laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wilson Kipketer

Wilson Kosgei Kipketer (sündinud 12. detsembril 1972 Kapsabetas Keenias) on Taani kergejõustiklane (800 m jooksja). Neljakordne maailmameister ja endine maailmarekordiomanik (1.41,11). Ta on kõigi aegade teine 800 meetri jooksja. 1997. aastal Kölnis jooksis Kipketer üle Sebastian Coe nimel 16 aastat püsinud maailmarekordi (1.41,73) ajaga 1.41,11. Ta domineeris kümmekond aastat 800 m distantsil, jäädes kolme aasta jooksul võitmatuks. Ehkki ta ei saanud 1996. aasta olümpiamängudel võistelda oma karjääri tipphetkel, sai ta 2000. aastal Sydneys hõbeda ja 2004. aastal Ateenas pronksi. Kipketeri 800 meetri jooksu maailmarekord püsis peaaegu 13 aastat. See ületati 22. augustil 2010, kui David Rudisha edestas seda 0,02 sekundiga, joostes 1.41,09. Rudisha suutis lõpuks 800 meetri jooksu maailmarekordi veelgi ületada, olles esimene ja ainus alla 41-sekundilise jooksuga. Kipketer hoiab endiselt 800 meetri jooksu sisemaailmarekordit. Kipketer esindas oma jooksukarjääri jooksul nii Spartat kui ka KIF-i. 2000 hõbemedal 800 m jooksus 1:45.14 Sydney 2004 pronksmedal 800 m jooksus 1:44.65 Ateena 1995 maailmameister 800 m jooksus 1:45.08 Göteborg 1997 sisemaailmameister 800 m jooksus 1:42.67 Pariis 1997 maailmameister 800 m jooksus 1:43.38 Ateena 1999 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.49 Maebashi 1999 maailmameister 800 m jooksus 1:43.30 Sevilla 2003 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.87 Birmingham 2002 1. koht 800 m jooksus 1:42.74 Brüssel 2002 1. koht 800 m jooksus 1:43.76 Monaco 2002 2. koht 800 m jooksus 1:43.59 Zürich 2003 3. koht 800 m jooksus 1:44.36 Zürich 2004 1. koht 800 m jooksus 1:43.88 Rooma 1.41,73 7. juuni 1997 Stockholm 1.41,24 13. juuli 1997 Zürich 1.41,11 24. juuli 1997 Köln 1:41,11 24. juuli 1997 Köln 1:41,24 13. juuli 1997 Zürich 1:41,73 7. juuni 1997 Stockholm 1:41,83 1. september 1996 Rieti 1:42,17 16. september 1996 Tōkyō 1:42,20 22. juuli 1997 Brüssel 1:42,27 3. september 1999 Brüssel 1:42,32 8. september 2002 Rieti 1:42,51 10. juuni 1996 Nice 1:42,57 4. juuli 1999 Monaco Wilson Kipketer on 182 cm pikk ja kaalub 62 kg. Wilson Kipketer Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Pilte Wilson Kipketerist
Gustav Püss

Gustav Püss (14. veebruar 1877 Naraka küla, Porkuni vald, Virumaa – 4. aprill 1941) oli Rakvere vallavanem. Ta sündis Naraka külas Tooma talus põllumehe pojana. Ta lõpetas Väike-Maarja kihelkonnakooli, seejärel käis Rakveres õpetajate suvekursustel. Ta oli kooliõpetaja Porkuni vallas Aburi koolis ja alates 1898. aastast kuni vallavanemaks valimiseni Karitsal. Laulmist õpetas Püss viiuli abil. 1921. aastal valiti ta Rakvere vallavanemaks. Ta oli ka Rakvere põllumeeste konvendi liige, Rakvere Ühispanga juhatuse liige, Rakvere kirikunõukogu liige ja Maaomavalitsuste liidu nõukogu liige. Püss ostis Karitsa kooli koha järelmaksuga ära ja hakkas seal põllumeheks. Hiljem kinkis vald hooned koolmeistrina tehtud hea töö eest temale. Seal elas ta koos perega kuni surmani. Peale tema surma elasid majas veel ta naine, tütar ja noorem poeg. Pärast naise surma umbes 1955. aastal maja lammutati. "Karitsa kool 170" Virumaa Teataja, 5. september 2006 "Rakwere wallawanem G. Püss 60-a." Uus Eesti, nr. 43, 12. veebruar 1937
Bobathi kontseptsioon

Bobathi kontseptsioon on ravimetoodika, mis on nime saanud saksa füsioterapeut Bertha Bobathi (1907–1991) ja tema neuroloogist mehe Karl Bobathi (1906–1991) järgi, kes ravikontseptsiooni 1940. aastatel välja töötasid. Hiljem on seda pidevalt edasi arendatud. Peale meditsiini on rakendust leidnud füsioteraapias, ergoteraapias kui ka logopeedias kõne arendamisel. Terapeutiline kontseptsioon põhineb neurofüsioloogilisel alusel, mis on seotud isiksuse tervikliku arenguga. Ravi on suunatud ajukahjustusega patsientidele. Selle edukus sõltub ajukahjustuse suurusest ja ulatusest. Kontseptsiooni iseärasuseks on, et koos patsiendi motoorse puudujäägi arendamisega arendatakse ka tervet kehapoolt. See eeldab tihedat interdistsiplinaarset koostööd, kuid ka koostööd perede ja üksikisikutega. Halvatud ja terve kehapoole samaaegne arendamine Soodustada tavapärast liikumist iga päev Vältida pingelisi ja ebanormaalseid asendeid ning liikumismuster Sensoorne stimulatsioon Vältida valu ja lihaskontraktuure. Suurendada iseseisvust ja turvalisust igapäevaelus. Rehabilitation mit Bobath Bobath teraapiast saksa keeles Die Vereinigung der Bobath-Therapeuten Deutschlands e.V
Walther Darré

Richard Walther Darré (14. juuli 1895 Belgrano, Buenos Aires, Argentina – 5. september 1953 München, Saksamaa) oli Saksamaa poliitik. Ta oli Saksamaa põllutöö- ja toitlusminister aastail 1933–1942. Ta propageeris talupoegliku mõtteviisi ja looduskaitset.
Arthur Moeller van den Bruck

Arthur Moeller van den Bruck (23. aprill 1876 Solingen – 30. mai 1925 Berliin) oli saksa kultuuriajaloolane. Tema tuntuim teos on "Das Dritte Reich".
Castillo Moralese teraapia

Castillo-Moralese teraapia on välja töötatud ja nime saanud Argentina taastusraviarsti Rodolfo Castillo Moralese järgi. R. Castillo Morales kasvatati üles Ameerika põliselanike poolt. Sellest tulenevalt pööratakse teraapias palju tähelepanu loodusravile, homöopaatiale, austusele teineteise, loomade ja taimede vastu. Teraapial on kaks peamist osa: neuromotoorne arenguteraapia ja orofatsiaalne regulatsiooniteraapia. Castillo Morales arendas oma kontseptsioonikäsitluse pärast aastatepikkust tööd lihashüpotooniaga lastega. Tema kontseptsioon hõlmab järgmisi valdkondi: Laste geneetilise sündroomid ja lihashüpotoonia Laste aeglustunud sensomotoorne areng tsentraalmotoorsete häirete ja/või liitpuudega lapsed ning täiskasvanud Perifeersete pareesidega patsiendid neuromuskulaarsete haigustega patsiendid Ajutrauma ja kooma järgsed patsiendid Ravi põhineb lapse tavapärasel sensomotoorsel arengul. Orofatsiaalne ravistrateegia on laialt kasutusel erinevate näo, suu ja kurgu sensomotoorsete häirete korral. Siinjuures näiteks Pierre Robin sekventsiga lapsed, Möbiuse sündroomiga lapsed ning patsiendid, kellel on neuromuskulaarseülekande häired, tserebraalparees, ajukahjustus või insult olnud. Castillo Morales Konzept (saksa keeles) Castillo Morales Centrum Castillo Morales Vereinigung (hispaania, saksa, inglise k.)
Ross Kemp

Ross James Kemp (sündinud 21. juulil 1964) on inglise näitleja ja ajakirjanik. 1990–1999 mängis ta BBC seebiooperis "EastEnders". Nii televaatajad kui ka seriaali kaasnäitlejad on korduvalt palunud tal seriaali naasta ning 2005 ja 2006 tegigi ta lühikest aega seriaalis kaasa, vastavalt mõne nädala ja kolm kuud. 1999. ja 2006. aastal valiti ta Suurbritannia parimaks seebiooperite meesnäitlejaks. Kemp on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse ohtlike ja uurivate dokumentaalsarjadega. Neist esimene sari oli "Ross Kemp on Gangs" ("Ross Kemp jõukudes"), mis käsitleb kuritegelikke organisatsioone kõikjal maailmas. Aastail 2007–2009 esilinastus 19 osa. 2007 võitis see sari BAFTA auhinna parima dokumentaalfilmi kategoorias. Eelviimasena esilinastunud osa "Ross Kemp: A Kenya Special" ("Ross Kemp: Keenia eri") nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima uudisloo kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda. Teine sari oli "Ross Kemp in Afghanistan" ("Ross Kemp Afganistanis"), millest aastail 2008 ja 2009 esilinastus 10 osa. See sari nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima dokumentaalfilmi kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda. Järgnesid kaheosaline dokumentaalfilm "Ross Kemp: Middle East" ("Ross Kemp: Lähis-Ida"), mis käsitleb olukorda Iisraelis ja Gaza sektoris, ning dokumentaalfilm "Ross Kemp: Battle for the Amazon" ("Ross Kemp: Lahing Amazonase pärast"), milles käsitletakse vihmametsade hävitamist Brasiilias ja Ecuadoris. Mõlemad mainitud filmid esilinastusid 2010.  Ross Kemp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ross Kemp andmekogus IMDb (inglise)
Laiarööpmeline soomusrong nr. 6

Laiarööpmeline soomusrong nr. 6 oli Eesti laiarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas. Soomusrong asutati rindel 12. augustil 1919. 12. august – 30. detsember 1919, leitnant Nikolai Kivi. Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 koosseisus olid: Suurtükiplatvormid Suurtükiplatvorm Tommi – relvastatud Briti sõjalaevalt saadud 57 mm õhutõrjekahuriga; kuulus varem soomusrongi "Kapten Irw" koosseisu. Suurtükiplatvorm "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" – soomusrongi nr. 6 võimsaim suurtükiplatvorm, valmis 1919. aasta augustis Tallinna sadamatehastes. Relvastuseks 120 mm Briti välikahur ja tornis raskekuulipilduja. Vabadussõja-aegse suurtükivaguni "Leitnant "Sabolotnõi" Kartetsch" nimetus mugandus rahuajal lihtsalt Sablotnõiks. Ta oli suurtükivagunina nr. 105 Valgas asunud 2. soomusrongirügemendi koosseisus, kus sai uuteks relvadeks 107 mm Schneideri kahuri rataslafetil ja 76 mm Vene kahuri tumbal.. Suurtükivagun nimetati leitnant Reinhold Sabolotny, kes hukkus 31. juulil 1919, mälestuseks. Suurtükiplatvorm "Rummu Jüri" – valmis Tallinna sadamatehastes 11. augustil 1919, relvastuseks 76 mm välikahur ja tornis raskekuulipilduja. kuulipildujavagunid, dessantvagunid. Vabadussõja lõpul oli rongil rivis 9 ohvitseri, 140 tääki, 10 raskekuulipildujat, 2 kergekuulipildujat ja 4 suurtükki. 11. oktoobril 1919 alustasid Kalevlaste Maleva ja Soomusrongide Diviisi tagavarapataljon laiarööpmeliste soomusrongide nr 4, 5 ja 6 toetusel pealetungi Pihkva sihis. Ülesandeks nähti ette "vaenlast tema praegustest seisukohtadest välja lüüa ja teda üle Velikaja visata ja peale selle endisele liinile tagasi tulla". Operatsioon õnnestus täielikult. Vaenlase kaitsepositsioon murti laial rindel läbi ja vallutati rida külasid. Soomusrongide edasiliikumine oli aga takistatud põhjalikult purustatud raudtee tõttu, mille parandamine võttis aega. 5. novembril 1919 alustasid 2. diviisi 6. ja 7. polk, Katšanovi üksik pataljon, Soomusrongide diviisi kuuluv Kalevlaste Maleva ja diviisi tagavarapataljon soomusrongide nr. 2, 4, 5 ja 6 toetusel uut pealetungi, mis arenes üldiselt edukalt. Detsembrikuu keskel anti 3. diviisi rinne üle lätlastele. Laiarööpmelise soomusrongi nr 6, mis leitnant Kivi juhatusel kaitses Ramotskoje–Põtalovo raudtee suunda Kuprova jaama juures, vahetas välja Läti soomusrong. Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 võitlejatest langesid Vabadussõjas reamehed Karl Käärik (17.10.1919) ja August Mihkelstein (19.10.1919). Vabadusristi II liigi 3. järguga autasustati reamees Kristjan Põhakot. Kapten Irv (soomusrong) Õun, Noormets, Pihlak, lk 15 Õun, Noormets, Pihlak, lk 43 Õun, Noormets, Pihlak, lk 67 Õun, Noormets, Pihlak, lk 68 Õun, Noormets, Pihlak, lk 112 Õun, Noormets, Pihlak, lk 69 Õun, Noormets, Pihlak, lk 16 Eesti Vabadussõda, lk 322 Eesti Vabadussõda, lk 332 Eesti Vabadussõda, lk 339 Villemi, lk 1338 Villemi, lk 1345 Mati Õun, Tiit Noormets, Jaak Pihlak (2003). Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941. Tallinn: Sentinel Vabadussõja Ajaloo Komitee (1939/1997). Eesti Vabadussõda 1918–1920. 2. Tallinn: Mats Paul Villemi. Soomusrongide diviis Vabadussõjas. Sõdur. 1928, nr 48/49
Rinolaalia

Rinolaalia (kreeka rhinos nina + laleo kõnelen) on kõnepuue, mida iseloomustab ninaõõne ebanormaalne funktsioon kõnelemisel. See avaldub kõne liigses nasaalsuses. Rinolaalia põhjused on sõltuvalt vormist erinevad, näiteks võib kõnet moonutada häiritud ninahingamine või õhu pääs ninaõõnde rääkimise ajal. lahtine ninahääldus ehk rhinolalia aperta kinnine ninahääldus ehk rhinolalia clausa Cul de sac resonants on kombineeritud vorm ehk rhinolalia mixta "Kõnehäiretest". eralogopeed.eu. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 7. märtsil 2018. "Häälehäired". koneravi.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 7. märtsil 2018. saksakeelne tutvustus
Kurtna mootorrattamuuseum

Kurtna mootorrattamuuseum (ka Mootorrattamuuseum) on Kurtna mõisa abihoones asuv muuseum, kus on eksponeeritud mootorrattaid ja nendega seotut. Ekspositsioon põhineb Urmas Teearu erakogul. Mootorrattamuuseum Mootorrattamuuseum
Anders Lindkvist

Anders Lindkvist (kuni 1936 Lindquist, ka Linquist; 19. detsember 1894 Vormsi – 3. juuli 1941 Tallinn) oli rannarootslasest Eesti sõjaväelane ja Kaitseliidu Lääne maleva pealik, viimane auaste major. Sündis Vormsis rannarootslasest talurentniku pojana (isa nimi Lars). Teenis tsaariarmees ja sai lipniku auastme aastal 1916. Sõjaväelasena oli Eesti riigi teenistuses aastail 1918–1940. Osales lipniku auastmes Eesti Vabadussõjas. Vabadussõja lõpus, 1920. aasta alguses teenis Soomusrongide Diviisi tagavara pataljonis. Ülendati 26. veebruaril 1920 väljateenitud aja eest lipnikust alamleitnandiks vanusega 14. veebruarist 1917 ning juba 29. veebruaril 1920 (seega kõigest kolme päeva pärast) jällegi väljateenitud aja eest alamleitnandist leitnandiks vanusega 14. juunist 1917. Ülendamiskäskudes oli kasutusel nimekuju "LINDQUIST". Teenis Kalevi pataljonis ja 10. üksikus jalaväepataljonis kompaniiülemana. 1940. aastal oli Kaitseliidu Lääne maleva viimane pealik kuni selle likvideerimiseni. Represseeriti Nõukogude Liidu võimude poolt. Lindkvisti arreteeris territoriaalkorpuse eriosakond 19. aprillil 1941 Tallinnas, Kreuksi 6a–6. Pribovo NKVD vägede sõjatribunal mõistis ta oma otsusega 2. juunil 1941 surma Vene NFSV kriminaalkoodeksi § 58-6, § 58-9, § 58-11 alusel, surmaotsus viidi täide 3. juulil 1941 Tallinnas. Jaak Pihlau. Auraamat Eesti Vabariigi kaadriohvitseridele. Tallinn: Umara 2007, lk 213. Anders Lindkvist Ohvitseride andmekogus
Lahtine ninahääldus

Lahtine ninahääldus ehk rhinolalia aperta on rinolaalia vorm, mida iseloomustab puudulik neelulukk ning õhuvoolu vältimatu pääsemine läbi nina. Kõnelemisel saavad kahjustatud peaaegu kõik häälikud (va. nasaalid ja häälikuühendi ng hääldamine). Häälikud omandavad nasaalse tämbri – rinofoonia. Kõige sagedasem põhjus on suulaelõhe. Suulaelõhe kaudu pääseb õhk kontrollimatult ninaõõnde ning väljub nina kaudu. Suulaelõhet on võimalik kõrvaldada plastilise operatsiooniga. Kõne arengut arvestades võiks see toimuda võimalikult vara – kindlasti enne 3 eluaastat. Kaasasündinud väärareng (pehme suulagi, kõva suulagi) sh. suulaelõhe Pehme suulae halvatus Ajukahjustus varajses lapsepõlves viirushaigused mandlid on operatsiooniga eemaldatud valed hääldamisharjumused kõrvamikroskoopia Suulae ja ninasõõrmete palpeerimine häälekõla auditiivne uurimine easpetsiifiline kuulmiskontroll Fonendoskoop Peeglikatse (Czermaki järgi) A-I proov (Gutzmanni järgi) Peapööramiskatse (Nadoleczny järgi) videoendoskoopia nasomeetria rinomanomeetria spiromeetria sonograafia elektromagnetiline artikulograafia velofarüngomeeter EMG Põhjustest tulenevalt on korrektsioonitöö ja teraapiad väga erinevad. Võimalikud on ... Töö kehapinge muutmiseks Foneemikuulmise arendamine Suu tundlikkuse suurendamine Õhuvoolu kontrolli parandamine ning õpetada õhku suu kaudu välja juhtima Taju parandamine ning õigete hääldusasendite kujundamine kõnemuskulatuuri parandamine eripedagoogika hüpernasaalsus hüponasaalsus logopeedia neelulukk ehk velofarüngaalne süsteem rinofoonia rinolaalia suulaelõhe Marika Padrik, 1998, Hääli hälvikute huulilt. Esimene osa : õppevahend logopeedidele [Elektrooniline teavik] CD plaat Tiia Espe, 1973, Logopeedia alused saksakeelne ülevaade Leitlinien der Deutschen Gesellschaft für Phoniatrie und Pädaudiologie tutvustus ja videod inglise keeles
Cul de sac resonants

Cul de sac resonants (katalaani keeles: koti põhjas) ehk rhinolalia mixta on rinolaalia vorm, mille puhul kõnes esineb samal ajal nii hüponasaalsus kui ka hüpernasaalsus. Nasaalide hääldamisel esineb ninaresonantsi puudulikkust, teised häälikud kõlavad aga liiga nasaalselt. Korrigeerimisel lähtutakse sellest, kumb probleem teravamalt esile tuleb. Põhjuseks võib olla see, et lisaks ninaõõne halvale läbitavusele esineb ka suulaelõhe. Saksakeelne tutvustus
Maadlus 1912. aasta suveolümpiamängudel

1912. aasta suveolümpiamängude maadlusturniir peeti 1912. aasta olümpiamängudel Stockholmis viies Kreeka-Rooma maadluse kaalukategoorias. Osales 170 maadlejat 18 maalt. Soomlased võitsid kolm kuldmedalit, ühe kulla sai rootslane ning ühel alal jäi kuldmedal välja andmata. Kehakaalus kuni 75 kg maadles eestlane Martin Klein soomlase Alppo Asikaineniga ajaloo kõige pikema maadlusmatši – 11 tundi ja 48 minutit. Kehakaalus kuni 82,5 kg jäi kuldmedal välja andmata, kuna soomlane Ivar Böling ja rootslane Anders Ahlgren maadlesid viiki.
Buru lapatspapagoi

Buru lapatspapagoi (Prioniturus mada) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik, kes elab Indoneesias. Buru lapatspapagoi on peamiselt rohelist värvi ning 32 cm pikk. Nokk on tipust must ja pealagi hallikas. Saba on alt kollane ja pealt sinine.
Modus tollens

Modus tollens (lüh MT, lad modus tollendo tollens) on tingimusloogikas kasutatav keeleline järeldusreegel, mis põhineb eitusel. MT reegel väidab, et kui ülesandes pakutud eelduste kohaselt ei pea paika lause teine pool, ei vasta tõele ka lause esimene pool. MT lausetes kehtib järgmine eelduste ja järelduste vaheline kooskõla: Eeldus: Kui A, siis B. Eeldus: Ei pea paika, et B. Järeldus: Ei pea paika, et A. Järgnev näide demonstreerib modus tollens'il põhineva loogikaülesande korrektset käiku: Eeldus: Kui päike paistab, siis on väljas valge. Eeldus: Väljas ei ole valge. Järeldus: Päike ei paista. modus ponens "Definition of MODUS TOLLENS". www.merriam-webster.com (inglise). Vaadatud 13. märtsil 2023. Ri, Yong-Sok (27. juuni 2017). "MODUS PONENS AND MODUS TOLLENS: THEIR VALIDITY/INVALIDITY IN NATURAL LANGUAGE ARGUMENTS". Studies in Logic, Grammar and Rhetoric (inglise). 50 (1): 253–267. DOI:10.1515/slgr-2017-0028. ISSN 2199-6059.
Keskkonnaruum

Keskkonnaruum on maksimaalne loodusvarade ja globaalse ökosüsteemi (biosfäär) kasutamise tase, mida maakera elanikkond saab kasutada, ületamata Maa keskkonna taluvusvõimet ja kahjustamata globaalset võrdõiguslikkust. Terminit juurutas eriti hollandlane J. B. Opschoor. Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 2.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 2.02.2010)
Guajaana rannikumadalik

Guajaana rannikumadalik on madalik Lõuna-Ameerika kirdeosas Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana põhjaosas. Paikneb Guajaana mägismaa idaosa jalamil Atlandi ookeani rannikul Orinoco jõe delta ja 4. põhjalaiuskraadi vahel. Madaliku laius ulatub mõnest kilomeetrist kuni 200 km. Selle moodustavad mere- ja alluviaalsetted, kohati esineb kristalseid kivimeid, mis moodustavad kõrgustikke. Rannad on sirged rannavallidega. Suurte veerohkete jõgede suudmealad on limaanid. Kliima on lähisekvatoriaalne, palav (kuu keskmised õhutemperatuurid 26–28 °С) ja niiske (aastane sademete hulk kuni 3300 mm). Madaliku põhja- ja lõunaosas on igihaljad metsad, keskosas savannid, rannikutel sood ja mangroovid. Poldrites on riisi- ja suhkrurooistandused, kasvatatakse ka kakao- ja kohvipuid ning troopilisi puuvilju, tegeldakse kalandusega.
Pierre Savorgnan de Brazza

Pietro Paolo Savorgnan di Brazzà, rohkem tuntud kui Pierre Paul François Camille Savorgnan de Brazza (26. jaanuar 1852 Rooma – 14. september 1905 Dakar) oli Itaalia päritolu prantsuse maadeavastaja. Ta sündis Udine aadliku krahv Ascanio Savorgnan di Brazzà ja tema abikaasa Giacinta Simonetti seitsmenda pojana. Juba noorpõlves hakkasid teda huvitama tundmatud maad ja ta lõpetas Prantsuse mereväekooli Brestis. Pariisi Geograafiaühingu toetusel uuris ta Kongo jõe paremat kallast, mis aitas Prantsusmaal rajada kolooniaid Kesk-Aafrikasse. 1886–1898 oli ta Prantsuse Kongo kindralkuberner. Tema valitsusaega iseloomustasid sündsad palgad ja inimlikud tingimused, eriti võrreldes teisel pool Kongo jõge paiknenud Belgia Kongoga. Kuid see tähendas, et koloonia tõi emamaale palju väiksemat kasumit kui näiteks Belgia Kongo. See tekitas Brazzale võimsaid vaenlasi. Need algatasid tema vastu laimukampaania, mistõttu Brazza lõpuks ametist vabastati. 1905 palus Prantsusmaa valitsus tal inspekteerida olukorda Prantsuse Kongos, mis oli tema äraolekul halvenenud. Brazza hinnang oli hävitav. Tagasiteel suri ta Dakaris ootamatult palavikku ja kuulujuttude järgi ta mürgitati. Ta maeti Alžiiri. Prantsusmaa Rahvuskogu lükkas tema aruande tagasi ja vaikis selle sisu maha. Halvad tingimused jäid Prantsuse Kongos kehtima veel aastakümneteks. Tema järgi on saanud nime Kongo Vabariigi pealinn Brazzaville. Teda austatakse Kongos vabariigi loojana, ehkki ta suri rohkem kui pool sajandit enne vabariigi väljakuulutamist. 3. oktoobril 2006 maeti tema, tema abikaasa ja nelja lapse säilmed ümber Brazzaville'is avatud mausoleumi. See tekitas Kongo opositsioonis pahameelt: Brazzad nimetati kolonisaatoriks, kes polevat neegritesse humaanselt suhtunud, ja ülepea väärivat mausoleumi pigem mõni Kongo vabadusvõitleja.
Ühisomand

Mitte segi ajada mõistega ühiskondlik omand ehk avalik omand Ühisomand on üheaegselt kahele või enamale isikule kuuluv omand. Ühisomand (inglise common pool resource, common property resource) on inimese loodud hüvised või loodusvarad, mille kasutamine on mõjutatud ühe poole ületarbimisest – selle võrra saavad teised pooled vähem tarbida. Ühisomandi kasutamisega on seletatavad paljud keskkonnaprobleemid, sh rahvusvahelisel tasandil – loodusvarade kasutamine (nt avamere kalavarud) ja keskkonnasaastamine (nt stratosfääri osoon). Avalik hüvis erineb ühisomandist selle poolest, et selle tarbimine inimeste poolt ei vähenda kogust, mis jääb teistele tarbimiseks (nt riigikaitse). Ühisomand on kahele või rohkem kui kahele isikule üheaegselt kindlaksmääramata osades kuuluv omand. Ühisomandile kohaldatakse kaasomandi kohta käivaid sätteid, välja arvatud juhud kui ühisomandit sätestavas seaduses on sätestatud teisiti. Seega ei ole ühisomandi puhul kindlaks määratud ka nn. mõttelist osa, sageli kohtab sellist omandi liiki abielus . Globaalsed ühisvarad Ühiskondlik omand Ühisomanditragöödia Ühisvara Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 2.02.2010) "Omand". Riigiportaal. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.12.2010. Vaadatud 04.04.2011.
Kreeka-Rooma maadlus

Kreeka-Rooma maadlus (ka klassikaline maadlus ja Prantsuse maadlus) on üks kahest levinumast maadlusviisist. Erinevalt vabamaadlusest ei tohi võistlejad Kreeka-Rooma maadluses haarata teineteist altpoolt vöökohta. Kreeka-Rooma maadluses võisteldi esimestel nüüdisaegsetel olümpiamängudel 1896. aastal Ateenas ning pärast seda on ala kavas olnud kõikidel olümpiamängudel alates 1908. aastast. Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid aastal 1905. Mõlema maadlusviisi harrastajaid ühendav Rahvusvaheline Maadlusliit FILA (Fédération Internationale de Lutte Amateur) loodi aastal 1912. Liidul on 162 liikmesriiki. Eesti esimene olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses oli Eduard Pütsep 1924. aasta olümpiamängudel Pariisis. Hiljem on olümpiavõitjaks tulnud ka Voldemar Väli 1928. aastal Amsterdamis, Kristjan Palusalu 1936. aastal Berliinis ja Johannes Kotkas 1952. aastal Helsingis. Maailmameistriks on Kreeka-Rooma maadluses tulnud Georg Baumann (1913), August Englas (1953) ja Heiki Nabi (2006 ja 2013). Varem nimetati Kreeka-Rooma maadlust klassikaliseks maadluseks. Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses Avo Talpase mälestusvõistlus Georg Lurichi mälestusvõistlused Jaan Jaago mälestusvõistlus Kristjan Palusalu mälestusvõistlused Georg Hackenschmidti mälestusvõistlused Toeta Eesti Maadlust Eesti maadlejate medalid Maadlusliidu lehel fila-wrestling.com Rahvusvaheline Maadlusliit maadlusliit.ee Eesti Maadlusliit Tartu linna maadlusselts