laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Materiaalne jalajälg

Materiaalne jalajälg (inglise keeles Material Footprint) on ressursikasutuse tarbimispõhine indikaator. See on Thomas O. Wiedmanni ja tema kolleegide välja töötatud näitaja (2013), mis arvestab lisaks kodumaisele ressursikasutusele (domestic material consumption) ka imporditud materjali toormekasutust, mille suur osakaal on omane arenenud riikidele. Wiedmann ja tema kolleegid defineerisid materiaalse jalajälje indikaatori kui kaevandatud toorainete ülemaailmne jaotumine erinevate riikide lõpptarbimises. Lisaks on seda defineeritud kui näitajat, mis lubab arvesse võtta kõiki toormaterjale, mida üks riik kasutab enda sisetarbimise rahuldamiseks . Indikaatori eesmärk on aidata paremini mõista seoseid kohtade vahel, kus toimub materjalide tootmine ja tarbimine – ühe riigi materiaalsesse jalajälge kuuluvad nii riigis sees kui riigist väljaspool kaevandatud materjalid. Materiaalne jalajälg annab parema pildi ühe riigi ressursikasutuse tõeliselt jalajäljest, võttes arvesse nii materjalid, mis ammutati riigi enda piiride sees kui ka piiridest väljaspool. Näiteks Prantsusmaa praegune indikaator, mis võtab arvesse ainult siseriikliku tooraine tarbimise, ei arvesta riigi tegelikku ressursikasutust. OECD riikide materiaalne jalajälg kasvas aastatel 1990–2008 peaaegu 50%. Kui nendes riikides suurenes SKT 10%, kasvas nende materiaalne jalajälg samal ajal 6%. Euroopa Liit impordib enamik tarbitavatest fossiilkütustest ja metallidest, samal ajal biomass ja mineraalid on peamiselt Euroopa Liidu seest hangitud. Euroopa Liit sõltub aina enam imporditud materjalidest: kui 2010. aastal importis EL 48% materiaalse jalajälje toorainetest, siis 2019. aastal oli sama näitaja 53%. Süsiniku jalajälg Ökoloogiline jalajälg Materiaalne jalajälg Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Wiedmann, T.O., Schandl, H., Lenzen, M., Moran, D., Suh, S., West, J., Kanemoto, K. (2013). The material footprint of nations. Proceedings of the National Academy of Sciences, 112, 6271–6276. Calatayud, P., Mohkam, K., Moreau, S., Bottin, A., & Baudu-Baret, C. (2018). Material Footprint: an indicator reflecting actual consumption of raw materials. France: Ministry for an ecological and solidary transition.[1] United Nationas Environment Programme. (2022). Indicator 12.2.1. European Environment Agency. (2022). Europe’s material footprint. Materiaalne jalajälg Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" Wiedmann, T.O., Schandl, H., Lenzen, M., Moran, D., Suh, S., West, J., Kanemoto, K. (2013). The material footprint of nations. Proceedings of the National Academy of Sciences, 112, 6271–6276.
Steffi Pähn

Steffi Pähn (sündinud 21. veebruaril 1995) on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2014 Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend, kursuse juhendajad Anne Türnpu ja Mart Koldits). Seejärel tegutses ta vabakutselise näitlejana. Alates 2019. aasta sügisest on ta Eesti Noorsooteatri näitleja. Ta on vahetusüliõpilasena õppinud Tampere Ülikoolis (2017) ja Londonis Rose Brufordi Kolledžis (2016). 2017 "Sangarid" – episoodiline roll 2017 "Rohelised kassid" – kullapoe töötaja 2018 "Võta või jäta" – Evelin 2023 "Vaba raha" – Liisa 2023 "Tume paradiis" – Riina 2024 "Elu ja armastus" – endine koduabiline "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Teatrikooli vilistlased Vanalinna Hariduskolleegium Lennud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool Steffi Pähn NUKU teater ja muuseum Steffi Pähn andmekogus IMDb (inglise)
Ziemeri

Ziemeri on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 199 km kaugusele. Seal asub Ziemeri bussipeatus. Küla asub endise Ziemeri mõisa alal. Ziemeri mõisakompleks, sealhulgas ka häärber, on riikliku kaitse all. Mõisa park, kelder, veetorn, tall, rehi, magasiait, laut, ait, sahver, kolm moonakamaja, kupja maja, mõisavalitseja maja, metsniku ja metsavahi majad on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestised. Külas asuvad Rijase mänd ja Ziemeri tammeallee on võetud looduskaitse alla. Aastal 2015 oli külas 81 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 63. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 23. juunil 2019. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 23. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Strautiņi

Strautiņi (vanasti ka Ķemeri) on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P34. Strautiņi lähistel paikneb endine Punaarmee raketiväebaas (23. raketiväediviisi 30. polgu 1. divisjon). Strautiņis kasvav Aktani õunapuu on looduskaitse all. Külas on raamatukogu. Seal asub Strautiņi bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 224 elanikku, aastal 2019 aga 213 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/strautinu-biblioteka Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Celenski

Celenski on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 199 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 199 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P39. Celenski linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis. Aastal 2007 oli külas 23 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink] Vietvārdu datubāze
Etioopia jalgpallikoondis

Etioopia jalgpallikoondis on Etioopia rahvuskoondis jalgpallis. Etioopia meeskond on kvalifitseerunud kümme korda Aafrika rahvaste karikavõistlustele ning võitis turniiri 1962. aastal.
Cerkazi

Cerkazi on küla Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 206 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V387. Läti Ruumiandmete Agentuur
Planeeringu rohefaktor

Planeeringu rohefaktor (inglise keeles green space factor) on Saksamaal välja töötatud mõõtevahend kõrge ökoloogilise väärtusega rohealade tagamiseks planeeringualal. Eri tüüpi arendusalade jaoks lepitakse kokku taimestikuga kaetud alade nõutav osatähtsus. Ruumilise planeerimise vahendina aitab täita looduskaitselist eesmärki, parandada mikrokliimat, õhukvaliteeti ja sademevee äravoolu. Looduspõhised lahendused Planeeringu rohefaktor Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Planeeringu rohefaktor Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Kaltiņi

Kaltiņi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 181 meetri kõrgusel jajääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 202 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P39. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Subjekt (loogika)

Subjekt on traditsioonilises loogikas see, mille kohta midagi öeldakse, vastandina predikaadile (sellele, mida subjekti kohta öeldakse).
Nēķene

Nēķene (ka Nēķens) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 202 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V387. Seal asub Nēķene bussipeatus. Küla asub endise Nēķene mõisa alal. Mõisa hoonetekompleks (tall, küün, magasiait-sepikoda, staarostimaja ait ja moonakamaja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Külas kasvab looduskaitsealune Nēķene pärn. Aastal 2007 oli külas 29 elanikku. Nēķene vald Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 22. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Ressursitõhusus

Ressursitõhusus (inglise keeles resource efficiency ehk resource use efficiency) on ressursikasutuse tõhusus, sotsiaal-majanduslike teenuste ja kasutatud ressursside suhe.. Energiatõhusus Ökotõhusus Ressursitõhusus Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Ressursitõhusus Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Pullans

Pullans on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 204 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P43. Aastal 2015 oli külas 39 elanikku, aastal 2019 aga 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Rezaka

Rezaka (ka Rēzaka) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 143 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 15 ning Riiast 190 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed V378 ja V379. Küla asub endise Rezaka mõisa alal. Rēzaka mõisa hoonetekompleks (keldriga majandushoone, laut, elumajaks ümber ehitatud ait ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Mõisas tegutses aastani 2000 algharidust andev erakool. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanidele. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 22. juunil 2019. Lauki acīm redzami izmirst Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Vietvārdu datubāze
Halliste

Halliste on alevik Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Halliste valla halduskeskus. Ajalooliselt oli ta Halliste kirikukihelkonna keskus, mis tekkis arvatavasti juba 13. sajandil varasema Sakalas asunud Alistekunde (ka Aliste) muinaskihelkonna põhjal. 1911. aastal alustas Hallistes tegevust Marie Sapase (1875-1950) kodumajanduskursused, hilisem kodumajanduskool ja Liplapi Aia- ja Kodumajanduskool ning selle järglane 1926-1940 Abja kodumajanduskool, Abja mõisahoones. Hallistes asuvad rahvamaja, raamatukogu, kauplus, söökla, apteek ja postkontor. Samuti tegutseb Hallistes eraomanduses olev hooldekodu Mulgi Häärber. Halliste raudteejaam Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Silaktis

Silaktis on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 161 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ning Riiast 196 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee P34. Silaktises asub üks kahest Läti õpilaste rehabilitatsioonikeskustest - Strautiņi. Aastal 2007 oli külas 70 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Viini loodusmuuseum

Viini loodusajaloo muuseum (saksa keeles Naturhistorisches Museum Wien) on maailma üks suurimaid, vanimaid ja esinduslikemaid loodusmuuseumeid. Muuseum paikneb Austria pealinnas Innere Stadti edelapiiril Maria Theresia nimelise väljaku kõrval. Praegune hoone valmis aastal 1889 ning seal asub 39 näitustesaali kogupindalaga 8460 m². Väljapanekul on üle 100 000 objekti, kuigi säilikuid ja eksponaate on kogudes ligi 30 miljonit. Kogude koostamisemisele pani aluse Saksa-Rooma keiser Franz I, Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna Maria Theresia abikaasa. Kogudesse kuulub mitu kuulsat ja ainulaadset objekti, nagu 29 500 aasta vanune Willendorfi Venuse kujuke, peaaegu täiuslik Stelleri meriõhvi skelett, suurte dinosauruste skeletid ning maailma vanim ja suurim meteoriitide kogu. Muuseumit, kus asuvad ka teadusosakonnad, külastab igal aastal ligi kolmveerand miljonit inimest. Seal töötab ligemale 60 teadlast, kes uurivad geoloogia, bioloogia ja antropoloogia erinevaid aspekte. Tegu on Austria suurima iseseisva teadusasutusega. Kunsthistorisches Museum  Viini loodusmuuseum – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Sõõrikmajandus

Sõõrikmajandus (inglise keeles doughnut economics) on majandusteadlase Kate Raworthi loodud kontseptsioon (2012) planetaarsete piiride täiendamise kohta sotsiaalsete piiridega, millest allapoole langemine tähendab inimühiskonna jaoks vastuvõetamatute puuduste (nälg, terviseprobleemid, vaesus jm) all kannatamist. Planetaarsete ja sotsiaalsete piiride vaheline ala moodustab keskkonnaohutu ja sotsiaalselt õiglase ruumi ühiskonna täisväärtuslikuks toimimiseks ja majandamiseks. Kujundlikult moodustab see ala sõõriku, mille välimisest ja sisemisest ringist väljaspool elamine ei ole kestlik. Sotsiaalsed alused on inspireeritud ÜRO säästva arengu eesmärkide sotsiaalsetest eesmärkidest.  Need on järgmised: Toiduga kindlustatus Tervis Haridus Sissetulek ja töö (viimane ei piirdu tasustatud tööga, vaid hõlmab ka selliseid asju nagu majapidamine) Rahu ja õiglus Poliitiline hääl Sotsiaalne võrdsus Sooline võrdõiguslikkus Eluaseme Võrgud (viimane hõlmab nii kogukondade võrgustikke kui ka selliseid teabevõrke nagu Internet) Energia Vesi Üheksa ökoloogilist lage pärinevad planeetide piiridest, mille esitas rühm Maa süsteemi teadlasi eesotsas Johan Rockströmi ja Will Steffeniga.  Need on järgmised: Kliimamuutused – inimtekkelised kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi ja metaani heitkogused seovad atmosfääri soojust, muutes Maa kliimat. Ookeani hapestumine – kui inimese poolt eralduv süsinikdioksiid imendub ookeanidesse, muudab see vee happelisemaks. Näiteks vähendab see mereelustiku võimet kasvatada skelette ja kestasid. Keemiline reostus – mürgiste ainete loodusesse laskmine vähendab bioloogilist mitmekesisust ja vähendab loomade (sh inimeste) viljakust. Lämmastiku ja fosfori laadimine – väetise ebatõhus või liigne kasutamine viib väetise voolamiseni veekogudesse, kus need põhjustavad vetikate õitsemist, mis tapab veealuse elustiku. Magevee äravõtmine – liiga suure magevee kasutamine kuivatab allika, mis võib kahjustada ökosüsteemi ja olla pärast seda kasutuskõlbmatu. Maakasutuse muutmine – maa muutmine majandustegevuseks (nt teede ja põllumaade rajamine) kahjustab eluslooduse elupaiku või kõrvaldab need, kõrvaldab süsiniku neeldajad ja häirib looduslikke tsükleid. Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine – majandustegevus võib põhjustada liikide arvukuse ja mitmekesisuse vähenemist. See muudab ökosüsteemid haavatavamaks ning võib vähendada nende võimet säilitada elu ja pakkuda ökosüsteemi teenuseid. Õhusaaste — aerosoolide (väikeste osakeste) emissioon avaldab negatiivset mõju liikide tervisele. See võib mõjutada ka sademeid ja pilvede moodustumist. Osoonikihi kahanemine – osa majandustegevusest eraldab gaase, mis kahjustavad Maa osoonikihti. Kuna osoonikiht kaitseb Maad kahjuliku kiirguse eest, põhjustab selle kahanemine näiteks loomade nahavähki. mittekasv ringmajandus rohemajandus toimetulekuvõime Sõõrikmajandus Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Sõõrikmajandus Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" Sõõrikmajanduse kontseptsioon Kate Raworthi kodulehel
Tšiili ralli

Tšiili ralli (hispaania keeles Rally Chile) on Tšiilis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Esimene Tšiili ralli toimus 2019. aastal Bío-Bío piirkonnas Concepcióni provintsis Talcahuanos . See koosnes 16 katsest, mis tegi kokku 304,81 kilomeetrit. Koduleht
Ökosüsteemi taastamise kulu

Ökosüsteemi taastamise kulu (inglise keeles ecosystem restoration cost) on ökoloogilisest tasakaalust välja viidud keskkonnaobjekti taastamise kulu. Näiteks kaevandatud alade korrastamine, mille puhul taastatakse ka kõik varasemad taime- ja loomaliikide elupaigad. Ökosüsteemi taastamise kulu väljendatakse rahas. Keskkonna väärtuse rahaline hindamine Taastamisökoloogia Ökosüsteemi taastamise kulu Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Ökosüsteemi taastamise kulu Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Maria Theresia väljak

Maria Theresia väljak (saksa keeles Maria-Theresien-Platz) on keisrinna Maria Theresia nimeline väljak Viini vanalinnas Innere Stadtis, kus asub ka Maria Theresia mälestusmärk. Esindusväljak asub Hofburgi tagusel ning see külgneb paremal kunstiajaloo muuseumiga (Kunsthistorisches Museum) ja vasakul loodusajaloo muuseumiga (Naturhistorisches Museum). Väljaku taga asub Viini ringtee ja selle taga omakorda MuseumsQuartier. Viini ringtee  Maria Theresia väljak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Elias

Elias on mehenimi, mis põhineb prohvet Eelija nime vanakreekakeelsel variandil. Arvatakse, et nimi on saadud heebrea sufiksi -yahu asenduse teel kreeka sufiksiga -ias, nagu ka nimedes Esaias ja Jeremias. Nime on seostatud ka vanakreeka päikesejumala Heliosega (ka Elios). See nimi esines ka Vana-Kreekas. Heliose seose kohta prohvet Eelijaga andmed puuduvad. Eesnimi "Elias" on kasutusel alates keskajast. Elia (itaalia) Elias [il'aiös] (inglise) Elias ['eelias] (rootsi) Elias ['eelias] (saksa) Elias ['elias] (soome) Eliasz (poola) Eliáš (slovaki) Élie (prantsuse) Ilija (kirikuslaavi) Ilja (vene) Illja (ukraina) Nimest on tuletatud saksa naisenimi Eliane. Nimepäev on Saksamaal 20. juuli, Rootsis 17. aprill ja Soomes 9. aprill, õigeusus 20. juuli. Eestis on nimi Elias kasutusel olnud. Selle variandid on Eeljas, Eljas, Helias ja Liias. Vene nimest Ilja pärinevad lõunaeesti nimed Hillo, Illis, Iljo ja Illo. Neist nimedest pärinevad kohanimed ja perekonnanimed Eljakse, Illi, Illimõisa, Ilja, Lias, Liias jt. Soomes on 2005. aasta lõpu seisuga see nimi 18 069 inimesel, kellest 3 on naised. Rootsis on nime populaarsus hakanud kiiresti kasvama. Pärast 1990. aastat on see neljakordistunud ning nüüd kuulub see 40 tavalisema pandava nime hulka. 31. detsembri 2005 seisuga oli Rootsis 15 120 selle eesnimega inimest, kellest 9364-l oli see põhieesnimi. Aastal 2003 pandi see nimi 1273 poisslapsele, kellest 885-l on see põhieesnimi. 1880. aastal, kui vastavat statistikat pidama hakati, oli Elias USA-s populaarsuselt 189. poisinimi. Edaspidi nime populaarsus vähenes, kuni langes 1906 esimest korda ja 1934 pikemaks ajaks 500 kõige populaarsema poisinime seast välja. 1957. aastal oli nimi kõige madalamal, 643. kohal. 1972 kerkis ta taas 500 ja 2005 200 kõige levinuma poisinime hulka. Kõigi aegade kõrgeimal 139. kohal oli see nimi 2011. aastal. Elias (1880–1959) oli nominaalne Parma hertsog. Elias Canetti (1905–1994) oli Bulgaaria juudi päritolu saksakeelne kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Elias Camsek Ching on Belau endine asepresident. Elias James Corey oli Nobeli keemiaauhinna laureaat. Elias Fisvana-Ramaema on Lesotho sõjaväelane ja poliitik. Elias Magnus Fries oli Rootsi seeneteadlane. Elias Howe on õmblusmasina leiutaja. Elias Hrawi (–2006) oli 1989–1998 Liibanoni president. Elias Hämäläinen (1985–) on Soome laulja. Elias Kasak (1896–1985) oli Eesti sõjaväelane, kolonel. Elias Katz oli Soome takistusjooksja, olümpiahõbe ja maailmarekordiomanik. Elias Koteas on USA filminäitleja. Elias Lönnrot (1802–1884) oli Soome rahvaluulekoguja ja kirjanik. Elias Antonio Saca (1965–) on El Salvadori endine president. Elias Sarkis (1924–1985) oli Liibanoni president. Elias Treeman on eesti fiktiivne tõlkija. Arne-Elias Åkerlund (1903–) oli Eesti aukonsul Soomes Loviisas. Josef Elias Benkowitz (1924–) on Norra poliitik. Walt Elias Disney (1901–1966) oli USA režissöör ja filmiprodutsent. Johann Elias Lorenz Schatz (1767–1847) oli eesti ja läti vaimulik. Johan-Elias Seljamaa on eesti sõjaväelane, kaptenmajor Yrjö Elias Sirola oli Soome Kommunistliku Partei asutaja ja esimene esimees. Popular Baby Names USA populaarsed lapsenimed
Maria Theresia mälestusmärk

Maria Theresia mälestusmärk (saksa keeles Maria-Theresien-Denkmal) on Austria ertshertsoginna ning Ungari ja Böömi kuninganna Maria Theresia (1717–1780) mälestusmärk Viini vanalinnas Maria Theresia väljakul. Monument avati 1888. aastal. Maria-Theresien-Platz  Maria Theresia mälestusmärk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Globaalse soojenemise vandenõu

Globaalse soojenemise vandenõu on vandenõuteooria, mille kohaselt olevat globaalne soojenemine vaid teadlaste ja poliitikute omavaheline vandenõu selleks, et vastavaid teaduslikke uuringuid paremini rahastataks. Selle vandenõuteooria pooldajate (nagu ka kliimaskeptikute ehk kliimamuutuste eitajate) arvates ei toimu praegusel ajal mingit globaalset soojenemist ja isegi kui see toimub, siis pole selle põhjuseks inimtegevus. Judith Curry: How Climate “Science” Got Hijacked by Alarmists.[1] Eesti teadlane: inimeste süül kliima küll ei soojene! [2] Kliimapaanika. [3]
Messier 4

Messier 4 (ka M4 ja NGC 6121) on kerasparv, mis asub Skorpioni tähtkujus. Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 4 oli ainus kerasparv, mille tähti õnnestus Messieril edukalt vaadelda. Messier 4 asub Maast umbes 7200 valgusaasta kaugusel ja on koos NGC 6397ga Maale lähimaid kerasparvi. Parv sisaldab üle 100 000 tähe ja selle vanus on umbes 12,2 miljardit aastat. See on üks lihtsamini leitavaid kerasparvi, sest see asub Antaaresest ainult 1,3 kraadi läänes. "Messier 4". NASA. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 4". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 4 (M4) – The NGC 6121 Globular Cluster". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019.
Üks riik, kaks süsteemi

Üks riik, kaks süsteemi (traditsioonilises hiina kirjas 一國兩制, lihtsustatud hiina kirjas 一国两制, pinyinis yī guó liǎng zhì) on põhimõte, mille formuleeris Deng Xiaoping 1981. aasta aprillis. Vastavalt sellele põhimõttele oleksid Hongkong, Macao ja Taiwan Hiina Rahvavabariigiga taasühinemise korral säilitanud oma majandus- ja haldussüsteemi. One Country, Two Systems Oxford Bibliographies
Krogaskols

Krogaskols (ka Krāgaskalns) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Krogaskols asub valla idaosas. Külast põhjas maantee P39 ääres asub Krāgaskalnsi bussipeatus. Küla asub endise Tūja mõisa Krāgeskalnsi karjamõisa alal. Mõisa hoonetekompleks (laut-küün, laut suletud tagahooviga ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021. Vaadatud 22. juunil 2019.
Mandri-Hiina

Mandri-Hiina on nii geograafiline kui ka geopoliitiline piirkond, mis kuulub Hiina Rahvavabariigi jurisdiktsiooni alla. Mandri-Hiina alla loetakse ka Hainani saar. Mandri-Hiina alla ei loeta tavaliselt Hongkongi ja Macaud.
Messier 6

Messier 6 (ka M6 ja NGC 6405) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus. Parve avastas Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna, kes vaatles seda 1654. aastal. 1746. aastal vaatles parve Jean-Philippe Loys de Chéseaux, keda peeti pikka aega parve avastajaks kuna Hodierna vaatluste andmed polnud enne 1980ndaid üldtuntud. Charles Messier vaatles hajusparve 23. mail 1764 ja lisas selle oma kataloogi. Messier 6 asub Maast umbes 1600 valgusaasta kaugusel ja on umbes 100 miljonit aastat vana. "Messier 6". Messier SEDS. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 6". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019.
Strautiņi (Ziemeri vald)

Strautiņi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Strautiņi asub valla lõunaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 4 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel. Aastal 2007 oli külas 9 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kārkļi

Kārkļi (kohalikus murdes Korkļi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Kārkļi asub valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel.