laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eneseinduktsioon

Eneseinduktsioon ehk endainduktsioon on niisugune elektromagnetiline induktsioon, mida põhjustab voolutugevuse muutumine vooluringis endas. Voolu I muutumisel muutub ka selle voolu poolt esile kutsutud magnetvoog Φ ja juhis tekib endainduktsiooni elektromotoorjõud E = − d Φ d t = − L d I d t , {\displaystyle E=-{\frac {\mathrm {d} \Phi }{\mathrm {d} t}}=-L{\frac {\mathrm {d} I}{\mathrm {d} t}},} kus L on eneseinduktsioonitegur ehk induktiivsus. Et eneseinduktsiooni elektromotoorjõu põhjustatud vool on Lenzi reegli kohaselt põhivoolule vastupidine (sellele osutavad valemis miinusmärgid), aeglustab endainduktsioon alalisvooluahelas voolu muutumist (tugevnemist või nõrgenemist) ning põhjustab vahelduvvooluahelas pinge ja voolu vahelist faasinihet. Eneseinduktsioonil põhinevad näiteks induktiivpoolid ja paispoolid. Lenzi reegel Vastastikune induktsioon Induktiivsus Eneseinduktsioon
David Burnie

David Andrew Burnie (sündinud 17. novembril 1955) on inglise zooloog. Ta õppis Bristoli Ülikoolis bioloogiat. Ta on paljude populaarteaduslike loodusraamatute ja mitme loodusentsüklopeedia autor. Burnie, David 1997. Linnud ja nende maailm. (Tõlkinud Indrek Rohtmets.) (Aken maailma 6.) Tallinn: Varrak. Burnie, David 2005. Looduse entsüklopeedia. (Tõlkinud Lauri Laanisto.) Tallinn: Varrak. Burnie, David 2006. Õpilase loomaentsüklopeedia. (Tõlkinud Lauri Laanisto.) Tallinn: Varrak. David Burnie raamatud.
Antwerpeni Kaasaegse Kunsti Muuseum

Antwerpeni Kaasaegse Kunsti Muuseum (flaami Museum van Hedendaagse Kunst Antwerpen, sealt ka lühend M HKA või MuHKA; prantsuse Musée d'Art contemporain d'Anvers) on moodsa ja kaasaegse kunsti muuseum Antwerpenis Flandria piirkonnas Belgias . 1985. aastal asutatud muuseum asub Antwerpeni sadama endises teraviljaaitade kompleksis. Muuseum avati 20. juunil 1987 ja seda haldab flaami kogukond. Muuseumi kogud põhinevad Gordon Matta-Clarki Fondi kogudel, kus on umbes 150 Belgia ja teiste riikide kunstnike teost. Muuseumi näitusepind on 4000 m². Muuseumi esimene direktor oli Flor Bex, kes oli varem juhtinud 1970. aastal Antwerpenis Paleis op de Meiris asutatud Rahvusvahelist Kultuurikeskust (ICC). Esimesel näitusel olid Gordon Matta-Clarki enda tööd. Alates 2002. aastast on muuseumi juhtinud Bart De Baere. Sellest ajast on pärit ekspositsiooni peamine jagunemine. Alumisel korrusel toimuvad suured rändnäitused, mille fookus on rohkem rahvusvahelisel kaasaegsel kunstil. Põhikogu erinevad näitused on ülemistel korrustel, seal toimub ka kaasaegsete kunstnike väiksemaid näitusi. The M HKA team. Management Koduleht. Inglise keeles
Ottendorf an der Rittschein

Ottendorf an der Rittschein on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pinggau

Pinggau on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Vigilia

"Vigilia" oli aastatel 1972-1973 ja 1978-1979 ilmunud esseistikat sisaldav omakirjastuslik väljaanne, mille viiest numbrist ilmusid esimene ja teine ning neljas ja viies. "Vigilia" toimetaja oli Tõnn Sarv, kaanepaberi kujundas Ago Kivi. "Vigilia" tähendab ladina keeles valvel olekut, valvsat jälgimist. Selle pealkirja pakkus välja Ain Kaalep. Sügisene Tartu 1972. 45 lk. Kohes me lääme vasta ööda, vasta ööda, vasta kuuda, vasta armasta aguda? Tõnn Sarv. Elab ta veel? Kalle I. Eller. Parkinsoni seadusest ja eesti kultuurielust. Andres Langemets. Velmsidemest. Ain Kaalep. Monoloog Heinrich Koppeli haual. Peep Ilmet. Laulust. Indrek Saneda ( = Talis Bachmann). Oletusi ja kahtlusi seoses eestlannade naiselikkusega. Jaan Lykos ( = Jaan Unt). Elame veel! Kevadine Tartu 1973. 44 lk. Tohi laulda vai ei tohi' Kes sääl koton kullalõs, kua mõtsa mõtõlõs? Johnny B. Isotamm. Väikeväljaannete minevikust ja tulevikust. Enamtuntud väikeväljaannete bibliograafia (1967-1972). Oskar Ainma. Ääremärkus aktiivsusest. Paul-Eerik Rummo. Kirjutamine, avaldamine. Peep Ilmet. ...Miä um vikä laulu laulda... Alo Lillela ( = Reet Valgmaa, Krista Kaer, Kersti Unt). Märkmeid "tervest mõistusest" ehk seekord sedapidi. Kalle I. Eller. Kaasaegseile. Sügisene Tartu 1973. Meie üte eide latse, üte taadi taimekese: üits meid eite imetanu, üits meid kätki kiigutanu. Tõnn Sarv. Ühest lähenemisvõimalusest. Johnny B. Isotamm. Kolm surmalendurit. Ernst Niimand ( = Mati Sirkel). Paul-Eerik Rummo "Saatja aadressi" lugedes. Andres Langemets. Ott Soo. Jaan Kaplinski. Rahvuskorralikkusest. "Vigilia" I – III koondsisukord. Tartu, 1978. 42 lk. Miks on ilmake udune, taevas tahmakarvaline, rahvas rauaroosteline? Endel Rebane ( = Tõnn Sarv). Meie missioon. T. P. ( = Tõnn Sarv). See ei ole kirjandus. N. Parkinson jun ( = Tõnn Sarv). Olev Zubas ( = Kalle Eller). Piiride kysimus. Peeter Ristmets ( = Tõnn Sarv). Kuidas kilplased haridust edendasid. Sais Maidla ( = Maris Sarv). Lihamasin on käima hakanud. Tartu, 1978. 33 lk. Kuhu pian mina minema, kuhu pian pia panema, jalad alta andamaie, keha keskelt kieramaie? T. P. Eestlane ei naera. Sais Maidla. Kodukana hakkab kirema. Jaan Ark ( = Tõnn Sarv). Surmast. Endel Rebane. Trummid ja tabletid. Olev -m. Casus Tabelini. Erik Udam. Kui ma oleksin futuroloog. Ilmus 1975. aastal almanahhis Kuller II Käsikirjad ei põle. Omakirjastuslikud väljaanded diskursiivsete muutuste kandjana nõukogude eesti kirjanduses. - Kersti Undi magistritöö. Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata. Omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308. KM EKLA f 321 m 21:5-6, 22:1-2. Vigilia I E-kataloogis ESTER. Vigilia II E-kataloogis ESTER.
Elektromeeter

Elektromeeter on mõõtevahend elektrivälja potentsiaali mõõtmiseks. Elektromeeter koosneb metallvardast ja -osutist, mis saab vabalt ümber horisontaaltelje pöörduda. Varras koos osutiga paiknevad klaaskestas. Kui anda näiteks klaaspulgale seda mingi isoleermaterjaliga hõõrudes elektrilaeng ning puudutada selle pulgaga elektromeetri varrast, siis läheb elektrilaeng klaaspulgalt üle nii vardale kui ka osutile. Samanimeliste elektrilaengute vahel valitseva elektrostaatilise tõukejõu mõjul osuti ülemine ots eemaldub vardast ning osuti kaldub skaalal laengu suurusest sõltuva nurga võrra. Esimese elektroskoobi valmistas Georg Wilhelm Richmann 1745. aastal. Samal põhimõttel töötav, kuid ilma skaalata mõõtevahend on elektroskoop. Tänapäeval kasutatakse niisuguseid mehaanilisi mõõtevahendeid üksnes õppeotstarbel. Vastavate elektrooniliste mõõtevahenditena võib käsitada ülisuure sisendtakistusega (kuni 1016 Ω) elektrimõõteriistu. Richmanni elektromeeter (video)
Pöllau

Pöllau on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pöllauberg

Pöllauberg on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Rohr bei Hartberg

Rohr bei Hartberg on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sīmaņi

Sīmaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Sīmaņi asub valla edelaosas. Külast läände jääb Mārsnēni lennuväli. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 29 elanikku. Vietvārdu datubāze
Starti

Starti (vanasti ka Startu muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Starti asub valla edelaosas Starti järve kaldal. Külas on Startu ezersi bussipeatus. Küla on kujunenud endise Starti mõisa (Stürzenhof) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 47 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Dzirkaļi (Mārsnēni vald)

Dzirkaļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Dzirkaļi asub valla kirdeosas Lisa jõe kaldal. Aastail 2009 – 2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Vietvārdu datubāze
Rohrbach an der Lafnitz

Rohrbach an der Lafnitz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Rohrbach an der Lafnitz asub Jogllandis, ligikaudu 13 km Hartbergist põhja pool. Seal suubub Limbachi jõgi Lafnitzi jõkke. Rohrbach an der Lafnitzil on head transpordiühendused. Wiener Neustadti ja Hartbergi vaheline Wechsel Straße (B 54) läbib seda ning Viini ja Grazi vaheline Süd Autobahn möödub ligikaudu 10 km kauguselt. Thermenbahni Rohrbach-Vorau jaam pakub raudteeühendust Viini ja Hartbergiga. Grazi ja Viini lennujaamad on mõlemad ligikaudu 100 km kaugusel. Vallas on lasteaed, Volksschule ja Neue Mittelschule. Roomakatoliiklik Püha Joosepi kihelkonnakirik, ehitati aastatel 1959-1961, projekteeris Eberhardt Jäger ja sellel on Margret Bilgeri loodud triptühhoni vitraažaken. Niinimetatud Zeilbrücke on läätsekujuline sõrestiksild, mis viib Thermenbahni üle Lafnitzi oru. Sild jaguneb Eichbergi, Rohrbachi ja Schlag bei Thalbergi vahel; jõe keskjoon tähistab kahe viimase vahelist piiri. Hans Gross (1930-1992), Rohrbach an der Lafnitzi aukodanik 1984. aastast. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Klētnieki (Mārsnēni vald)

Klētnieki on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Klētnieki asub valla idaosas, praktiliselt Mārsnēni piiril. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 29 elanikku. Vietvārdu datubāze
Lisa (Mārsnēni vald)

Lisa (ka Lizaskrogs või Mazā Lisa) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Lisa asub valla idaosas. Külas on Lāčplēši ja Mazā Lisa bussipeatus. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. 2007. aastal oli külas 14 elanikku. Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Anisotroopia

Anisotroopia ehk anisotroopsus on ruumi, füüsikalise keha või mõne muu objekti omaduste sõltuvus (mõõtmise) suunast. Näiteks on teatud materjalid anisotroopsed selles suhtes, et valguse murdumine nendest materjalidest kehadel on erinev sõltuvalt valguse langemise suunast. Enamik kristallstruktuuri omavatest kehadest on anisotroopsed. Erandiks on vaid kuubilise süngooniaga kristallid, mille optilised omadused ei sõltu suunast ehk nad on isotroopsed. Isotroopia
Pintuļi

Pintuļi (ka Trokšņi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Pintuļi asub valla loodeosas. Külas on Pintuļi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Külast algab Miegupe jõgi. Sealsed Plēpji muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2007 oli külas 15 elanikku. Autotransporta direcija Plēpju senkapi[alaline kõdulink] Vietvārdu datubāze
Lucille Ball

Lucille Désirée Ball (6. august 1911 – 26. aprill 1989) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, produtsent ja modell. Tema tööd tunnustati Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna (1979) ja Kennedy Keskuse elutööauhinnaga (1986) ning kahe tähega Hollywoodi kuulsuste alleel. Ta pälvis viis Primetime Emmy auhinda ning oli nomineeritud veel kaheksale Primetime Emmy auhinnale. Balli karjäär algas 1929. aastal modellina. Varsti pärast seda alustas ta näitlejakarjääri Broadway teatripiirkonnas, kasutades lavanime Diane (või Dianne) Belmont. 1930. ja 1940. aastatel näitles ta RKO Picturesi filmides lepingulise näitlejana. 1950. aastatel hakkas Ball näitlema televisioonis, mil tema ja ta abikaasa Desi Arnaz lõid olustikukomöödia "I Love Lucy". Aastatel 1960–1961 mängis Ball Broadway muusikalis "Wildcat", mille ta ka produtseeris. 1962. aastal asutas ta telestuudio Desilu Productions; temast sai esimene naine, kes omas suurt telestuudiot. Desilu Productions tootis palju populaarseid telesarju, sealhulgas "Mission: Impossible" ja "Star Trek". 1962–1968 näitles ta olustikukomöödias "Life with Lucy", mis oli sarja "I Love Lucy" järg. Pärast sarja "Life with Lucy" lõppu näitles ta ka kolmandas olustikukomöödias, "Here's Lucy", mis püsis eetris 1974. aastani. Ball oli näitlejana tegev kuni surmani 1989. aastal. "Lucille Ball: Biography". punoftheday.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2018. Vaadatud 07.10.2022. Suskin, Steven (9. märts 2010). "Show Tunes: The Songs, Shows, and Careers of Broadway's Major Composers". Ameerika Ühendriigid: Oxford University Press. Vaadatud 07.10.2022. "Arnaz Quits Presidency Of Desilu; Former Wife, Lucille Ball, Gets Post". Wall Street Journal. 1962. "Lucille Ball". Morbid Curiosity. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.09.2018. Vaadatud 07.10.2022.  Lucille Ball – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Isotroopia

Isotroopsus ehk isotroopia on ruumi, füüsikalise keha või mõne muu objekti teatud omaduste sõltumatus suunast. Näiteks radioaktiivne kiirgus on isotroopne selles suhtes, et selle intensiivsus on sõltumatu sellest, millisest suunast teda mõõdetakse. Anisotroopsus
Minimaalsete muutustega haigus

Minimaalsete muutustega haigus (ka neeru minimaalsete muutustega haigus, minimaalsete muutustega glomerulopaatia, MCD) on neere kahjustav haigus, mille tagajärjel tekib nefrootiline sündroom. Neeru minimaalsete muutustega haigus on kõige enam levinud lastel, põhjustades 70– 90% alla 10-aastaste laste ning 50% vanemate laste ja noorukite nefrootilisest sündroomist MCD on histoloogiline pilt, mis ei vasta ühele haigusüksusele ja esineb enamasti koos teiste haigustega. Kliinilises leius ilmneb lastel väljendunud proteinuuria ning nefrootilise sündroomi teke hüpoalbumineemia ja hüperlipideemiaga. Täiskasvanutel võib esineda ka hüpertensiooni ja neerupuudulikkust. Hematuuria esineb harva. Immunoglobuliin (Ig) G tase võib olla langenud ja viidata seosele infektsioonidega, komplemendi tase on tavaliselt normaalne. Ödeem Massiivne proteinuuria (>40 mg/m2/h lastel, >3,5 g/dl täiskasvanutel) Hüpoalbumineemia (<2,5 g/dl) Minimaalsete muutustega haigus tuleneb nefronites paiknevate podotsüütide düsfunktsioonist. Elektromikroskoopiliselt on näha podotsüütide jätkete arvu vähenemist ning ühtesulamist ja selle tulemusel kaotab glomerulaarfiltratsiooni barjäär terviklikkuse ning veres leiduvad valgud saavad filtreeruda uriini. Tekkinud hüpoalbumineemia viib vereplasma onkootse rõhu languse ja ödeemide tekkeni. Ravis on esimeseks valikuks kortikosteroidid. Samal ajal on oluline vähendada soolade ja vedelike tarbimist, et leevendada ödeeme. Sõltuvalt ravivastusest kortikosteroidravile jagatakse patsiendid kolme rühma: steroiditundlikud, kellel tekib remissioon proteinuuria osas 8–12 nädalase ravi jooksul (täiskasvanutel 16 nädala jooksul); steroidist sõltuvad, kellel tekib haiguse ägenemine kortikosteroidi annuse vähendamisel või 2 nädala jooksul pärast ravi lõpetamist; steroidiresistentsed, kes ei allu ravile kortikosteroididega. Kui ravi saanud lapsel ei esine ravijärgselt 18–24 kuu jooksul uusi ägenemisi, näitab see tavaliselt, et tulevaste retsidiivide risk on tühine. Ligikaudu 20–30% areneb haigus harvaesinevateks ägenemisteks. Ülejäänud 40–50%, sagedamini alla 5-aastastel lastel, tekib haiguse sage ägenemine ja sõltuvus steroidravist. Ägenemised tekivad steroidide vähendamise ajal või pärast ravi katkestamist. Luman, Merike (2009). Glomerulonefriit – märkamatult progresseeruv neerukahjustus. Eesti Arst 2009; 88(5):324−328. DOI: 10.15157/ea.v0i0.10568 Vivarelli, M., Massella, L., Ruggiero, B., & Emma, F. (2017). Minimal Change Disease. Clinical journal of the American Society of Nephrology : CJASN, 12(2), 332–345. https://doi.org/10.2215/CJN.05000516
Sankt Jakob im Walde

Sankt Jakob im Walde on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Johann in der Haide

Sankt Johann in der Haide on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Sankt Lorenzen am Wechsel

Sankt Lorenzen am Wechsel on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Schäffern

Schäffern on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Berit Saar

Berit Saar (sündinud 3. veebruaril 2004 Rakveres) on eesti kergejõustiklane. * tulemus saavutatud kvalifikatsioonivõistluses https://worldathletics.org/athletes/estonia/berit-saar-14859698 "2023 - Eesti Kergejõustikuliit". Eesti Kergejõustikuliit. Vaadatud 10.09.2023. Berit Saar Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Dambi

Dambi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Dambi asub valla keskosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Dambi keskaegne kalmistu ehk Mõõdukalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Aastal 2000 oli külas 6 elanikku. "Dambju viduslaiku kapsēta (Mēra kapi)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2022. Vaadatud 8. oktoobril 2022. Vietvārdu datubāze
Sīkuļi

Sīkuļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Sīkuļi asub valla lõunaosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 21 elanikku. Vietvārdu datubāze
Mārsnēnmuiža

Mārsnēnmuiža (ka Gaitnieki või Mārsēnmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Mārsnēni vallas. Mārsnēnmuiža asub valla kirdeosas Lisa jõe kaldal. Küla on kujunenud endise Mārsnēni mõisa (Marzenhof) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 46 elanikku. Vietvārdu datubāze
Obuļi

Obuļi (ka Obuli) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Obuļi asub valla kaguosas. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
ECE

"ECE" (Eesti Evangeelse Luteri Kiriku hääle- ja informatsioonikandja) oli aastatel 1978–1980 ilmunud omakirjastuslik ajakiri, mida ilmus kokku kaheksa numbrit. Selles kajastati kristlike noorte kokkutulekutel avaldatud mõtteid, käsitleti kirikuelu probleeme ja pakuti lahendusi. "ECE" toimetaja oli Tarmo Soomere. KM EKLA f 321 m 26:1–7
Skangaļi

Skangaļi (vanasti ka Skangaļu muiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Skangaļi asub valla idaosas. Külas on Skangaļi bussipeatus. Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,99 ja kõrgusega 24 meetrit on looduskaitse all. Küla on kujunenud endise Skangaļi mõisa keskuse juurde. Landesveeri sõja ajal toimus 22. juunil 1919 mõisa juures Skangaļi lahing (osa Võnnu lahingust). Sakslased vallutasid 21. juulil mõisa, ent taganesid seal järgmisel päeval, kui sattusid Kalevlaste Maleva rünnaku alla. 1920. ja 1930. aastatel veetis mõisas oma suved hilisem Rootsi peaminister Olof Palme (1927−1986). Tema ema Elisabeth Sophie Palme (1890−1972) oli viimase mõisniku Woldemar von Knieriemi tütar. Ka teised Knierimite Rootsis elavad lapselapsed kasutasid mõisa suvituskohana. Peaministri õde Catharina kirjutas selle perioodi kohta mälestusteraamatu Somrarna på Skangal. Nõukogude okupatsiooni ajal anti see kasutada Nõukogude armeele, kes rajas selle lähedusse Mārsnēni lennuväli (Liepa) sõjaväelennuvälja. 1994. aastal annetasid Catharina Nilzén (sündinud Palme) (1920−2002) ja Claes Palme (1917−2006) mõisa Rootsi Päästearmeele. Pärast põhjalikke ümberehitustöid avati mõisakompleksis 1997. aastal koolkodu rasketest peredest pärit lastele. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 19 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS «Mūsu armijas tapšanā, valsts izcinīšanā un tagadējos sasniegumos. 1929» Sakk, Ivar. Läti mõisad. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 137. Knieriem, Michael. Stammfolge der baltischen Familie (von) Knieriem. – Baltische Ahnen- und Stammtafeln. 29. Jahrgang. Köln: 1987, lk 33-4. travelnews.lv. Vietvārdu datubāze
Stuķi (Liepa vald)

Stuķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Stuķi asub valla keskosas. Külas on Līzītesi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 41 elanikku. Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Dukuļi (Liepa vald)

Dukuļi (vanasti ka Dukuļu muiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Dukuļi asub valla lääneosas. Selle lähistele jääb Läti relvajõudude õppepolügoon. Külas on Salmiņi bussipeatus. Asula jääb Gauja rahvusparki. Küla on kujunenud endise Liepa mõisa Dukuļi karjamõisa juurde. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 44 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Liepasmuiža

Liepasmuiža on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Liepasmuiža asub valla lõunaosas. Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas asuv Liepa keskaegne kalmistu on kohalik kaitse all olev muinsusmälestis. Küla on kujunenud endise Liepa mõisa keskuse juurde. Landesveeri sõja ajal vallutasid sakslased Võnnu lahingu käigus 21. juulil sealse mõisa, ent Lode raudteejaamas seisnud soomusrongide tule tõttu ei suutnud nad sealt edasi tungida. Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Liepas viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2022. Vaadatud 8. oktoobril 2022. «Mūsu armijas tapšanā, valsts izcinīšanā un tagadējos sasniegumos. 1929» Vietvārdu datubāze
Saulītes (Liepa vald)

Saulītes on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Liepa vallas. Saulītes asub valla lääneosas. Selle lähistele jääb Läti relvajõudude õppepolügoon. Asula jääb Gauja rahvusparki. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2001 oli külas 19 elanikku. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Magisteerium

"Mаgisteerium" oli aastatel 1980-1982 ilmunud A4 formaadis omakirjastuslik väljaanne, milles avaldati tõlkeid ja refereeringuid esoteerika, parapsühholoogia, ufoloogia, alternatiivmeditsiini jmt valdkondadest. Magisteerium I, 1980. 159 lk. Magisteerium II, 1981. 239 lk. Magisteerium III, 1982. 183 lk. KM EKLA f 321 m 24:3, 25:1-2. "Magisteerium" E-kataloogis ESTER.
Wahlgren

Wahlgren on rootsi perekonnanimi. Benjamin Daniele Wahlgren Ingrosso (sündinud 1997), Rootsi laulja ja laululooja Kari Wahlgren (sündinud 1977), Ameerika Ühendriikide näitleja
Browni liikumine

Browni liikumine on nähtus, mis kujutab endast vedelikus või gaasis hõljuvate mikroskoopiliste osakeste (nn Browni osakeste) pidevat korrapäratut liikumist. Browni liikumise avastas šoti botaanik Robert Brown 1827. aastal, kui ta vaatles mikroskoobiga õietolmu osakeste ebakorrapäraselt toimuvat liikumist vedelikus. Browni liikumist on võimalik seletada molekulaarkineetilise teooria põhjal. Korrapäratult, soojusliikumise tõttu liikuvad vedeliku või gaasi molekulid põrkavad kokku tahkete mikroskoopiliste osakestega ning muudavad nende kiirust ja suunda. Iga osake saab molekulidelt eri suundadest järjest lööke ja vastavalt muutub temale üleantav impulss pidevalt. Mida väiksemad on osakese mass ja mõõtmed, seda märgatavam on liikumine. Browni liikumise intensiivsus kasvab ka temperatuuri tõustes. Esimesena seletas Browni liikumise põhjust teadlane Albert Einstein oma 1905. aastal ilmunud teadusartiklis. Difusiooni protsess tugineb pideva Browni liikumise olemasolule. Soojusliikumine