Fabian von Aderkas

Fabian von Aderkas (surnud hiljemalt 11. veebruaril 1682) oli Liivimaa aadlikust Rootsi ratsaväeohvitser (kindralmajor) ja mõisnik. Aderkaside suguvõsast põlvnenud Fabian von Aderkas sündis Liivimaa Bīsteri mõisniku ja Poola rittmeistri Jürgen von Aderkasi ja Margaretha von der Pahleni pojana. Fabian von Aderkasi on esmamainitud 1619. aastal, seoses läänistustega Soomes.[viide?] 1620. aastatel teenis ta Rootsi vägedes leitnandina Otto von Uexkülli kompaniis. 1625. aastal sai Fabian von Aderkas rittmeistri auastme.[viide?] 15. juunil 1630 juhatas ta rittmeistri auastmes üht kompaniid värvatud kürassiire. 1632–1633 teenis ta ooberst vabahärra Fredrik Stenbocki (1607–1652) Smålandi rügemendis ooberstleitnandi ja kompaniiülemana. Osales Smålandi rügemendi koosseisus Lützeni lahingus ning viibis kuningas Gustav II Adolfi hukkumisel tõenäoliselt tema lähikonnas. Nimelt sai ooberst Stenbock lahingus ränga kuulihaava jalga ning kuningas võttis rügemendi juhtimise üle. Rootsi vägede paremal tiival Smålandi ratsanikke juhtinud kuningas hukkus aga seejärel lahingumöllus. 6. märtsil 1633 on riigikantsler Axel Oxenstierna kirjutanud ooberstleitnant Fabian von Aderkasile. Veel 1654 oli ooberstleitnandi auastmes. Ülendati 1655. aastal oobersti auastmesse ning määrati Liivimaa aadlilipkonna ülemaks, millist ametit pidas ta 1660. aastani. Rootsi-Poola sõja ajal toimunud Pärnu piiramise ajal sooritas 1658. aasta jaanuari lõpus 200 ratsaväelase eesotsas eduka väljatungi piiratud linnast ning sundis välihetman Vincenty Corvinus Gosiewski juhitud Leedu väed Pärnu alt taganema. Eduka tegutsemise eest Koknese (1656) ja Ērgļi (1657) piiramisel, Pärnu väljatungil ning Kuramaa väejuhi Johann Lübecki (Pime Valentin) vangistamisel, ülendati ta 1659. aastal kindralmajori auastmesse.[viide?] Märtsis 1659 piiras ta oma 2000 sõduriga Aizpute kindlust ning võttis vangi kogu sealse garnisoni (300 meest, 9 lippu, 6 suurtükki).[viide?] Fabian von Aderkasi on mainitud juba surnuna 11. veebruaril 1682 ning ta maeti sama aasta 9. aprillil 1683 Tallinna Niguliste kirikusse.[viide?] Magnus Gabriel De la Gardie kirjakogus on säilinud mitmeid Fabian von Aderkasi saadetud kirju, mis võimaldavad kindlaks teha Aderkasi asukoha 14 aasta jooksul: märts 1655, Tallinn mai 1656, Võnnu oktoober 1656, Riia jaanuar 1657, Võnnu juuni 1657, Rouenborch juuli, august 1657, Võnnu, Silke, Silkischen Vehr november, detsember 1657, Pärnu jaanuar 1658, Pärnu, Tallinn august 1663, Tagavere juuni 1666, Tallinn september 1669, Tagavere Fabian von Aderkasi on esmamainitud 1619. aastal, mil Gustav II Adolf läänistas talle Padesjoki ja Kuhmoise külad Soomes.[viide?] Aderkasile kuulusid mitmed mõisad Eestis, Lätis ja Soomes, sealhulgas Salajõe mõis. 1646. aastal lasi ta ehitada Haapsalus Jaani ja Vee tänava ristil asuvale pastoraadi krundile kivimaja. 1650. aastal müüs Gabriel Bengtsson Oxenstierna ooberstleitnant Fabian von Aderkasele Tagavere mõisa.[viide?] 5. juulil 1679 Tagaveres koostatud dokumendiga jättis Fabian von Aderkas oma pojale Otto Reinholdile maja Toompeal.[viide?] Fabian von Aderkas oli abielus Anna von Tiesenhauseniga, kes oli Jumurda mõisniku Johann von Tiesenhauseni ja Anna von Krummesi tütar. Abielust sündisid: Magnus Johann von Aderkas (1627–1678), Rootsi sõjaväelane Otto Reinhold von Aderkas (surnud 1708), Rootsi sõjaväelane Tagavere ja Salajõe mõisnik Georg von Aderkas, Rootsi sõjaväelane Anna Margarethe von Aderkas, abiellus Ewold Johann von Vietinghoffiga. Marie Gerdruta von Aderkas (1638–1694), abiellus Engelbrecht von Tiesenhauseniga. Aderkas Gustav Friedrich von Buxhöwden wegen seiner seeligen Eheliebsten Anna Sophia, der Tochter des verstorbenen Rittmeister Jürgen Aderkas contra Otto Reinhold Aderkas sowie die anderen Erben des seeligen Generalmajor Fabian Aderkas zu Sallajöggi... Aderkas, von; EAA.1674.2.16, kaader 6 Arvi Heikki Korhonen "Hakkapeliittain historia: osa. 1626-1629", 1943, lk. 219 Fabian von Aderkasi kompanii munsterroll, 1630 Fredrik Stenbocki rügemendi munsterroll, 1632 Fredrik Stenbocki rügemendi munsterroll, 1633 Bo Eriksson "Gustav II Adolf: Den bildade krigaren" Populär Historia, 2020 "Rikskansleren Axel Oxenstiernas skrifter och brefvexling", 1942, lk. 306 EAA.863.1.3723; Akte in Klagesachen des Oberleutnants Fabian von Aderkas wider den Kapitän Franz Knorring wegen einer Gewalttat Margus Laidre "Üks hä tru ja öige sullane. Elust Rootsi sõjaväes Eesti- ja Liivimaal 1650-1700". Kirjastus Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 1999, lk. 138 Laidre, lk. 90 Brev till Magnus Gabriel de la Gardie. Från enskilda. Haapsalu ajaloost Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust