laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Delfine

Hotell Delfine on Pärnu majutusasutus, mis on saanud tuntuks omanike ebaseadusliku ehitustegevuse tõttu. Pärnu Linnavalitsus võttis aprillis 2008 vastu otsuse hotelli ebaseaduslik hooneosa lammutada. Lammutamine viidi lõpule mai lõpuks. Ebaseadusliku hooneosa kaitseks levitati ajakirjanduse veebiväljaannete kommentaariumides vandenõuteooriaga sarnanevaid lugusid kohtuotsustest, mis ei lubavat Pärnu Linnavalitsusel hotelli Delfine ebaseaduslikult ehitatud hooneosa lammutada. Delfine koduleht Linnavalitsus on Delfine lammutamiseks valmis, 8. aprill 2008 Pärnu alustas Delfine juurdeehituse lammutamist lukksepa abil, 21. aprill 2008 Täna hakati kraanaga Delfine katust lammutama, 7. mai 2008 Delfine hotelli ebaseaduslik osa sai lammutatud, 30. mai 2008
Kildini saami keel

Kildini saami keel ehk kildini keel (Kildini saami Кӣллт са̄мь кӣлл, кӣлтса̄мь кӣлл Kīllt sām' kīll) on uurali keelkonna saami rühma idasaami alarühma kuuluv keel. Enamik Kildini saami keele kõnelejatest elab Venemaal Murmanski oblastis Koola poolsaare keskosas Lovozero külas. Venemaa rahvaloendused annavad andmeid saami keelte (saami keele) kõnelejate kohta kokku. Peale Kildini saami keele kõneldakse Venemaal veel põhjasaami keelt, koltasaami keelt ja turjasaami keelt, kuid valdav osa saami keele kõnelejatest kõneleb Kildini saami keelt. Venemaa 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 787 saami keele valdajat. Elisabeth Schelleri andmetel 2007.–2008. aastast valdab Venemaal Kildini saami keelt mingil määral alla 700 inimese, neist üle 200 inimest valdab seda passiivselt hästi, kuid ei kasuta, ja arvatavasti alla 100 inimese kasutab seda aktiivselt igapäevaelus. Kildini saami keel on väga ohustatud keel. Kildini saami keel jaguneb kuueks murdeks: Arsjogki murre (Арсёгк диалект) Lujavvri murre (Луяввьр диалект) Koardegki murre (Коардэгк диалект) Kildini murre (Кӣллт диалект) Leijavvri murre (Лейяввьр диалект, väljasurnud) Mazellki murre (Мазелльк диалект, väljasurnud) Kildini saami keelt kirjutati aastatel 1933–1937 ladina kirjas, kuni võimud andsid käsu kogu saamikeelne kirjavara hävitada. Aastast 1982 kirjutatakse Kildini saami keelt uues kirillitsapõhises kirjas, mille lõi töörühm eesti foneetiku Arvo Eegi osalusel. Kildini saami keelseid lasteraamatuid on välja andnud ka Davvi Girji kirjastus. А Ӓ Б В Г Д Е Ё Ж З Һ И Й Ҋ Ј К Л Ӆ М Ӎ Н Ӊ Ӈ О П Р Ҏ С Т У Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Ҍ Э Ӭ Ю Я Allpool on toodud Lujavvri murde isikulised asesõnad. Lujavvri murde küsisõnad: мӣ "mis", ке̄ "kes", ко̄ххт, ма̄ххт "kuidas", касьт "kus", ко̄з "kuhu", куэссь "millal", манҍтэ "milline". Антонова А. А., Э. Шеллер 2021: Саамско-русский и Русско-саамский словарь (около 16000 слов). Тромсё. Kildini saami keel. Ethnologue (Kasutatud 28.10.2008) Г. М. Керт. Саамский язык (кильдинский диалект). Москва, 1971. Куэлнэгк нёарк са̄мь кӣлэ кӣлтидтӭй я о̄ллмэ я̄л уһцей документация. Kola Saami Documentation Project. Humboldt-Universität zu Berlin, 2005–2011 Pekka Sammallahti. The Saami languages. Kárášjohka: Davvi Girji 1998. Н.С. Шаршина, Э. Шеллер, А.А. Антонова. Са̄мькилсыййт (о̄ххпнуввэмтуй). 1. Грамматика. 2. Лексика. Луя̄ввьр, 2008.
Linnaelanikud (provintsiaalõigus)

Linnaelanikud (saksa keeles die Stadtbewohner) olid üks neljast (koos aadli, vaimulike ja talupoegadega) Läänemere kubermangude ja Narva linna seisusest. Linnaelanike hulka kuulusid: aukodanikud gildikaupmehed literaadid väikekodanikud tsunftiliikmed vabad inimesed, teenijad ja töölised Linnaelanikud jagunesid linnakodanikeks ja mittekodanikeks (isikud, kellel ei olnud konkreetses linnas kodanikuõigusi).
1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli kolmas Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 12. märtsil 1958 Hilversumis Hollandis. Selle võitis Prantsusmaa. Sellel lauluvõistlusel rakendati esimest korda reeglit, et eelmise aasta võitja saab järgmise aasta võistluse korraldusõiguse. Esimesel lauluvõistlusel kaks aastat tagasi osales vaid seitse riiki, siis oli veel plaan, et osalevad riigid korraldavad võistlusi kordamööda. Kuid juba järgmisel aastal lõid lauluvõistlusel kaasa ka Suurbritannia, Austria ja Taani, ning 1958. aastal Rootsi, siis oleks see muutunud ebapraktiliseks. Kui 1957. aasta võitja Holland nõustus võistlust korraldama, otsustatigi teha reegel, mille kohaselt järgmise aasta võistluse korraldab eelmise aasta võitja, milles on siiski viiel korral erandeid tehtud. Itaalia esinduslaul "Nel Blu Dipinto Di Blu" tuli kolmandaks, kuid sai hakkama Eurovisiooni-laulule võimatuga – see jõudis 18. augustil USA Billboardi edetabelis nädalaks (ning uuesti 1. septembril neljaks nädalaks) esikohale.
1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 6. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 18. märtsil 1961 Cannes'is Prantsusmaal. Selle võitis Luksemburg.
Nohipalu järved

Nohipalu järved (ka Nohipalo järved) on järvestik Põlvamaal Räpina vallas. Need on Valgjärv ja Mustjärv. Mustjärv on huumustoiteline ja väikese läbipaistvusega, Valgjärv aga oligotroofne ja Eesti üks läbipaistvaimaid. Viimases leidub ka mitmeid taimharuldusi, näiteks järv-lahnarohtu. Järved jäävad Meenikunno maastikukaitseala territooriumile.
Roosna-Alliku külmaallikate ala

Roosna-Alliku külmaallikate ala (ka Eipre allikad) paikneb Järva maakonnas Paide linnas Pandivere kõrgustiku lääneosas. Sealsel märgalal avanevad 1,5 km pikkuse ja 0,5 km laiuse lõigu moodustuvad allikad. Neist saab alguse Pärnu jõgi. Allikaala summaarne vooluhulk on 100–870 l/s. Neist allikaist üks suurimaid on Tiit Eipre nimeline allikas, mille vooluhulk on 20–80 l/s. Märgalal pesitseb arvukalt (vee)linde. Allikate kaitseks on loodud Roosna-Alliku külmaallikate kaitseala. Kink, Hella. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus. 2006, lk 49
Straight Outta Compton

Straight Outta Compton on ansambli N.W.A teine album. Album ilmus 1988. aastal. "Straight Outta Compton" 4:19 "Fuck tha Police" 5:45 "Gangsta Gangsta" 5:36 "If It Ain't Ruff" 3:34 "Parental Discretion Iz Advised" 5:16 "8 Ball" (remix) 4:52 "Something Like That" 3:35 "Express Yourself" 4:25 "Compton's N the House" (remix) 5:20 "I Ain't tha 1" 4:54 "Dopeman" (remix) 5:20 "Quiet on tha Set" 3:59 "Something 2 Dance 2" 3:22
Pärsia keel

Pärsia keel (pärsia keeles فارسی fārsī) on indoeuroopa keel, mis on Iraanis ametlik keel. Pärsia keelt kirjutatakse mugandatud araabia kirjas. Pärsia keele lähedased sugulaskeeled on dari ja tadžiki keel, mida sageli loetakse pärsia keele variantideks. Tänapäevases pärsia keeles puudub grammatiline sugu. Pärsia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Saltser

Saltser ehk tsinkkloriid on jootevedelik, mida kasutatakse erinevate metallide (nagu raud, teras, vask, valgevask, pronks, plii) tinaga jootmisel. Saltser on soolhappe tsingiga küllastatud tsinkkloriidi Z n C l 2 {\displaystyle ZnCl_{2}} vesilahus.
Tristan ja Isolde

"Tristan ja Isolde" on lugu, mis põhineb romantilisel ja traagilisel legendil, millest on tehtud palju versioone (näidendeid, oopereid jne). Legend jutustab keerulisest armastusest Cornwalli elunautlejast rüütli Tristani ja Iiri printsessi Isolde vahel. See jutustus põhineb tõenäoliselt romantilisel lool kuningas Arthurist, rüütel Lancelotist ja kaunist Guineverest.
Järvekaur

Järvekaur (Gavia arctica) on kaurlaste sugukonda kuuluv keskmise suurusega veelind. Rahvasuus nimetatakse teda ka kakerdajaks (tema järgi on saanud nime Kakerdaja raba). Järvekaur pesitseb Euraasia ja sageli Alaska lääneosas. Talvitub merel või suurtel järvedel, talvituslevila pesitsuslevilast hoopis laiem. Eestis on ta väga haruldane haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 3–10 paarile; talvist arvukust 200–1000 isendile. Järvekauri on hõlbus eristada, kui ta on hundsulestikus. Puhkesulestikus võib teda teiste kauridega segi ajada. Sulestikus domineerivad valged ja mustad toonid. Linnu üldpikkus on 58–73 cm ja tiibade siruulatus 110–130 cm. Järvekaurid on väga head sukeldujad. Peamiselt söövad nad väikeseid kalu. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Jonsson, L. Euroopa linnud. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 32–33 Järvekaur andmebaasis eElurikkus Järvekaur YouTube'is
Vokaalansambel (žanr)

Vokaalansambel on vokaalmuusika žanr, kus heliteose esitavad kaks või enam lauljat. Teost võidakse esitada a cappella või instrumentaalsaatega (nt klaveri-, ansambli-, orkestrisaatega). Saateks võib olla ka suurem koor. Vokaalansamblid on tihti suuremate vokaal- ja vokaal-instrumentaalteoste, mõnikord ka sümfooniliste teoste, osad või numbrid. Tavaliselt eristatakse partiide arvu järgi järgmisi alažanre: duett tertsett kvartett kvintett sekstett septett (žanr)septett oktett nonett Ansambel (number)
Kariloom

Kariloom on karjatatav koduloom. Kariloomad on näiteks hobused, veised, lambad. lihaloom lüpsiloom loomakasvatus
DJ Falk

Jarle Falk Reiss (sündinud 16. aprillil 1967 Lørenskogis), tuntud kui DJ Falk, on Norra diskor, laulja ja laulukirjutaja. Praegu elab Stokmarknesi väikelinnas Norras.[viide?] Ta on Norra üks tuntumaid trance-DJ-sid elektroonilise tantsumuusika alal ning on hinnatud silmapaistvate laseretenduste ja remikside poolest.[viide?] Ta on olnud elukutseline DJ alates 1987. aastast ning mänginud diskoteekides, klubides, lavadel ja areenidel Varssavist lõunas kuni Longyearbyenini Spitsbergenis põhjas.[viide?] Tema seni kõige suuremat sõud nägi üle 6000 inimese.[viide?] 1996 – "Unknown", singel 1997 – Self Control Dj_Falk Mix, singel 1999 – Millennium children, singel 1999 – Hymn to Elin , singel 2007 – Northern Lights, singel 2008 – Heile Nettet, singel 2008 – Heile Nettet (Rock solid mix), singel 2008 – Skywalking, singel 2008 – Atmosphere , singel 2008 – Counterstrike, singel 2008 – Dj-Falk Live from Vesterålshallen, singel 2008 – Fetish, singel 2008 – Latino Summer chill, singel 2008 – Hall of the mountainking, singel 2008 – Latino Summer Chill, singel 2008 – Life, singel 2008 – The Awakening, singel 2008 – The Arctic Dance Experience , Album 2012 – Urban Landscapes, Album Dj-Falk.no Fanclub
Lüpsiloom

Lüpsiloom on piima saamiseks kasvatatav ja karjatatav imetaja. Piima saamise eesmärgil kasvatatakse järgmisi loomi: lehm, kaamel, kits, lammas, hobune jt. lüpsilehm
Reekviem (muusika)

Reekviem on liturgilise muusika vorm ja žanr, mis põhineb katoliku kiriku leinamissal reekviemil. Reekviemis on 11 osa. Katoliku kiriku matuseteenistusena lauldakse reekviemi ühehäälselt ladina keeles gregooriuse koraali viisidega. Viimasel ajal[millal?] kasutatakse ka tõlkeid. Reekviemi esitab koor ning kaastegevad võivad olla solistid, orkester ja orel. Reekviem koosneb kindlakskujunenud ladinakeelsete tekstidega lauludest, kuigi iga teos neid kõiki ei sisalda. Reekviemi laulud langevad osaliselt kokku tavalise missa osadega, ära jäävad Gloria ja Credo. Requiem aeternam dona eis, Domine (Igavest rahu anna neile, Issand) on reekviemi avalaul, mis annab zanrile nimetuse. Dies irae (Viha päev) sisuks on viimsepäevakohus ja maailmalõpp. Selle osa tekst loodi XIII sajandi keskel. Confutatis (Äraneetud) kirjeldab patuste hirme ja piinasid. Lacrimosa (Pisarad) annab edasi kurbust ja hingevalu. Sisuliselt kuuluvad Confutatis ja Lacrimosa Dies irae juurde, kuid on heliloojaid, kes kõiki kolme muusikaliselt eraldi kujutavad. Esimese polüfooniliselt mitmehäälse reekviemi komponeeris Johannes Ockeghem (1410–1497). Reekvieme on kirjutanud paljud heliloojad: Johannes Ockeghem (1410–1497) Orlando di Lasso (1532–1594) Giovanni Pierluigi da Palestrina (1525/1526–1594) Hector Berlioz Johannes Brahms Charles Gounod Cyrillus Kreek Ferenc Liszt Reekviem – Wolfgang Amadeus Mozart (lõpetas Süssmayer) Camille Saint-Saëns Franz Schubert Robert Schumann Igor Stravinski Reekviem – Erkki-Sven Tüür Giuseppe Verdi Andrew Lloyd Webber Karp, Eve. "Muusika IX klassile" Tallinn, 1998
Gudermess

Gudermess (Gümse) on linn Tšetšeenias, Gudermessi rajooni halduskeskus, mis kuulub iseseisvasse Gudermessi linnaringkond. Linn asub Gudemessi aheliku põhjaosas Tšetšeenia tasandiku idaosas Sunža ja Gumsi jõe ääres, 36 kilomeetrit Groznõist idas. Gudermess sai linnaks 1941. aastal. Gudermessi rahvaarv on 2021. aasta andmetel 64 376, 2010. aasta andmetel 45 631, 2006. aasta andmetel 39 000, 2002. aasta andmetel 33 756. Linn on tähtis raudteetranspordisõlm, seal asub ka Venemaa Spetsnazi Ülikool. Поселенные итоги переписи 1926 года по Северо-Кавказскому краю. Ростов-на-Дону. 1929
Dies irae (muusika)

Dies irae [d'i-ees 'iirää] (ladina keeles 'viha päev') on liturgilise muusika žanr, mis võib olla osa reekviemist või ka iseseisev heliteos.
TNK-BP

TNK-BP Ltd. on vertikaalselt integreeritud Venemaa naftakompanii, mis rajati 2003. aastal BP Venemaa ja Ukraina varade ning Alfa, Access/Renova grupi (AAR) ühendamisel. Ettevõte registreeriti Briti Neitsisaartel. Kummalegi osapoolele kuulub 50% kompaniist. AARi taga on Venemaa oligarhid Mihhail Fridman, Viktor Vekselberg, German Han ja Venemaal sündinud USA kodanik Leonard Blavatnik. TNK-BP ingliskeelne veebisait
Määratlus

Määratluse all mõistetakse tavaliselt definitsiooni (mõiste tähendust avava lause mõttes). Filosoofias võib see sõna tähendada ka determinatsiooni (ladina determinatio, saksa Bestimmung). Negatiivne määratlus
Ljaneero

Ljaneero on hobusekarjane Lõuna-Ameerikas. Ljaneerod olid toored inimesed, kes valvasid hobusekarju rohtlaantes ja olid alatises sõjas pärismaalastega, ärakaranud neegrite ja vanglast põgenenud roimaritega, kes üritasid varastada nende hooleks antud hobuseid. Nad olid suurepärased ratsanikud, kes päevad otsa istusid sadulas. Rõivaid nad eriti ei kandnud, ainult jalgu katsid midagi pükstetaolist. Relvaks oli neil piik; eriti hädaohtlik vastastele oli nende lasso, mida nad oskasid heita nii osavalt vaenlase kaela, et keegi nende käest ei pääsenud. Ükski õpetatud ratsavägi ei saanud nende Colombia steppide „kasakatega“ hakkama. Lõuna-Ameerika vabadussõjas olid nad alguses Hispaania kuninga poolel. Enne Simon Bolivariga liitumist lõid nad ta väe 1814. aastal puruks. Kuulsaim ljaneero oli Jose Antonio Paez.
Heiti Paves

Heiti Paves (sündinud 8. märtsil 1959) on eesti geneetik. Ta on töötanud vanemteadurina Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis ja on pälvinud laialdast tunnustust oma fotograafiaalase tegevusega. Heiti Paves on 1977. aastal lõpetanud Tartu 5. Keskkooli. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis embrüoloogiat ja histoloogiat ning lõpetas 1983. aastal bioloogiaosakonna. Teaduskraadilt bioloogiakandidaat (1989). Väitekiri "Быстрая перестройка актинового цитоскелета в клетках феохромоцитомы PC12 под действием фактора роста нервов" ("Pheokromotsütoom PC12 rakkude aktiinskeleti kiire reorganiseerumine NGFi toimel"), juhendajad Jüri Kärner ja Toomas Neuman. Aastatel 1984–1991, 1992–1993 ja 1994–2004 töötas ta nooremteaduri, teaduri ja vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika laboratooriumis, täiendades end vahepeal Itaalias (1991–1992; Laboratory of Molecular Neurobiology, Consorzio Mario Negri Sud, Santa Maria Imbaro) ja Soomes (1993–1994; neurobioloogia labor Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudis; EMBO fellow). Aastatel 2004–2016 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis vanemteadurina. 2016. aasta septembrist töötab ta tootespetsialistina ettevõttes Optika & Diagnostika OÜ. Uurimisvaldkond: müosiinide roll taimede morfogeneesis, rakusiseses ja rakkudevahelises liikumises; post-transkriptsiooniline geenivaigistamine ja selle supressorid; taimede ja taimeviiruse geenide ekspressioon ja funktsioon; keskkonnaohutute taimsete viirusvektorite konstrueerimine. 30 teadustrükist. 2007 – esikoht Eesti Teadusfoto konkursil 2009 – esikoht Nikon Small Worldi konkursil 2013 – esikoht Eesti Teadusfoto konkursil Eri arengustaadiumides olevad varbussid, kelle kolme neuronisse on viidud rohelist fluorestseerivat valku ehk GFP-d visualiseerimaks nende neuronite arengut. Eesti Teadusfoto 2007 konkursi võidutöö Müürlooga avanev tolmukapea tolmuteradega. See foto võitis 2011. aasta Teadusfoto konkursil II koha Nõgeseliblika (Araschnia levana) hilissuvise põlvkonna valmik Fluorestseeruvate värvidega töödeldud müürilooga õis. Äramärgitud töö konkursil Teadusfoto 2011 Müürlooga lehekarv ehk trihhoom Tradeskantsia tolmukakarvad ja õietolm Metsasitikas (Geotrupes stercorosus) Tema isa Harri Paves on metsateadlane ja ema Aino Paves on arstiteadlane. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Heiti Paves ETIS 2009 PHOTOMICROGRAPHY COMPETITION Eesti Teadusfoto 2007 teadus.ee Heiti Paves Eesti Teadusinfosüsteemis "Eesti teadlane on võitnud rahvusvahelise makrofotokonkursi" Horisont, 9. oktoober 2009 "Honorable Mention, Photography: "Self-Fertilization"" National Geographic, 18. veebruar 2010 Fotokala
Sõnaseletus

Sõnaseletus on sõna või sõnaühendi tähenduse selgitus. Sõnaseletusi sisaldav sõnaraamat on seletav sõnaraamat ehk seletussõnaraamat. definitsioon leksikon võõrsõnade leksikon fraseoloogiasõnaraamat etümoloogia
Korisliiga

Korisliiga on Soome korvpalliliiga, milles osaleb 12 Soome tugevaimat korvpallimeeskonda. Praegune meister on Kouvot. Helsinki Seagulls Joensuun Kataja Kauhajoen Karhu Kouvot KTP-Basket Lapuan Korikobrat Loimaa Bisons Namika Lahti Salon Vilpas Tampereen Pyrintö Tapiolan Honka koris.net
George Vancouver

George Vancouver (22. juuni 1757 – 12. mai 1798) oli ohvitser Suurbritannia kuninglikus mereväes. Noor Vancouver näitas, et ta oskab navigeerida, ja seilas koos James Cookiga tolle teisel ja kolmandal reisil. Vancouver oli tunnistajaks sellele, et Cook suri Hawaiil. Pärast ülikooli läks ta mereväkke, kus valiti diplomaatilisele ja avastusretkele Loode-Ameerika rannikule läbi rääkima hispaanlastega, et nad lahkuksid sellelt territooriumilt. Tema järgi on nimetatud Vancouveri linn ja Vancouveri saar.  George Vancouver – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Põhja-Korea vapp

Põhja-Korea vapp (korea keeles 조선민주주의인민공화국문장) on Põhja-Korea (Korea Rahvademokraatliku Vabariigi) vapp.
Ajastu

Ajastu all mõeldakse ligikaudselt piiritletud pikemat ajavahemikku, mille tunnuseks on teatavad olud või sündmused. Tavaliselt vaadeldakse ajastuid mingi periodiseeringu raames. Periodiseeringu osade nimetamine ajastuteks on kokkuleppeline. Termini "ajastu" sünonüümidena või teistsuguses tähenduses kasutatakse ka näiteks sõnu "ajajärk" ja "periood". Ajastut käsitatakse sageli inimese elu paljusid aspekte määrava jõuna. Samuti räägitakse tihti ajastu vaimust, mis mõjutab määravalt enamiku sel ajastul elavate ja tegutsevate inimeste mõttelaadi.  Pikemalt artiklis ajastu (geoloogia) Geokronoloogilisel skaalal on ajastu tänapäeval eooni ja aegkonna järel hierarhia kolmandal astmel paiknev periood. Ajaloos on ajastuid piiritletud näiteks kunstistiilide, teaduse ja tehnika saavutuste, muude vaimuelu nähtuste ja ühiskondlik-ajalooliste formatsioonide järgi. killustatuse ajastu kolme riigi ajastu viie dünastia ajastu valgustusajastu viktoriaanlik ajastu kosmoseajastu tuumaajastu Rootsi suurvõimu ajastu vaikiv ajastu
Saudi Araabia vapp

Saudi Araabia vapp (araabia keeles شعار السعودية‎) on Saudi Araabia riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1950. Saudi Araabia põhiseaduse järgi koosneb see ristatud mõõkadest ja palmipuust mõõkade ristumiskoha peal. Mõõgad tähistavad Al-Ḩijāzi ja Najdi, mis ühendati ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi poolt 1926. aastal. Palmipuu tähistab riigi põllumajandust ja on kõrbeoaasi sümboliks. Flaggenlexicon, Saudi-Arabien
Iraagi vapp

Iraagi vapp on Iraagi Vabariigi riigivapp. Nüüdne vapp on kasutusel alates 2007. aastast.
2003. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus

2003. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus oli esimene Laste Eurovisiooni lauluvõistlus 8–15-aastastele lastele. See toimus 15. novembril 2003 Kopenhaagenis Taanis. Õhtujuhtideks olid Camilla Ottesen ja Remee. Lauluvõistluse võitis 11-aastane Dino Jelusić, kes esindas Horvaatiat lauluga "Ti Si Moja Prva Ljubav" (Sa oled mu esimene armastus). See oli esimene kord, kui Eurovisiooni lauluvõistlust edastati 16:9 laiekraanformaadis. Otsustati ka, et võitja riik ei pruugi korraldada järgmise aasta võistlust, et vähendada noortelt osalejatelt survet. Slovakkia ringhääling STV ja Saksamaa ringhääling ARD väljendasid huvi osaleda lauluvõistlusel ning nad lisati loosi, kus loositi, kes saavad osaleda lauluvõistlusel.
Irena Sendler

Irena Stanisława Sendler (sünninimi Irena Stanisława Krzyżanowska; 15. veebruar 1910 Varssavi – 12. mai 2008 Varssavi) oli Poola sotsiaaltöötaja, kes Teise maailmasõja ajal päästis Varssavi getost tuhandeid (umbes 2500) juudi lapsi. Gestapo arreteeris ta 1943. aastal. Teda piinati ja ta mõisteti surma, kuid Żegota vastupanuliikumisel õnnestus ta päästa. Pärast teist maailmasõda andis Iisraeli riik talle aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas". Irena Sendler - Yad Vashem
Lõunapassaathoovus (India ookean)

Lõunapassaathoovus on hoovus India ookeanis. Hoovab üle India ookeani lõunaosa läände. Madagaskarini jõudes hargneb Madagaskari hoovuseks, Mosambiigi hoovuseks ja Ida-Aafrika hoovuseks. Lõunapassaathoovus (Atlandi ookean) Lõunapassaathoovus (Vaikne ookean)
Levanzo

Levanzo (Isola di Lèvanzo, Lèvanzu) on saar Vahemeres Sitsiilia saarest lääne pool, vähim kolmast Egadi saartest. Pindala 5,82 km², rahvaarv on umbes 45o inimest. Saar on künklik, kõrgus kuni 278 m (Pizzo Monaco). Kuulub Itaaliale. Saare antiigi nimi on "Phorbantia", mis on saarel kasvava taime nimi. Levanzo on tuntud "Grotta del Genovese" poolt, mis on koobas 10 000 aastat vana joonistega.
Bad Gottleuba-Berggießhübel

Bad Gottleuba-Berggießhübel on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis. 2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi. Bad Gottleuba Bahra Berggießhübel Breitenau Börnersdorf Forsthaus Hellendorf Hennersbach Langenhennersdorf Markersbach Oelsen Zwiesel Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Bad Gottleuba-Berggießhübeli koduleht
Bad Schandau

Bad Schandau on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis. 2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi. Krippen, Postelwitz, Schmilka ja Ostrau. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Bad Schandau koduleht
Lembit Kaljuvee

Lembit Kaljuvee (sündinud 29. detsembril 1952 Raja külas Mustvee rajoonis) on Eesti poliitik ja ettevõtja. Ta lõpetas 1969. aastal Kohtla-Järve 4. 8-klassilise kooli, 1973. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning 1986. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala. Kaljuvee on töötanud Rakvere MEKi juhatajana 1980–1986, Rakvere rajooni täitevkomitee esimehena 1987–1990, Rakvere maavanema 1990, Lääne-Viru maavanemana 1990–1992, Kunda Nordic Tsemendi juhatuse liikmena 1992–1994 ja nõukogu esimehena 1994–1999, Eesti Hoiupanga Ida regiooni direktorina ja peadirektori asetäitjana 1994–1998 ning Eesti Põlevkivi juhatuse liikmena 1999–2006 ja juhatuse esimehena 2006–2007. Ta kuulus NLKP-sse aastail 1984–1989. Ta on AS Kunda Trans nõukogu esimees, SA Kõnnu Dendropark nõukogu liige, Tallinna Tehnikaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Jahimeeste Seltsi liige, Haljala Lions Clubi liige ning Wesenbergi klubi liige. Ta oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige 1990–1992 ja Eesti Kongressi liige. Ta oli XI Riigikogu ja XII Riigikogu koosseisu liige. Kaljuvee oli Eesti Keskerakonna asutajaliige. Riigikogu juhatus registreeris Lembit Kaljuvee lahkumise Eesti Keskerakonna fraktsioonist 2012. aasta 9. aprillil. Ta lahkus fraktsioonist koos Rainer Vakra, Deniss Boroditši ja Inara Luigasega. Riigivapi IV klassi teenetemärk, 2002 Riigivapi III klassi teenetemärk, 2006 Lembit Kaljuvee. Tutvustus Riigikogu kodulehel. Kasutatud 12. märtsil 2012 Eesti Keskerakonna fraktsioonist lahkus 4 liiget. Riigikogu pressiteade, 9. aprill 2012