Nolcken

Nolcken, varem ka Nolleken ja Nolcke (vene keeles Нолькен) on Alam-Saksimaalt Hoya krahvkonnast pärit aadlisuguvõsa. Nolckenite kohta on esimesi ürikulisi teateid 1459. aastast, mil Hoya rüütelkonna liikmetena nimetatakse viit venda Nollekeni. Suguvõsaliin algab Tönnis Nolckega (suri pärast 1498), kes oli Hoya krahvidele kuulunud Uchte (Mindeni lähedal) linnusepealik. Selles ametis järgnesid talle tema poeg ja pojapoeg. Viimast − Heinrich Nolckeni (suri 1617) − loetakse suguvõsa Balti liini rajajaks. 1726. aastal introdutseeriti Rootsi rüütelkonda Erich Matthias von Nolcken (1694−1755), kes oli saanud samal aastal naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks. 1747. aastal sai ta vabahärra tiitli ja introdutseeriti 1752. aastal. 1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Eestimaal võeti suguvõsa matriklisse 14. veebruaril (vkj) 1746. Samuti immatrikuleeriti Eestimaal 11. veebruaril 1914 Saaremaalt pärit parun Alexander von Nolcken koos ema ja õega. Erich Matthias von Nolckeni pärijad immatrikuleeriti Liivimaal 1797. aastal. Saaremaalt pärit Gustav Friedrich Heimart von Nolcken (1783−1855) võeti Liivimaal matriklisse 1844. aastal. 1812. aastal said Nolckenid naturalisatsiooni korras Soome vabahärradeks ja võeti 13. oktoobril 1818 Soome rüütelkonda. 1. mail (vkj) 1845 võeti Kuramaa rüütelkonna matriklisse vabahärra Georg Johann Friedrich von Nolcken (1789−1853). Lisaks kuulus suguvõsa Poola-Leedu haru Minski ja Mogiljovi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Christoph Reinhold von Nolcken (1660−1732), ooberst, rügemendikomandör, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Vabahärra Erich Matthias von Nolcken (1694−1755), Rootsi saadik Venemaal, õuekantsler, Göta õuekohtu president Reinhold Gustav von Nolcken (suri 1762), kornet, Saaremaa maamarssal, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Christopher Reinhold von Nolcken (1728−1802), brigadir, tõeline riiginõunik, Tartu komandant, Pihkva kuberner ja asehaldur, Gdovi maakonna aadlimarssal, mõisaomanik Georg (Jürgen) Ludwig von Nolcken (1732−1792), tõeline riiginõunik, Saaremaa maamarssal, Saaremaa konsistooriumi direktor, ülemkirikueestseisja, mõisaomanik Vabahärra Gustaf Adam von Nolcken (1733–1813), kammerhärra, Rootsi saadik Suurbritannias, Göta õuekohtu president Reinhold Friedrich von Nolcken (1734−1804), tõeline riiginõunik, Eestimaa ülemmaakohtu president Tallinnas, mõisaomanik Vabahärra Johan Fredrik von Nolcken (1737–1809), kapten, kammerhärra, Rootsi saadik Venemaal ja Püha Rooma keisririigis Adam Friedrich von Nolcken (1738−1822), major, õuenõunik, Tallinna kubermangumagistraadi president Karl Matthias von Nolcken (1740−1815), 1. järgu major, tõeline riiginõunik, mõisaomanik Vabahärra Arvid von Nolcken (1771−1807), kammerhärra, Karlstadi lääni maapealik Gustav Friedrich Heimart von Nolcken (1783−1855), Venemaa keisririigi sõjaväelane (porutšik), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Parun Georg Johann Friedrich von Nolcken (1789–1853), Luunja, Kaagvere ja Mooste mõisnik, kreisisaadik, Tartu maakohtu assessor Parun Alexander Adolf von Nolcken (1791–1861), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten), konvendisaadik, mõisaomanik Karl Pontus von Nolcken (1800−1846), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), metsameister, ümbermaailmasõitja, mõisaomanik Parun Alexander von Nolcken (1804–1867), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabirittmeister), kolleegiumiassessor, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Parun Ernst Johann Gustav von Nolcken (1809–1891), Saaremaa maanõunik, Saaremaa maamarssal, Saaremaa konsistooriumi president, mõisaomanik Vabahärra Carl Adam von Nolcken (1811–1855), agronoom Parun Johann Heinrich Wilhelm von Nolcken (1813−1898), Venemaa keisririigi sõjaväelane (insener-kindralmajor), konvendisaadik, Pihtla ja Rootsiküla mõisaomanik, lepidopteroloog Parun Ernst Friedrich von Nolcken (1814–1900), Luunja mõis ja Kabina mõisnik, kreisisaadik Vabahärra Gustav Frommhold von Nolcken (1815–1879), kolleegiuminõunik, Liivimaa maamarssal, Liivimaa maanõunik, Mooste ja Kaagvere mõisaomanik Parun Stanislaw von Nolcken (1823−1895), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), mõisaomanik Parun Konstantin Friedrich Georg von Nolcken (1825−1893), tõeline riiginõunik Parun Karl Nikolai von Nolcken (1830–1913), Pöide koguduse pastor, Jaani kogudus vikaarpastor, keeleteadlane, folklorist Parun Ernst von Nolcken (1838–1898), Saaremaa rüütelkonna sekretär, Kuressaare linnapea, mõisomanik Parun Otto Karl von Nolcken (1838−1907), Venemaa keisririigi sõjaväelane (admiraliteedi kindralmajor) Vabahärra Axel Gustav von Nolcken (1842−1912), Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister), kreisisaadik, Liivimaa maanõunik, mõisaomanik Parun Karl Friedrich von Nolcken (1844−1913), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant), sõjaväeinsener, pataljoni- ja brigaadikomandör, Odessa sõjaväeringkonna sapööride ülem Vabahärra Arved Georg von Nolcken (1845–1909), kreisisaadik, Liivimaa maanõunik, Alatskivi lossi ja Alatskivi mõisaomanik Vabahärra Gustav Reinhold von Nolcken (1845–1891), tõeline riiginõunik, kammerhärra, mõisaomanik Parun Theodor Reinhold von Nolcken (1847−1899), kolleegiumiregistraator, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Krahv Woldemar Ernst von Reutern vabahärra von Nolcken (1851−1917), salanõunik, jäägermeister, Riiginõukogu liige, Kuramaa maavolinik, mõisaomanik Parun Artur Alexander von Nolcken (1855–1928), kammerhärra, tõeline riiginõunik, Vitebski kubermangu aadlimarssal Parun Magnus Alexander Reinhold von Nolcken (1856–1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (viitseadmiral) Parun Karl Joseph Stanislaw von Nolcken (1859−mõrvati 1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Peterburi politseimeister, Tomski ja Mogiljovi kuberner Parun Adolf Alexander Friedrich Nikolai von Nolcken (1860−1919), salanõunik, senaator Parun Erich von Nolcken (1860−1929), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik Parun Johann Woldemar von Nolcken (1866−pärast 1918), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), sõjaväekohtunik Vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941), kreisisaadik, Riiginõukogu liige, Mooste mõisa mõisaomanik Parun Gerhard Rudolf Ernst von Nolcken (1876–1913), rahukohtunik, Kuressaare linnapea, Võhksa mõisaomanik Parun Alexander von Nolcken (1879–1958), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), mõisaomanik Krahv Michael Hermann von Reutern vabahärra von Nolcken (1884−1919), filosoofiadoktor, mõisaomanik Parun Ernst Gustav Heimert von Nolcken (1899–1960), Eesti Vabariigi leitnant, Saksamaa ooberst Parun Oskar Guido Reinhold von Nolcken (1908−1944), maalikunstnik, graafik Vabapreili Maria Christina von Nolcken (sündinud 1948), Oxfordi ülikooli dotsent Baieri: Schloß Pöring Eestimaa: Kiideva (Kiwidepäh) (1802−1805, pandivaldus), Mõisaküla (Moisaküll) (1798−1816, pandivaldus), Nõmmküla (Nömküll) (1760ndad), Pähu (Pähho) (u 1774−1785), Sauste (Sauß) (1781−1792), Valkla (Wallküll) (u 1737−1759) Kaluuga kubermang: Kossarova (XIX sajandil) Kaukaasia: Kolodža (XIX sajandil) Kovno kubermang: Karlshof (XIX sajandil) Kristianstadi lään: Hanaskog Kuramaa: Alstiķe (Halswigshof) (1875−1912), Apriķi (Appricken) (XIX sajandil), Bruzila (Bresilgen) (1890ndad), Kaulači (Kaulitzen) (XIX sajandil), Lielezere (Groẞ-Essern) (1871−1920, fideikomiss a-st 1877), Nogale (Nogallen) (1910−1920), Pampaļi (Pampeln) (1871−1920, fideikomiss a-st 1877), Reņģe (Ringen) (1871−1920, fideikomiss a-st 1877), Spāre (Spahren) (1895−1905) Liivimaa eesti distrikt: Alatskivi (Allatzkiwwi) (1870−1919, fideikomiss a-st 1896), Kaagvere (Kawershof) (1810−1919, fideikomiss a-st 1879), Kabina (Cabbina) (1869−1919, fideikomiss; liideti Luunjaga 1906), Kaiavere (Kayafer) (1845−1856), Kammeri (Duckershof) (1820−1821, pandivaldus), Kiuma (Kioma) (1857−1861), Kuigatsi (Löwenhof) (1883−1919), Luunja (Lunia) (1810−1919, fideikomiss a-st 1896), Mooste (Moisekatz) (1813−1919), Pilka (Pilken) (1836−1919, fideikomiss a-st 1896), Pringi (Brinkenhof) (1883−1919), Sarakuste (Sarrakus) (1871−1919), Soontaga (Sontack) (1883−1919), Tabivere (Tabbifer) (1824−1847), Vaalu (Wahlenhof) (1883−1919), Vana-Kastre (Altenthurn) (1810−1919, fideikomiss a-st 1879), Vanamõisa (Friedrichsheim) (1895−1899, kaasomand), Ülenurme (Uellenorm) (1773−u 1777) Liivimaa läti distrikt: Jaunāmuiža (Neuhof) (1854−1880), Jaunburtnieki (Sternhof) (1910−1920) Malmöhusi lään: Jordberga (1811−1875) Minski kubermang: Zahal (oli 1799) Mogiljovi kubermang: Kostjukovka (alates 1855), Morozovitš (XIX sajandil) Peterburi kubermang: Gavrilovka Saaremaa: Eikla (Euküll) (1653−XVIII sajandi algus), Elme (Magnushof) (XX sajandil, rendivaldus), Haeska (Hasik) (1632−1737, 1772−1777 ja 1791−1919), Ilpla (Ilpel) (1860ndad, rendivaldus), Jõgise (Jöggis) (kuni 1789), Kaarma-Suuremõisa (Karmel-Großenhof) (1900ndad, rendivaldus), Kalli (Kalli) (1788−1791), Kangruselja (Kangern) (1733−1805), Kareda (Karridahl) (XVIII sajandi lõpp−1818), Karja (Karrishof) (1851−1873), Kaunispe (Kaunispäh) (1848−1889), Kingli (Müllershof) (1830−1871), Kudjape (Kudjapäh) (1805−1818 pandi-, 1818−1919 pärusvaldus), Laimjala (Laimjall) (1805−u 1811 pandi-, u 1811−1850ndad pärusvaldus), Liiva-Nõmpa (Neu-Nempa) (1805−1818 pandi-, alates 1818 pärusvaldus, liideti Vana-Nõmpa mõisaga), Metsküla (Metzküll) (u 1909−1919), Mullutu (Mullut) (1632−1799), Nolgimõisa (Schultzenhof) (1632−1653), Pamma (Herrenhof) (1868−1919), Pihtla (Pichtendahl) (1805−1818 pandi-, 1818−1891 pärusvaldus), Pilguse (Hoheneichen) (1837−1842 pandi-, 1842−1882 pärusvaldus), Pähkla (Pechel) (1830ndad ja kuni 1910, rendivaldus), Randvere (Randefer) (1632−1653), Rootsiküla (Rotziküll) (1860ndad), Saare (Holmhof) (XIX ja XX sajandi vahetus, rendivaldus), Sandla (Sandel) (1897−1919), Sassi (Kabbil) (1785−1791), Tahula (Tahhul) (u 1900−1909, rendivaldus), Tiinuse (Ficht) (1805−1818 pandi-, 1818−1847 pärusvaldus), Torgu (Torkenhof) (1860ndad, rendivaldus), Turja (Turja) (kuni 1777 ja XX sajandi algus), Tõlluste (Töllust) (1904−1919, legaatmõis koos Sengbuschide suguvõsaga), Uue-Jürsi (Neu-Jührs) (1801−1816), Uue-Lõve (Neu-Löwel) (enne 1744−pärast 1750, rendivaldus), Uuemõisa (Neuenhof) (enne 1900−1910, rendivaldus), Vana-Jürsi (Alt-Jührs) (1801−1816), Vana-Nõmpa (Alt-Nempa) (1805−1818 pandi-, alates 1818 pärusvaldus, liideti Kudjape mõisaga), Võhksa (Wexholm) (1910−u 1913) Varssavi kubermang: Kosun (XIX sajandil) Nolckeni suguvõsa järgi on nime saanud Nolgimõisa. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 117. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 227. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936, lk 441. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935, lk 226. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1939, lk 413. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 173-174, 377, 491. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936. Lk 441-446 [1]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 247 [2]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1939. Lk 413-417 [3]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 117-130 [4]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 225-249 [5]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd IX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 439-441. Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser B. Bd II. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1957. Lk 308-336. Genealogisches Handbuch des Adels. Freiherrliche Häuser B. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 241-257. Genealogisches Handbuch des Adels. Gräfliche Häuser B. Bd II. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1960. Lk 334-336. Wasastjerna, Oskar. Ättar-taflor öfver den på Finlands Riddarhus introducerade adeln. Andra delen. L–Ö. Borgå: Utgifvarens förlags, 1880. Lk 133-137. Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Часть третья. Санктпетербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1856. Lk 375-377 [6]. Mooste Nolckenitest Eesti Ajalooarhiivi saidil Nolckenite vapid Eesti Ajalooarhiivi saidil Nolcken Nordisk familjebokis (rootsi keeles) Nolcken Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles) Sugupuu saidil roskildehistorie.dk Vabahärrad Nolckenid Rootsi aadlikalendris 1923 (rootsi keeles) Parun kosis eestlasest teenijatüdruku, Uudisleht, nr. 220, 9 detsember 1934, lk 8