5. mai

5. mai on Gregoriuse kalendri 125. (liigaastal 126.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. aprill (1901–2099). 1823 – Liivimaal vabastati pooled taluperemehed.[küsitav] 1858 – kehtima hakkas Eestimaa kubermangu 1856. aasta talurahvaseadus. 1868 – kehtima hakkas teorendilepingute sõlmimise keeld. 1924 – Karl Friedrich Akel valiti Eesti Olümpia Komitee (asutati detsember 1923) esimeseks esimeheks. 1934 – Tallinnas vahistati 24 vapslikku meeleavaldajat. 1935 – riigivanem Konstantin Päts sõitis Poolasse ravile. 1936 – Tallinna-Harju prefektuuri politseijaoskonnad varustati pisargaasipüstolitega. 1938 – Ivan Bunin saabus Tartusse. 2011 – Harju Maakohus mõistis Eesti Euroopa Liikumise endise juhataja Anna-Maria Galojani süüdi omastamises ja võltsitud dokumentide kasutamises. Kohus mõistis Galojanile liitkaristuse, ühe aasta ja kümne kuu pikkuse vangistuse, millest kohe kandmisele kuulus viis kuud, ülejäänud aga oli tingimisi nelja-aastase katseajaga. Tsiviilhagi tema vastu rahuldati 47 956 euro ulatuses. 1764 – Peterburis asutati Venemaa keisrinna Katariina II poolt Aadlineiude kasvatusselts («Воспитательное общество благородных девиц»), (Smolnõi instituut) 1835 – Belgias Brüsseli ja Mecheleni vahel avati Mandri-Euroopa esimene raudteeliin. 1862 – Prantsusmaa interventsioon Mehhikos: keiser Napoleon III poolt saadetud Prantsuse armeekorpus sai Puebla lahingus Mehhiko vägedelt lüüa. 1885 – USA ärimees George Eastman sai patendi rullfilmile. 1912 – Stockholmis avati 1912. aasta suveolümpiamängud. 1918 – Viiburi vallutamisega Soome valgete poolt lõppes Soome kodusõda. Soome punaväelased põgenesid Petrogradi. 1921 – Prantsuse moelooja Coco Chanel esitles viienda kuu viiendal päeval parfüümi Chanel No. 5. See oli esimene parfüüm, mida müüdi kogu maailmas. 1933 – Norra valdused Ida-Gröönimaal kuulutati Haagi Alalise Rahvusvahelise Kohtu poolt õigusvastaseks. Norra tunnustas otsust ning Gröönimaa jäi tervenisti Taani võimu alla. 1945 – Teine maailmasõda: puhkes Praha ülestõus. 1945 – Nõukogude sõjaväelased leidsid Berliinis Riigikantselei aias mürsulehtri põhjast Adolf Hitleri ja Eva Brauni põlenud surnukehad. 1945 – Šveits katkestas diplomaatilised suhted Saksamaaga. 1961 – USA-s startis Mercury programmi esimene mehitatud missioon, mille käigus sai Alan Shepard esimeseks ameeriklaseks ja kolmandaks inimeseks kosmoses. 1989 – Läti NSVs seadustati läti keel riigikeelena.  Pikemalt artiklis Sündinud 5. mail 1813 – Søren Kierkegaard, taani filosoof 1818 – Karl Marx, saksa filosoof, sotsioloog, majandusteadlane ja revolutsionäär 1846 – Henryk Sienkiewicz, poola kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1905 1863 – Ole Olsen, Taani filmimees, Nordisk Filmi asutaja 1866 – Ants Laikmaa, eesti maalikunstnik 1877 – Georgi Sedov, Venemaa mereväelane ja polaaruurija 1948 – Peeter Novod, eesti luuletaja ja endine ajakirjanik 1966 – Ljubov Jegorova, vene murdmaasuusataja  Pikemalt artiklis Surnud 5. mail 1821 – Napoléon Bonaparte, Prantsusmaa keiser 1804–1814 ja 1815 1874 – Charles Gleyre, šveitsi kunstnik 1954 – Johannes Santpank, Eesti sõjaväelane 1995 – Mihhail Botvinnik, vene maletaja 2007 – Dan Põldroos, eesti näitleja 2013 – Robert Ressler, Ameerika Ühendriikide kriminoloog Rahvusvaheline ämmaemandate päev Portugali keele päev Eestis – Loit, Loomet Tallinna soojarekord 27,7 kraadi (2004) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Nurjunud "üldstreik" ja meeleavaldus. Vaba Maa, 8. mai 1934, nr. 106, lk. 1. Paavo Kangur. Hakkaja tüdruk : Anna-Maria Galojani tõus ja langus. Tallinn, 2012, lk. 171 Stockholm 1912 corporate.olympics.com.au The Prague Uprising Globe at War Antony Beevor. Berliin 1945. Tallinn, 2003, lk. 460 Was war am 05. Mai 1945 chroniknet.de Uldis Germanis. Läti rahva elurada. Tartu, 1995, lk. 300 World Portuguese Language Day UNESCO. Vaadatud 5. mail 2024