laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ülekostvus

Ülekostvus (inglise keeles crosstalk) on nähtus, kus telefonsideliinides, -kaablites või elektroonikaseadmetes signaal levib nõrgemalt soovimatult ühest keerdpaarist kõrvalasuvatesse keerdpaaridesse või juhtmetesse. Telefonsides on see selline ilming, kus kõneleja kuuleb vaiksemalt mõne teise kõneleja juttu samaaegselt pealt. Ka ringhäälingus on ülekostvus soovimatu kõrvalnähtus. Ülekostvust mõõdetakse detsibellides (dB). Ülekostvuse põhjuseks võib olla: elektromagnetiline interferents kandevsageduste interferents Traadis leviv elektrivool tekitab ümber traadi ringikujulise magnetvälja. Seda nähtust kutsutakse induktsiooniks. Kui vooluringis on traadid üksteisega kõrvuti ja nende signaal on teineteisega vastupidine, on ka nende magnetväljad täpselt vastupidised ja seega kaks magnetvälja nõrgestavad teineteist ja ka väliseid magnetvälju[küsitav]. Keerdus traatide puhul kirjeldatud efekt suureneb. Mida tihedamalt on juhtmete keerdpaarid keerdus, seda väiksem on traatidevaheline interferents ja seega väiksem ka ülekostvus.
Meiji-Sanriku maavärin 1896

Meiji-Sanriku maavärin toimus 1896. aasta 15. juunil kell 19.32 kohaliku aja järgi Jaapanis. See maavärin on üks raskemate tagajärgedega loodusõnnetusi Jaapani ajaloos. Tema tugevus oli 7,2 Mw ning selle tagajärjel tekkinud tsunami tegi suuremat kahju kui maavärin ise. Kokku hävis õnnetuses vähemalt 9000 hoonet ning hukkus üle 22 000 inimese. 15. juunil 1896 olid pered tähistamas sõdurite tagasitulekut esimesest Esimesest Hiina-Jaapani sõjast ja Shinto pühasid, kui toimus maavärin. Kuna maavärinad on selles piirkonnas tavalised, ei pööratud sellele eriti tähelepanu. 35 minutit hiljem saabus Sanriku rannale aga hiidlaine, millele järgnes varsti teine. Tsunami tagajärgi võimendas merevee tõus. Laine kõrgus oli 38 meetrit. Hävis 9000 kodu ja on kirjalikke tõendeid 22 066 inimese surmast. Suur hulk hukkunuid oli purustatud pealuudega ning jäsemed olid küljest rebitud, mis kõik annab tõestust tsunami jõust. Paatidega merel olnud kalurid ei märganud samas midagi erilist ning alles koju saabudes leidsid eest rusud. Sama tsunami tegi kahju ka Hawaii saartel, kus laine kõrgus oli kuni 9 meetrit.
Kamakura Suur Buda

Kamakura Suur Buda (jaapani keeles 大仏 Daibutsu) on buda Amitābha pronksskulptuur, mis asub Kamakura linnas Jaapanis Kōtoku-in templis. Pronksist Suur Buda valmis tõenäoliselt 1252. aastal. Enne seda asus samas kohas 1243. aastal valminud puust Buda kuju, mis purunes koos templiga tormis 1248. aastal. Skulptuur on seest tühi ja on valatud 30 etapis. Algselt oli kuju ümber templihoone, kuid hoolimata korduvast ülesehitamisest on see hävinud tormides, maavärinates ja tsunamides. Viimane selline ehitis pühiti minema 20. septembril 1498 järjekordse tsunami poolt. Skulptuur on 13,35 meetrit kõrge ja kaalub umbes 121 tonni. Skulptuuri on võimalik väikse tasu eest (20 jeeni) igaühel ka seestpoolt uudistamas käia. Kantō suur maavärin lammutas aluse, millel kuju paikneb, ning see taastati aastal 1925. Hiljem (1960–1961) on kuju kaela seestpoolt tugevdatud ERP-plastiga, et kuju peaks vastu uutele maavärinatele. Samuti paigaldati tema alla roostevabast terasest alusplaat, mis lubab järsu tõuke korral kujul paigalt liikuda, vähendamaks saadavat raputust. Information about Daibutsu (arhiveeritud)
Hubertus

Hubertus (Hubert) Liège'ist (umbes 655 Toulouse – 30. mai 727 Tervuren (praegu Belgia)) oli Maastrichti ja Liège'i piiskop. Teda austatakse pühakuna.
Nagaoka-kyō

Nagaoka-kyō (長岡京) oli Jaapani pealinn aastatel 784–794. Varasem pealinn oli Heijō-kyō, kust keiser Kammu selle ära kolis, sest Nagaoka-kyō oli veetranspordi suhtes paremas asukohas. 794 liigutas keiser Kammu pealinna Kyōtosse, kuhu see jäi kuni 1869. aastani.
Ansei-Tōkai maavärin

Ansei-Tōkai maavärin oli esimene Ansei perioodil Jaapanit tabanud maavärinatest. See toimus 23. detsembril 1854 umbes kell 9.00 kohaliku aja järgi. Maavärina tugevus oli 8,4 palli Richteri skaala järgi ja sellele järgnes laastav tsunami. Umbes 10 000 hoonet hävis ja surma sai vähemalt 2000 inimest. Ansei-Tōkai maavärin on üks Tōkai maavärinatest.
Tōkai maavärinad

Tōkai maavärinad on regulaarsed maavärinad, mis toimuvad iga 100–150 aasta tagant Jaapanis Tōkai piirkonnas. Maavärinad on toimunud aastatel 1498, 1605, 1707 ja 1854. Antud piirkonnas asub ka Jaapani pealinn Tōkyō ning mitmed muud linnad nagu Yokohama ja Kamakura. Uue Tōkai maavärina eest on korduvalt hoiatatud ja selle esinemise tõenäosus on eriti suur, kuna eelmisest on möödas rohkem kui 157 aastat. 1969. aastal avaldas Kiyoo Mogi hüpoteesi (Mogi sõõriku hüpotees). Selle järgi on Tōkai maavärina kordumine lähikümnenditel tõenäoline ja ta kutsus üles valitsust selleks valmistuma. 23. jaanuaril 2012 teatas Shinichi Sakai Tōkyō ülikoolist, et uue suure maavärinaks tõenäosus lähima nelja aasta jooksul on 70% ja järgmise 30 aasta jooksul 98%. "首都圏で4年以内に大地震の可能性70％". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2012. Vaadatud 28. jaanuaril 2012. "Big Tokyo Quake Forecast by 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2012. Vaadatud 8. aprillil 2012.
Kiyoo Mogi

Kiyoo Mogi (茂木清夫 Mogi Kiyoo, 28. detsember 1929 Jaapan – 6. juuni 2021) oli jaapani seismoloog. Ta hoiatas korduvalt Jaapani avalikkust, et Tōkai maavärinad korduvad, ning kutsus üles võtma tarvitusele meetmeid nende tagajärgede leevendamiseks.
Sun Microsystems

Sun Microsystems, Inc. oli arvutifirma, mis loodi 24. veebruaril 1982. Ettevõte osteti ära ja liideti firmaga Oracle Corporation 27. jaanuaril 2010. Sun oli infotehnoloogiamaailmas eelkõige tuntud SPARC-protsessorite ja selliste serverite tootjana, milles kasutati operatsioonisüsteeme SunOS ja Solaris, ning programmeerimiskeele Java loojana. Sun Microsystems ostis 26. veebruaril 2008 ära andmebaasimootori MySQL omanikfirma MySQL AB.
Kantō maavärinad

Kantō maavärinad (関東地震 kantō jishin) on Kantō piirkonnas Jaapanis tsükliliselt esinev loodusõnnetus. Viimane neist oli Suur Kantō maavärin, mis 1923. aastal hävitas suure osa Tōkyō ja Yokohama linnadest, on 20. sajandi üks suuremaid loodusõnnetusi.
Kivimurru tänav

Kivimurru tänav on tänav Paides. Kivimurru tänav on umbes 190 meetrit pikk. Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb loodesse ja ristub Laia tänavaga, kus ta ka lõppeb. Paide tänavate loend
Vostotšnõi rajoon

Vostotšnõi on Moskva rajoon (munitsipaalringkond), mis kuulub Ida haldusringkonda. Rajoon koosneb kahest eksklaavist Moskva oblastis. Endine Vostotšnõi töölisalev asub 2-3 km Moskva ringteest idas. Vostotšnõist 20 km põhja poole jääv Akulovo asub Moskva ringteest 13 km kirdes Utšinskoje veehoidla ääres Puškino linna lähedal. Rajooni elanike arv on 12 300 (2010), neist Akulovos elab umbes 1500 inimest. Q126683186 Восточный административный округ г. Москва
Tōkyō Ülikool

Tōkyō Ülikool (東京大学) on kõrgõppeasutus Jaapanis Tōkyō linnas. Ülikoolis õpib 30 000 üliõpilast, kellest 4200 on välismaalased. Ülikooli loetakse kõige prestiižikamaks õppeasutuseks Jaapanis. Ülikoolis saab õppida 10 teaduskonnas ning selle koosseisu kuuluvas 11 instituudis: atmosfääri ja ookeani, maavärinate, historiograafia, aasia kõrgemate uuringute, kosmiliste kiirte uurimise, tahkefüüsika, tööstusteaduste, arstiteaduse, kvantitatiivsete bioteaduste, sotsiaalteaduste, arenenud teaduse ja tehnoloogia keskustes. Õppeasutus asutati Meiji ajastul 1877. aastal väiksemate koolide liitmise teel. Tōkyō Ülikooli logol on kujutatud kahte hõlmikpuulehte. "UTokyo by the Numbers". The University of Tokyo (inglise). 1. mai 2020. Vaadatud 24. august 2021. Clark, Burton R. (1985). The School and the University. University of California Press. Lk 156. ISBN 9780520334021. Lincoln, Edward J. (2001). Arthritic Japan: the slow pace of economic reform. Brookings Institution Press. Lk 148. ISBN 0815700733. "特集 大学院を重点とする大学" (PDF). 東京大学広報誌 淡青 (2): 9. 2000. "The University of Tokyo". The University of Tokyo (inglise). Vaadatud 10. novembril 2023. "附置研究所". 東京大学 (jaapani). Vaadatud 10. novembril 2023. "大学案内・選抜要項・募集要項". 東京大学 (jaapani). Vaadatud 10. novembril 2023.
Viktoryja Azaranka

Viktorõja Azaranka, üldlevinud venepärase transkriptsiooni kohaselt ka Viktorija/Victoria Azarenka (valgevene keeles Вікторыя Азаранка; sündinud 31. juulil 1989 Minskis) on Valgevene tennisist. Viktorõja Azaranka võitis 2012. ja 2013. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused. 2012. aastal alistas ta finaalis Marija Šarapova tulemusega 6:3, 6:0. Tänu sellele võidule tõusis Azaranka WTA edetabelis esikohale. 2013. aastal alistas ta finaalis hiinlase Li Na tulemusega 4:6, 6:4, 6:3. Ta on olnud maailma naiste tennise esinumber 30. jaanuarist kuni 10. juunini 2012 ja 9. juulist 2012 kuni 17. veebruarini 2013 (kokku 51 nädalat). Azarenka purustas Šarapova ja tõusis uueks esinumbriks! Delfi Sport 28. jaanuar 2012. Koduleht WTA profiil
1415

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand Aastakümned: 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad – 1410. aastad – 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad Aastad: 1410 1411 1412 1413 1414 – 1415 – 1416 1417 1418 1419 1420 1415. aasta (MCDXV) oli 15. sajandi 15. aasta. 6. juuli – Katoliku kirik põletas tuleriidal tšehhi usureformaatori Jan Husi. 25. oktoober – Saja-aastane sõda: Inglise kuningas Henry V purustas Azincourti lahingus hävitavalt prantslased. 10. märts – Vassili II, Moskva suurvürst 21. september – Friedrich III, Saksa-Rooma keiser 6. juuli – Jan Hus, tšehhi usureformaator
Marthe Kristoffersen

Marthe Kristoffersen (sündinud 11. augustil 1989 Vannøyas) on endine Norra murdmaasuusataja. 2007. aastal Tarvisios sai Kristoffersen juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali 5 km vabasõidus. Ta on võitnud ka kaks kuldmedalit juunioride MM-il 4×3,3 km teatesõidus. Esimene tuli 2008. aastal Malleses ja teine 2009. aastal Praz de Lys Sommandis. Kristoffersen osales esimest korda maailma karikasarjas Beitostølenis 24. novembril 2007 10 km vabatehnikasõidus, kus ta sai 19. koha. Esimese poodiumikoha sai ta Lahtis 8. märtsil 2009 10 km vabatehnikasõidus, kui ta oli kolmas. Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2016/2017. 2007 Tarvisios hõbemedal 5 km vabasõidus 2008 Malleses juunioride maailmameister 4×3,3 km teatesõidus 2009 Praz de Lys Sommandis juunioride maailmameister 4×3,3 km teatesõidus Marthe Kristoffersen osales individuaalarvestuses 123 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse kuuel korral, millest kõigil oli ta kolmas. Marthe Kristoffersen FIS-i kodulehel (inglise)
Hōshō

Hōshō oli Jaapani mereväe lennukikandja aastatel 1922–1947. Tegemist oli esimese lennukikandjaga maailmas, mis oli algusest peale selleks ehitatud. HMS Ark Royal (1914) oli lennukikandja, mis valmis küll varem, kuid oli ehitatud ümber kaubalaevast.
Vanaarmeenia keel

Vanaarmeenia keel (armeenia keeles գրաբար grabar, "kirjanduslik") on armeenia keele vanim tuntud vorm. Teadaolevalt kirjutati vanaarmeenia keeles esimest korda 5. sajandi alguses pKr, sellest kuni 18. sajandini on kogu armeenia kirjandus vanaarmeenia keeles. Paljud muistsed kreeka, pärsia, heebrea, süüria ja ladina käsikirjad on säilinud vaid armeeniakeelses tõlkes. Vanaarmeenia keel on tänini Armeenia apostelliku kiriku liturgiline keel, sageli õpivad seda ka piibli- ja patristikauurijad. Samuti on vanaarmeenia keel tähtis Indoeuroopa algkeele rekonstrueerimise seisukohalt, kuna selles on säilinud hulk vanapäraseid jooni. Vanaarmeenia keelt kõneldi peamiselt Armeenia mägismaal. Seda kirjutatakse armeenia kirjas. Kõnekeelena on vanaarmeenia keel välja surnud, sellest arenes välja 12.–18. sajandil tarvitatud keskarmeenia ehk kiliikia armeenia keel, millest 18. sajandil sündis omakorda tänapäevane armeenia keel. Acharian, Hrachia. (1971-79) "Etymological Root Dictionary of the Armenian Language" Vol. I – IV. Yerevan: Yerevan State University. Meillet, Antoine. (1903) "Esquisse d'une grammaire comparée de l'arménien classique" Thomson, Robert W. (1989) "An Introduction to Classical Armenian" Caravan Books. (ISBN 0-88206-072-4)
Lõhkamismasin

Lõhkamismasin on elektrilõhkevõrkude pingestamiseks kasutatav seadeldis. Lõhkamismasinad jagunevad autonoomseteks, millel on oma vooluallikas, ja võrgumasinateks, mis võtavad vajaliku voolu välisest elektrivõrgust. Autonoomseid lõhkamismasinaid jaotatakse omakorda kondensaator-, muundur- ja dünamoelektrilisteks. Võrgumasinaid liigitatakse tööpõhimõttest lähtuvalt lülitavateks, alandavateks ja sünkroonitavateks. Kondensaatormasinad, kus süüte andmiseks vajaminev elektrilaeng koondatakse kondensaatorisse, on tänapäeval levinuimad lõhkamismasinad. Eestis on levinud kodumaised patareitoitega kondensaatormasinad LM-2M, Guerilla, Mars 2,Mars 3 ja käsielektri-generaatoriga lõhkamismasinad Erna 3, Erna 4, Erna 5, Bart 1, Bart 2 ning Vene päritolu ja käsiajamiga elektrigeneraatorit sisaldavad KPM-1, KPM-3 ja VMK-500.
Tüüp 73

Tüüp 73 võib tähendada: Hitachi Tüüp 73 on Jaapani Omakaitsejõududes kasutusel olev suurtükitraktor. Tüüp 73 on Jaapani Omakaitsejõududes kasutatav maastur Tüüp 73 on Jaapani Omakaitsejõudude soomustransportöör Tüüp 73 on Põhja-Korea kergekuulipilduja
Tüüp 99

Tüüp 99 võib tähendada: Tüüp 99 (tank) on Hiina Rahvaarmee tank Tüüp 99 (maskeering) on Hiina Rahvaarmee maskeerimismuster Tüüp 99 (kahur) oli Jaapani Keiserliku mereväe 20 mm õhutõrjekahur Tüüp 99 (granaat) oli Jaapani granaat Teise maailmasõja ajal Tüüp 99 (kuulipilduja) oli Jaapani kergekuulipilduja Teise maailmasõja ajal Tüüp 99 (vintpüss) oli Jaapani vintpüss Teise maailmasõja ajal Tüüp 99 (miin) oli Jaapani tankitõrjemiin Teise maailmasõja ajal Tüüp 99 (liikurhaubits) on Jaapani 155 mm liikurhaubits
Tüüp 89

Tüüp 89 võib tähendada: Tüüp 89 (tankihävitaja) Hiina Rahvaarmee tankihävitaja Norinco Tüüp 89 on Hiina Rahvaarmee jalaväelahingmasin Tüüp 089 "Shi Lang" on tulevane Hiina Rahvaarmee mereväe lennukikandja Tüüp 89 Chi-Ro oli Jaapani tank Teise maailmasõja ajal Tüüp 89 (lahingumasin) on Jaapani jalaväelahingmasin Howa Tüüp 89 on Jaapani 5,56 mm automaat Tüüp 89 (kuulipilduja) oli Jaapani kuulipilduja Teise maailmasõja ajal Tüüp 89 (granaadiheitja) oli Jaapani granaadiheitja Teise maailmasõja ajal
Tüüp 96

Tüüp 96 võib tähendada: Tüüp 96 on Hiina Rahvavabariigi põhilahingutank 1997. aastast Tüüp 96 (allveelaev) on Hiina Rahvavabariigis arendatav uus allveelaeva tüüp Mitsubishi A5M oli Tüüp 96 nime all Teise maailmasõja aegne Jaapani hävitaja, mis oli mõeldud lennukikandjatel kasutamiseks Mitsubishi G3M oli Tüüp 96 nime all Teise maailmasõja ajal kasutusel olnud Jaapani ründelennuk Howa Tüüp 96 on Jaapani 40 mm automaatne granaadiheitja. Tüüp 96 (ratassoomuk) on moodne Jaapani soomustransportöör Tüüp 96 (haubits) oli Jaapani keiserliku armee 15 cm haubits Tüüp 96 (miinipilduja) oli Jaapani keiserliku armee 150 mm miinipilduja Tüüp 96 (AA veok) oli Jaapani keiserliku armee veok õhutõrjekahuri tarbeks Tüüp 96 (kuulipilduja) oli Jaapani keiserliku armee kergekuulipilduja Tüüp 96 (miin) oli Jaapani keiserliku armee maamiin Tüüp 96 (kahur) oli Jaapani keiserliku armee 25 mm õhu- ja tankitõrjekahur
Wim de Jong

Wim de Jong (30. juuni 1922 – 9. jaanuar 2012) oli Hollandi kabetaja. Ta oli kabes nii rahvusvaheline meister kui ka Hollandi suurmeister. Ta oli neljakordne Hollandi meister (1956, 1960, 1961 ja 1962).
Tüüp 99 (liikurhaubits)

Tüüp 99 (99式自走155mm榴弾砲, kyuu-kyuu-shiki-jisou-155mm-ryuudan-hou) on 155 mm Jaapani liikurhaubits, mida kasutavad Jaapani Omakaitsejõudude maaväed. See on mõeldud järglaseks varasemale liikurhaubitsale Tüüp 75. Kuna tootmine kulgeb aeglaselt, siis jääb Tüüp 75 ilmselt pikemaks ajaks paralleelselt kasutusele. Jaapani relvaeksporti keelavate seaduste tõttu jääb Tüüp 99 kasutusele ainult Jaapanis. ÜRO andmetel on kasutusel 62 liikurhaubitsat Tüüp 99. Liikurhaubitsa soomus pakub kaitset käsitulirelvade tule ja mürsukildude eest. Tüüp 99 sarnaneb ehituselt teiste kaasaegsete samatüübiliste relvasüsteemidega. Soomuki juht istub masinas ees paremal. Tema pea kohal on luuk ja kolm periskoopi, millest ühe võib asendada passiivse öövaatlusseadmega. Komandör istub tornis paremal ja tema kohal asub luuk. Luugi ees paikneb kilbiga varustatud 12,7 mm kuulipilduja M2 Browning. Torni pääseb läbi luugi masina tagaosas. Lisaks selle paiknevad luugid torni külgedel ja lael. Tüüp 99 pearelv on 155 mm haubits. Arvatakse, et kasutusel on mingisugune laadimisautomaat ja laskemoon sarnaneb veetava suurtüki FH-70 laskemoonale. Maksimaalne laskeulatus on arvatavasti 30 km ja laskekiirus 6 lasku minutis. Liikurhaubitsa mootor, transmissioon ja jahutussüsteem on ühendatud ühtseks jõuagregaadi plokiks, mis paikneb juhist vasakul. Veermik koosneb seitsmest kummikattega topeltmaanteerattast, vedavast rattast ees, tugirattast taga ja tagasijooksu rullikutest kummalgi roomikul. Varustusse kuulub ABK relvade vastase kaitse süsteem ja passiivsed öövaatlusseadmed. Liikurhaubitsa laskemoona transpordib laskemoonaveok Tüüp 99. "Type 99 SPH" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 21.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 21.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Type 99 155 mm self-propelled howitzer (Japan)
Bjarne Lingås

Bjarne Lingås (ka Lingaas; 7. jaanuar 1933 Kristiansand – 19. november 2011 Kristiansand) oli Norra poksija. Lingås oli kuni 1957. aastani kokku kuuekordne Norra meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) ja raskekaalus (üle 81 kg). Ta osales Euroopa eest kaks korda poolraskekaalus (kuni 81 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja võitis 1954. aastal oma mõlemad kohtumised (Chicagos ja St. Louis's). Lingås osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Lingås sai hõbemedali poolraskekaalus (kuni 81 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Marcel Limage'ile (Belgia). Lingås poksis maist 1960 kuni juunini 1966 elukutselisena ning pidas kokku 10 kohtumist, millest võitis 9 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise. 1954. aasta Euroopa – USA Kuldkinda-võistlused. Tulemused inglise keeles 15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles 9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles Bjarne Lingås veebisaidil Olympedia (inglise) Bjarne Lingås veebisaidil BoxRec (inglise)
Otto Tunder

Otto Tunder (aprill 1650 Tallinn – 30. aprill / 11. mai 1708 Käina) oli Eesti vaimulik. Tunder ordineeriti 28. jaanuaril 1674 õpetajaks. Aastatel 1674–1677 oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse abiõpetaja ning ühtlasi Haapsalu kooli rektor ja saksa koguduse kantor. Aastatel 1677–1682 oli ta (kutsuti 24. augustil 1677, introdutseeriti 11. novembril 1677) Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1683–1708 oli ta (kutsuti 16. septembril 1682) Käina Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1683–1708 oli ta veel (sai praostiks 16. veebruaril 1683) Saarte-Lääne praostkonna praost. 26. jaanuaril / 6. veebruaril 1703 sai senior ministerii'ks. Ta pidas jutlusi eesti keeles. Tunder võttis osa uue testamendi tõlkimisest. Ka tema poeg Johann Samuel Tunder ja pojapoeg Wilhelm Friedrich Tunder olid Käina Martini koguduse õpetajad. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Wilhelm Friedrich Tunder

Wilhelm Friedrich Tunder (20. august/31. august 1721 Käina – 17. märts/28. märts 1760 Käina) oli Eesti vaimulik. Tunder õppis usuteadust (immatrikuleeriti 1. septembril 1740, oli kohal veel aastal 1743) Halle ülikoolis. Ordineeriti 1. oktoobril/12. oktoobril 1746. Ta oli aastatel 1746–1751 (introdutseeriti 11. jaanuaril/22. jaanuaril 1747) Käina Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1751–1760 oli ta sama koguduse õpetaja. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik. Tema isa Johann Samuel Tunder ja vanaisa Otto Tunder olid Käina Martini koguduse õpetajad, tema õe Sophie Julie mees Hermann Daniel Bonge oli Karja Katariina koguduse õpetaja. Tema abikaasa Hedwig Elisabethi isa Christian Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Hilve Rebane

Hilve Rebane (23. detsember 1938 Tartu – 16. oktoober 2012 Tartu) oli eesti kirjandusloolane ja -kriitik. Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Aastatel 1963–1967 töötas ta õpetajana Värska Keskkoolis. Ta on uurinud peamiselt 20. sajandi tõlkekirjandust ning Johann Voldemar Jannseni elu ja tegevust. Ülo Tonts, Hilve Rebane, Eerik Teder. "Eesti pagulaskirjandus 1944—1992. Memuaristika. Tõlkekirjandus. Kordustrükid". UTKK. Tallinn 1996. 208 lk "Uhke põhjamaine. Esseid ja uurimusi Põhjamaade kirjandusest". Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus. 2003. 400 lk selle arvustusː Toomas Liiv. "Hilve Rebane – ostmata jäänud kingadest raamatuni". Sirp nr 42, 7. november 2003. Lk 7 Tema isa oli ajaloolane ja arhivaar Hugo Rebane. Oskar Kruus. "Rebane, Hilve". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 458–459 Hilve Rebane Eesti Teadusinfosüsteemis Haud Tartu Ülikooli kalmistul
Neomobile

Neomobile oli Soome omanikega Saaremaa bussifirma. 2005. aastal liitus algul Mobilo nime kandnud ettevõte Eesti suurima bussifirma GoBusiga.[viide?] Neomobile omanik oli Kari Makkonen, kes tõi Saaremaale vanu Scania Kuttereid, Lahtisid, VanHoole ja isegi Irizare.[viide?] Tänu lepingule Scania tehasega tagati abi ja asendusbussid kogu Euroopas, mis tegi Neomobile populaarseks valikuks 1990. ja 2000. aastatel enne odavlennunduse levikut toimunud bussireisidel.[viide?]
Iveco

IVECO S.p.A (Industrial Vehicles Corporation, Società per la produzione di Veicoli Industriali Società per azioni) on Itaalia mootori-, bussi- ja veokitootja (aktsiaselts), mille omanik on CNH Industrial N.V. (CNH) Magirus (1864), OM (1899), FIAT (1899), UNIC (1905), Lancia (1906), ASTRA (1946) Iveco busse kasutavad Eestis Tallinna Autobussikoondis ja Kalle Bussid ning need sõidavad ka Ida-Virumaa ja Harjumaa liinidel. Riik ostis Hispaaniale müüdud saastekvoodi eest 110 Iveco Irisbus Crosswayd Tallinna, Ida-Viru ja Harju maakonna liinidele. IVECO: 40 years of IVECO, 150 years of experience History of IVECO ASTRA
Bussifirma

Bussifirma on ettevõte, mis opereerib regulaarbussiliine ja/või bussireise. AS SEBE ATKO Automen GoBus Hansabuss Mulgi Reisid Pärnu ATP Sarbuss Sareta Taisto Bussid Tallinna Autobussikoondis
LuxExpress

Lux Express Grupp (varasema nimega MootorReisid AS) on bussifirma, mis opereerib igapäevaseid regulaarliine Eestis kui ka välismaal. Ettevõte asutati 1993. aastal MootorReisi AS nime all. Aastal 1995, kui MootorReisi AS sai AS Eurolines Organizationi liikmeks, võis see hakata kasutama pikamaareisidega seostatavat kaubamärki Eurolines. 2010. aastal loobus Lux Express Eurolinesi kaubamärgist, sest ettevõte lõpetas kaugliinidel sõitmise. Selle asemel tulid kaubamärgid Lux Express ja odavkaubamärk Simple Express, mis kasutab Scania Irizar Century busse[viide?]. Lux Expressil on 9 Eesti siseliini: Tallinn-Tartu (31 väljumist päevas); Tallinn-Haapsalu (6 väljumist päevas); Tallinn–Kuressaare (4 väljumist päevas); Tallinn–Narva (16 väljumist päevas); Tallinn–Pärnu (10 väljumist päevas); Tartu–Kuressaare (1 väljumine päevas); Tartu–Pärnu (3 väljumist päevas); Tallinn–Võru (2 väljumist päevas) ja Tartu–Narva (4 väljumist päevas). Samuti opereeritakse rahvusvahelistel liinidel Tallinn–Riia; Tallinn–Peterburi; Tallinn–Moskva; Tallinn–Vilnius; Helsingi–Peterburi; Vilnius–Varssavi; Riia–Minsk jne. "Ettevõtte tutvustus". luxexpress.eu. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. aprill 2013. Vaadatud 5. veebruar 2013. Eesti entsüklopeedia 12. köide, 2003: 125. "Bussifirma loobub Eurolinesi kaubamärgist". err.ee. 28.05.2010. Vaadatud 5. veebruar 2013. Ettevõtte koduleht
Irizar Century

Irizar Century on Irizari toodetav luksuslik bussikere. Eestis kasutab Irizar Century busse regulaar- ja tellimusvedudel hulk firmasid eesotsas GoBusi, Sebe, Simple Expressi, Atko ja Taistoga. Esimese Eesti firmana võttis Centuryd kasutusele Saaremaa firma Neomobile.