laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peter Otto Hermann Paulsen

Peter Otto Hermann Paulsen (11. juuli 1907 Tallinn – 16. detsember 1999 Ebenhausen, Bayern, Saksamaa) oli Eesti vaimulik. Õppis Tallinna Toomkoolis. Alates aastast 1919 elas Schondorf am Ammersees (Baieris), kus ta lõpetas ka keskkooli. Õppis aastatel 1926–1928 Erlangeni Ülikooli usuteaduskonnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1929–1932. Lisaks õppis ta aastal 1931 Tübingeni Ülikoolis. Oli prooviaastal Rapla, Viru-Jaakobi ja Tallinna Jaani koguduses. Ordineeriti 1. oktoobril 1933 Tallinnas. Oli 1933–1934 Emmaste Immanueli koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1934–1938 õpetaja. Aastatel 1938–1939 teenis ta Piirsalu kogudust. Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1940 õpetaja Rokstedtis (ka Roksättis) Posenis (praegu Rokietnica Poznani maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas), aastatel 1940–1943 oli pastor Schmiegelis (praegu Śmigiel Kościani maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). Aastatel 1943–1945 teenis Wehrmachtis, aastatel 1945–1950 oli Vene sõjavang. 1950–1952 oli tööl abistamiskontoris Großhaslachis Ansbachi maakonnas Kesk-Frangimaa ringkonnas Baieri liidumaal. Aastatel 1952–1965 oli teine pastor Bad Neustadt an der Saales (Rhön-Grabfeldi kreisis Alam-Frangimaal Baieri liidumaal). 1965–1973 oli haiglavaimulik Münchenis. Aastal 1973 jäi emerituuri, asus elama Irschenhausenisse (Ickingi linnaosas Bad Tölz-Wolfratshauseni kreisis Ülem-Baieri ringkonnas Baieri liidumaal). Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
Aa (arhitekt)

Aa (võib-olla AaAa) oli Vana-Egiptuse arhitekt ja ehitusmeister. Tema tiitel oli "ehitustööliste ülem" või "suur ehitustööliste ülem" (imy-rȝ-iqdw või imy-rȝ-iqdw-ˁȝ). Ta elas Keskmise riigi ajal. Aa on üks mitmest nimest, mis on loetletud Abydose põhjapoolsest nekropolist pärineval gildi ülema (jmj-rȝ-wˁrt) Sahepu surnusteelil. Aa seos Sahepuga on ebaselge. Nime lugemine on problemaatiline: pole selge, kas esimene element "Aa" (egiptuse keeles 'suur') on nime osa või kirjeldav omadussõna tiitli osana. Friedhelm Hoffmann, Christiane von Pfeil, Klein Ellguth. (Aa)Aa. – Rainer Vollkommer. Künstlerlexikon der Antike, Nikol, Hamburg 2007, lk 1. ISBN 978-3-937872-53-7 W. A. Ward (Index of Egyptian Administrative and Religious Titles of the Middle Kingdom, Beirut 1982, lk 12, nr 49) loeb imy-rȝ-iqdw-ˁȝ, kusjuures tegu on selle tiitli ainsa esinemisjuhuga. Tiitli imy-rȝ-iqdw kohta mainib ta kaht juhtu. Kairo Egiptuse Muuseum. Inventarinumber JE 15000; CG 20081. H. Ranke (Die ägyptischen Personennamen, Glückstadt 1935, lk 57, nr 3) loeb "Aaaa" ning tõlgib 'vanem ?'. Ranke mainib ainult seda nime esinemisjuhtu.
Immo Mihkelson

Immo Mihkelson (sündinud 25. septembril 1959) on eesti muusikaajakirjanik ja kriitik. Mihkelson on teinud raadiosaateid alates 1989. aastast. Tema töökoht ERR-is on Klassikaraadio. Peamiselt on Mihkelsoni tegevusväljaks džässmuusikaga seotu. Mihkelsoni arvamusartikleid on ilmunud mitmes Eesti ajalehes. 2005. aastal koostas Mihkelson Arvo Pärdi 70. juubeli puhul 14-osalise saatesarja "Arvo Pärt 70", mille eest sai Eesti Raadio aastapreemia. 2005 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (14-osalise raadiosarja "Arvo Pärt 70" eest) 2005 – Eesti Raadio aastapreemia (14-osalise raadiosarja "Arvo Pärt 70" eest) 2011 – Valgetähe V klassi teenetemärk ETV live [Videosalvestis]. Tekstide autor. Eesti Rahvusringhääling, 2007. Jazzkaar 1997, 17.-20. aprill = Jazzkaar 1997, Tallinn International Festival, 17.-20. April. Tekstide autor koos Tiit Kusnetsiga. Tallinn, 1997. Muusika. IX [Noot]. Jazzmuusika osa toimetaja. Tallinn: Karp, 2005. NYYD-muusika: uued helid Klassikaraadios: [artiklid]. Toimetaja ja koostaja koos Tiia Tederiga. Tallinn: Eesti Raadio/Klassikaraadio, 2007. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Immo Mihkelson Klassikaraadio kodulehel Uudis 2005. aastapreemia kohta
Jaan Tamm

Jaan Tamm on mitme tuntud inimese nimi: Jaan Tamm (1875–1933), Eesti muusikategelane, Peterburi ja Tallinna konservatooriumi professor Jaan Tamm (sündinud 1948), arheoloog, arhitektuuriloolane ja muinsuskaitsetegelane Jaan Tamm (sündinud 1957), lennundustegelane ja leidur, Lennuliiklusteeninduse AS nõukogu liige Jaan Tamm oli 1. Eesti Piirikaitserügemendi ülem Jaan Tamm, Eesti Rahvaluule Arhiivi heliinsener Jaan Tamm (1941–2012), kergejõustikutreener Jaan Tamm (sündinud 1964) on Eesti ärijuht, lennufirma Nordic Aviation Group juhatuse esimees. Jaan Tamm (1904—1974), Eesti tõstja.
Eduard Hasselblatt

Carl Eduard Hasselblatt (11./23. aprill 1820 Viru-Nigula – 4./16. juuni 1889 Kambja) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1834–1839 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta 1839. aastal filoloogiat ja aastail 1840–1844 usuteadust (sai 1841. aastal kuldauraha). Oli liikumise eesotsas, mis nõudis duellides osalemise sunduse keelustamist. Oli Theologischer Vereini (Tartu Teoloogiaühingu) kaastööline. Töötas 1844–1846 koduõpetajana ja oli aastal 1845. aastal prooviaastal praost Carl Georg Ficki juures Keila Miikaeli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 12. mail 1846 Riias. Introdutseeriti Kambja koguduse õpetajaks 26. mail 1846. Oli Kambja koguduse õpetaja aastatel 1846–1889, olles aastatel 1867–1889 ka Võru praostkonna praost. 1869 kullatud rinnarist Tema isa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, vanaisa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Tema poeg Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, poeg Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, väimees Eberhard Savary (1863–1919) oli Aizkraukle koguduse õpetaja, pojapoeg Bruno Hasselblatt oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Vend Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Albert von der Aa

Albert von der Aa (19. jaanuar 1894 Vevey – 10. juuli 1978 Lausanne) oli Šveitsi poliitik (Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei) ja ajakirjanik. Ta oli hea kõnemees, Vaux' kantoni omaaegne populaarseim sotsiaaldemokraatlik poliitik. Albert von der Aa oli hilisema Vevey tapamaja direktori ja Vaux' kantoni parlamendi liikme Auguste von der Aa poeg. Tema vend Auguste von der Aa juunior oli 1945–1949 ja 1957–1961 kantoniparlamendi liige (Šveitsi Tööpartei). Albert von der Aa oli 1924–1939 väljaande Droit du Peuple peatoimetaja ning 1939–1946 kommunistidest distantseerumiseks asutatud väljaande Peuple peatoimetaja. Ta oli 1925–1946 Lausanne'i vallanõukogu seadusandlik liige. Aastatel 1930–1966 oli ta Vaux' kantoni suurnõukogu (parlamendi) liige, 1953 selle esimees. Ta kaitses eriti naiste valimisõigust. Aastal 1943 valiti ta Šveitsi Rahvusnõukogusse (parlamenti), kuid 1946 astus ta tagasi, et osaleda Lausanne'i linnavalitsuses. Kuni 1949. aastani juhatas ta tööstusettevõtteid, seejärel kuni pensionini minekuni 1961 sotsiaalasju. Albert von der Aa oli abielus Lausanne'i Ülikooli professori Charles Delhorbe'i tütarde ning kantoniparlamendi liikme (Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei) Florian Delhorbe'i õdede Laura ja Yvonne'iga. Pierre Jeanneret. Un itinéraire politique à travers le socialisme en Suisse romande, 1991 Sissekanne Šveitsi ajalooleksikonis
Dovžansk

Dovžansk (Luhanski Rahvavabariigi mõistes Sverdlovsk; kõnekeeles Sverdlovka) on oblastilise tähtsusega linn Ukrainas Luhanski oblastis, Dovžanski rajooni keskus. Linn on oblastikeskusest Luhanskist umbes 80 km kaugusel. Linn tekkis 1938. aastal mitmete kaevandusalevite liitmisel. Linn on saanud nime Jakov Sverdlovi järgi. 12. mail 2016 nimetas Ukraina keskvalitsus dekommuniseerimise käigus ümber Dovžanskiks, kuid sisuliselt kasutatakse linna vana nime edasi. 2014. aastast on linn venemeelsete mässuliste kontrolli all. Linna haldusalasse kuulub ka Voznessenivka (endise nimega Tšervonopartõzansk; piiripunkt Venemaaga), kuus alevit ja muid asulaid. http://www.gkslnr.su/files/chisl_280617.pdf http://svk.gov.ua/ 14. november 2014. Ukrajinska Pravda. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (ukraina keeles) http://www.sverdlovsk.lg.ua 24. september 2014. Liga Novosti. Тымчук: Военные РФ сбрасывают трупы своих солдат в шахты Донбасса (vene keeles)
Piroog

Piroog on puutüvest õõnestatud paat (vene), mida on kasutanud Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika indiaanlased. Haabjas Kajakk Kanuu Ruhi EE 6: 133 (1974).
Andorra kaasvürst

Andorra Vürstiriik rajati aastal 1278 ühisvalitsemise lepinguga Foix krahvi ja Urgelli piiskopi vahel. Aastal 1479 päris Foix järeltulijate valdused Navarra kuningas. Aastal 1589 läksid Navarra valdused Prantsuse kuningale. Ka Andorra valitsemise õigused liikusid vastavalt edasi. Andorra kaasvalitsemist on häiritud vaid kahel korral, kui aastatel 1396 ja 1512-1513 oli Andorra Aragóni poolt annekteeritud. Andorra kaasvalitsemine on jätkunud kuni tänapäevani ja Prantsusmaa-poolset kaasvürsti tiitlit on kandnud nii kuningad, keisrid kui ka presidendid. Andorra kaas-vürstide loend
Raivo Maimre

Raivo Maimre (sündinud 28. augustil 1982) on eesti jalgrattasportlane. 2006 9. Tallinna rattamaratoni võitja 6. Elva rattamaratoni võitja 8. Haanja rattamaratoni võitja Elion Estonian Cup sarja üldvõitja
Johannes Hasselblatt

Ferdinand Alexander Johannes Hasselblatt (4. oktoober 1861 Kambja – 25. juuli 1934 Pärnu) oli Eesti vaimulik. Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi ja õppis aastatel 1882–1887 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Võnnu (Gustav Axel Conrad Oehrni juures), Kambja (isa juures) ja Rõuge Maarja koguduses (Rudolf Kallase juures). Ordineeriti õpetajaks 20. märtsil 1888. Aastatel 1888–1889 oli ta adjunkt Kambja koguduses ja 1889–1890 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1890–1934 (introdutseeriti 15. aprillil 1890) oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse esimese pihtkonna õpetaja ja ühtlasi vanglavaimulik. Aastatel 1921–1923 oli sõjaväevaimulik ja 1929–1930 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja. Tema vanaisa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, isa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, vend Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vennapoeg Bruno Hasselblatt oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann https://eelk.ee/elulood/hasselblatt_johannes.html Johannes Hasselblatt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Oskar Friedrich Hasselblatt

Oskar Friedrich Hasselblatt (6. veebruar 1855 Karuse – 15. juuli 1880 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Õppis Pärnus gümnaasiumis, lõpetas aastal 1871 Tallinnas gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1874–1878. Ordineeriti õpetajaks 17. juunil 1879. Sai seejärel Eestimaa vikaarõpetajaks, 14. oktoobril 1879 sai Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonõpetajaks. Suri kopsupõletikku. Tema isa Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Ejvind Rosén

Ejvind Rosén (sündinud 1942) on Rootsi botaanik. Ta on parimaid alvarite taimestiku spetsialiste ja Ölandi taimkatte tundjaid. Ta on muuhulgas uurinud kadaka, põõsasmarana ja kanarbiku pikaaegset dünaamikat loopealsetel. Ta on uurinud ka Eesti alvareid. Ta on töötanud pikka aega Uppsala Ülikoolis ning teinud välitöid bioloogiajaamas Ölandil. Rosén, Ejvind 1982. Vegetation development and sheep grazing in limestone grasslands of south Öland, Sweden. (Acta Phytogeographica Suecica 72.) Uppsala: Almquist & Wiksell International.
Raido Kodanipork

Raido Kodanipork (sündinud 8. mail 1969 Tallinnas) on Eesti jalgrattasportlane. Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 17. Keskkooli. 1995. aasta Eesti meister grupisõidus. Tema vanaisa oli tennisist ja jäähokimängija ning treener ja sporditegelane Evald Kree, tädi on tennisetreener Aita Põldma. 1992 9. koht Barcelona olümpiamängudel meeste grupisõidus 2002 Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht 2003 3. Elva rattamaratoni võitja Toyota Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht 2004 6. Haanja rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi üldarvestuses 2. koht 2005 5. Elva rattamaratoni võitja Elion Estonian Cupi üldarvestuses 3. koht Biograafia ESBL-is Raido Kodanipork – ProCyclingStats Raido Kodanipork CyclingArchives
Joonia

Joonia oli Vana-Kreeka piirkond, mis hõlmas Väike-Aasia lääneranniku keskosa ning selle läheduses paiknevaid saari. Tänapäeval kuulub mandriosa Türgile, Joonia saared aga endiselt Kreekale. Joonia Vana-Kreeka linnad: Efesos, Mileetos, Klazomenai jt. Hetiidid Joonia saared Joonlased
Inkad

Inkad olid 1438–1533 Lõuna-Ameerika lääneosas, tänapäeva Boliivia ja Peruu territooriumil eksisteerinud Inkade riigi ülemklass. Konkista ajal ja järel kasutasid hispaanlased nimetust "inkad" kõigi impeeriumi elanike kohta, kellest suurem osa olid ketšuad. Sõna Inka tähendab ketšua keeles isandat või valitsejat. Sellega tähistati impeeriumis valitsevat perekonda või ülemklassi. Ülemvalitseja tiitel oli Sapa Inka – "Püha Inka", teda peeti päikesejumal Inti otseseks järeltulijaks. Kui hispaanlased olid Inkade riigi vallutanud, jätkasid viimase valitseja Atahualpa vend Manco Inca Yupanqui ning tema järeltulijad vastupanu Peruu mägedes Vilcabambas. 1572. aastal vastupanukolle vallutati ning viimane valitseja, Manco poeg Túpac Amaru hukati. Ketšua keele ja kultuuri staatuse tõusuga 20. sajandil on hakanud ilmuma ka teateid inkade elusolevaist järeltulijaist, keda vahel ka rahvapidustustel austatakse. Põlvnemise üksikasjad ei ole siiski kindlad. Inkade pärandist kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja kindlustatud linn Machu Picchu.
Woldemar von Mickwitz

Woldemar von Mickwitz (26. jaanuar 1813 Koeru – 26. veebruar 1899 Tartu) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1824–1834 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1834–1839. Aastatel 1840–1842 töötas koduõpetajana. Aastal 1842 oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitzi juures. Ordineeriti õpetajaks 24. mail 1842. Oli 1842–1843 adjunktpastoriks (introdutseeriti 25. mail 1842) Torma ja Lohusuu koguduses. 1843–1892 oli (introdutseeriti 19. detsembril 1843) Maarja-Magdaleena ja Vara Brigitta koguduse õpetaja, olles aastatel 1853–1885 Tartu praostkonna praost. Aastal 1892 jäi emerituuri, emerituuris olles elas Tartus. Tema isa Dietrich Georg Mickwitz ja vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem olid Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetajad, vend Eugen Mickwitz ja vennapoeg Eugen Mickwitz olid Pilistvere Andrease koguduse õpetajad. Õemees Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. Äi Eduard Johann Assmuth oli Torma ja Lohusuu koguduse õpetaja. Tema väimees Emil Henri Rathlef oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Woldemar von Mickwitz Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Veelauasõit

Veelauasõit (ka veelauatamine ehk veelauaga sõitmine; inglise keeles wakeboarding) on lumelauaga sõitmisega sarnanev spordiala, kus sõidetakse veepinnal kaatri slepis kiiludega veelauaga. Lainelaud Lumelaud (Kategooria:Lumelauasõit ja Lumelauasõit) Purjelaud Rula Wakeboarding on Eestis ...
Eduard Johann Assmuth

Eduard Johann Assmuth (5. juuni 1792 Kose – 23. juuli 1853 Maarja-Magdaleena) oli Eesti vaimulik. Õppis 1802–1810 Tallinna Toomkoolis. Aastatel 1810–1812 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1812–1814 ja 1817–1819 töötas koduõpetajana. Reisis aastatel 1815–1816 Saksamaal ja Šveitsis, õppis ka Jena ülikoolis. Ordineeriti 12. jaanuaril 1819 Riias õpetajaks. Oli 1819–1852 Torma- ja Lohusuu koguduse õpetaja, omades aastast 1831 adjunkte. Oli 1844–1852 veel Tartu praostkonna praost. Jäi 24. novembril 1852 tervislikel põhjustel emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus. Suri 1853. aastal, olles külas tütrel ja väimehel Maarja-Magdaleena pastoraadis. Maeti Torma surnuaeda. Tema isa Friedrich Johann Anton Assmuth oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, poeg Alexander Carl Woldemar Assmuth oli Harju-Risti koguduse ja Tallinna Jaani koguduse II pihtkonna õpetaja. Tema väimees (tütre Marie (1820–1898) abikaasa) Woldemar Mickwitz oli Maarja-Magdaleena ja Vara Brigitta koguduse õpetaja; teine väimees (tütarde Ida Pauline (1822–1862) ja Elisabethi (1833–1912) abikaasa) Paul Eduard Hirsch oli Pöide- ja Palamuse koguduse õpetaja; tütrepoeg Paul Ottokar Theodor Hirsch oli algul õpetaja Ukrainas Volõõnia Rožištše koguduses, hiljem oli Harju-Madise koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 TLÜAR rahvusbibliograafia isikud: Eduard Johann Assmuth
Laste tserebraalparalüüs

Laste tserebraalparalüüs (ladina keeles paralysis cerebralis infantilis) on looteeas või varajases lapsepõlves saadud ajukahjustusest tingitud füüsilise arengu mahajäämus, millega võib kaasneda ka vaimse arengu mahajäämus. Sissekanne portaalis inimene.ee
Stoitsism

Stoitsism oli antiikfilosoofia koolkond. Selle pooldajaid nimetatakse stoikuteks. Koolkonna rajas Zenon Kitionist. Tuntumate stoikute seas on veel Seneca, Epiktetos ja Marcus Aurelius. Stoikud arendasid edasi loogikat. Nende loodusfilosoofia toetus Herakleitosele (ürgtuli ja maailmatulekahju) ja eetika küünikute õpetusele. Õnnelik elu eeldab ükskõiksust kõige suhtes peale vooruse. Elada tuleb kooskõlas loodusega, mille seadused määrab maailmamõistus (logos). Stoikud jaotasid filosoofia loogikaks, eetikaks ja füüsikaks. Pärast kristluse saamist Rooma riigi riigiusundiks 4. sajandis kaotas stoitsism tähtsuse. Renessansiajal sai stoitsism populaarseks neostoitsismina ning tänapäeval on tekkinud modernne stoitsism.  Pikemalt artiklis Stoikute loogika Stoikute "loogika" (logikē) oli õpetus mõistuse (logos) toimimisest, mis peale formaalse loogika (õpetuse arutlusvormide kehtivusest) tegeles ka retoorika, grammatika, epistemoloogia ja keelefilosoofiaga, sealhulgas mõistete, propositsioonide, taju ja mõtlemise uurimisega. Stoikud jaotasid loogika retoorikaks ja dialektikaks. Erinevalt Aristotelesest, kes töötas välja süllogistika kui terminiloogika, arendasid stoikud lauseloogikat. Nad tõestasid lauseloogika arutluste kehtivust, taandades need viiele põhilisele tõestamatule arutlusvormile ja mõnele põhilisele tuletusreeglile (thēmata). Põhilised arutlusvormid olid järgmised: kui p, siis q; p; järelikult q (modus ponens) kui p, siis q; mitte-q; järelikult mitte-p (modus tollens) ei pea paika, et p ja q; p; järelikult mitte-q kas p või q; p; järelikult mitte-q kas p või q; mitte-p; järelikult q Erinevalt seisukohast, mis omistatakse Aristotelesele teose "De interpretatione" 9. peatüki põhjal, kehtivad Chrysippose järgi kehtivad bivalents ja välistatud kolmanda seadus ka tuleviku kohta käivate kontingentsete väidete kohta. See seisukoht on nähtavasti seotud ka determinismiga stoikute filosoofias, sest kui mitte eeldada, et tulevik on ette määratud, siis on Chrysippose seisukohta raske põhjendada. Stoilisus Modernne stoitsism
Stoa

Stoa ehk sammaskäik oli Vana-Kreeka arhitektuuris piklik, kitsas eesruum, mis oli enamasti tagaküljelt suletud seinaga ja esiküljel avatud sambareaga. Stoa võis olla ka mitmekorruseline või siis eraldi hoone, kuid enamasti piiras see mõnd suuremat rajatist - templikompleksi või agoraad. Üsna sageli oli stoas rohkem kui üks sambarida, näiteks Pireuses. Ateenas asunud Stoa Poikile nimelise sammaskäigu järgi on saanud nime stoikute koolkond filosoofias. Ateenas asus veel Kuninga stoa, milles asus arhondi töökoht. Selle kreekakeelne nimetus oli Stoa Basileios (Στοα βασίλειος), lühemalt Basilike (βασιλική). See oli jagatud sambaridadega kolmeks niinimetatud alleeks, millest keskmine lõppes poolringiga (kreeka keeles apsis (άψίς)). See sammaskäik sai eeskujuks vanarooma basiilikatele ja andis sellele hoonetüübile nimegi. Kunstileksikon, Kunst, 2000, lk 475
Laparoskoopia

Laparoskoopia on endoskoopilise kirurgilise operatsiooni meetod, mille korral viiakse patsiendile täisnarkoosi või kohaliku tuimastuse all kõhuseina väikese kunstliku avause kaudu sisse peenikesed torukujulised instrumendid.
David Slade

David Slade (sündinud 26. septembril 1969) on Suurbritannia filmilavastaja. Filmimehekarjääri alustas ta muusikavideotega. Muu hulgas on ta teinud videoid sellistele artistidele nagu Aphex Twin, Rob Dougan, System of a Down, Stone Temple Pilots, Tori Amos, Muse ja The Killers. Esimese pika filmina lavastas ta psühholoogilise trilleri "Hard Candy" ("Karm tüdruk", 2005), mis linastus Sundance'i filmifestivalil. Seejärel tegi ta režissöörina kaks vampiirifilmi: "30 Days of Night" ja Stephenie Meyeri "Videviku saaga" kolmandal romaanil põhineva filmi "Videviku saaga: Päikesevarjutus". David Slade andmekogus IMDb (inglise)
Eduard Philipp Körber

Eduard Philipp Körber (17. juuni 1770 Tori – 12. veebruar 1850 Tartu) oli Liivimaa vaimulik. Ta õppis Tallinna Toomkoolis ja Pärnu linnakoolis. Õppis usuteadust aastatel 1789–1792 Königsbergi Ülikoolis ja aastatel 1792–1793 Jena Ülikoolis. Töötas aastatel 1794–1796 koduõpetajana mitmes mõisas. Ordineeriti 22. juunil 1796 õpetajaks. Oli aastatel 1796–1846 (introdutseeriti ametisse 3. augustil 1796) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Körber oli aastast 1803 Suurhertsogliku Weimari Mineraloogia Seltsi (Jena) auliige, aastast 1806 aga Moskva Loodusuurijate Seltsi auliige. Samuti Õpetatud Eesti Seltsi auliige. Aastal 1816 asutas Võnnus Piibliseltsi. Tal on hulk ajalooalaseid uurimusi: uurimusi Liivimaa linnade, losside ja kirikute kohta, samuti uurimusi numismaatika alalt ja Võnnu kihelkonna ajaloost. Ta istutas peaaegu 200 aastat tagasi Võnnu kirikaeda tamme. Uskus, et eestlased saavad kord vabaks. Tema isa Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Körber oli Tarvastu, Otepää ja Helme Maarja koguduse õpetaja. Poeg Carl Eduard Anton Körber oli Vändra Martini koguduse õpetaja, poeg Ludwig August Immanuel Körber oli Võnnu, Rannu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Poeg Martin Georg Emil Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Äi Christoph Friedrich Mickwitz noorem oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema pojapoeg oli mereväearst, Tartu Ülikooli hügieeni ja kohtuarstiteaduse professor Bernhard Eduard Otto Körber. Tema õdede Helene ja Karoline abikaasaks oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Bernhard Gottlieb Hehn. Tallinna linnas vermitud mündid. Tallinn, Eesti Ajaloomuuseum, 2006. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Toomas Jüriado (13. veebruar 2018). "Uudistaja 14.02.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2018. https://eelk.ee/elulood/korber_eduard.html Eduard Philipp Körber Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Trigon Wealth Management

AS Trigon Wealth Management (TWM) on Eestis registreeritud ja litsentseeritud investeerimisühing, mis pakub jõukatele eraisikutele Eestist ja naaberriikidest terviklikku varade juhtimise teenust. Trigon Wealth Management ei ole kommertspank ega finantstoodete müügikanal. Äripäev, 03.06.2010 Trigon Wealth Management'i koduleht Trigon Capitali koduleht Finantsinspektsioon, 02.06.2010