laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pärnu Halduskohus

Pärnu Halduskohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendas avalik-õiguslikus suhtes tekkinud vaidlusi või andis loa haldustoiminguks. Pärnu administratiivkohus asus aadressil Rüütli tänav 19, Pärnu linn ning tema tööpiirkond oli Pärnu maakond ja Saare maakond. Kohtu lahendeid vaatas apellatsiooni korras läbi Tallinna Ringkonnakohus. Kohus alustas tegevust 1. jaanuaril 2000, mil sinna oli ettenähtud 3 halduskohtuniku ametikohta. Enne halduskohtute reformi olid maa- ja linnakohtutes eraldi halduskohtunikud, välja arvatud Tallinnas ja Tartus. Pärnu ja Saare Maakohtus oli enne reformi kummaski 1 halduskohtunik. Pärnu administratiivkohtu esimees oli kohtunik Aivar Koppel. Pärnu Halduskohus likvideeriti 1. jaanuarist 2006 ning tema tööpiirkonna haldusasjad allusid edaspidiselt Tallinna Halduskohtule. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 23.10.2000 määrus nr 37 "Maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna ja asukoha määramine". Avaldamismärge: RTL 2000, 111, 1738. Justiitsministri 01.03.2000 määrus nr 10 "Maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna ja asukoha määramine" (muudetud ministri 23.10.2000 määrusega nr 38 (RTL 2000, 111, 1739)). Avaldamismärge: RTL 2000, 32, 427. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 24.12.1999 määrus nr 62 "Maa-, linna- ja halduskohtutes töötavate kohtunike arvu määramine". Avaldamismärge: RTL 1999, 175, 2518. Elektrooniline Riigi Teataja. Riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni teadaanne "Ametiisikute majanduslike huvide deklaratsioonid", 2001. aasta. Avaldamismärge: RTL 2001, 76. Elektrooniline Riigi Teataja. "Kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohtute tööpiirkondade ühendamiseks". Vaata paragrahv 32, millega täiendati kohtute seadust paragrahviga 1384. Avaldamismärge: RT I 2005, 15, 85. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 27.10.2005 määrus nr 45 "Maa- ja halduskohtute tööpiirkonnad". Avaldamismärge: RTL 2005, 110, 1696.
Jõhvi Halduskohus

Jõhvi Halduskohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendas avalik-õiguslikus suhtes tekkinud vaidlusi või andis loa haldustoiminguks. Jõhvi administratiivkohus asus aadressil Jaama tänav 26, Jõhvi linn ning tema tööpiirkond oli Ida-Viru maakond ja Lääne-Viru maakond. Kohtu lahendeid vaatas apellatsiooni korras läbi Tartu Ringkonnakohus. Jõhvi Halduskohus alustas tegevust 1. jaanuaril 2001, mil sinna oli ettenähtud 3 halduskohtuniku ametikohta. Enne halduskohtute reformi olid maa- ja linnakohtutes eraldi halduskohtunikud, välja arvatud Tallinnas ja Tartus. Ida-Viru ja Lääne-Viru Maakohtus oli enne reformi kummaski 1–2 halduskohtunikku. Jõhvi administratiivkohtu esimees oli kohtunik Mare Krull. Jõhvi Halduskohus likvideeriti 1. jaanuarist 2006 ning tema tööpiirkonna haldusasjad allusid edaspidiselt Tartu Halduskohtule. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 23.10.2000 määrus nr 37 "Maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna ja asukoha määramine". Avaldamismärge: RTL 2000, 111, 1738. Justiitsministri 01.03.2000 määrus nr 10 "Maa-, linna- ja halduskohtute tööpiirkonna ja asukoha määramine" (muudetud ministri 23.10.2000 määrusega nr 38 (RTL 2000, 111, 1739)). Avaldamismärge: RTL 2000, 32, 427. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 23.10.2000 määrus nr 39 "Maa-, linna- ja halduskohtutes töötavate kohtunike arvu määramine". Avaldamismärge: RTL 2000, 111, 1740. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 24.12.1999 määrus nr 62 "Maa-, linna- ja halduskohtutes töötavate kohtunike arvu määramine". Avaldamismärge: RTL 1999, 175, 2518. Elektrooniline Riigi Teataja. Riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni teadaanne "Ametiisikute majanduslike huvide deklaratsioonid", 2001. aasta. Avaldamismärge: RTL 2001, 76. Elektrooniline Riigi Teataja. "Kohtute seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohtute tööpiirkondade ühendamiseks". Vaata paragrahv 32, millega täiendati kohtute seadust paragrahviga 1384. Avaldamismärge: RT I 2005, 15, 85. Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 27.10.2005 määrus nr 45 "Maa- ja halduskohtute tööpiirkonnad". Avaldamismärge: RTL 2005, 110, 1696. Tartu Halduskohtu Jõhvi kohtumaja "Jõhvi halduskohut ähvardab ebaseaduslikuks kuulutamine" Põhjarannik, 19. juuni 2004
Avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjon

Avaliku teenistuse tippjuhtide valiku komisjon on Riigikantselei juures tegutsev komisjon, mis korraldab avalikke konkursse ministeeriumi kantsleri, asekantsleri, Riigikantselei direktori või valitsusasutuse peadirektori ametikohale. Tippjuhtide valiku komisjoni esimees on riigisekretär ja selle koosseisu määrab Vabariigi Valitsus. Tippjuhtide valikukomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt pooled liikmetest. Tippjuhtide valiku komisjon võtab otsuse vastu koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl. Eesti riigisekretär Taimar Peterkop (esimees) Rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks (komisjoni aseesimees) Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa Riigimetsa Majandamise Keskuse peadirektor Mikk Marran personalijuhtimise tunnustatud ekspert Piret Jamnes tippjuhtide kompetentsikeskuse juhataja Maria Kütt tippjuhi ametikohale vastava ministeeriumi kantsler Tippjuhtide värbamine ja valik. Riigikantselei veebisait.
Üllar Lanno

Üllar Lanno (sündinud 8. jaanuaril 1969) on Eesti riigiametnik. Üllar Lanno on omandanud 1993. aastal üldarstikraadi Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta on töötanud Tartu Ülikooli Kliinikumis, Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Helsingi Ülikooli keskhaiglas, Hollandi ravimiuuringute kontsernis Stickares ja meditsiinitarvikute ettevõttes Instrumentarium OY. Lanno on töötanud Toyota Baltic ASi turundusdirektorina aprillist 1997 kuni juulini 2004 ja olnud SA Merimetsa Tervisekeskuse juhatuse esimees juulist 2004 kuni jaanuarini 2006. Edasi juhtis ta 2006–2007 Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibürood ja 2008–2020 Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti. 23. septembril 2020 nõustus sotsiaalminister Tanel Kiik Riigikantselei juures tegutseva avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni ettepanekuga nimetada Üllar Lanno viieks aastaks Terviseameti peadirektoriks alates 1. oktoobrist. 6. septembril 2021 teatas Lanno, et astub terviseameti ravimite külmlao ülessoojenemise ja ravimite hävimise tõttu ametist tagasi. Tema viimane tööpäev Terviseameti peadirektori ametis oli 20. septembril 2021. 29. veebruaril 2024 kinnitas Sihtasutuse Narva Haigla nõukogu Üllar Lanno Narva haigla juhiks. Sotsiaalministeeriumi dokumendiregister. Sotsiaalminister Tanel Kiige 23.09.2020 käskkiri nr 63-T "Terviseameti peadirektori ametisse nimetamine". "Narva haigla uus juht on Üllar Lanno". Err.ee. 29. veebruar 2024. Vaadatud 29. veebruaril 2024. "Vilja küsib | Terviseameti juht Üllar Lanno viib homme valitsusse uue meetmete paketi. Kas maski kandmine muutub kohustuslikuks?" Eesti Päevaleht, 1. november 2020
Venemaa keisririigi mereministrite loend

Venemaa Keisririigi mereministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Mereministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Aastatel 1802−1815 oli ministri nimetuseks merejõudude minister. 1855−1905 oli ametis ministeeriumi direktor. Venemaa Keisririigi Mereministeerium
Francis Walsingham

Sir Francis Walsingham (u 1532 – 6. aprill 1590) oli Inglismaa kuninganna Elizabeth I peasekretär 1573. aastast kuni surmani. Walsingham alustas karjääri õigusteaduses 20-aastaselt. Pühendunud protestandina veetis Walsingham katoliku kuninganna Mary I valitsusaja eksiilis Šveitsis ja Põhja-Itaalias. Ta naasis Inglismaale pärast Mary protestandist õe Elizabethi troonile asumist. Elizabethi valitsusajal jälgis Walsingham välis-, sise- ja usupoliitikat. 1570. aastate alguses oli ta Inglismaa suursaadik Prantsusmaal. Peasekretärina toetas Walsingham Inglismaa mereväe kasutamist uute kaubateede avamiseks. Ta oli otseselt seotud Inglismaa välispoliitikaga Hispaania, Madalmaade, Šotimaa, Iirimaa ja Prantsusmaa suhtes. Samuti peatas ta mitmed vandenõud Elizabethi vastu, kaasa arvatud Babingtoni vandenõu, millega seoses hukati Šotimaa kuninganna Mary Stuart, kes mõisteti süüdi plaanis Elizabeth tappa ning ise Inglismaa troonile asuda. Stuarti hukkamise kindlustas Walsingham. Walsingham oli juba 1571. aastast saati halva tervisega. On spekuleeritud, et ta võis põdeda vähki, neerukive, kuseteede infektsiooni või diabeeti. Walsingham suri 6. aprillil 1590. Ta maeti eraviisiliselt järgneval päeval. Adams, Simon; Bryson, Alan; Leimon, Mitchell. "Walsingham, Sir Francis (c. 1532–1590)". Oxford Dictionary of National Biography.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Hutchinson, Robert (2007). Elizabeth's Spy Master: Francis Walsingham and the Secret War that Saved England. London: Weidenfeld & Nicolson. Cooper, John (2011). The Queen's Agent: Francis Walsingham at the Court of Elizabeth I. London: Faber & Faber. Lk 324.
Buklee

Buklee (prantsuse keele sõnast bouclé 'rõngas', 'lehv', 'silmus') on labase sidusega reljeefse ebaühtlaselt aasalise pinnaga villane või puuvillane kangas, mis on kootud bukleelõngast, mahulisest ja topilisest säbarast lõngast. Bukleelõng on kaheastmeline, üks selle keermetest on pehme ja paks silmustega efektlõng, mis on laugjalt korrutatud ümber sirgema mitmekordse tugilõnga. Bukleelõnga miinimumlaius lamestatult on 1,5 mm. Bukleekangast kasutatakse mantlite, samuti naistejakkide ja jakist ning seelikust koosnevate kostüümide õmblemiseks. https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=buklee&F=M&C06=et A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 30 A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 27 Buklee kohta Burda kangaleksikonis (saksa keeles) Bukleekanga õmblemisest õmblejate nõuande veebilehel the-sewing-partner.com (inglise keeles)
Elurendis

Elurendis on mõiste võlaõigusseadusest, kus üks isik kohustub maksma teisele eluaja jooksul perioodiliselt teatud rahasumma või andma üle muid liigitunnustega piiritletud esemeid (elurendis). Eeldatakse, et elurendise maksmine on tasuta. https://www.riigiteataja.ee/akt/961235
Ülalpidamisleping

Ülalpidamisleping on leping, millega kohustub üks isik (ülalpeetav) andma teise isiku (ülalpidaja) omandisse või kasutusse vara või teatud esemed ja ülalpidaja kohustub ülalpeetavat viimase eluaja või muu kokkulepitud aja jooksul ülal pidama ja hooldama. Ülalpidamisleping peab olema notariaalselt tõestatud. Ülalpidamislepingut käsitleb võlaõigusseaduse 29. peatükk.
Amberg

Amberg on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn asub Nürnbergist ligikaudu 56 km idas. Ambergi on esmamainitud 1034. aastal. Linnaõigused sai Amberg 1294. aastal. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Zeittafel & Wappen Stadt Amberg. Vaadatud 31. juulil 2023 Ambergi koduleht
Land Rover

Land Rover on Briti kaubamärk, mis on spetsialiseerunud nelikveoliste maastikusuutlike sõiduautode valmistamisele. Selle omanik on alates 2008. aastast rahvusvaheline autotootja Jaguar Land Rover (JLR), mis on omakorda üks Tata Motorsi tütarettevõtetest. Land Roveri nime võttis kasutusele 1948. aastal Roveri autofirma, mis kasutas seda nime oma nelikveoliste sõidukite juures. 1970. aastal hakati tootma lihtsamate maastikuautode kõrval ka luksuslikumat mudelit, mis kandis nime Range Rover. Tänapäeval toodab Land Rover peamiselt luksuslikke maastikuautosid, millest lihtsamad mudelid kannavad Land Roveri nime ning luksuslikumad Land Rover Range Roveri nime. Land Roverid Land Rover Defender 90 Land Rover Defender 110 (2016) Land Rover Discovery Land Rover Discovery 4 Range Rover Land Rover Range Rover Evoque Convertible (2016) Land Rover Range Rover Velar Land Rover Range Rover (2016)
Georg II (Pommeri)

Georg II (30. jaanuar 1582 – 27. märts 1617) oli mittevalitsev Pommeri hertsog. Ta haldas aastatel 1606-1617 koos oma venna Bogislaw XIV-ga Amt Rügenwaldet. Georg oli Pommerit valitseva Pommeri dünastia viimase põlvkonna liige. Ta oli hertsog Bogislaw XIII ja selle naise Clara noorem poeg. Georg ja tema vennad leppisid pärast isa surma kokku pärandi jagamises. 1. oktoobri 1606. aasta kokkuleppe järgi oli vanem vend Philipp II (1573-1618) Pommeri-Stettini valitsev hertsog, Franz (1577-1620) oli protestantlik Kammini piiskop. Georg koos oma vanema venna Bogislaw XIV-ga (1580-1637) sai Amt Rügenwalde. Noorim vend Ulrich sai esialgu vaid iga-aastase pensioni. Rügenwaldes tegeles Georg eranditult jahipidamisega ega osalenud riigiasjades. Püssist laskmisel kaotas ta vasakust silmast nägemise. Hertsog Georg jäi vallaliseks. Ta suri Buckowis ja maeti Szczecini lossikirikusse. Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
Pikee

Pikee (prantsuse keele sõnast piqué 'tikitud', 'tepitud') on väikese reljeefse reeglipärase, näiteks pikitriibulise või ruudulise mustriga tugev puuvill- või tehissiidriie, kudumistüübilt topeltkangas, mis koosneb neljast lõngasüsteemist (kaks lõime- ja kaks koelõnga). Alumine lõimelõng tuleb kanga pinnale korrapäraselt väikeste vahede tagant ja jätab mulje läbitepitusest, reljeefseid vagusid tugevdab sissekootud koelõng pealiskanga ja alumise teppimislõime vahel. Pikeekangast kikilips Pikeest polosärk https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=pikee&F=M&C06=et A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 54
Matlassee

Matlassee ehk matelassé on viiest lõngasüsteemist koosnev reljeefse mustriga topeltkangas, milles aluskangas haarab sageli efektsemast materjalist pealiskangast mustri servadest ja viies lõngasüsteem on mustri täidiseks. Matlasseed võidakse kududa kõikidest looduslikest ja kunstkiududest. Väljanägemiselt meenutab tepitud pinda. Mida ma jõudsin eile veel näha rõivastusnäitusel? - Päewaleht, 7. aprill 1940 A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. lk 54
UÕK Tšernivtsi piiskopkond

UÕK Tšernivtsi piiskopkond (ukraina keeles Чернівецька єпархія ПЦУ) on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskopkond.
Madras (riie)

Madras on ebareeglipäraste ruutudega labase sidusega kerge puuvillkangas, kasutatakse suveriiete, taskurättide jm jaoks. Kanga parema ja pahema poole muster peab olema sama värvuse ja sama kujuga. Kanga nimi tuleb India linna nimest (tänapäeval Chennai), kus toodeti käsitsi kootud originaalkangast. Madrast kooti haprast lühikesekiulisest puuvillast, niiti kedrates jäid sellesse paksemad topid, mis andsid madrasele ainuomase pinnatekstuuri. Varasem madras oli sageli kaetud trükitud või tikitud taimornamentidega, kuid 1800. aastatel ilmus tänapäeval tuntud ruuduline kujundus. Selle kohta on tehtud oletusi, et inspiratsiooni ruudumustriks said kudujad šoti tartanist, kuid pole tõestust. A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com (blogi) S. R. Schneider. Madras Guide – How the Shirt, Pants & Jackets Became Popular. - Gentleman's Gazette, June 21, 2019
Endel Kaarep

Endel Kaarep (kuni 24. augustini 1936 Endel Matvei; 20. september 1914 Tambovi kubermang – 20. märts 2018) oli eesti fütopatoloog.
Nooshi Dadgostar

Mehrnoosh "Nooshi" Dadgostar (sündinud 20. juunil 1985 Ängelholmis) on Rootsi poliitik. Alates 2020. aasta 31. oktoobrist on ta Vasakpartei juht, alates 2014. aastast Riksdagi liige. Tema vanemad tulid poliitpõgenikena Rootsi 1980. aastate alguses Iraanist. Dadgostar kasvas üles Göteborgis. Dadgostar on Stockholmi Ülikoolis õigusteadust tudeerinud. Enne parlamenti valituks osutumist on ta tegutsenud Botkyrka valla kommunaalpoliitikas. Seejuures paistis ta silma ühiskondlikus omandis olevate üürikorterite erastamise vastase kampaania korraldamise poolest. Nooshi Dadgostar new party leader for the Left Party. Teller Report. 31.10.2020 ”Jag växte upp i ett hem helt utan pengar”. Aftonbladet. 14.02.2020
Rannakaitsepatarei nr 10b

Rannakaitsepatarei nr 10b oli Peeter Suure merekindluse peapositsiooni rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei Naissaarel, saare põhjaosas Djubbvikini lahe ääres. Rannakaitsepatarei nr 10b põhiülesanne oli hoida koostöös Rannakaitsepatarei nr 10a-ga Soome lahe riivistusliini lõunaosa ning Suurupi piirkond tule all. Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1913–1917 ja asus Djubbvikini lahe ääres, rannajoonest oli 200 m kaugusel. Rannakaitsepatarei koosnes 4 II-305/52 (12"/52) suurtükipaarist ja kahest suurtükialusest soomustornidega mõõtmetega 28x35 m ning nende vahel olevast 15 m kõrgusest komandopunktist koos jõujaamatiivaga, soomustornideni vahemaal (90 m kummagi tornini). Soomustornide betoonalusehitised olid kahekorruselised, kolmanda korruse moodustas pöörlev soomustorn. Betoontornides asusid ka patareide laskemoonavarud. 15 m kõrgune komandopunkt koos jõujaamatiivaga, soomustornid olid omavahel ühendatud 2,8 m kõrguse maa-aluse tunneliga, mis kulges sirgjooneliselt liivavalli all. Pöörlevate soomustornide alusehitised olid kahekorruselised. Komandotorn on kolmekorruseline, selle vaateplatvormil on mittepöörlev soomuskuppel. Soomuse paksus kupli kaheksa vaatepiluga esiküljel on 10 tolli (25 cm), tagaküljel 5–8 tolli ning lae osas 8–10 tolli. Saare põhjatipu patareide otstarbeks pimedal ajal tule juhtimiseks ehitati aastatel 1913–1914 helgiheitja positsioon ja meeskonnabunker. Betoonpunker kujutab endast ühekorruselist nelinurkset rajatist, mille kolm külge on kaetud täielikult muldvalliga, kirdeküljel on aga muldvallis ava sissepääsuks punkrisse. Põhjapoolne torn õhiti 1918. aastal. Peeter Suure merekindluse peapositsioon#Naissaare rannapatareid Naissaare Komandantuur, Eesti merekindlused 305-мм батарея №10б на о. Нарген в 1917 г., kortic.borda.ru Helgiheitja varjend kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 03.11.2020) Rannapatarei nr. 10b kultuurimälestiste riiklikus registris Mahajäetud sõjaväebaasid. Peeter-Suure Rannapatarei nr. 10b, www.facebook.com
Automuseum Dr. Carl Benz

Automuseum dr Carl Benz on eraautomuuseum Ladenburgis Baden-Württembergis Saksamaal. 1984. aastal loodud ettevõte keskendub autotööstuse pioneeri Karl Benzi karjäärile ja temaga seotud autotootjate ajaloole. Alates 2005. aastast on muuseum endises tehasehoones, mida 1908. aastast kasutati kaubamärgi "C. Benz Söhne" all autode tootmiseks. Koduleht
Caracol Televisión

Caracol Televisión on Colombia tasuta televisioonivõrk, mille omanik on Grupo Valorem. See on üks juhtivaid eratelevõrke Colombias, RCN ja Canal 1 kõrval. Võrk levitab ja toodab üle 5000 programmi ning on eetris enam kui 80 riigis.
Tallinna 2. Tööstuskool

Tallinna 2. Tööstuskool oli kutseõppeasutus (tööstuskool) Tallinnas. Kool asutati nimega Tallinna II Poeglaste Ametikool 1939. aastal ning see asus esmalt aadressil Wismari tänav 15, seejärel Kreutzwaldi 25. 1946. aastal asus kool aadressil Pikk tänav 69 ja selleks ajaks oli kooliga liidetud ka Tallinna 3. Tööstuskool. Kooli võeti vastu vähemalt algkooli haridusega mõlemast soost 14-15-aastaseid õpilasi, õppeaeg oli kaks aastat. Välja õpetati treialeid, riista- ja sisseseadete lukkseppasid, elektrimontööre, tislereid, telegraafimehaanikuid. Hiljem asus kool aadressil J. Kreuksi 6 (praeguse Kentmanni tänav 6 asukohal). Kool valmistas ette metallitöölisi ja tegutses selles majas kuni 1961. aastani. Koolis tegutses kaks näiteringi (juhendajad Hannes Kelder ja Eisenstad). Kooli näiteringist on välja kasvanud ka näitleja Ilmar Mikkor, kes õppis koolis aastatel 1950–1952. "Õpetajat meenutades" Eesti Päevaleht, 14.03.1998 Nõukogude Õpetaja, nr. 20, 17. mai 1946 Postimees 5. jaanuar 2007 – Kentmanni tänava majas kihas vilgas koolielu
Sulev Mets

Sulev Mets (26. jaanuar 1930 Saaremaa – 27. aprill 2018) oli eesti ajakirjanik. Ta lõpetas 1948. aastal Kuressaare Keskkooli, aastatel 1956–1960 õppis Leningradi Kõrgemas Parteikoolis. Ajakirjanikuteed alustas Sulev Mets kodukandis Saaremaal. Töötas ajalehtedes Saarte Hääl, Pärnu Kommunist, Töörahva Lipp, Eesti Kommunist, Meie Maa ja Rahva Hääl (vastutav sekretär) nii tehnilistel kui ka loomingulistel ametikohtadel. Aastatel 1973–1980 töötas ta Eesti Raadio informatsioonisaadete peatoimetajana. Pensionieas pöördus tagasi Saaremaale ning oli üks ajalehe Meie Maa taasasutamise eestvedajaid. 1976 Eesti NSV teeneline ajakirjanik Sulev Mets "Aastaringe ajatüvelt", Eesti Keele Sihtasutus, 2011 (Saaremaa-aineline dokumentaalteos) Tema abikaasa Milvi Mets on tekstiiliinsener, poeg Margus Mets on ajakirjanik, tütar Triin Soone on raamatukogundustegelane. Suri teenekas ajakirjanik Sulev Mets. ERR Uudised, 27.04.2018. Aare Laine. In memoriam: Sulev Mets. Saarte Hääl, 02.05.2018.
311

311. aasta Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad Aastad: 306 307 308 309 310 - 311 - 312 313 314 315 316 ... ... 5. mai – Galerius, Vana-Rooma keiser
Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiministrite loend

Venemaa keisririigi posti- ja telegraafiministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegraafiministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi asutamisest aastal 1865 kuni kaotamiseni aastal 1868 ja taasasutamisest aastal 1880 kuni kaotamiseni 1881. aastal. Venemaa Keisririigi Posti- ja Telegfraafiministeerium
Śakra

Śakra või Sakka (sanskriti keeles शक्र Śakra, paali keeles Sakka) on budistlikus mütoloogias Trāyastriṃśa taeva ja sealsete deevade valitseja. Indra (sanskritis; hiina keeles 因陀羅 Yīn tuó luó; jaapani keeles Indara; tiibeti keeles དབང་པོ་ dbang po) on Śakra sagedasim sünonüüm ning veedades esineb nimi "Śakra" sageli Indra epiteedina tähendusega "võimas". Budistlikes tekstides võib ta esineda veel mitmesuguste nimedega: sanskriti keeles Mahendranīla, Sahassākkha või Sahasrekṣaṇa; hiina keeles 娑婆婆 (Suō pópo), 千眼 (Qiān yǎn) või 天主 (Tiānzhǔ); jaapani keeles Sababa või Baba jne. Paljude uurijate arvates on Śakra identne veedade jumala Indraga (üks Šakra epiteete on devānām indra ‘jumalate vürst’). Mahajaanas arvatakse, et suure jumalate ja devaputra’te väe eesotsas ilmus ta mõnikord inimeste maailma, et kuulata Šākjamuni õpetust ning toetada ja aidata selle järgijaid. Śakra (paalikeelse nimega "Sakka") esineb paljudes paali kaanoni tekstides (Sakka Saṃyutta, Saṃyutta-nikāya) ning Buddha elu käsitlevates "Sünnilugudes" (Jātaka, Khuddaka-nikāya 10), kus tal on sageli oluline roll. Vt näit Rigveda, 5.34. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Venemaa keisririigi keiserliku õukonna ja udellide ministrite loend

Venemaa Keisririigi keiserliku õukonna ja udellide ministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1826. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Aastatel 1852−1856 oli ministeerium jaotatud Keiserliku Õukonna Ministeeriumiks ja Udellide Ministeeriumiks. Venemaa Keisririigi Keiserliku Õukonna ja Udellide Ministeerium Venemaa Keisririigi Udellide Ministeerium
Topeltkangas

Topeltkangas on üldnimetus kangaste kohta, mille kudumisel kasutatakse ühekorraga kaht lõime ja kaht kude; kudumisel tekib kaks teineteise peal asetsevat omavahel ühendatud kangast. Kaks kangapinda võivad omavahel seotud olla kas ainult servadest, kangakirja kohalt või üksikute siduspistetega (voodriga kangad). Topeltkangad on calmuc, drapp, topeltdrellkangas, klokee, matlassee, pikee ja kord. Tavaliselt on topeltkangas venivam kui sama paks ühekordne kangas. A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016. Lk 52.