laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tagatisrahasüsteem

Tagatisrahasüsteem ehk pandipakendisüsteem on pakendikogumissüsteem, mille korral pakendatud kauba hinnale on lisatud deposiit, mille tarbija saab tagasi pakendi tagastamisel müügikohta või selleks ettenähtud kogumispunkti. Viies taarat automaati, peab vaatama, et vöötkood pandipakendi etiketil oleks loetav, muidu aparaat ei tunne seda ära. Klaastaaralt tuleks eemaldada ka korgid, kaaned, kraed ja alumiiniumfoolium. Pandimärgi ja tagastushinnaga tagastatav pudel Pandimärk. Hinna asemel on pudelitüüpi tähistav täht. Tagastustaara kogumispunkt Tallinnas Erinevad taaratagastusautomaadid Taaratagastustšekk (Norra) Korduskasutus Taaskasutus Keppart V. Keskkonnakaitse:Jäätmekäitlus, Tallinn: Argo, 2011. Eesti Pandipakend - Kuidas pandisüsteem töötab (sisaldab tabelit pudelitüüpidest)
Võimekus

Võimekus on võimete omamise määr. "Füüsiline, psühhosotsiaalne ja vaimne võimekus ning selle toetamise tähtsus eakatel" Kristiina Mäll, Mari-Liis Raave (slaidiesitlus)
Lamav linnurohi

Lamav linnurohi (Polygonum calcatum) on taimeliik tatraliste sugukonnast kirburohu perekonnast.
Võime

Võime on kõrge sobivus mõne kasuliku omaduse arendamiseks või arenenud omadus. Võimeid võib liigitada järgmiselt: Füüsilised võimed – näiteks võimed mõnel spordialal, nagu füüsiline jõud või reaktsiooni kiirus. Vaimsed võimed – näiteks võimed mõnes teaduses, nagu intelligentsus, kiire loogika või hea mälu. Üleloomulikud võimed – näiteks religioonides ja muinasjuttudes esinevad erakordsed võimed. Budismis ja hinduismis on võimed (sanskriti ja paali keeles indriya; tiibeti keeles dbang po; hiina keeles 根 gen; jaapani keeles kon) inimese psühhofüüsilised funktsioonid, mis on seotud meeleelundite, ihu talitluse ning teadvuse ja virgumisega. Budismis on tuntud loetelu võimetest, kuhu kuuluvad kuus meelevõimet: nägemine, kuulmine, haistmine, maitsmine, puudutamine ja meel ehk mõtlemine;  Pikemalt artiklis Võimete vallad viis tundevõimet: õnn, kannatus, rõõm, kurbus, ükskõiksus; viis vaimset võimet: usk, tarmukus, tähelepanu, keskendumine ja mõistmine; kolm kõrgemat ehk ülemaist võimet, mis on seotud teadmise täiustamisega budismi virgumisteel: teadmise omandamine, teadasaamine ja täielik teadmine. Filosoofilises tähenduses räägitakse võimest kui potentsiaalist, mis võib aktualiseeruda, kuid ei pruugi seda teha. Selles tähenduses saab olla võime ka looduslikel objektidel, nt. kivil kukkuda alla, tõrul kasvada tammeks, inimsilmal näha, päikesel soojendada jne. Teovõime Õigusvõime Võim Võimekus Oskus Võimsus Võimalus Võimalikkus Tegelikkus Lahutusvõime Töövõime Ida mõtteloo leksikon: võime. [1]
Viasat Hockey

Viasat Hockey on Viasati kontserni spordikanal, mida edastatakse Suurbritanniast, põhiliselt Rootsi vaatajatele aga on ka saadaval Soomes. Edastamist alustati 1. septembril 2009, kui algas 2009. aasta jäähokihooaeg. Põhiliselt näidatakse seal KHL-i, Rootsi jäähokit, jäähoki maailmameistrivõistlusi ja NHL-i. Kanal avati 7. mail 2009 meeste ülemaailsete jäähoki meistrivõistluste ajal.
Harilik rohutirts

Harilik rohutirts (Chorthippus biguttulus) on rohutirtsu perekonda kuuluv putukaliik. Ta elab Põhja- ja Kesk-Euroopas. Harilik rohutirts kasvab 13–24 mm pikkuseks. Ta eelistab kuivi ja päikeselisi elukohti. Harilik rohutirts andmebaasis eElurikkus
Klassivõitlus

Klassivõitlus on peamiselt marksismis kasutatav mõiste ühiskonnas pidevalt aset leidva konflikti kohta kahe (antagonistliku) või ka enama sotsiaalse klassi vahel. Karl Marxi idee kohaselt on klassivõitlus tingitud tootmissuhetest: kogu ajaloo vältel on ühiskonnas olnud kaks peamist klassi. Esiteks ekspluateerijate klass, kellele kuuluvad põhilised tootmistegurid ja ressursid. Teiseks ekspluateeritavate klass, kes kasutab äraelamiseks rõhuva klassi omanduses olevaid ressursse, kuid jääb ilma oma tööga loodud lisaväärtusest (kasumist), mis koguneb ekspluateerijate kätte. Selle tulemusel tekib rahulolematus ekspluateeritavate klassis, mis omakorda tekitabki tingimuse klassivõitluseks. Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides kasutati klasside ja klassivõitluse mõisteid laialdaselt selleks, et õigustada ja põhjendada võimuambitsioone ja inimsusvastaseid kuritegusid. Sotsialism Talupoegade pagemine Töölisliikumine
Pagan

Pagan (ladina keeles paganus 'maamees, talupoeg' < pagus 'maapiirkond') on nimetus, mida kasutasid algkristlased nende kohta, kes keeldusid omaks võtmast ristiusku ja jäid vanade traditsiooniliste kohalike usundite juurde. Keskajal laienes pagana mõiste kõigile mittekristlastele, kuid kohati tehti erand teiste aabrahamlike religioonide esindajatele (judaism, islam). Paganateks võidakse nimetada ka mittejuute judaismi ning mittemoslemeid islami seisukohast vaadatuna. Kristlikus maailmas omandas pagana mõiste halvustava varjundi, seondudes "ebausu" ja kultuurilise mahajäämusega. Uuemal ajal on mõned vanade mittekristlike usundite taaselustajad ja mitte ühtki usku tunnistajad etableerunud kristlusele vastandudes end ise paganateks nimetanud, kasutades seda sõna neutraalses või positiivses tähenduses. Eesti keeles kasutatakse sõna 'pagan' kirumissõnana tähenduses 'kurat', 'kurivaim'. Eesti folklooris on vanapagan tegelane, kelles on kokku sulanud hiiu ja kuradi jooned. Paganlus Uuspaganlus Vanapagan Kurat
Keskkonnatehnika

Keskkonnatehnika on keskkonna hoidmiseks, taastamiseks ja parandamiseks kasutatavate tehnoloogiate ja meetodite kogum. Keskkonnatehnika hõlmab muu hulgas jäätmete ja heitmete käitlemise, saastunud keskkonna (nt pinnase) parandamise tehnoloogiad. Keskkonnatehnoloogia Parim võimalik tehnika (BAT) Ökoloogiline tehnoloogia Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 1.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 1.02.2010)
Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledž

Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledž (varasema nimega Eesti Infotehnoloogia Kolledž) on endine rakenduskõrgkool, nüüdne Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus. Eesti Infotehnoloogia Kolledž asutati 2000. aastal. Asutajad olid Eesti Vabariik (Haridus- ja Teadusministeerium), Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Telekom, Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit (ITL). IT Kolledži omanik oli algselt Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA). 2016. aastal sõlmiti IT Kolledži ja Tallinna Tehnikaülikooli ühinemisleping, mille alusel sai IT Kolledžist Tallinna Tehnikaülikooli struktuuriüksus, mis tegutseb Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna koosseisus. Leping jõustus 1. augustil 2017. Tallinna Ülikooli IT Kolledž korraldab ja viib läbi õppetööd kolmel bakalaureuseõppekaval ja kahel magistriõppekaval. Enne Mustamäele aadressil Raja 4C asuvasse Tehnopoli kolimist toimus õppetöö kesklinnas Rävala puiestee 14 asunud õppehoones. 2000–2010 Kalle Tammemäe (rektor) 2011 Linnar Viik (rektori kohusetäitja) 2011–2016 Tiit Roosmaa (rektor) 2016–2018 Peeter Lorents (kuni 1. augustini 2017 rektori kohusetäitja, pärast seda direktor) 2018– ... Kalle Tammemäe (direktor) Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledž. Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži veebisait
Louis Claude Richard

Louis Claude Marie Richard (19. september 1754 Versailles – 6. juuni 1821 Pariis) oli prantsuse botaanik. Louis Claude Richardi suguvõsas oli olnud juba mitu põlvkonda loodusteadlasi. Botaanika vastu hakkas ta huvi tundma juba lapsena; ta oli ka hea joonistaja ning teenis õpingute ajal selle oskusega endale elatist. Aastatel 1781–1789 kogus ta taimi Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere saartel. Prantsusmaale tõi ta kaasa umbes 4000 taimest koosneva herbaariumi. Pärast koju naasmist asus ta Pariisi meditsiinikoolis botaanikat õpetama. Ka tema poeg Achille Richard oli botaanik. Louis Claude Richardi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Rich.. "Démonstrations botaniques ou analyse du fruit" (1808) "De Orchideis Europaeis Annotationes" (1817) "Commentatio botanica de Conifereis et Cycadeis" (1826) "De Musaceis comentatio botanica sistens characteres hujusce familiae generum" (1831) Demonstrations botaniques, ou analyse du fruit considéré en général, Google Books De Orchideis Europaeis annotationes: praesertim ad genera dilucidanda spectantes, Google Books
Pärismaalased

Põliselanikud ehk pärismaalased ehk aborigeenid on etnos või etnosed, kes on mingil maal elanud teadaolevalt kauem ja varem kui teised, hiljem sisserännanud etnosed või etnoste esindajad. "Tinglikult nimetame me põlisrahvasteks juba XV sajandil alanud Euroopa suurriikide koloniseerimisprotsessile jalgu jäänud rahvaid, kui me ei võta arvesse koloniaalsõltuvusse sattunud rahvaste omavahelisi migratsioone, vallutussõdu, väljatõrjumisi ja genotsiide." (museoloog Omar Volmer). Rahvusvaheliselt on levinud seisukoht, et põlisrahvaks saab lugeda etnost, kes on elanud oma maal enne olemasolevate riigipiiride kujunemist. Eesti Vabariigi põlisrahvas on maarahvas ehk eestlased. Maailma koloniseerimise käigus on enamik põlisrahvaid välja surnud või väljasuremise ohus ja ÜRO Peaassamblee 12. septembri 2007 resolutsiooni 61/295 järgi "on kannatanud ajaloolise ebaõigluse tõttu, eelkõige nende koloniseerimise ja maade, territooriumide ja ressursside võõrandamise tõttu, mis takistab nende õigust arengule, vastavalt nende vajadustele ja huvidele" 1957. aastal võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (International Labour Organization, ILO) konventsioon nr 107 "Põlisrahvaste ja teiste kaitsest, kes järgivad sõltumatutes maades hõimulist või poolhõimulist elustiili" Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (ÜRO). Sõnu "pärismaalane" ja "aborigeen" (harvemini "põliselanik") on varem kasutatud halvustavas tähenduses, demonstreerimaks Euroopa tsivilisatsiooni üleolekut teistest kultuuridest-tsivilisatsioonidest. Tänapäevaste seisukohtade järgi on kõik tsivilisatsioonid ja kultuurid võrdselt väärtuslikud, ehk teistpidi sõnastatuna on inimkultuur vaesem, kui mõni selle osadest kaob ajavoolus.[viide?] Austraalia aborigeenid pärismaine elustik Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev http://www.sirp.ee/archive/2000/28.01.00/Sots/sots1-4.html https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B5_%D0%BD%D0%B0%D1%80%D0%BE%D0%B4%D1%8B http://www.maavald.ee/maausk/maausust/maausust http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_es.pdf "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2015. Vaadatud 6. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Põlisrahvaste deklaratsioon (eesti keeles) Linda Kaljundi. Põlisrahvas ja pärisrahvas – mõisteajaloolisi eskiise. Vikerkaar 2020, 9, lk 66−74. Aboriginal peoples Põlisrahvaste kultuurialane koostöö [1] [2]
Olof Swartz

Olof Peter Swartz (21. september 1760 Norrköping – 19. september 1818 Stockholm) oli rootsi botaanik. Ta astus 1778. aastal Uppsala Ülikooli, kus õppis peamiselt botaanikat; tema stuudiumi ajal oli seal professoriks Carl von Linné poeg Carl von Linné noorem. 1781. aastal sai Swartz doktorikraadi arstiteaduse alal. Aastatel 1780–1782 rändas Swartz taimi uurides Rootsis ringi. Esimene reis toimus Lapimaale. See oli ekspeditsioon koos teiste botaanikutega taimenäidiste otsimiseks. 1783. aastal sõitis Ameerikasse, kus tegutses esialgu Bostonis ja Philadelphias, seejärel Suurtel Antillidel. Aastatel 1786–1787 tegi ta uurimistööd Londonis Briti Muuseumis, pärast seda naasis Rootsi. 1791. aastal sai temast Stockholmi Bergiuse botaanikaaia esimene juhataja, 1789 sai ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks ning 1811–1818 oli akadeemia alaline sekretär. 1813. aastal sai ta loodusteaduste professoriks Karolinska Instituudis. Swartzi kuuest tuhandest näidisest koosnevat kollektsiooni säilitatakse Rootsi loodusloomuuseumis. Ta uuris palju sõnajalgtaimi, samblaid, seeni ja samblikke. Ta avastas, et enamikul käpalistest on üks tolmukas, kuldkingadel aga kaks. Tema järgi nimetati liblikõieliste hulka kuuluv perekond Swartzia. Olof Swatzi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Swartz või Sw..
Friedrich Gottlieb Bartling

Friedrich Gottlieb Bartling (9. detsember 1798 – 20. november 1875) oli saksa botaanik. Ta õppis Göttingeni ülikoolis loodusteadust. Aastal 1818 käis ta uurimas Ungari ja Horvaatia taimestikku. Aastal 1822 asus ta Göttingeni ülikoolis õpetama, 1837 sai temast ülikooli botaanikaaia direktor. Tema järgi sai nime liblikõieliste perekond Bartlingia. Friedrich Gottlieb Bartlingi kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Bartl.. De litoribus ac insulis maris Liburnici (1820) Flora der österreichischen Küstenländer (1825) Ordines naturales plantarum (1830) Vegetabilia cellularia in Germania septentrionale praesertim in Hercynia et in agro Gottingensi (1834 ja 1836), koos Georg Ernst Ludwig Hampega
Tark

Tark (ka: teadja, teadmamees) on vanemates kultuurides inimene, kelle juures käiakse nõu küsimas[viide?]. Targa ülesanne on vahemehe osa inimese ja vaimuriigi vahel esitada, vaimudega heas vahekorras olla, neid meelitada, lepitada ohvritega. Tark püüab kõigepealt pahade vaimude-vaenulike vägede algust, loomust ja sündi ära mõista. Nende alguse, loomuse ja sünni ära-mõistmistatamisega satuvad nad targa meelevalla alla; tark võib neid niisugusel puhul ära võita, taltsutada, nende halvale tegevusele piiri panna. Tark omandab endale sureliku, maa-pealse jumala väe. Kogu loodus, looduse väed, haldjad peavad targa sõna kuulama. Tark sunnib oma tahtmise järgi tuuli puhuma, pilvi paisuma, päikest paistma, vihma sadama, vilja võrsuma, taudi taganema, tervist tulema, valu vähenema, haldjaid inimestest eemale minema, varandust maapõuest kerkima jne. Lühidalt: targa võimuse all on kogu loodus oma vägedega. Ainult surm võib targa võimuse võita; tark ei suuda ennast ega kaasinimesi surma käest päästa. Targad tunnevad ka abinõusid iga nõiduse vastu, oskavad nõidu nuheldagi. Teateid saavad targad hankida ka unenägudest ja arbumise ehk kaalumise teel. Targad võisid ka tulevikku näha. Et haldjatega (Vaimuriigiga) ühendusse asuda, pidi targa hing (inimesehaldjas) kehast lahkuma. Hing poeb inimese magama heitmisel liblika, kärbse vm. tiivulise pisikesena inimese suust välja. Lendamisel pääseb ta kõikjale, näeb vaimuilma tegevust, ammutab ümbrusest kõiksugu teadmisi, tarkusi ning võib veelgi oma kuju muuta. Soomlased kutsuvad niisugust olukorda "loves magamiseks". Sõnatark (ka lausuja, pobiseja, posija, soolapuhuja) tark, kes kasutab nõidumisel sõnu. Kivitark tark, kes kasutab nõidumisel kive. Tuuletark tark, kes paneb tuult tähele, kasutab nõidumisel tuult. Manatark kõige kõrgemal astmel seisev tark. "Eesti mütoloogia", Matthias Johann Eisen.
Samuel Frederick Gray

Samuel Frederick Gray (10. detsember 1766 – 2. aprill 1828) oli Briti botaanik ja farmakoloog. Ta kirjutas teose "A Natural Arrangement of British Plants" (1821). Tema pojad John Edward Gray ja George Robert Gray olid zooloogid. Samuel Frederick Gray kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Gray. "A Natural Arrangement of British Plants", Google Books
Tšehhi Vabariigi peaministrite loend

Selles loendis on toodud iseseisva Tšehhi Vabariigi peaministrid alates selle loomisest 1. jaanuaril 1993. Valitsemisaegade osaline kattumine tuleneb sellest, et presidendi poolt uue peaministri ja uue valitsuse ametisse nimetamise vahelisel ajal on riigil formaalselt kaks peaministrit. Uus peaminister tegeleb sel ajal ainult valitsuskabineti moodustamisega.
Keskkonnamärgis

Keskkonnamärgis on toote (sh pakendi) või teenuse märgis või teatis, mis annab toote kohta keskkonnateavet. Keskkonnamärgis võib olla kas kohustuslik või vabatahtlik. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) jagab vabatahtlikud keskkonnamärgised kolme tüüpi: I tüüp – ökomärgised; II tüüp – isedeklareeritavad keskkonnamärgid; III tüüp – keskkonnateatised. Ökomärgis Keskkonnahoidlik tarbimine Keskkonnasertifitseerimine Keskkonnapoliitika vahend Terviklik tootepoliitika Õiglase kaubanduse märgis Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 2.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 2.02.2010)
Ökomärgis

Ökomärgis on tähis (keskkonnamärgis), mis kinnitab toote või teenuse keskkonnahoidlikkust. Ökomärgise saamiseks peab toode või teenus vastama teatud kokku lepitud (tavaliselt ka kontrollitud) kriteeriumidele, mis kokkuvõttes oma olelusringi jooksul on keskkonnale vähem kahjulik kui sama otstarbega märgiseta toode või teenus. Ökomärgiseid väljastab sõltumatu osapool. Enamasti on ökomärgised kas regionaalseid (nt Euroopa Ühenduse Lilleke, Põhjamaade Luigemärgis) või mingi riigiga seotud (nt Saksamaa Sinine Ingel). 2009. aasta seisuga Eestil veel oma riiklikku ökomärgist polnud, küll on aga Eestis kasutatud mahepõllumajandusest pärinevate toodete puhul mahemärki, samuti väljastab Eesti Roheline Liikumine "Loodussõbraliku toote" märki, näitamaks toote loodushoidlikkust. Keskkonnamärgis Keskkonnahoidlik tarbimine Keskkonnahoidlik tootearendus Terviklik tootepoliitika Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 2.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 2.02.2010)
Jalgrattasport 1952. aasta suveolümpiamängudel

Jalgrattasport 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingi tänavail ja Mäkelänkatu velodroomil. 27 võistlejat MR Marino Morettini 1.10,6 27 võistlejat 14 tandemit 22 võistkonda Poolfinaalis alistas Itaalia Suurbritannia ning Lõuna-Aafrika tiitlikaitsja Prantsusmaa. Sealjuures püstitasid lõuna-aafriklased maailmarekordi 4.42,3, kuid ei suutnud finaalis enam ligilähedaseltki sama korrata. NSV Liidu võistkond koosseisus Viktor Meškov, Vassili Fedin, eestlane Nikolai Matvejev ja Valentin Mihhailov saavutas 14. aja 5.00,1 ega pääsenud 8 parema hulka, kes olümpiasüsteemis jätkasid. 190,4 kilomeetrit 112 võistlejat 27 võistkonda
Keskkonnanormatiiv

Keskkonnanormatiiv on keskkonna kvaliteedile, heitmekogusele või toodangu ühikule kehtestatud keskkonnakaitseline kontrollarv või loodusvara erikulu. Keskkonnanormatiiv muudetakse kohustuslikuks keskkonnaministri määruse või saasteloaga. Keskkonnastandard Säästva arengu seadus. RT I 1995, 31, 384. [1] (vaadatud 2.02.2010)
Keskkonnastandard

Keskkonnastandard on asjaosaliste kokkuleppel koostatud ning kinnitatud reegleid, juhtnööre ja arvnäitajaid sisaldav dokument, mis korraldab keskkonnaseisundit mõjutavat või mõjutada võivat tegevust või tegevuse tulemust. Keskkonnanormatiiv Säästva arengu seadus. RT I 1995, 31, 384. [1] (vaadatud 2.02.2010)
Mbulaeni Mulaudzi

Mbulaeni Tongai Mulaudzi (8. september 1980 Muduluni, Limpopo provints – 24. oktoober 2014) oli venda päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (800 m), 2009. aasta maailmameister 800 m jooksus. Mulaudzi oli esimene Lõuna-Aafrika Vabariigi mustanahaline sportlane, kellest sai maailma tiitlivõistluste võitja. Mulaudzi kandis Ateena olümpiamängude avatseremoonial 2004 Lõuna-Aafrika Vabariigi lippu. Ta hukkus autoõnnetuses. 2004 Ateenas hõbemedal 800 m 1.44,61 2003 Saint-Denis's pronksmedal 800 m 1.44,90 2004 Budapestis sisemaailmameister 800 m 1.45,71 2009 Berliinis kuldmedal 800 m 1.45,29 2001 3. koht 800 m 1.45,04 Oslo 2003 1. koht 800 m 1.44,11 Oslo 2003 1. koht 800 m 1.44,00 Rooma 2003 1. koht 800 m 1.44,12 Zürich 2003 2. koht 800 m 1.44,12 Saint-Denis 2003 2. koht 800 m 1.42,89 Brüssel 2003 3. koht 800 m 1.45,00 Berliin 2001 1. koht 800 m 1.45,30 Doha 2001 3. koht 800 m 1.45,46 Stockholm 2003 2. koht 800 m 1.44,19 Lille 2003 1. koht 800 m 1.44,42 Madrid 2004 3. koht 800 m 1.45,95 London 800 m 1.42,89 (5. september 2003 Brüssel) Mbulaeni Mulaudzi oli 176 cm pikk ja kaalus 65 kg. Mbulaeni Mulaudzi Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) IAAF-i nekroloog piltidega
Saduküla sovhoos

Saduküla sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Jõgeva külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Saduküla asundus (hiljem Saduküla). Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 5140 hektarit maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 3290 ha (haritavat maad 2140 ha). Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 5015 hektarit maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 2763 ha (haritavat maad 2375 ha). 1969. aasta keskmine töötajate arv oli 231. ENE, kd 3, 1971, lk 306 ENE lisaköide, 1980, lk 105
Ulmanis

Ulmanis (naissoo vorm Ulmane) on läti perekonnanimi, millel on saksa päritolu: U(h)l(l)man(n) tähendab ulmlast, Ulmist pärit meest. Kārlis Ulmanis, Läti president 1936–1940 Guntis Ulmanis, Läti president 1993–1999
Pomerants

Pomerants ehk mõruapelsin on pomerantsipuu (Citrus aurantium) vili. Väikse apelsinitaolise ereda oranžikas-punase vilja liha on mõrkjashapu ja ei sobi töötlemata söömiseks. Mehhikos lõigatakse viljad pooleks, soolatakse, kaetakse terava tšillipastaga ja tarvitatakse lisandina liha kõrvale. Mõruapelsinidest valmistatud marmelaad on eriti populaarne Inglismaal, Šotimaal ja Lõuna-Aafrikas. Hispaanias maitsestatakse mõruapelsini mahlaga kalaroogasid. Yucatáni poolsaarel kasutatakse mahla veiniäädika asemel ja Egiptuses valmistatakse sellest veini. Vaikse ookeani saartel kasutatakse purustatud vilju ja lehemassi seebi aseainena riiete ja juuste pesemisel. Sansibari ja Pemba saarel küüritakse mõruapelsinidega põrandaid ja metallnõusid. Pomerantsi koorest pressitud pomerantsiõli sarnaneb apelsiniõliga, kuid on mõru ja seda kasutatakse kompvekkide, jäätise, küpsetiste, tarretiste, närimiskummi, limonaadide, likööride ja ravimite valmistamisel. Pomerantsipuu puit on valkjas või kahvatukollane ja kõva. Seda kasutatakse mööbli valmistamiseks. Kuubal tehakse pomerantsipuust pesapallikurikaid. Morton, J. 1987. Sour Orange. p. 130–133. In: Fruits of warm climates. Julia F. Morton
Ida-Londoni ülikool

University of East London (UEL) on ülikool Londonis East Endi linnaosas. Ülikoolil on umbes 20 000 üliõpilast, kes elavad Stratfordis ja Docklandsis paiknevas kahes ülikoolilinnakus. University of East London UEL 2012
Geokeemia

Geokeemia on teadusharu, mis uurib keemiliste elementide ja nende isotoopide sisaldust ja jaotumust mineraalides, maakides, kivimites, mullas, vees ja atmosfääris ning nende ringlust looduses. Geokeemia peamine ülesanne on keemiliste elementide sisalduse hindamine ja prognoosimine erinevais maakoore osades ning maakoort moodustavais kivimites ja mineraalides. Geokeemia on geoloogia ja keemia piirteadus, kuid teda loetakse eelkõige geoloogia alldistsipliiniks. Biogeokeemia 1988 "Eesti maastike geokeemia küsimusi" 1952 "Huvitav geokeemia" (Aleksandr Fersman)
Keskkonnajuhtimissüsteem

Keskkonnajuhtimissüsteem on osa organisatsiooni juhtimisest, mis tegeleb süsteemselt keskkonnaküsimustega. Keskkonnajuhtimine Keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteem (EMAS) Keskkonnastandard ISO 14000 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 2.02.2010) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 2.02.2010)
Rudolf Veidebach

Rudolf Veidebach (14. august 1896 Salla vald, Virumaa – 20. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major). Novembris 1919 teenis ta alamleitnandi auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest leitnandiks, vanusega 31. märts 1919. Hiljem teenis Eesti Kaitseväe Inseneriväe Sidepataljonis. Veidebach on maetud Tallinna Kaitseväe kalmistule. Ohvitseride andmekogu