Reopalu kalmistu

Reopalu kalmistu on kalmistu Paides, mis rajati 1774. aastal. Kalmistu on arvatud ajaloomälestiseks. 1773. aastal keelas Katariina II surnute matmise kirikutesse ja linna piiridesse, mistõttu 1774. aastas ostis Paide linn maatüki linnast väljas, kuhu rajati kalmistu. Esimesena maeti uuele surnuaiale 9. septembril 1774 leitnant Helffreich. 1800. aastal laiendati kalmistut ning rajati kalmistuvahi maja ja väike paekivist kabel. 1835. aastal ehitati uus vahimaja ning järgmisel aastal pühitseti ja võeti kasutusele kalmistu läänepoolne laiendus. Võeti vastu ka surnuaia kasutamise kord, mis lubas seda kasutada nii linnakodanikel kui ka maarahval. 1846. aastal avati kalmistu idapoolne laiendus. Samal ajal tasandati ja võeti uuesti kasutusele surnuaia vanim osa. 1856 ehitati uus kabel. 1860. aastast ei lubatud maakogudusel enam Reopalu kalmistule matta, nende tarvis rajati 1865. aastal Sillaotsa kalmistu. 1900. aastal tasandati 1846. aastal kasutusele võetud surnuaia osa, ning seda hakati välja jagama perekondade hauaplatsideks. 1903–1904 rajati uus värav ja piirdeaed ning tee äärde istutati puud. 1909. aastal rajati uus kabel, mis on säilinud tänapäevani. 1932. aastal toimus viimane kalmistu laiendamine, mil kalmistu põhjapoolsele küljele liideti 0,73 hektari suurune maatükk. 2020. aasta lõpul rüüstasid vasevargad kalmistut. August Wilhelm Hupel (1764–1819), baltisaksa vaimulik, literaat ja kodu-uurija (tema hauakoht on teadmata, kuid talle on püstitatud mälestuskivi) Carl Gotthard Hammerbeck (1800–1870), Paide Püha Risti koguduse vaimulik, esimese eestikeelse kooli rajaja Paides Johann Georg Berg (1817–1878), Juuru pastor, Ida-Harju praost Juhan Leinberg (prohvet Maltsvet; 1812–1885) Engelbrecht von Tiesenhausen (1835–1886), Paide Püha Risti koguduse vaimulik Carl Hermann Hesse (1802–1896), arst, saksa kirjaniku Hermann Hesse vanaisa Jakob Livenström (1830–1902), esimesi eestlasest fotograafe Olaf von Stackelberg (1818–1903), Venemaa viitseadmiral, Mäo mõisnik Carl Rall (1859–1924), Paide Püha Risti koguduse vaimulik, Järva praost Vladimir Pertel (1847–1924), Venemaa keisririigi ministeeriumiametnik, tõeline riiginõunik, Paide linnategelane Ernst von Grünewaldt (1864–1925), Venemaa sõjaväelane (alampolkovnik), riiginõunik Tõnis Käsebier (1885–1936), Paide linnategelane Eduard Purfeldt (1890–1952), Paide linnapea 1921–1930 Hillar Hanssoo (1927–2002), Paide haridustegelane ja maletreener Johannes Sarapuu (1931–2008), agronoom, ENSV Ülemnõukogu saadik 1918. aastal Orina lahingus hukkunud nelja Saksa sõduri hauad. Haual on mälestuskivi. Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite ühishaud. Hauda on maetud 29 sõdurit, kes hukkusid mitmel pool Järvamaal. Haual paikneb 1950. aastal avatud monument. Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite ühishaud. Hauda on maetud 7 sõdurit. Haual on mälestuskivi. Lisaks on kalmistul veel kolm Teise maailmasõja perioodist pärinevat ühishauda. Aastanumbrit "1774" kandev kalmistuvärav Mäo mõisniku, viitseadmiral Olaf von Stackelbergi (1818–1903) haud Prohvet Maltsveti ehk Juhan Leinbergi (1812–1885) haud Parun Eduard Woldemar Maydelli (1846–1890) haud Viimase Mäo mõisniku Aleksandra von Grünewaldti abikaasa, alampolkovnik Ernst von Grünewaldti (1864–1925) haud Paide ja Anna pastori Engelbrecht von Tiesenhauseni (1835–1886) haud Pastor Tiesenhauseni poja Otto (1871–1881) haud Paide ja Anna pastori ning Järva praosti Carl Ralli (1859–1924) haud Apteeker Johann Heinrich Brasche (1799–1881) haud Apteeker Rudolf Brasche (1823–1902) ja tema abikaasa Agnese (sündinud von Jerzembsky; 1833–1899) haud Ülemmetsnik Eduard Heinrich Brasche (1851–1913) haud Hessede perekonna hauaplats Nobelist Hermann Hesse vanaisa, kreisiarst Carl Hermann Hesse (1802–1896) haud Kreisiarst Paul Eduard Maurachi (1833–1901) ja tema perekonna hauaplats Paide ja Anna pastori Carl Gotthard Hammerbecki (1800–1870) haud Gunderstrupide perekonna hauaplats. Vasakult esimene on polkovnik Carl von Gunderstrupi (1812–1888) ning vasakult teine Juuru pastori ja Ida-Harju praosti Johann Georg Bergi (1817–1878) ja tema abikaasa Elwine (sünd. Gunderstrup) hauatähis 1918. aastal Orina lahingus hukkunud Saksa sõdurite haud August Wilhelm Hupeli (1737–1819) mälestuskivi Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite ühishaud "Reopalu kalmistu". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2007. Vaadatud 6. jaanuaril 2010. "Galerii: Rüüstamine Reopalu kalmistul" ERR, 5. jaanuar 2021 Reopalu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris