laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Armen Tõugu

Armen Tõugu (sündinud 24. veebruaril 1962 Jerevanis) on eesti-armeenia päritolu eesti vaimulik. Ta on Kristlaste Osaduse pastor Stuttgart-Sillenbuchis Saksamaal, varem oli ta Kristlaste Osaduse Tallinna koguduse pastor. Armen Tõugu õppis esialgu füüsikat. Hiljem hakkas ta lugema Rudolf Steineri raamatuid antroposoofiast ning 1990. aastal läks Saksamaale teoloogiat õppima. Ta peab arvukalt loenguid teemadel nagu "Kolm ühiskonnatüüpi läbi ajaloo ning inglite osa selles", samuti indigolaste teemal. Teda on nimetatud ka indigolaste teema maaletoojaks Eestisse. Tema isa Enn Tõugu oli arvutiteadlane ja vanaisa Harald Tõugu oli jurist. Kerttu Soans ja Armen Tõugu "Indigolapsed. Kas uus põlvkond?" 2005 Martti Tiidelepp ja Armen Tõugu "Eluülesanded" 2008 Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Armen Tõugu. Jeder kann Konflikte lösen[alaline kõdulink] www.erziehungskunst.de, veebruar 2015 [1] Kerttu Soans. Armen Tõugu seisab indigolaste eest. Pere ja Kodu, kuupäevata Loeng "Indigolapsed" Ööülikoolis Traditsiooni tarkus. Indigolapsed Traditsiooni tarkus. Sünergiarühmad Traditsiooni tarkus. Inglid Artiklid
Demograafia mõisteid

Siin on loetletud demograafia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aas Aasta jooksul täitunud vanus Aasta suremistõenäosus Aastakeskmine iibekordaja Aastakeskmine kordaja Aastakordaja Abiellumine Abiellumise edasilükkamine Abiellumiseelne arstlik läbivaatus Abiellumiskuulutus Abiellumisluba Abiellumisränne Abiellumissagedus Abiellumisvanus Abiellumisvanuse alampiir Abiellumus Abiellumuse brutotabel Abiellumuse netotabel Abiellumuse vanuskordaja Abiellumuse üldkordaja Abiellumuskordaja Abiellumustabel Abielu Abielu jõustumine Abielu kestus Abielu lahutamatus Abielu lõppemine Abielu lõppemise tõenäosus Abielu registreerimine Abielu tühistamisotsus Abieluakt Abielueelne rasedus Abieluinimene Abieluinimeste lahutumuse üldkordaja Abieluinimeste taastekordaja Abielujärjekord Abielukomponent Abielulahutus Abielulahutusakt Abielulaps Abieluline kooselu Abielulisus Abielumees Abielunaine Abielus mees Abielunaine Abielupaar Abikaasa Abieluseadus Abielusündimus Abielusündimuse erikordaja Abielusündimuse kestuskordaja Abielusündimuse vanuskordaja Abielusündimuskordaja Abielutava Abielutunnistus Abieluühendus Abikaasa Abikaasade vanusevahe Abikaasakandidaat Absoluutne iive Ahelküla Ajude äravool Aktiivne rahvastik Alev Allasum Asula Asundus Asustus Demograaf Demograafia Demograafiline kriis Demograafiline plahvatus Demograafiline tööturusurve indeks Demograafiline vetsupott Demograafiline üleminek Demograafilis-majanduslik paradoks Eeslinn Eeslinnastumine Elanike arv Elussünd Emigratsioon Endogaamia Eostus Haguküla Hajaküla Hajatalu Hajnali demograafiline lahkmejoon Hiidlinnastu Hingeloendus Huutor Hõivatu Iive Imikusuremus Imikusuremuskordaja Immigrant Immigratsioon Inimressurss Kahanevad linnad Kaugeeslinnastumine Keeledemograafia Kolonisatsioon Kooselu Külastusabielu Laste suremus Laste suremuskordaja Laulatus Liigsuremus Linn Linnaline asula Linnaosa Linnaregioon Linnasisene linn Linnastu Linnastumine Linnastumise määr Loomulik iive Loomuliku iibe kordaja Maa-asula Maailma rahvaarv Magalarajoon Majarühm Meeste sündimuskordaja Meetrikaraamat Miljonilinn Naiste sündimuskordaja Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp Pagulane Perekond Prestoni kõver Primaatlinn Rahva ja eluruumide loendus Rahvaarv Rahvaloendus Rahvastik Rahvastiku juurdekasv Rahvastiku suurus Rahvastiku taastumine Rahvastiku vananemine Rahvastikugeograafia Rahvastikupoliitika Rahvastikupüramiid Remigratsioon Ridaküla Rändeiive Ränne Seaduslik sünd Siseränne Standarditud sündimuskordaja Sumbküla Summaarne sündimuskordaja Suremus Suremuse üldkordaja Suremuskordaja Surnultsünd Suurlinn Suurlinnapiirkond Suurpere Sünd Sündimatus Sündimus Sündimuse erikordaja Sündimuse kogukordaja Sündimuse üldkordaja Sündimuskordaja Tagamaa Tiheasustusega asula Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp Tänavküla Tööjõus osalemise määr Tööpuudus Tööränne Tütarküla Urbaniseerumine (vt Linnastumine) Valglinnastumine Vallasisene linn Vallassünd Vallassündimuskordaja Vallassündimuse erikordaja Ülelinnastumine Ülerahvastus
Nõo Reaalgümnaasium

Nõo Reaalgümnaasium on üldhariduslik riigigümnaasium, mis asub Nõos. Koolis on vaid gümnaasiumiklassid (10.–12.), õpetatakse süvendatult reaal- ja loodusaineid. Keskkool on Nõos tegutsenud 1954. aastast. Reaalainete süvaõppeklassid loodi Nõo Keskkoolis 1964. aastal ja järgmisel aastal (1965) saadi esimese koolina kogu tolleaegses Nõukogude Liidus oma elektronarvuti (Ural 1). Sellest ajast on koolis õpetatud ka programmeerimist. Aastatel 1990–1998 õpetati ka lennundust. 1991. aastal nimetati Nõo Keskkool Nõo Reaalgümnaasiumiks. 1994. aastast on Nõos kaks kooli: Nõo Põhikool (1.–9. klass) ja Nõo Reaalgümnaasium (10.–12. klass). Viimane muudeti samal aastal Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olevaks riigikooliks, Nõo Põhikooli pidaja on Nõo vald. 2013. aastal valmis Nõo Reaalgümnaasiumi tänapäevane koolikompleks koos ühiselamuga, mis võimaldab tasuta majutust kuni 245 õpilasele. Gümnaasiumi endine õppehoone on Nõo Põhikooli kasutuses. Koostöös teiste Lõuna-Eesti koolidega osaleb kool igal aastal Viie Kooli Võistlusel. Iga viie aasta järel antakse koos Nõo Põhikooliga välja kirjanduslikku almanahhi "Nõo tanumatel". Aastatel 1966–2016 on ilmunud kaheksa almanahhi. 1951–1982 Kalju Aigro 1982–1989 Enn Liba 1989–1992 Uuno Puus 1992–… Jaanus Järveoja Toomas Asser – arstiteadlane, Tartu Ülikooli rektor Peep Ilmet – kirjanik, tõlkija Lauri Kaldoja – näitleja, muusikaline kujundaja Väino Kaldoja – ettevõtja, tippjuht, filantroop Art Leete – etnoloog, folklorist, Tartu Ülikooli etnoloogia õppejõud Jüri Saar – kriminoloog, õiguspsühholoog ja poliitik Peeter Simm – filmilavastaja Andres Soosaar – arstiteadlane, meditsiinieetika spetsialist Urmas Tartes – bioloog ja loodusfotograaf Hannes Varblane – luuletaja Martti Jeltsov – füüsik ja tuumaenergeetik Tanel Sepp – diplomaat Mihkel Kangur – ökoloog ja poliitik 2011 Bengt Gottfried Forseliuse medal "Kooliga seotud väljaanded" (veebileht) (eesti keel). 09.12.2019. Vaadatud 02.11.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Nõo Valla Leht (01.12.2016). "Almanahh "Nõo tanumatel" VIII ja Maie Ambre elulooraamat" (veebileht). Nõo Valla Leht (eesti keel). Vaadatud 02.11.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Nõo Reaalgümnaasiumi koduleht
David Arquette

David James Arquette (sündinud 8. septembril 1971 Winchesteris Virginias) on USA filminäitleja ja produtsent. Ta on tuntud eeskätt õudusfilmitetraloogiast "Karje", kus kehastas Dwight Rileyt. Telesarjas "In Case of Emergency" mängis ta Jason Ventressi. "Blossom" (1992) "Beverly Hills 90210" (1992) "Sõbrad" (1996) "In Case of Emergency" (2007) "Happy Here and Now" (2002) "A Foreign Affair" (2003) "Mix It Up" (2003) "Talk Show Diaries" (2005) "Daisy Does America" (2005) "The Tripper" (2006) "Dirt" (2007) Arquette on alates 1999. aastast abielus näitleja Courteney Coxiga, kellega tutvus filmi "Karje" võtetel. Neil on 2004. aastal sündinud tütar Coco Riley Arquette. David Arquette andmekogus IMDb (inglise)
Funktsionaalrühm

Orgaanilises keemias on funktsionaalrühm ehk funktsionaalne rühm spetsiifiline aatomite rühm molekulis, mis määrab molekuli peamised keemilised omadused. Ühes molekulis võib esineda ka mitu funktsionaalrühma. Orgaanilisi ühendeid võib vaadelda koosnevana süsinikskeletist ja funktsionaalsetest rühmadest. Funktsionaalrühmad on molekuli koostises sellised aatomite grupid, mis astuvad keemilistesse reaktsioonidesse ja muunduvad tervikuna, kusjuures süsinikskelett (tavaliselt põhiline osa molekulist) ei muutu. Seepärast jaotatakse orgaanilised ained tema molekulis sisalduvate funktsionaalrühmade järgi aineklassideks ehk ainerühmadeks (vaata tabel allpool]. Sümbolid R ja R' tähistavad üldjuhul molekuli kõrvalahelaid, mis võivad olla süsivesinikahelad või ka muud asendusrühmad. Allpool on toodud mõned levinumad funktsionaalrühmad. Funktsionaalrühma sisaldavate ühendite korral omab funktsionaalrühmaga (üldjuhul Y) seotud süsinikuaatomi juures (α-asendis) esinev hargnemise aste märkimisväärset mõju ühendi keemilistele omadustele. Tihti on mõju ka ühendi ß-asendis esineval hargnemisel. Eristatakse primaarseid (RCH2-Y), sekundaarseid (R2CH-Y) ja tertsiaarseid (R3C-Y) ühendeid. Näiteid: metanool CH3OH (0° alkohol), bensüülkloriid C6H5CH2Cl (1° kloriid), N,N-dimetüülaniliin C6H5N(CH3)2 (3° amiin), neopentüülalkohol (CH3)3CCH2OH (1° alkohol, mis sisaldab ß-asendis 4° süsinikuaatomi). Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur jagab funktsionaalrühmad põhirühmadeks ja mittepõhirühmadeks. Funktsionaalderivaatide tüviühendis on üks vesinikuaatom asendatud karakteerse funktsionaalrühmaga (põhirühmaga). Kõige vanem põhirühm ehk pearühm määrab kuuluvuse aineklassi ja nimetuse lõppliite, kõik teised funktsionaalrühmad kirjeldatakse eesliidete abil. Eesliidet kasutatakse ainult juhul, kui antud funktsionaalrühm ei ole pearühm (kõige vanem rühm). Vaata artiklit orgaanilise keemia nomenklatuur asendusrühm kaitserühm lahkuv rühm
Bernd Freytag von Loringhoven

Alexander Otto Hermann Wolfgang Bernd Freiherr Freytag von Loringhoven (6. veebruar 1914 Kuressaare – 27. veebruar 2007 München) oli Wehrmachti staabiohvitser ja Hitleri kaaskondlane, kes ei jaganud natsistlikke vaateid. Ta oli 5-aastane, kui perekond Eestist lahkus. Ta oli üks viimaseid isikuid, kes lahkus 1945. aastal Hitleri punkrist enne füüreri enesetappu. Kahasse François d'Alançoniga ilmus 2005. aastal "Dans le bunker de Hitler". Tema isa Burchard Freytag von Loringhoven oli aurahukohtunik; ema Oda von Moeller oli Kaali ja Võrsna mõisniku, maalikunstnik Otto von Moelleri tütar. Poeg Arndt Freytag von Loringhoven töötab Saksamaa välisministeeriumi ja OSCE heaks. Urmas Kiili artikkel Viimane pealtnägija – Bernd Freytag von Loringhoven (1914 – 2007) Oma Saares 5. aprillil 2007 Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Link Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Link
Petter Solberg

Petter Solberg (sündinud 18. novembril 1974 Askimis) on Norra rallisõitja. Debüüdi WRC sarjas tegi Solberg 1998. aastal, lepingule Fordiga kirjutati alla 1999. aastal. Järgmisel aastal algas tema edukas koostöö Subaru World Rally Teamiga. Kui ta tuli 2003. aastal WRC sarja meistriks, oli ta esimene norrakas, kes selleni on jõudnud. Kui Subaru 2008. aastal sarjast lahkus, tegi Solberg oma meeskonna Petter Solberg World Rally Team, sõiduvahendeiks Citroën Xsara WRC, Citroën C4 WRC ja Citroën DS3 WRC. 2012. aastal hakkas Solberg sõitma rallikrossi. Sarja on ta võitnud kokku kahel korral: 2014. ja 2015. aastal. 2003 – Aftenposteni kuldmedal http://www.fiaworldrallycross.com/ http://www.pettersolberg.com http://www.fiaworldrallycross.com/driver/9/pettersolberg Sõitja profiil
Freytag von Loringhoven

Freytag von Loringhoven (läti Freitāgi-Loringhofeni; vene Фрейтаг фон Лорингофен) on Vestfaali päritolu saksa, Saaremaa ja Kuramaa aadlisuguvõsa. Üks haru rändas Vestfaalist, Lääne-Saksamaalt Baltikumi 13. sajandil. Johann Freytag von Loringhoven oli Liivi ordu maameister aastail 1485–1494. Aastal 1847 immatrikuleeriti suguvõsa Saaremaa rüütelkonda. 1914. aastal kuulus perekonnale Tiinuse mõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal. Vabahärra Karl Gottlob von Freytag-Loringhoven (1811–1882), Patküla mõisast (Owerlack) pärit vene diplomaat, salanõunik, peakonsul Kopenhaagens ja Danzigis Vabahärra Alexander von Freytag-Loringhoven (1855–1908), kirjanik Vabahärra Hugo von Freytag-Loringhoven (1855–1924; de), preisi jalaväekindral, kindralstaabi ülem ja sõjanduskirjanik, Pour le Mérite rahuklassi ordeni kavaler. Vabapreili Mathilde von Freytag-Loringhoven (1860–1941), maalikunstnik Vabahärra Alexander von Freytag-Loringhoven (1849–1926), preisi jalaväekindral Parun Karl (Charles) Johann Freytagh von Loringhoven (1816–1887), Paju mõisnik, Saaremaa maamarssal ja maanõunik, tõeline riiginõunik Axel von Freytagh-Loringhoven (1878–1942), saksa jurist ja poliitik Wessel Freytag von Loringhoven (1899–1944; de), saksa sõjaväelane Bernd Freytag von Loringhoven (1914–2007), saksa sõjaväelane ja Hitleri kaaskondlane Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929, lk.416-442 Link Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Görlitz, 1935, lk.122-126 Link Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Kurland, Band 1, Görlitz, 1939, lk.254-278 Link
Viini klassikaline koolkond

Viini klassikaline koolkond või lihtsalt Viini klassikud on nimetus märkimaks klassitsismiajastu kolme silmapaistvamat heliloojat. Need olid: Franz Joseph Haydn (1732–1809) Austria Wolfgang Amadeus Mozart (1756–1791) Austria Ludwig van Beethoven (1770–1827) Saksamaa Nimetus "Viini klassikaline koolkond" pole päris korrektne, kuna kolm heliloojat on liiga vähe, et moodustada koolkonda; nad olid kõik eri põlvkondadest; töötasid Viinis eri aegadel; puutusid isiklikult väga vähe kokku.
Ülo Matjus

Ülo Matjus (18. juuni 1942 Tartu – 25. jaanuar 2023) oli eesti filosoof ja literaat. Ta oli Tartu Ülikooli eesti filosoofia ajaloo erakorraline professor. Matjus on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli cum laude eesti keele ja kirjanduse erialal 1966. aastal, aspirantuuri esteetika alal 1970. aastal. Filosoofiakandidaat filosoofia ajaloo alal teemal "Проблема интенциональности в эстетике Романа Ингардена" Läti Riiklikust Ülikoolist 1975. aastal. Ta on õpetanud Tartu Ülikoolis esmajoones marksismi-leninismi filosoofiat ja Martin Heideggeri filosoofiat. Tartu Ülikooli õppejõud aastatel 1971–2015, aastast 2015 emeriitprofessor. Ülo Matjuse artikleid on avaldatud ajakirjanduses. Aastail 1969–1982 sisustas ta ajakirja Looming bibliofiiliarubriiki "Index librorum", mille kaudu jõudis avalikkuseni teave olulistest raamatutest. Matjus oli Eesti Kirjanduse Seltsi ja Tartu Bibliofiilide Klubi liige. 2007 Tartu Ülikooli suur medal 2016 Tartu Ülikooli aumärk Ülo Matjuse juhendamisel on kaitsnud doktoriväitekirjad Roomet Jakapi, Margit Sutrop ja Jaanus Sooväli, magistriväitekirjad Toomas Lott, Leo Luks, Anne Kokkov, Roomet Jakapi ja Margit Sutrop. "Eesti mõttelugu 1995–2004. Kataloog", Tartu: Ilmamaa, 2004, sisaldab sarja esimese 60 raamatu bibliograafilised andmed ja lühiiseloomustused "Kõrb kasvab" (artiklite kogumik). Sari Eesti mõttelugu, nr 54, Tartu: Ilmamaa, 2004, 568 lk "Raamat on raamat. Artikleid ja ettekandeid aastaist 1953-2017" Tartu: Ilmamaa, 2018, 336 lk Looming. Bibliograafia 1940–1984, 2. Tallinn, kirjastus Perioodika 1986. Lk 230. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Leonid Stolovitš, "Väitekiri esteetika alalt" – Keel ja Kirjandus 1975, nr 6, lk 380 Peeter Tulviste, "Sünnipäevakõnelus Ülo Matjusega" – Eesti bibliofiilia ja raamatuloo almanahh "Raamat on..." III, koostanud Eerik Teder, Tallinn 2003, lk 241–248, resümee saksa keeles Valle-Sten Maiste, "Aastatega kogunenud ääremärkusi eestikeelset heideggeriaanat silmas pidades (Ülo Matjus. Kõrb kasvab. Eesti mõttelugu 54)" -- Keel ja Kirjandus 2004, nr 8, lk 625-629 Leo Luks, "Sõber on Matjus, kuid veel suurem sõber eimiski: Riieldes olemisajaloolise mõtlemisega" -- Akadeemia 2017, nr 12, lk 2170-2200 Ülo Matjus Eesti Teadusinfosüsteemis Leo Luks, Ülo Matjus teel kunsti algupära poole. Sirp, 28. mai 2004 (Pidukõne Ülo Matjuse 60. sünnipäeva ning Martin Heideggeri "Kunstiteose algupära" eestikeelse tõlke ilmumise pühitsemise üritusel 2002. aasta juunis Tartu Kirjanduse Majas) Eduard Parhomenko, Kui põletada raamat. Sirp, 28. mai 2004 (arvustus Ülo Matjuse raamatule "Kõrb kasvab" (Eesti mõttelugu 54)) Aivar Kull Professori aardelaegas ERR, 6. november 2018 (arvustus Matjuse raamatule "Raamat on raamat") 03.02.2023, Eduard Parhomenko, Ülo Matjusele mõteldes, sirp.ee
Julep

Julep (ka: džuulep) on Ameerikas külalislahkuse märgiks külalistele pakutav jook, mis koosneb veest, suhkrust, burboonist ja piparmündist. Joogi retseptiidee pärineb vanakreeka mütoloogiast, kus vaesteks ränduriteks maskeerunud jumalatele pakkus ainsana peavarju ja kõhutäidet üks vaene vanapaar. Tänutäheks muutsid jumalad nende onni uhkeks templiks.
Carlos Sainz

Carlos Sainz Cenamor (sündinud 12. aprillil 1962 Hispaanias Madridis) on endine rallisõitja, kahekordne maailmameister (1990, 1992). 2004. aasta hooaja lõppedes loobus Sainz tipprallist. Ta osales 194 maailmameistrivõistluste rallil, kogudes 26 võitu ja 96 pjedestaalikohta. Tema poeg Carlos Sainz juunior on vormelisõitja. Carlos Sainzi koduleht
Akste järv

Akste järv on järv Põlvamaal Põlva vallas, Ahjast 4 km lõuna pool. Järv on kirde-edela suunas piklik ja tema pindala on 5,3 ha, suurim sügavus 4,3 m. Järv paikneb Ahja ürgorgu suunduvas Akste lisaorus. Kaldad on soostunud, kaetud enamasti turbasamblaõõtsikuga. Põhja katab paks mudakiht. Vesi on pruunikasoranž, vähese läbipaistvusega (1,2 m). Fütoplanktonit on järves vähe, zooplanktonit on rohkem. Viive Kõvask on leidnud järvest paar haruldast ikkesvetikat. Zooplanktonis leidub ka küürikut. Akste järve loodusala kuulub Natura 2000 looduskaitsevõrgustikku. Järve kaitseks on moodustatud Akste järve hoiuala. Hoiuala kaitse-eesmärk on huumustoitelise järve elupaigatüübi kaitse. Kaitsealustest taimeliikidest esinevad Akste järves valge vesiroos ja väike vesikupp. Vabariigi Valitsuse 14. juuli 2005 määrus nr 183 "Hoiualade kaitse alla võtmine Põlva maakonnas" Akste järv Eesti looduse infosüsteemis Akste järv veebiportaalis eestigiid.ee Akste järve hoiuala kaitsekorralduskava 2014-2023
Väärtus

Väärtus ehk väärtushinnang on eetikas ja filosoofias püsiv hinnang, mis mingile entiteedile on antud või selle juurde muul viisil kuulub. Väärtuseks nimetatakse ka väärtustatavat entiteeti ennast. Väärtuse olemasolu tingimuseks on enamasti vajalik millegi teadlik või mitteteadlik väärtustamine kellegi poolt. Inimkäitumises väljenduv väärtus väärtushoiakutena, väärtus kui selline on aga enamasti sõnades väljendatav. Tänapäeva pluralistlikes ühiskondades peetakse väga oluliseks ühiste väärtuste määratlemist. Väärtust peetakse enamasti fakti vastandiks. Fakt on objektiivselt kindlaks tehtud asjaolu, mille olemasolu ei sõltu mitte hinnangust, vaid on tagatud seose läbi fakti kindlakstegemisega. Väärtuse olemasolu sõltub aga tavapäraste käsitluste järgi väärtustava subjekti tegevusest, nt põhjendamisest. Vastavalt sellele eristatakse väärtusotsustusi ja faktiotsustusi. Peetakse õigeks, et ühegi faktiga ei kaasne automaatselt millegi väärtustamine, kuna fakt käib selle kohta, kuidas asjad on, aga mitte selle kohta, kuidas asjad olema peaksid. Sestap käib faktidest väärtuste tuletamine alati läbi hinnangute andmise ja nt teaduse poolt kindlaks tehtud faktidest ei saa otseselt välja lugeda avastuste väärtust. Nt tuumareaktsioonide olemasolu on fakt, aga mitte see, et tuumaenergia kasutamisega kaasnevad probleemid (nt tuumapomm, tuumajäätmed jm laadi tuumaoht), mille tõttu ei peaks me tuumafüüsikat kui teaduseharu ja selle raames siis ka tuumareaktsioone pimesi väärtustama. Mõned filosoofid aga peavad väärtusi ka iseseisvalt, st subjektist sõltumatult olemasolevateks ning pole nõus ülal kirjeldatud väärtuse ja fakti eristusega. Keskkondlikus paradigmas loovad väärtushinnangud aluse soovitava keskkonnaseisundi kujutlemisele, mille suhtes hinnatakse tegelikkust. Samas ei saa kindlaid väärtushinnanguid alati seostada konkreetsete tegevustega ega hoiakutega, kuna eri olukordades võib inimene oma väärtushinnanguid väljendada erinevate tegevuste kaudu. aksioloogia lisandväärtus tähendus voorus väärtushinnangute muutumine väärtuskasvatus ühiskondlikud väärtused Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 24.10.2012)
Paabu järv

Paabu järve nime kannab mitu järve: Paabu järveks kutsutakse Mähkli järve Võru maakonnas Antsla vallas Paabu järveks kutsutakse Aalupi järve Põlva maakonnas Kanepi vallas
François Duval

François Duval [franssu'aa düv'al] (sündinud 18. novembril 1980 Chimays) on Belgia autorallisõitja.
Mooste järv

Mooste järv on järv Põlvamaal Põlva vallas, Mooste alevikus, Põlvast 13,5 km kirde pool. Mooste järv on edela–kirdesuunaline järv, mille pindala on 10,4 ha, suurim sügavus on 3,6 m, ja keskmine 1,8 m. Järve ümbritseb moreenmaastik, mis on suuremalt jaolt põllustatud, idakaldal asub Mooste park. Järve läbivool on nõrk. Eesti järvede loend Mooste järv eestigiid.ee leheküljel
Emmy

Emmy (inglise keeles The Emmy Award) on Ameerika Ühendriikide televisiooniloomingu auhind, mis sarnaneb Peabody Awardsiga, kuid rõhutab rohkem meelelahutuslikku poolt. Emmysid loetakse televisioonikunstis võrdseteks filmikunsti Oscaritega. Emmy auhindu jagavad kolm tütarorganisatsiooni kolmes eri kategoorias: Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse õhtusaadetele; National Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse päeva-, spordi-, uudiste- või dokumentaalsaadetele; International Academy of Television Arts & Sciences – autasu antakse väljaspool Ameerika Ühendriike näidatud televisioonisaadetele. Kõige hinnatumad on Primetime Emmyd ja Daytime Emmyd, mis mõlemad liigitatakse Creative Arts Emmyde alla. Esimesed Emmy auhinnad jagati välja 25. jaanuaril 1949 Hollywoodi Athletic Clubis. Nimi "Emmy" oli feminisatsioon sõnast "immy" – nõnda kutsuti vanu videokaameraid. Esimeseks laureaadiks peetakse Shirley Dinsdale'i. Emmy auhindu valmistab ja kaitseb praegu erafirma, mis asub El Dorados Kansase osariigis. Emmy auhinna statuett kujutab tiibadega naist, kes hoiab käes aatomit. Tiivad sümboliseerivad muusat ja aatom elektronteadust. Kujukese autor on televisiooniinsener Louis McManus, kes kasutas modellinna oma abikaasat.
Etüüd

Etüüd (prantsuse étude) on muusikas tehnika harjutamiseks mõeldud lühipala sooloinstrumendile. Kontsertetüüdi puhul on tehnikaga võrdse või isegi suurema tähtsusega muusikapala sisu. Niccolo Paganini "Kapriis nr 24" Frédéric Chopin "Revolutsiooniline" Ferenc Liszt "Virvatuled"
Coreutils

Coreutils on kogum põhilistest GNU faili-, kesta- ja tekstimanipulatsiooniprogrammidest GNU operatsioonisüsteemide jaoks, mis peaksid eksisteerima igas operatsioonisüsteemis. Varem jagati neid programme eraldi pakettidena: fileutils, sh-utils ja textutils. Bash Coreutilsi koduleht
Kooraste Suurjärv

Suurjärv (ka Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast lõuna pool. Kooraste Suurjärv asub mitme ürgoru lõikumiskohas lamedas nõos. Selle pindala on 42,1 ha, suurim sügavus 21,4 m ja keskmine sügavus 6,1 m. Järve ümbritsevad moreenist kühmud ja kuplid, kallast ümbritsevad põllud, heinamaad ja metsasalud. Põhjakaldal asub Kooraste park. Järve kirdesopis on metsaga kaetud Hirvesaare saar pindalaga 0,2 ha. Järve suubub mitu oja ja esineb allikaid. Väljavool toimub Krimmi jõe kaudu Võhandu jõkke. Tänu suhteliselt suurele valgalale võib kevadise suurvee ajal esineda veetõusu kuni 0,6 m. Kalastik on suhteliselt liigirikas, rohkesti on latikat ja haugi. Esineb ka särge, ahvenat, roosärge, nurgu, viidikat, linaskit, kiiska, lutsu, teibi ja rünti. Sisse on toodud koha, siiga, peledit ja karpkala. Kooraste järved Suurjärv Eesti looduse infosüsteemis Kooraste Suurjärv veebiportaalis eestigiid.ee
Freddy Loix

Freddy Loix (sündinud 10. novembril 1970 Tongerenis) on endine Belgia rallisõitja. Koduleht Profiil ewrc-results.com
Kuressaare Siioni kirik

Kuressaare Siioni kirik on esimene Eesti taasiseseisvumise (1991) järel ehitatud kirikuhoone Kuressaares. Hoone valmis 1993. aastal, selle arhitekt on Priit Kaljapulk. Pühakojas käib koos baptistidest, priilastest, evangeeliumi kristlastest ja nelipühilastest koosnev Kuressaare Siioni kogudus. Siioni Kirik (mai 2009) Vaade rõdult Laulmine Kuressaare Siioni kogudus Eesti kirikute loend Eesti kirikute loend haldusüksuste kaupa Kuressaare Siioni koguduse koduleht