Sanatooriumi park (Tartu)

Sanatooriumi park on kolmest osast koosnev park ajaloolise kopsukliiniku ümber Tartus Maarjamõisa linnaosas. Park pindalaga 15,3 ha asub Riia tänava, Sanatooriumi tänava ja Tervise tänava, Raja tänava ja Puhkekodu tänava vahel. Parki läbiv Raja tänav eristab kaguosa metsaparki ning kahte eri vormilahendusega aedparki kirde- ja loodeosas, mida omakorda eristab teineteisest Puhkekodu tänava pikendusena parki läbiv läänepärna allee. Pargis on 1200 meetri pikkune valgustatud, puitlaastukattega terviserada, jõulinnak ning võrkpalliväljak. Sanatooriumi park on üks Tartu kolmest suurimast linnapiirkonna pargist Toomemäe looduspargi ja Ropka pargi kõrval, vanade puudega mitmekesiseid elupaiku pakkuval pargimassiivil on piirkonnas ökoloogiline roll, olles mh Lõunakeskuse kuumasaarte piirkonnas oluline kohakliima stabiliseerija. Pargi suurima osa moodustavat kaherealiste läänepärnaalleedega piiritletud kirdeosa Sanatooriumi tänava ääres kirjeldatakse selle rajajale viidates kui pargi Eisenschmidti osa, selles paiknevad lisaks Eisenschmidti villale Tartu Ülikooli Kliinikumi kopsukliiniku hooned, kaks puurkaevu sanitaarkaitsealadega ja Eisenschmidi rajatud liivakarjääri süvend pargiosa Riia tänava pooleses otsas. Läänepärnaalleed on markeeritud kui terviserajad ning nende servades on välitreeninguteks mõeldud spordivahendeid. Eisenschmidt rajas oma villa ümber oleva aedpargi heimat-stiili põhimõtetest lähtuvalt. Loodeosas paiknevat uusklassitsistliku vormilahenduse ja tammealleedega ala nimetatakse Aino ja Oskar Kallase pargiosaks, see piirneb Tervise ja Raja tänavaga ning piiriks läänes on Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliiniku hooned; pargiosa on osaliselt metsistunud noore lehtpuumetsaga. Loodeosas paikneb Aino Kallase ja Oskar Kallase uusklassitsistlikus stiilis villa. Kaguosa parkmetsa läbib Riia tänavast kuni Raja tänavani ulatuv spordiväljak, kus on võrkpalliplats ja välitrenažööride ansamblid. Pargi rajamist alustasid Aleksander Eisenschmidt ning Aino ja Oskar Kallas 1911. aastal, mil ostsid osa endise Maarjamõisa mõisa talumaadest, jagasid krundid omavahel ning alustasid hoonete, nende aedade ja parkide rajamist. Parkmetsa osa Riia tänava ääres kagus arvatakse olevat istutatud 1920. või 1930. aastatel kooskõlas Eisenschmidti põhimõtetega. 1928. aastal rajati Sanatooriumi parki Tartu Tiisikuse Ravila nime all 25 voodikohaga kopsukliinik, mille uus hoone valmis 1939 ja juurdeehitis 1978 ning mille järgi on park saanud praeguse nime. 1979. aastal tehti parki terviserada. Vaade spordiplatsile Riia tänava poolt Autokumm ja köielkõnd, taamal võrkpalliplats Liivakarjääri süvend pargi kirdeosas Kirde- ja loodeosa eraldav läänepärnaallee Terviseraja silt kirde- ja loodeosa eraldava läänepärnaallee Tervise tänava poolses otsas Jooksja kirde- ja loodeosa eraldaval läänepärnaalleel Loodeosa metsistumuse näide Rippredel läänepärnaalleel Tervise tänava ääres Marys Piller (22. juuni 2022). "Tartu Linnavolikogu 9. juuni 2022 istungi nr 11 stenogramm". Tartu Linnavolikogu. Vaadatud 14. juuli 2022. "Amet kaalub Tartus Sanatooriumi pargi riikliku kaitse alla võtmist" ERR, 15. veebruar 2022 "Tartu Sanatooriumi park jääb looduskaitseta" ERR, 12. jaanuar 2023