Londonis ja Prahas. Sel aastal laienes eestlaste kirjavahetus oma välismaal elavate sõprade ja sugulastega.  Pikemalt artiklis Sündinud 1957 6. jaanuar – Michael Foale, Suurbritannia-USA astrofüüsik ja astronaut 21. jaanuar – Geena Davis, ameerika näitleja 23. jaanuar – Caroline, Monaco printsess 10. märts – Osama bin Laden, araabia terrorist 18. märts – Jüri Toit, Jõgeva Ühisgümnaasiumi direktor 20. märts – Spike Lee, USA filmirežissöör ja -näitleja 4. aprill – Aki Kaurismäki, soome filmirežissöör 5. aprill – Jaan Ross, eesti muusikateadlane 10. aprill – Ülle Kaljuste, eesti näitleja 12. aprill – Ain Roost, Endla teatri direktor 15. aprill – Evelyn Ashford, USA kergejõustiklane 22. aprill – Donald Tusk, Poola peaminister 23. aprill – Patrik Ouředník, tšehhi kirjanik ja tõlkija 27. aprill – Andres Lepik, eesti näitleja ja lavastaja 29. aprill – Daniel Day-Lewis, Suurbritannia filminäitleja 10. mai – Sid Vicious, inglise muusik 17. mai – Peter Høeg, taani kirjanik 7. juuni – Fred Vargas, prantsuse ajaloolane, arheoloog ja kirjanik 16. juuni – Aleksandra Marinina, vene kirjanik 19. juuni – Anna Lindh, Rootsi poliitik 4. juuli – Rein Lang, eesti meediaärimees ja poliitik 21. juuli – Sulev Keedus, eesti filmilavastaja 9. august – Melanie Griffith, USA filminäitleja 19. august – Márta Sebestyén, ungari laulja 1. september – Gloria Estefan, Kuuba poplaulja 7. september – Marju Länik, Eesti laulja 7. september – Jaan Toots, Eesti ettevõtja 12. september – Rachel Ward, inglise näitleja 8. november – Hardi Volmer, eesti filmilavastaja, kunstnik ja poplaulja 21. november – Toomas Haldma, eesti majandusküberneetik 21. november – Tiina Rebane, eesti tantsija 21. november – Paavo Russak, eesti korvpallur ja treener 29. november – Jean-Philippe Toussaint, Belgia kirjanik ja filmilavastaja 15. detsember – Tõnu Raadik, eesti viiuldaja 20. detsember – Billy Bragg, inglise laulja ja laulukirjutaja 24. detsember – Ḩāmid Karzay, Afganistani poliitik 29. detsember – Toivo Maimets, Eesti bioloog ja poliitik  Pikemalt artiklis Surnud 1957 14. jaanuar – Humphrey Bogart, USA näitleja 16. jaanuar – Arturo Toscanini, itaalia dirigent 8. veebruar – John von Neumann, matemaatik 9. veebruar – Miklós Horthy, Ungari riigimees 10. veebruar – Laura Ingalls Wilder, USA kirjanik 16. märts – Constantin Brancusi, rumeenia skulptor 11. aprill – Freeman Wills Crofts, inglise kirjanik 2. mai – Joseph McCarthy, USA poliitik 30. juuni – Ervin Saar, eesti metsavend 30. juuni – Viktor Olde, eesti metsavend 7. august – Oliver Hardy, USA näitleja 21. august – Mait Metsanurk (Eduard Hubel), eesti prosaist, näitekirjanik ja kriitik 2. september – Lydia Aadre, eesti ooperilaulja 20. september – Jean Sibelius, soome helilooja 8. oktoober – Anna Altleis, eesti näitleja 21. november – Francis Burton Harrison, Ameerika Ühendriikide ja Filipiinide riigitegelane 9. detsember – Albert Kosenkranius, eesti metsavend 17. detsember – Dorothy L. Sayers, inglise kirjanik ja tõlkija füüsika – Chen Ning Yang ja Tsung-Dao Lee keemia – Alexander Robertus Todd meditsiin – Daniel Bovet kirjandus – Albert Camus rahu – Lester Bowles Pearson Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 285–286