laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Alutaguse hirv

"Alutaguse hirv" (ka "Jõhvi hirv"[viide?]) on skulptuur Ida-Viru maakonnas Jõhvi linnas Skulptuuri tegid Aivar Simson ja Kalev Prits[viide?]. Skulptuur avati 25. novembril 2010. http://www.kylauudis.ee/2010/11/18/johvi-linnapiiril-tervitab-seakula-simsoni-hirv/ (vaadatud 11.04.2019) http://www.kylauudis.ee/2010/11/18/johvi-linnapiiril-tervitab-seakula-simsoni-hirv/
Puidusüü

Puidusüü (rahvakeeles ka puusüü) on puidukiud, mis moodustub puu kasvamisel. Puidusüü välimus ja suund on puidu olulised omadused. Töötlemisel ja käsitsemisel eristatakse pikikiudu, ristikiudu ja otskiudu suund. Kiu suuna arvestamine on puittoodete ja detailide valmistamisel väga oluline. Näiteks liimimisel on tulemus kõige vastupidavam pikikiu puhul. Terrie Noll. Puitühenduste piibel. Täielik seotiste ja tappide käsiraamat. Kirjastus Sinisukk, 2007, lk. 188. ISBN 9789949142286
Poomkant

Poomkant on puitmaterjali kandile jäänud maha saagimata tüvepind (puukoor). Terrie Noll. Puitühenduste piibel. Täielik seotiste ja tappide käsiraamat. Kirjastus Sinisukk, 2007, lk. 188. ISBN 9789949142286
Tapipesa

Tapipesa on puidu sisse uuristatud läbiv või mitteläbiv (umbne, "pime") pesa vastava suurusega tapikeele mahutamiseks. Kasutatakse puitühenduste tugevamaks sidumiseks. Terrie Noll. Puitühenduste piibel. Täielik seotiste ja tappide käsiraamat. Kirjastus Sinisukk, 2007, lk. 189. ISBN 9789949142286
Are

Are on alevik Pärnu maakonnas Tori vallas. Aastatel 1945–1992 oli Arel Are külanõukogu keskus. Are sai alevikuks 1978. aastal. Arel asus ka Pärivere sovhoosi keskus. Aastatel 1992–2017 oli alevik Are valla halduskeskus, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb alevik Tori valla territooriumile. Arel on alpakafarm. Vikerkaar Are külas Mälestuskivi Are kultuurikeskuse ees Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 15.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Libe, Katariina (31. august 2023). "Lastega Pärnumaad avastamas – alpakad, kalad, seikluspark ja Minizoo tarantlid ning maod". Pere ja Kodu. Vaadatud 1. septembril 2023.
Keila laulupidu

Keila laulupidu on Harju maakonnas Keila linnas toimuv lauluüritus. Esimene pidu toimus 1885. Sellel peol osales 19 koori ja koore juhatas Konstantin Türnpu. https://web.archive.org/web/20190411134643/http://www.keila.ee/keila-linn (vaadatud 11.04.2019)
Kommunistlik Partei (Šveits)

Kommunistlik Partei (Šveits) (itaalia keeles Partito Comunista (Svizzera)) on Šveitsis tegutsev kommunistlik partei. Partei liider on poliitiline sekretär Massimiliano Arif Ay (Ticino kantoni nõukogu saadik). Partei lõid Šveitsi Tööpartei Ticino kantoni liikmed, partei vastustab Euroopa Liitu ja pooldab koostööd BRICS-i riikidega ning on sõbralikes sidemetes Põhja-Koreaga. Partei veebileht
Hobuse karvavärvuste loend

must ahkmust pleekivmust pleekimatu must raudjas heleraudjas tumeraudjas kõrb verevkõrb tumekõrb ehk mahagonkõrb mustjaskõrb tuhkur hall kollane ehk palomino tumekollane võik kõrbhiirjas ehk ulukvõik ehk põdravõik hiirjas punahiirjas tumehiirjas hõbemust ehk kärla sinine hõbekõrb hõbevõik kremello valge kimmel kirju: - overo - tobiano - sabino - appaloosa Hobuste värvus Eesti hobuse värvuse variandid ajalooliselt Eesti hobuse värvuse kirjeldused I. Randlaht. Värvuste nimetustest eesti keeles. - Eesti hobune. Tallinn, 2011. lk 39-41
301 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 304 eKr | 303 eKr | 302 eKr | 301 eKr | 300 eKr | 299 eKr | 298 eKr | ► | ►► 301. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLIII (453). Früügias toimus Ipsose lahing. ... Antigonos I Monophthalmos, Makedoonia kindral ja satraap
302 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 305 eKr | 304 eKr | 303 eKr | 302 eKr | 301 eKr | 300 eKr | 299 eKr | ► | ►► 302. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLII (452). Demetrios Poliorketes uuendas Korintose liitu ja asus seda juhtima. Lysimachos tungis Väike-Aasiasse ning vallutas Sigeoni, Synnada, Ephesose ja Kolophoni. Neoptolemos tõukas troonilt 17-aastase Epeirose kuninga Pyrrhose, kes läks eksiili. ... Antigonos I Monophthalmos, Makedoonia kindral ja satraap Glaukias, Illüüria kuningas Mithridates II, Kiose valitseja
303 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 306 eKr | 305 eKr | 304 eKr | 303 eKr | 302 eKr | 301 eKr | 300 eKr | ► | ►► 303. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLI (451). Seleukos I laiendab oma valdusi Indiani ning sõlmib Tšandragupta Maurjaga, milles jättis alad Kabulist ida pool Tšandragupta riigile saades vastutasuks 500 sõjaelevanti. ... ...
Kärdla laululava

Kärdla laululava on laululava Hiiu maakonnas Kärdla linnas aadressil Uus tänav 5. Peale muusikaürituste toimuvad laval ka näiteks teatrietendused. Laululava hävis suuresti 2008. aasta novembris aset leidnud tulekahjus. See taastati annetuste toel 2012. aastal. https://web.archive.org/web/20190411155357/https://kultuur.hiiuvald.ee/tegevuskohad/kaerdla-laululava (vaadatud 11.04.2019) Vandaalid lõhkusid laululava Hiiu Leht, 3. oktoober 2017
304 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 307 eKr | 306 eKr | 305 eKr | 304 eKr | 303 eKr | 302 eKr | 301 eKr | ► | ►► 304. aasta eKr ehk ab urbe condita CDL (450). Teine samniidi sõda lõppes roomlaste võiduga. Ašoka, India Magadha riigi valitseja ...
Óliver Torres

Óliver Torres Muñoz (tuntud ka kui lihtsalt Óliver; sündinud 10. novembril 1994 Navalmoral de la Matas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla. Ta alustas klubikarjääri kodumaal Madridi Atléticos, millega liitus 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2012–13. Järgmise hooaja teises pooles mängis ta laenul Villarrealis. Kogu 2014–15 mängis ta laenul Portugali kõrgliiga Portos. Hooajaks 2015–16 naasis ta Madridi Atléticosse, kuid mängis hooajal 2016–17 taas laenul Portos ning sõlmis Portoga 2016. aasta veebruaris püsiva lepingu. Hooajal 2017–18 tuli ta Portoga Portugali meistriks. 2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Sevillaga. 2012. aastal tuli Óliver Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Atlético Madrid La Liga: 2013–14 Copa del Rey: 2012–13 Supercopa de España: Teine koht 2013 UEFA Meistrite Liiga: Teised kohad 2013–14, 2015–16 Porto Primeira Liga: 2017–18 Supertaça Cândido de Oliveira: 2018 Sevilla UEFA Euroopa Liiga: 2019–20 https://www.marca.com/en/football/spanish-football/2019/07/15/5d2c853922601d58298b45d1.html  Óliver Torres – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
MEK

MEK võib tähendada järgmist: mehhaniseeritud ehituskolonn, Nõukogude ajal linnas tegutsenud ehitusorganisatsioonid. Võrdle KEK ...
305 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 308 eKr | 307 eKr | 306 eKr | 305 eKr | 304 eKr | 303 eKr | 302 eKr | ► | ►► 305. aasta eKr ehk ab urbe condita CDIL (449). Teine samniidi sõda: Bovianumi lahingus saavutasid roomlased otsustava võidu. ... ...
Paide spordihall

Paide spordihall (ka Paide E-Piima spordihall) on spordihall Järva maakonnas Paide linnas aadressil Aiavilja tänav 1. Hall avati 20. veebruaril 2009. Hallis on muu hulgas 1400 m² saal koos 792 istekohaga, samuti aeroobikasaal ja jõusaal. Halli haldab Paide Spordikeskus SA. http://www.paidesport.ee/index.php?mid=2 (vaadatud 11.04.2019) Spordihallist Paide Spordikeskuse kodulehel Paide E-Piim Spordihall Eesti spordiregistris
Põlva linnapea

Põlva linnapea oli Põlva linnavalitsuse juht. Põlva sai linnaõigused 1993. aastal. 2013. aastal ühines linn Põlva vallaga ja sai vallasiseseks linnaks. 1993–1999 Sirje Rooden 1999–2011 Tarmo Tamm 2011–2013 Georg Pelisaar "Põlva esimene linnapea Sirje Rooden: «Alati tuleb uskuda, et homme on parem!»" Koit, 7. jaanuar 2017
Põltsamaa linnapea

Põltsamaa linnapea oli Põltsamaa linnavalitsuse juht alates Põltsamaale linnaõiguse andmisest 1926. aastal kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini. ... 1927–1930 Martin Terras 1930–1938 Georg Kold –1940 Aleksander Puusepp Heino Melesk, Saksa okupatsiooni aegne Eesti Omavalitsuse linnapea kohusetäitja ja Põltsamaa linnapea ... 1990–1993 Udo Vellend 1993–1996 Ain Saviauk 1996–2003 Margi Ein 2003–2017 Jaan Aiaots ... Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940 Heino Melesk Põltsamaa linnapeaks, Sakala (1878-1940), nr. 9, 20 jaanuar 1943
Saue linnapea

Saue linnapea oli Saue linnavalitsuse juht kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.
Rapla linnapea

Rapla linnapea oli Rapla linnavalitsuse juht. 1993–1999 Eero Kalberg 1999–2002 Aare Heinvee 2002–2006 Tõnu Susi 2006–2007 Jaan Urvet
Inga (eesnimi)

Inga on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Inga 12 324 inimesel. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 132. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Inga 1456 naisel. Inga Babakova Inga Lunge Inga Salurand Inga Tislar Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190411173553/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Inga (vaadatud 11.04.2019) Inga statistikaameti andmebaasis
Jaana

Jaana on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 180. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jaana 1038 naisel. Jaana Eigi Jaana Heeringson Jaana Kormašov Jaana Kukk Jaana Padrik Jaana Pelkonen Jaana Varkki-Truverk ... Jana https://web.archive.org/web/20190411173841/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Jaana (vaadatud 11.04.2019) Jaana statistikaameti andmebaasis
Janika

Janika on eesnimi. Eestis on Janika nime pandud eeskätt naistele, ent väga harva ka meestele.[viide?] 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 222. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Janika 781 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Janika 17 inimesel. Janika Koppel Janika Kronberg Janika Leoste Janika Lõiv Janika Mölder Janika Oras Janika Päll Janika Ruusmaa Janika Sillamaa ... https://web.archive.org/web/20190411174149/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Janika (vaadatud 11.04.2019) Personvārdu datu bāze Janika statistikaameti andmebaasis
Kaidi

Kaidi on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 178. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaidi 1041 naisel. Kaidi Jekimova Kaidi Kivioja Kaidi Ploomipuu ... https://www.stat.ee/nimed/Kaidi (vaadatud 11.04.2019) Kaidi statistikaameti andmebaasis
Karin

Karin on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 52. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karin 2727 naisel. Karin Hallas-Murula Karin Luts Karin Suursalu ... https://web.archive.org/web/20190411174606/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Karin (vaadatud 11.04.2019) Karin statistikaameti andmebaasis
Karmen

Karmen võib olla nii inimese ees- kui perekonnanimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 167. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karmen 1156 naisel. Roman Karmen, nõukogude filmirežissöör, sõjaoperaator, dokumentalist, ajakirjanik, stsenarist, pedagoog ja publitsist Karmen Braun, ujuja ja treener Karmen Bruus, kõrgushüppaja Karmen Joller, perearst, teaduspõhise meditsiini propageerija ja poliitik Karmen Maikalu, psühholoog, pereterapeut ja koolitaja Karmen Palts, psühholoog-nõustaja ja kommunikatsiooniuurija Karmen Pedaru, modell Karmen Puis, ooperilaulja Karmen Stavec, Sloveenia laulja Karmen Turk, vandeadvokaat Karmen Viikmaa, semiootik ja maletaja ... Carmen (eesnimi) https://web.archive.org/web/20190411174720/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Karmen (vaadatud 11.04.2019) Karmen statistikaameti andmebaasis
Kersti

Kersti on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 53. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kersti 2720 naisel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kersti 7 inimesel. Kersti Heinloo Kersti Kaljulaid Kersti Kracht Kersti Kreismann Kersti Merilaas Kersti Sarapuu ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kersti (vaadatud 11.04.2019) Personvārdu datu bāze Kersti statistikaameti andmebaasis
Külli

Külli on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 81. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Külli 2084 naisel. Külli Habicht Külli Hiiesaar Külli Hunt Külli Kaljus Külli Kangur Külli Kingo Külli Koik Külli Kressa Külli Leppik Külli Lokko Külli Muna Külli Nõmm Külli Palmsaar Külli Pedak Külli Pirksaar Külli Reinumägi Külli Rikas Külli Sulg Külli Tammur Külli Teetamm ... https://web.archive.org/web/20190411175115/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/K%25C3%25BClli (vaadatud 11.04.2019) Külli statistikaameti andmebaasis
Viivi

Viivi on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 217. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Viivi 799 naisel. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viivi Eestis 691 naisel. Viivika oli esinemissageduselt 256. naisenimi. Viivi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem oli eesnimi Viivi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 42,99. Viivi Eksta Viivi Luik Viivi Maanso Viivi Neare Viivi Pumpanen Viivi Russak Viivi Sõnajalg Viivi-Anne Soots ... https://web.archive.org/web/20190411175500/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Viivi (vaadatud 11.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Viivi Viivi statistikaameti andmebaasis
Karatšai-Tšerkessi Vabariigi vapp

Karatšai-Tšerkessi Vabariigi vapp on Venemaa Föderatsioonis asuva Karatšai-Tšerkessi Vabariigi vapp. Praegusega sarnane vapp võeti kasutusele 3. veebruaril 1994. 2001. aastal eemaldati ametlikult kasutusel olevalt vapilt tekstiosa. "Герб Карачаево-Черкесской Республики" (vene). Vaadatud 24.10.2010.
Are (täpsustus)

Are vald oli vald Pärnumaal Are on alevik Pärnumaal Tori vallas Are on küla Saaremaal Saaremaa vallas Are jõgi, jõgi Pärnu maakonnas Are paisjärv, paisjärv Pärnu maakonnas Tori vallas Pärivere külas Åre, asula Rootsis Åre vald, vald Rootsis Jämtlandi läänis Are, perekonnanimi Are, eesnimi ARE, endine elektrotehnikatehas Tallinnas
Valentin

Valentin on mehenimi. Nime naissoost vorm on Valentina. 2018. aasta seisuga oli see Eestis levikult 147. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valentin 1185 mehel. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Valentin populaarsuselt 178. mehenimi ja see oli 937 mehel. püha Valentin, katoliku pühak Valentin Kordas Valentin Kuik Valentin Rasputin Valentin Serov ... https://web.archive.org/web/20190411175744/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Valentin (vaadatud 11.04.2019) https://www.stat.ee/nimed/Valentin Valentin statistikaameti andmebaasis
Väino

Väino on eesti mehenimi, mille soomekeelne vaste on Väinö. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 155. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Väino 1118 mehel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 161. mehenimi. Eesnimi Väino oli 1042 mehel. Väino oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 67). 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Väino 1000 mehel. Väino oli populaarsuselt 165. mehenimi. Väino Aren, balletitantsija ja näitleja Väino Hallikmägi, poliitik Väino Ilus, kirjanik Väino Kaldma, luteri vaimulik Väino Kaldoja, ettevõtja, tippjuht ja filantroop. Väino Kaljuvee, põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik Väino Karo, laulja ning teatri-, kultuuri- ja kirjandustegelane Väino Koorberg, ajakirjanik ja õppejõud Väino Kull, poliitik Väino Laes, näitleja Väino Leok, veemotosportlane ja sporditegelane Väino Lepasepp, geograaf ja alpinist Väino Linde, jurist ja poliitik Väino Luup, nukunäitleja ja lavastaja Väino Maala, kandlemeister Väino Puura, laulja, ooperi- ja operetisolist Väino Puura, geoloog Väino Rajangu, majandus- ja haridusteadlane Väino Reinart, diplomaat Väino Rätsep, eesti arstiteadlane, onkoloogiakirurg ja tervishoiutegelane Väino Sammelselg, füüsik, keemik ja materjaliteadlane Väino Sinisalu, neurokirurg ja tervishoiuorganisaator Väino Sirk, ajaloolane Väino Tamm, sisearhitekt ja pedagoog Väino Treiman, endine kergejõustiklane ning treener ja sporditegelane Väino Uibo, näitleja ja lavastaja Väino Unt, füüsik Väino Vahtrik, kunstnik, butafoor ja karikaturist Väino Viilup, tööstusjuht ja poliitik ... Väinö https://www.stat.ee/nimed/Väino (vaadatud 11.04.2019) Väino statistikaameti andmebaasis
Villem

Villem on mehenimi. 2018. ja 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 298. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Villem 407 mehel, 1. jaanuari 2020 seisuga 419 mehel. Villem Kapp Villem Lüüs Villem Ormisson Villem Raam Villem Reiman Villem Reimann ... https://www.stat.ee/nimed/Villem (vaadatud 11.04.2019 ja 20.11.2020) Villem statistikaameti andmebaasis
Veiko

Veiko on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 111. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veiko 1559 mehel. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Veiko 1547 mehel. Veiko on Eestis populaarsuselt 113. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Veiko vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,82 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,68. Ralf on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Veiko Märka Veiko Tubin Veiko Õunpuu ... https://web.archive.org/web/20190411180207/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Veiko (vaadatud 11.04.2019) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2019. Vaadatud 11. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Veiko statistikaameti andmebaasis
306 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 309 eKr | 308 eKr | 307 eKr | 306 eKr | 305 eKr | 304 eKr | 303 eKr | ► | ►► 306. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Marcius Tremulus ja Publius Cornelius Arvina. Demetrios Poliorketes hävitas Salamise lahingus Vana-Egiptuse laevastiku.
307 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 310 eKr | 309 eKr | 308 eKr | 307 eKr | 306 eKr | 305 eKr | 304 eKr | ► | ►► 307. aasta eKr oli 307. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 447 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Appius Claudius Caecus ja Lucius Volumnius Flamma Violens. Demetrios Poliorketes vallutas Ateena Epikuros asutas Ateenas oma filosoofiakooli
308 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 311 eKr | 310 eKr | 309 eKr | 308 eKr | 307 eKr | 306 eKr | 305 eKr | ► | ►► 308. aasta eKr Seleukos Nikator võttis oma kontrolli alla Babüloonia Bomilkar, Kartaago viimane kuningas Kleopatra Makedooniast
309 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 312 eKr | 311 eKr | 310 eKr | 309 eKr | 308 eKr | 307 eKr | 306 eKr | ► | ►► 309. aasta eKr Vana-Rooma diktaatoriks oli Lucius Papirius Cursor. Ptolemaios II, Egiptuse kuningas Aleksander IV Aigos, Makedoonia kuningas
310 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 313 eKr | 312 eKr | 311 eKr | 310 eKr | 309 eKr | 308 eKr | 307 eKr | ► | ►► 310. aasta eKr Tuneesia lähedal toimunud lahingus võitsid Sürakuusa väed Kartaagot Zenon Kitionist asutas Ateenas oma filosoofiakooli (stoikud)
Laura Nurmsalu

Laura Nurmsalu (sündinud 1. juunil 1994 Tartus) on Eesti vibulaskur. Lõpetas 2013. aastal Viljandi Gümnaasiumi ja 2018. aastal Tartu Ülikooli eripedagoogika erialal. Töötanud 2014. aastast Viljandi Kaare Koolis erivajadustega laste õpetajana. Vibulaskmist hakkas harrastama 2005. aastal Viljandi spordikoolis Aune Variku juhendamisel. Ta on tulnud individuaalvõistluses neli korda (2013, 2015, 2017) ja segavõistkonnas 5 korda (2011, 2012, 2015, 2017, 2018) Eesti meistriks ning 4 korral individuaalvõistluses (2011, 2013, 2015, 2018) neli korda Eesti sisemeistriks. Püstitas aastatel 2016–2018 neli Eesti rekordit. Kuulub alates 2013. aastast Eesti koondisse. Võitis 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude jaoks peetava kvalifikatsioonivõistluse (Antalya, Türgi) ning pääses olümpiamängudel individuaalvõistluses eelvõistluse kaudu põhivõistlusele, kuid kaotas 1. ringis oma võistluse ja jäi kokkuvõttes jagama 33. kohta. 2013 Eesti parim naisvibulaskur 2015–2018 Viljandi maakonna parim naissportlane ESBL Biograafia ESBL-is Laura Nurmsalu veebisaidil Olympedia (inglise)
Pavlo Ištšenko

Pavlo Ištšenko (ukraina keeles Павло Олегович Іщенко; sündinud 30. aprillil 1992 Petropavlovsk-Kamtšatskis Venemaal) on Ukraina ja Iisraeli poksija. 2001. aastal kolis pere Ukrainasse Hersoni. Ta oli Ukraina meister 2011. aastal sulgkaalus (kuni 56 kg) ja 2012. aastal kergekaalus (kuni 60 kg). Ta oli aastatel 2017–2018 Iisraeli meister kergekaalus (kuni 60 kg). Ta osales sulgkaalus (kuni 56 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis Ukraina esindajana kuldmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai Iisraeli esindajana pronksmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gabil Mamedovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta poksis septembrist 2015 kuni veebruarini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga). Kuidas ta pärast elukutselisena poksimist sai osaleda harrastajate Euroopa meistrivõistlustel, pole teada. Ukraina meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles Iisraeli meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 40. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 2013. Tulemused inglise keeles 42. Euroopa meistrivõistlused poksis. Harkiv 2017. Tulemused inglise keeles Pavlo Ištšenko lehel BoxRec. Inglise keeles Pavlo Ištšenko veebisaidil Olympedia (inglise) Pavlo Ištšenko lehel BoxRec. Inglise keeles