1904

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1900 | 1901 | 1902 | 1903 | 1904 | 1905 | 1906 | 1907 | 1908 | ► | ►► 1904. aasta (MCMIV) oli 20. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta. 30. jaanuar (ukj) – Londonis toimus legendaarne lühimatš, kus maadleja Georg Hackenschmidt võitis türklast Ahmed Madralit 44 sekundiga, pannes ta selili. Matši vaatas 10 000 pealtvaatajat. 9. veebruar (vkj vkj. 27. jaanuar) – algas Vene-Jaapani sõda, milles osales ka eesti sõjaväelasi. 24. mai / 6. juuni – Tallinnas toimus Jean Sibeliuse teoste kontsert autori juhatusel (2. sümfoonia, "Saaga", "Valse triste", "Karelia"). 7. juuli (vkj 24. juuni) – Vene-Jaapani sõda. Tartumaalt saadeti sõtta 800 alamtagavaraväelast, keda Tartust saatis rongile vähemalt 20 000 inimest. Juunis-augustis kogunesid 3760 mobiliseeritud tagavaraväelast Viru-, Tartu- ja Harjumaalt. Nad lülitati I armeekorpuse 37. jalaväediviisi. 21. juuli (ukj) – Johannes Trei tegi hammastega tõstmises maailmarekordi, kui ta tõstis 240 kg kaaluva raskuse maapinnast 15 cm kõrgusele. Septembris avas Tartus kunstnik Kristjan Raud oma õppestuudio. Septembris-novembris oli Tallinnas tuline valimisvõitlus saksameelsete ja edumeelsete eesti/vene seltskonnategelaste vahel. Oktoober-november. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti korralise nekrutivõtuga veel 3200 eestlast, kes saadeti sõtta. 22.–28. detsember (vkj 9.–15. detsember) – edumeelsed eesti/vene valimiskoalitsiooni liikmed võitsid Tallinna linnavolikogu valimised. Detsember. Vene-Jaapani sõda. Eestist võeti Venemaa sõjaväkke veel 2929 tagavaraväelast. Asutati VSDTP Tallinna komitee. Esimese eesti naisena sai akadeemilise hariduse arstiteadlane Selma Feldbach. Vaata ka: jaanuar 1904 7. jaanuar – kehtestati hädasignaal "CQD", mis kaks aastat hiljem asendati signaaliga "SOS." 11. jaanuar – Saksa Edela-Aafrikas (Namiibias) algas hererode ülestõus, mis kestis 1907. aastani. 17. jaanuar – Moskvas esietendus Anton Tšehhovi näidend "Kirsiaed". 22. jaanuar – Norra linn Ålesund põles maatasa. 12 000 inimest jäi peavarjuta. Vaata ka: veebruar 1904 5. veebruar – Jaapan katkestas igasugused läbirääkimised Venemaaga. 7. veebruar – USA-s põles suurem osa Baltimore'i linnast maatasa. Hukkus palju inimesi. Ainelist kahju hinnati 50 miljonile USA dollarile. 8.-9. veebruar – öösel ründasid Jaapani torpeedokaatrid Vene eskaadrit Port Arturi (Lüshuni) reidil ja vigastavad kolme laeva. 9. veebruar – jaapanlased võtsid Koreas võimu enda kätte. 10. veebruar – Jaapan kuulutas ametlikult sõja Venemaale (Vene-Jaapani sõda). 23. veebruar – Korea ja Jaapan sõlmisid liidu. 24. veebruar – Suurbritannia teatas oma neutraliteedist Ida-Aasias toimuvas sõjas. 2. märts – Saksa keiser Wilhelm II rääkis niinimetatud Edisoni trumlile. See on maailma esimene säilinud "poliitiline" helidokument. 22. märts – ilmus esimene värvifoto ajalehe Daily Illustrated Mirror esiküljel. 8. aprill – Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa vahel sõlmiti rahvusvaheliste lepingute pakett, millega paranesid Prantsusmaa-Ühendkuningriigi suhted märkimisväärselt. 30. aprill – USA president Theodore Roosevelt avas Saint Louises maailmanäituse. 26. mai – jaapanlased ründasid Kintšaud ja vallutasid 30. mail Dalnõi. Algas Port Arturi (Lüshuni) piiramine. Vaata ka: juuni 1904 9. juuni – leidis aset Londoni sümfooniaorkestri esimene kontsert. 15. juuni – New Yorgis hukkus ühel lõbusõiduaurikul puhkenud tulekahjus ligi 1000 inimest. Enamik hukkunutest olid lapsed. 16. juuni – Soome senatiametnik Eugen Schauman tappis Nikolai Bobrikovi, kes oli alates 1898. aastast Soome kindralkuberner. 1. juuli – USA-s Saint Louises avati III suveolümpiamängud. 5. juuli – Soome kindralkuberneriks nimetati vürst Ivan Obolenski. Keiser pidas uue kuberneri esmaseks ülesandeks Soome sihipärast ühendamist Venemaaga. 21. juuli – avati 14 aastat ehitatud Siberi raudtee Moskvast Vladivostokki. 28. juuli – kirjutati alla Saksa-Vene kaubanduskokkuleppele. 28. juuli – Varssavi raudteejaamas tappis ühe anarhisti visatud pomm Vene siseministri Vjatšeslav von Plehwe. 29. juuli – Prantsusmaa katkestas diplomaatilised suhted Püha Tooliga. 24. august – Vene-Jaapani sõda avaldas mõju ka sündmustele Euroopas. Suurbritannia ähvardas Saksamaad sõjaga, juhul kui viimane ei loobu söetranspordist Vene Balti mere laevastikule. Wilhelm II aga lubas oma nõole Nikolai II-le kindlat toetust ja teatas, et läheb neutraalsuse äärmise piirini. 4. september – keiser Nikolai II ukaas määras kindlaks juutide liikumisvabadused Venemaal. 7. september – Tiibet ja Suurbritannia sõlmisid lepingu, mille järgi Tiibetist sai Briti vasallriik. Hiina valitsus avaldas protesti. 20. september – lennukiga Flyer 2 õnnestus vendadel Wrightidel sooritada lend mööda suletud ringi. 6. oktoober – Hispaania sõlmis Prantsusmaaga salalepingu, mille järgi viimane tunnistas Põhja-Maroko Hispaania huvisfääri kuuluvaks. 22. oktoober – Varssavi, Vilniuse, Kiievi, Moskva ja Odessa sõjaväeringkondades toimusid tegevteenistusse kutsumise vastased meeleavaldused. Rahvas skandeeris: "Elagu Jaapan!" ja "Maha tsaar!" 30. oktoober – keiser Wilhelm II saatis tsaar Nikolai II-le liidulepingu visandi. 8. november – Theodore Roosevelt valiti 26. USA presidendina oma ametikohale tagasi. 16. november – USA ostis 40 miljoni dollari eest kõik õigused Panama kanalile. 19. november – Washingtonis avati Saksa keisri kingitud Friedrich Suure mälestussammas. 29. november – Vene ülikoolides Peterburis ja Moskvas toimusid üliõpilaste ja tööliste demonstratsioonid Kaug-Idas toimuva sõja vastu. 30. november – Taga-Kaukaasias levis koolera. 30. november – jaapanlased vallutasid 203 m kõrguse strateegiliselt tähtsa künka Port Arturi sadamast läänes. 6. detsember – Ameerika president Theodore Roosevelt avaldas niinimetatud corollarys 1823. aastast pärit Monroe doktriini, mille järgi USA nägi endas Lõuna-Ameerika politseivõimu. 16. detsember – Jaapani sõjalaevad lahkusid Port Arthuri lähedalt, et sõita vastu lähenevale Vene Balti mere sõjalaevade eskaadrile. Inglismaal jõustus sõidukite registreerimise seadus. Esimese numbri "A1" sai Ruselli krahvi auto. Rosa Luxemburg mõisteti Saksa keisri solvamise pärast kolmeks kuuks vanglasse. juuli – teine Tour de France kujunes skandaalseks jandiks. november – Berliinis Leipziger Strassel avati Euroopa esimene laiatarbekaupade kaubamaja. Wertheimi kaubamaja sai eeskujuks teistele analoogilistele projektidele mujal. detsember – firma Renault võttis kasutusele hüdraulilised amortisaatorid. detsember – William Rubel leiutas ofsettrükimenetluse.  Pikemalt artiklis Sündinud 1904 Helmi Vill - Eesti rahvalaulik 18. jaanuar – Cary Grant, näitleja (suri 1986) 22. jaanuar – George Balanchine, koreograaf (suri 1983) 22. jaanuar – Arkadi Gaidar, nõukogude kirjanik (suri 26. oktoobril 1941) 23. jaanuar – Karl Schlechta, Nietzsche-uurija 27. jaanuar – James Jerome Gibson, USA psühholoog 29. jaanuar – Arnold Gehlen, saksa filosoof ja sotsioloog (suri 1976) 2. veebruar – Bozorg ‘Alavī, pärsia kirjanik ja filoloog 2. veebruar – Valeri Tškalov, Nõukogude lendur 15. veebruar – Evald Tammlaan, eesti kirjanik ja publitsist (suri 17. märtsil 1945) 16. veebruar – George F. Kennan, USA diplomaat ja politoloog 21. veebruar – Aleksei Kossõgin, Nõukogude poliitik 1. märts – Glenn Miller, USA muusik 4. märts – George Gamow, füüsik 5. märts – Karl Rahner, teoloog 7. märts – Reinhard Heydrich, Kolmanda Riigi poliitik 20. märts – B. F. Skinner, psühholoog (suri 1990) 6. aprill – Kurt Georg Kiesinger, Saksa poliitik 22. aprill – Robert Oppenheimer, füüsik 24. aprill – Willem de Kooning, USA kunstnik 29. aprill – Karin Luts, eesti kunstnik 6. mai – Harry Martinson, rootsi kirjanik 9. mai – Gregory Bateson, USA antropoloog 11. mai – Salvador Dalí, kunstnik 15. mai – Emmi Haux, saksa kergejõustiklane 17. mai – Jean Gabin, näitleja (suri 1976) 20. mai – Margery Allingham, inglise kirjanik 22. mai – Paul Viiding, eesti luuletaja, prosaist, tõlkija ja kriitik 2. juuni – Johnny Weissmüller, ujumise olümpiavõitja 1924, 1928 ja kuulus Tarzani osatäitja 12. juuni – Adolf Lindenbaum, Poola loogik ja matemaatik 25. juuni – Vladimir Kokkinaki, Nõukogude katselendur 5. juuli – Ernst Mayr, bioloog 8. juuli – Henri Cartan, prantsuse matemaatik 12. juuli – Pablo Neruda, tšiili luuletaja, Nobeli kirjandusauhind 1971 14. juuli – Isaac Bashevis Singer, juudi kirjanik 28. juuli – Pavel Tšerenkov, vene füüsik 3. august – Clifford Simak, USA kirjanik 4. august – Witold Gombrowicz, poola kirjanik 12. august – Aleksei Nikolajevitš, Venemaa troonipärija 22. august – Deng Xiaoping, Hiina poliitik 15. september – Umberto II, Itaalia kuningas 17. september – Jürgen Kuczynski, saksa ajaloolane 29. september – Nikolai Ostrovski, vene kirjanik 2. oktoober – Graham Greene, briti kirjanik 23. oktoober – Svjatoslav Roerich, vene kunstnik 17. november – Salomėja Nėris, leedu luuletaja 6. detsember – Ève Curie, prantsuse kirjanik 10. detsember – Antonín Novotný, Tšehhoslovakkia poliitik 23. detsember – Meta Kodanipork, eesti laulja 26. detsember – Alejo Carpentier, Kuuba kirjanik 29. detsember – Mihkel Hansen, Eesti poliitik 30. detsember – Dmitri Kabalevski, vene helilooja 30. detsember – Rudolf Sirge, eesti kirjanik  Pikemalt artiklis Surnud 1904 3. jaanuar - Larin Paraske, isuri runolaulik 1. mai – Antonín Dvořák, Tšehhi helilooja 4. juuli – August von Husen, endine Tallinna linnapea 15. juuli – Anton Tšehhov, Vene kirjanik 28. september – Mihkel Neelus, Eesti tõstja ja maadleja 21. november – Nikolai Karl Otto von Wahl, baltisaksa poliitik ja mõisnik füüsika – John William Strutt, kolmas parun Rayleigh keemia – William Ramsay meditsiin – Ivan Pavlov kirjandus – Frédéric Mistral, José Echegaray Y Eizaguirre rahu – Institut de droit international ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 163–164