laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Norra õuekoer

Norra õuekoer on Norrast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Julge, energiline, sõbralik." Pildid "NORWEGIAN BUHUND" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 22.09.2017. "Norra õuekoer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 22.09.2017. Norra õuekoer veebisaidil koer.ee
Šara rajoon

Šara rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigi lõunaosas. Rajoon piirneb idas Dagestaniga ja edelas Gruusiaga. Rajoonis on 11 küla. Halduskeskus on Hima küla. 2010. aastal moodustasid avaarid rajooni elanikest 54,49% ja tšetšeenid 45,09%. Q126687602  Šara rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rognedino rajoon

Rognedino rajoon (vene keeles Рогнединский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Rognedino alev. Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, idas Djatkovo rajooniga, lõunas Žukovka rajooniga, edelas Dubrovka rajooniga ning läänes ja loodes Smolenski oblastiga. Rajooni pindala on 1060 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7129, 2009. aastal 7637 ja 2002. aastal 8952. Rognedino rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Rognedino alevi) ning viie külaasunduse koosseisu. Q126687602
Rudolf Bachmann

Rudolf Bachmann 9. november 1888 Puurmani vald, Tartu maakond – 24. märts 1942 Solikamsk) oli Eesti kaitsepolitseinik. Ta sai Kaitsepolitsei Tartu osakonna ülema kohusetäitjaks 1. juunil 1920. Tartu osakonna ülemaks kinnitati 18. septembril 1921, kus teenis kuni 10. aprillini 1935. Teenistusest vabastati tervislikel põhjustel. Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935 Poola Vabariigi hõberisti teenetemärk, 1932
Nanako Matsushima

Nanako Matsushima (jaapani keeles 松嶋 菜々子 Matsushima Nanako; sündinud 13. oktoobril 1973 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani filminäitleja ja modell. Ta on abielus Takashi Sorimachiga, kellega tal on kaks tütart. Winter, Jessica; Hughes, Lloyd (2007). The Rough Guide to Film. Penguin. Lk 386–. ISBN 978-1-4053-8498-8. Vaadatud 22. august 2011. Ametlik koduleht Nanako Matsushima andmekogus IMDb (inglise)
Hygeni hagijas

Hygeni hagijas on Norrast pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime XIX sajandi I poolel koera aretamisega tegelenud Hans Fredrik Hygeni järgi "HYGEN HOUND" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 22.09.2017. "Hygeni hagijas" (PDF). EKL. Vaadatud 23.09.2017. Hygeni hagijas veebisaidil koer.ee
Erkki Hüva

Erkki Hüva (sündinud 2. oktoobril 1965) on eesti muusik. Ta on lõpetanud 1984. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi reaalsuunal. Hüva alustas muusikuteed 1980. aastate alguses punkbändides kitarristina, hiljem õppis Elleri muusikakoolis kontrabassi. 1990. aastatest on vabakutseline.[viide?] Laulab folklaule kitarri saatel. Mängib bassi, soolokitarri, viiulit, laulab, mängib löök- ja elektroonilisi pille, komponeerib elektroonilist muusikat. Hüva on salvestanud kümneid kassette.[viide?] Hüva on mänginud Tõnis Aaliste amatöörfilmis "Võimlev jänes ja asjad" (1995), dokumentaalfilmis "2 RI"[viide?] (režissöör Margus Kiis) ja monomängufilmis "Lindiskandaali aastapäeva puhul"[viide?]. 2004. aastal osales ta Jaan-Jürgen Klausi dokumentaalfilmides "Supilinn" ja "Alma Mater Power Tartuensis". Jaan-Jürgen Klaus on teinud temast dokumentaalse portreefilmi "Sinitäheke"[viide?] ja humoreski "Erkki Hyva läheb Tallinna".[viide?] Ta on oma kodulinna Tartut huvilistele tutvustanud ka "Loeng-jooksude" vormis. Osales 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidu Südamega Tartu linnapeakandidaadina.[viide?] Teda on ajakirjanduses nimetatud multitalentseks trubaduuriks[viide?] ja Tartu suurimaks friikmuusikuks[viide?], kel on ka loomulik kõnemehe annet[viide?]. "Klaveri impro" (singel) (Õunaviks, 2004, CD ) "Varjust rambini" (Õunaviks, 2004, CD ) "Erkki Hyva – Loeng-jooks" (Õunaviks; lühifilm, idee Lauri Sommer, režissöör Ivailo Zladkov, 2005) 1980. aastal jalgrattaga sõites sai kokkupõrkes autoga tugevalt põrutada. https://www.ounaviks.ee/hyva/ http://www.muusika.ee/ansamblid/erkki-huva.html Erkki Hüva loengujooks Hullu Erkki elulood Võimlev Jänes ja Asjad (Exercising Hare and The Things) 1996 https://ounaviks.bandcamp.com/album/varjust-rambini https://sirp.ee/s1-artiklid/varamu/khm-mida-elda-hyvanguks/ http://ekspress.delfi.ee/kuum/onnis-trubaduur-ja-poeet?id=69003089 http://www.muurileht.ee/legendaarne-tartlane-erkki-huva-tegutseb-taas-vaata-lustakat-galeriid/ http://tartu.postimees.ee/1608525/erkki-huva-sara-toi-saali-rahvast-puupusti-tais
Erika Sawajiri

Erika Sawajiri (沢尻 エリカ Sawajiri Erika; esinejanimega Kaoru Amane; sündinud 8. aprillil 1986, Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja, laulja ja fotomodell. Erika Sawajiri andmekogus IMDb (inglise) Ametlik koduleht
Uku Kuut

Uku Sulev Kuut (8. juuli 1966 – 22. september 2017) oli eesti muusik ja helilooja. Ta produtseeris Ameerika Ühendriikide ja Rootsi artistide muusikat, peamiselt džässi ja rütmibluusi stiilis. 2014. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel oli tema "Grand Hotel" nomineeritud aasta elektroonikaalbumi kategoorias. 2009–2010 oli ta Vormsi vallavanem. Kuut suri 22. septembril 2017 amüotroofsesse lateraalskleroosi. 2021. aastal esilinastus temast režissöör Ivar Murdi tehtud portreefilm "U.Q.". Tema ema oli Marju Kuut. "Suri muusik Uku Kuut". ERR. 23. september 2017. Vaadatud 23. september 2017. Suri endine Vormsi vallavanem Uku Kuut. Lääne Elu, 23. september 2017 Marju Kuut toetab plaadimüügiga poeg Uku Kuuti. Õhtuleht, 8. juuli 2017 Intervjuu “Marju ja Uku”. Marju Kuut ja Uku Kuut (elust välismaal, pereelust, usust). Intervjueerija Kalle Kurg. Ajakiri Sina ja Mina Merike Pitk. "Uku ja Kertu Kuut: kõige olulisem on jätta haigele alles inimväärikus". Saarte Hääl, 3. september 2014 Haud Tornimäe uuel kalmistul
Argun

Argun on linn Tšetšeenias, mis moodustab samanimelise linnaringkonna. Asub vabariigi keskosas, 17 km Groznõist ida pool. Argun tekkis 1819 Ustrada külana. Nõukogude ajal nimetati asula Kolhoznojeks. 1967 sai linnaõigused. Linn purustati esimeses ja teises Tšetšeenia sõjas, kuid on taastatud. 2014. aastal avati linnas Aimani Kadõrovi nimeline mošee. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 29 528 elanikku. http://newargun.ru/?page_id=30 http://newargun.ru
Paul Delvaux

Paul François Ernest Delvaux (23. september 1897 Antheit – 20. juuli 1994 Veurne) oli Belgia maalikunstnik. Paul Delvaux õppis Brüsseli Kaunite Kunstide Akadeemias esialgu arhitektuuri, hiljem maalikunsti Constant Montaldi juhendamisel. Sint-Idesbaldis asub 1982. aastal avatud Paul Delvaux' muuseum.  Paul Delvaux – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Biograafia Guggenheimi muuseumi kodulehel
Hõõrdülekanne

Hõõrdülekanne on ülekanne, mis koosneb vähemalt kahest hõõrdrattast, mis on kinnitatud võllidele ja surutakse teineteise vastu välisjõuga. Liikumine hõõrdülekandes kantakse üle hõõrdrataste vahel tekkiva hõõrde (hõõre on takistav jõud suurusega F) toimel, mis võrdub ringjõuga (P) või on sellest suurem (F ≥ P). Konstantse ülekandearvu säilitamiseks juhuslikel ülekoormustel või hõõrdrataste vahelise hõõrdeteguri kõikumisel lähtutakse hõõrdülekannete arvutamisel võrdusest kP = F, kus k on sidestuse varutegur (k > 1), P ringjõud ja F hõõrdejõud. Lihtne ülesehitus, sujuv töötamine, ülekoormustel töökehade libisemine, mis avariijuhtudel väldib ülekande purunemist, võimalus sujuvalt muuta ülekandearvu. hõõrdrataste suur kulumine, libisemisest tingitud mittekonstantne ülekandearv, suhteliselt madal kasutegur (η = 0,8...0,92) võllide ja laagrite suur koormus, piiratud ülekantav võimsus (kuni 20 kW) Hõõrdülekandeid kasutatakse sepistus-pressimisseadmetes (hõõrdvasarad ja -pressid), hõõrdajamiga vintsides, konveierites ja mujal. paralleelsete võllidega hõõrdülekanne, lõikuvate võllidega hõõrdülekanne, ühistelgsete võllidega hõõrdülekanne. silinderhõõrdülekanne, koonushõõrdülekanne, sfääriline hõõrdülekanne, torroidhõõrdülekanne. vahetu kokkupuutega, vahelüli kaudu kokkupuutega. konstantse nurkkiirusega ülekanded, muudetava nurkkiirusega ülekanded ehk variaatorid. Hõõrdrataste materjalil peavad olema järgmised omadused: Suur kulumiskindlus, suur pinnatugevus, suur hõõrdetegur, suur elastsusmoodul (hõõrdrataste libisemise ja hõõrdekadude vähendamiseks), minimaalne niiskuseimavus. Hõõrdrataste materjalina kasutatakse kõige sagedamini järgmisi kombinatsioone. Karastatud teras karastatud terasel. Sel juhul töödeldakse pinnad kõvaduseni 60 HRC. Ülekanne töötab tavaliselt õlivannis, aga võib töötada ka kuivalt. Malm malmil. Ülekanne võib töötada nii määrimisega kui ka kuivalt. tekstoliit või fiiber terasel või malmil. Nendest ratastest ülekanded nõuavad suure liugehõõrdeteguri tõttu väiksemat survejõudu. Selline ülekanne töötab kuivalt. Hõõrdülekannetes kasutatakse veel nahka, kummit, puitu, kummeeritud riiet jm. Mittemetalsetest materjalidest hõõrdülekanded töötavad kuivalt. Tavaliselt soovitatakse veetav ratas teha suurema kulumiskindlusega materjalist, et vältida libisemisel lamendite tekkimist. Ülekanne
Žukovka rajoon

Žukovka rajoon (vene keeles Жуковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Žukovka linn. Rajoon piirneb põhjas Rognedino rajooniga, kirdes Djatkovo rajooniga, kagus Brjanski rajooniga, lõunas Žirjatino rajooniga, läänes Kletnja rajooniga ja loodes Dubrovka rajooniga. Rajooni pindala on 1114 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 520, 2009. aastal 37 138 ja 2002. aastal 39 770. Žukovka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žukovka linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Desna ja Vetma. Q126687602
Darja

Darja on vanapärsia päritolu[viide?] naisenimi. Nimevariante: Daria, Darya (inglisepärane) Daria (saksapärane) Одарка, Дарія, Дарина, Дар'я (ukrainapärane) Tarja (soomepärane) Тарие (tšuvašipärane)[viide?] Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Darja 3281 inimesel. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1782 naisel. Darja oli Eestis populaarsuselt 102. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Darja vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 44,69 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 33,51. Darja on keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus on 16). 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Darja 1797 naisel ja Darja on Eestis populaarsuselt 100. naisenimi.[viide?] Darja Domračava, Valgevene laskesuusataja Darja Jurlova, endine Eesti laskesuusataja Darja Kassatkina, Venemaa tennisist Darja Lavõgina, Eesti biokeemik Darja Švajger, Sloveenia laulja Darja Tkatšenko, Venemaa kabetaja Darja Vorontsova, Eesti fotograaf ... Personvārdu datu bāze "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2017. Vaadatud 3. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Dubrovka rajoon

Dubrovka rajoon (vene keeles Дубровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Dubrovka alev. Rajoon piirneb kirdes Rognedino rajooniga, kagus Žukovka rajooniga, edelas Kletnja rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga. Rajooni pindala on 1030 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 529, 2009. aastal 20 992 ja 2002. aastal 23 145. Dubrovka rajoonis on 113 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dubrovka alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Belizna ja Seštša. Q126687602
Petrov

See artikkel räägib perekonnanimest. Läti asula kohta vaata artiklit Petrova (Läti). Petrov (naise puhul Petrova) on vene- ja bulgaariapärane perekonnanimi. Nimi on moodustatud mehenimest Pjotr (vene keeles Пётр). Venemaa perekonnanimede esinemissageduse edetabelis (vene keeles Список общерусских фамилий, :ru) on see perekonnanimi 10. kohal. Eestis kandis 2018. aasta alguses nime Petrov 1140 meest ja Petrova 1198 naist. Sellega oli see levikult 9. perekonnanimi Eestis. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Petrova 1198 naisel. Perekonnanimede levikult on Petrova 9. kohal. Jelena Petrova Gabriela Petrova Nikolai Petrov, vene pianist Vitali Petrov, Venemaa vormelisõitja ... Nimede statistika Eesti Statistikaamet https://web.archive.org/web/20190530051847/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/PETROVA (vaadatud 23.02.2019) Petrov statistikaameti andmebaasis Petrova statistikaameti andmebaasis
Haldeni hagijas

Haldeni hagijas on Norrast pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime Kagu-Norras asuva Haldeni linna järgi. "HALDEN HOUND" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 22.09.2017. "Haldeni hagijas" (PDF). EKL. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 22. märts 2019. Vaadatud 23.09.2017. Haldeni hagijas koer.ee saidil
Semjon Novgorodov

Semjon Andrejevitš Novgorodov (jakuudi keeles Семен Андреевич Новгородов; vene keeles Семён Андреевич Новгородов; 13. veebruar (vkj 1. aprill) 1892 Tšuraptša uluss, Jakuudi oblast – 28. veebruar 1924 Leningrad) oli jakuudi keeleteadlane, jakuudi tähestiku loojaid. Üliõpilasena uuris ta paljusid kirjasüsteeme eesmärgiga luua jakuudi kiri. Tema tähelepanu äratas rahvusvaheline foneetiline tähestik. Ta hakkas propageerima ideed, et jakuudi kiri, mis põhines seni kirillitsal, viidaks üle rahvusvahelisel foneetilisel tähestikul põhinevale tähestikule. 1917. aastal esitas ta enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ka ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Pärast reaalkooli lõpetamist Jakutskis 1912. aastal töötas Novgorodov õpetajana Viljuiski neljaklassilises koolis. Kogus jakuudi folkloori ning võttis osa esimese jakuudikeelse kirjandusliku ajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата"; ilmus 1912–1913) loomisest ja avaldas seal oma kirjutisi. 1913. aastal astus ta Keiserlikku Peterburi Ülikooli (1914. aastast Keiserlik Petrogradi Ülikool) orientalistika teaduskonnas. 1913. aastal esines ta ettekandega ülevenemaalisel rahvakooli õpetajate kongressil. Ettekande teemaks oli vähemusrahvuste laste õpetamine emakeeles ja jakuudikeelsete õpikute loomise vajadus. 1916/1917. õppeaastal töötas ta Jakuutias kooliõpetajana. 1917. aasta sügisel jätkas ta õpinguid Petrogradi ülikoolis. 1922. aastal esindas ta koos Maksim Ammossoviga Jakuutiat rahvusasjade rahvakomissariaadis. Ülikooli lõpetas Novgorodov 1923. aastal. 1923. aastal sügisel arvati ta Petrogradi ülikooli Lääne ja Idamaade kirjanduste ja keelte võrdleva ajaloo teadusuurimisinstituudi teaduriks. Mõni päev enne oma surma võttis ta vastu Irkutski ülikooli pakkumise asuda sinna õppejõuna tööle. 1917. aastal esitas Novgorodov enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Sellisele lahendusele seisis vastu grupp jakuudi kultuuritegelasi Aleksei Kulakovskiga eesotsas, kes kaitses kirillitsa baasil loodud jakuudi kirja. 1996. aastal seati Sahhas sisse emakeele päev. Seda tähistatakse Semjon Novgorodovi sünnipäeval 13. veebruaril. Ta valdas burjaadi keelt. Из истории Чурапчинского улуса. gymn.churap.ru Новгородов Семён Андреевич. ysia.ru Новгородов Семен Андреевич. sakhalit.com 13 февраля 2017 года - День родного языка и письменности[alaline kõdulink]. depvet.sakha.gov.ru
TR-85

TR-85 on alates 1986. aastast toodetud Rumeenia tank.
Miguel Ángel Osorio Chong

Miguel Ángel Osorio Chong (sündinud 5. augustil 1954 Pachucas) on Mehhiko poliitik. Ta on olnud Hidalgo osariigi kuberner. 1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister. Ta sündis aastal 1954 Pachucas Hidalgo osariigis. Ta on lõpetanud Universidad Autónoma del Estado de Hidalgos Õigusteaduste kooli. Ta oli 1. aprillist 2005 kuni 31. märtsini 2011 Hidalgo osariigi kuberner. 1. detsembrist 2012 on ta Mehhiko siseminister.
Adam Vissitajev

Adam Movsarovitš Vissitajev (vene keeles Адам Мовсарович Виситаев; sündinud 24. juulil 1948 Atšhoi-Martani rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on tšetšeeni tsirkuseartist (köielkõndija), Venemaa rahvakunstnik. Köielkõndimisega hakkas ta tegelema 10-aastaselt. 1988. aastal lõi ta tsirkusenumbri "Duett köiel", kus ta esines koos Aina Vissitajevaga. Nende duett esines koos palju aastaid. Nad olid ainus esinejapaar Venemaal, kes esitas oma tsirkusenumbri ilma julgestuseta (numbri algusest lõpuni), kuigi Adam on alla kukkunud kuuel ja Aina ühel korral. 2002. aastal ületas Vissitajev Dagestanis trossil 53 meetri laiuse kuristiku. Tross asus 194 meetri kõrgusel veepinnast. Edukas sooritus kanti Guinnessi rekordite raamatusse. 1994 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik Tema abikaasa on Aina Vissitajeva. Над пропастью. circusnikulin.ru Foto. ruscircus.ru Лeгeнды циpкa чеченец Адам Виситаев 2014. YouTube, 25. jaanuar 2015
Merkava

Merkava (heebrea keeles «מרכבה» , 'sõjavanker') on Iisraelis toodetud lahingutank, mida kasutab Iisraeli armee. Sellest on välja arendatud neli versiooni. Tanki hakati välja töötama 1970. aastal ning see jõudis teenistusse 1979. Sõjategevuses kasutati seda esimest korda 1982. aasta Liibanoni sõjas.
Mark Žirkov

Mark Nikolajevitš Žirkov (vene keeles Марк Николаевич Жирков; 20. aprill (vkj 8. aprill) 1892 Viljuisk, Viljuiski uluss, Jakuudi oblast – 17. aprill 1951) oli Sahha helilooja ja muusikateadlane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane. Ta oli Sahha esimene helilooja. Koos Moskva helilooja Genrihh Letinskiga kirjutas ta jakuudi esimesed muusikalised lavateosed –ooperid "Njurgun Bootur" ("Ньургун Боотур", 1947) ja "Sõgõi Kõrõnaastõõr" ("Сыгый Кырынаастыыр", 1947) ning balletid "Polevoi tsvetok" ("Полевой цветок", 1947) ja "Alõi platotšek" ("Алый платочек", 1949). 1945. aastal võeti ta vastu NSV Liidu Heliloojate Liitu. Muusikateadlasena on ta kirjutanud monograafia jakuudi rahvuslikust orkestrist. Žirkov oli pärit Viljuiski kasakaperest. Valdas hästi vene ja jakuudi keelt. Ta lõpetas 1908. aastal Jakutskis reaalkooli ja 1911. aastal Viljuiski kreiskooli. 1909. aastal organiseeris ta Viljuiskis esimese orkestri. Aastatel 1912–1914 töötas ta kreiskoolis muusikaõpetajana. Umbes samal ajal hakkas ta komponeerima jakuudi rahvalaulude motiividel. Žirkovi eestvedamisel loodi 1921. aastal Viljuiski rahvamajas rahvapilliorkester, draamaring ja koor. Pärast Moskva konservatooriumi lõpetamist 1936. aastal kompositsiooni erialal, asus Žirkov tööle Jakuudi draamateatrisse, kus tema juhtimisel hakkas tööle Jakuudi rahvuskoor. Ühtlasi oli ta aastatel 1936–1949 draamateatri muusikaala juhataja. 1944. aastal oli ta Jakutskis muusikateatristuudio loomise eestvedajaid ja esimese laste muusikakooli rajajaid. 1947. aastast juhatas ta NSV Liidu TA Jakuudi Filiaali Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Teadusuurimisinstituudi kunstiteaduse sektorit. 1941 – Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane 1947 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane Tema nime kannab muusikaõppeasutus Jakutskis – Žirkovi-nimeline Jakutski Muusikakolledž. Жирков М.Н. "Якутская народная музыка". Якутск, 1981 Жирков, Марк Николаевич. irkipedia.ru Марк Жирков написал еще один балет – «Якутия»?. sakhalife.ru Якутская музыкальная культура. irkipedia.ru
Moos in Passeier

Moos in Passeier (itaalia: Moso in Passiria) on vald (comune) Passeieri orus. See paikneb Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, umbes 40 km provintsi pealinnast Bolzanost loodes, Austria piiri ääres. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2174 inimest ja valla pindala on 193,8 km². Sõna Moos tähendab saksa keele austria-baieri murdes sood või märgala. Moos in Passeier külgneb järgmiste valdadega: Partschins, Ratschings, Riffian, St. Leonhard in Passeier, t. Martin in Passeier, Schnals, Tirol ja Sölden (Austrias). Moos in Passeieri vallas on frazioni Pfelders (Plan), Platt (Plata), Rabenstein (Corvara), Stuls (Stulles), Ulfas. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 99,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,33% itaalia keelt ja 0,09% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Nals

Nals (itaalia: Nalles) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1815 inimest ja valla pindala on 12,3 km². Nals külgneb järgmiste valdadega: Andrian, Eppan, Gargazon, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix, Terlan ja Tisens. Nalsi vallas on frazione (alljaotus) Sirmian (Sirmiano). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 90,58% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 8,78% itaalia keelt ja 0,64% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Kamran & Hooman

Kamran & Hooman on ansambel, mille liikmed on vennad Kamran ja Hooman Jafar ning Babak Mostafaee. Laulavad popmuusikat inglise ja pärsia keeles. Vennad elavad Los Angeleses. Kamran Jafari (sündinud 25. novembril 1978) ja Hooman Jafari (sündinud 23. novembril 1980) kolisid aastal 1985 oma õe Katayooni ja vanematega Teheranist Montréali. Hooman tegeles laulmisega juba noorelt, kuid Kamran hakkas enne lennukitehnikuks õppima, kui leidis endale lauljana koha ansamblis Parvaz. Kamranil on olnud suhe pärsia modelli Claudia Lynxiga. "Bist" (2005) "Remix" (2007) "Yadegari" (2011) "Shenasnameh" (2011)
Bist

"Bist" või ka "20" on Kamran ja Hoomani debüütstuudioalbum.
Miki Nakatani

Miki Nakatani (中谷 美紀 Nakatani Miki; sündinud 12. jaanuaril 1976 Tōkyōs) on Jaapani filminäitleja ja laulja. Ta on eelkõige tuntud 1998. aasta filmist "Ring". Ametlik koduleht Miki Nakatani andmekogus IMDb (inglise)
Naturns

Naturns (itaalia: Naturno) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost loodes. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 5739 inimest ja valla pindala on 67,0 km². Naturns külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Algund, Lana, Partschins, Plaus, St. Pankraz, Schnals ja Ulten. Naturnsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Staben (Stava) ja Tabland (Tablà). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,83% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,04% itaalia keelt ja 0,14% ladiini leelt. Püha Proculuse kirik: ehitatud 7. sajandil, säilitab Karolingide-eelseid freskosid Juvali loss: Reinhold Messneri elukoht, näitab erinevaid kunstinäitusi Texelgruppe looduspark Rongimaailm Erlebnisbad/ Acquavventura Naturno Schwalbe-TOUR-Transalp (seitsmeetapiline MTB võistlus üle Austria ja Itaalia Alpide) Ötzi alpimaraton (äärmuslik triatlon/rattasõit mägedes, jooksmine, suuskadel mägironimine) Naturno pottsepatöö turg (rahvusvahelise osalusega, iga kahe aasta tagant) Valguse öö (õhtusöök tähtede all, juulis) Naturno naerab! (rahvusvaheline suvine komöödiafestival) Riislingi veinifestival (Naturno gurmeesügis) Farmeri toiduvalmistamine Monte Solest (Naturno gurmeesügis) Kastanifestival Naturnos (traditsiooniline kulinaarne kogemus, oktoobrikolmapäevadel) Naturns Püha Proculuse kirik Püha Proculuse kirik (2) 7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus 7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus - detail 7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus 7. sajandi fresko Püha Proculuse kirikus Kirik (die Liebfrauenkirche) Stabenis Axams Austrias Rhein-Pfalz-Kreis Saksamaal Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Algirdas Brazauskas

Algirdas Mykolas Brazauskas (22. september 1932 Rokiškis – 26. juuni 2010 Vilnius) oli Leedu poliitik, kes aastatel 1993–1998 oli Leedu president ja 2001–2006 Leedu peaminister. Nõukogude perioodil töötas Brazauskas juhtivatel kohtadel Leedu Kommunistlikus Parteis, olles 1977–1987 partei keskkomitee sekretär ja 1988–1990 partei keskkomitee esimene sekretär. 1990. aastal asutas ta rahvuslikult meelestatud Leedu Kommunistliku Partei liikmete baasil Leedu Demokraatliku Tööpartei ja sai selle esimeseks juhiks. Kui partei ühines 27. jaanuaril 2001 Leedu Sotsiaaldemokraatliku Parteiga, valiti ta ka uue erakonna juhiks. 25. novembril 1992 sai Brazauskasest presidendi kohusetäitja ja 25. veebruaril 1993 vannutati ta presidendiametisse. 1998. aastal ei osalenud ta uutel presidendivalimistel ja andis 25. veebruaril 1998 ameti üle Valdas Adamkusele. Brazauskas põdes peaministrina töötamise ajast lümfogranulomatoosi. Ta suri 77-aastaselt vähki oma kodus. Brazauskas maeti Vilniuse Antakalnise kalmistule. 1997 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk 2004 Valgetähe I klassi teenetemärk Brazauskas kovoja su vėžiu, alfa.lt Leedu ekspresident võitleb vähiga, Õhtuleht, 15. jaanuar 2006
Remix (Kamran ja Hoomani album)

"Remix" on Kamran ja Hoomani miksidest koosnev album. Lisaks on sellel ka kaks varem avaldamata lugu.