Ivano-Frankivski oblast

Ivano-Frankivski oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Lääne-Ukrainas. See piirneb Lvivi oblasti, Taga-Karpaatia, Ternopili oblasti ja Tšernivtsi oblastiga. Lisaks on oblastil umbes 50 km piiri Rumeeniaga. 1919. aastal oli Stanislav Lääne-Ukraina Rahvavabariigi keskus. 1920–1939 kuulus oblasti maa-ala Poolale ja kandis nime Stanisławówi vojevoodkond. Kuni 1962 kandis piirkond Stanislavski oblasti nime. Ivano-Frankivski oblast koosneb kuuest rajoonist. Kokku on oblastis 15 linna, 24 linnalist asulat ja 765 küla. Suuremad linnad on Ivano-Frankivsk, Kaluš ja Kolomõja. 42% rahvastikust elab linnades. 95% oblasti elanikkonnast on ukrainlased. Lisaks neile elab oblastis venelasi, poolakaid, juute, moldaavlasi, vähem hutsuule, lemkosid, boikosid jt. Oblast asub Karpaatides ning jaguneb maastikuliselt kolmeks: mäestik, eelmäestik ja jõeäärne tasandik. Kõrgeim tipp on Goverla (2061 m). Oblastit läbib paljude lisajõgedega Dnestri jõgi. Ivano-Frankivski oblast on üks kõige metsasemaid Ukrainas: 41% oblastist on kaetud metsaga, 40–45% on põllumajandusmaa. Maavaradest leidub oblastis naftat, maagaasi, pruunsütt, turvast, fosforiiti, soola, liiva, mineraalvett ja kipsi. Mägedes on õhutemperatuur keskmiselt 3–5 °C madalam kui ümbritsevatel aladel. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris –5 °C ja juulis 18 °C. Ivano-Frankivski oblastis on suhteliselt heal järjel turism. Seal on 11 sanatooriumi ja muud turismikeskust. Talvel püsib mägedes lumi kuni 5 kuud ja võimaldab harrastada talisporti. Oblastis on ka 503 km² suurune Karpaadi rahvuspark. Ivano-Frankivski oblastis on kuus rajooni. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli 14 rajooni ja kuus oblastilise alluvusega linna. Ivano-Frankivski rajoon Kaluši rajoon Kolomõja rajoon Kossivi rajoon Nadvirna rajoon Verhovõna rajoon Bolehhiv Burštõn Dolõna Halõtš Horodenka Ivano-Frankivsk Jaremtše Kaluš Kolomõja Kossiv Nadvirna Rohatõn Snjatõn Tlumatš Tõsmenõtsja Ivano-Frankivski vapil on kujutatud kroonitud hakki. Lipul (küljesuhtega 2:3) on vasemal serval punane ja must triip, paremal sinine ja kollane. Vapi ja lipu kujundas A. Gretšõlo ning need võeti kasutusele 2001. aasta 26. juulil. Hakk oli oblasti aladele jääva Halõtši piirkonna sümbol 15. sajandil (tõenäoliselt juba 13. sajandil). Lipuvärvid tähistavad piirkonna ajalugu ja Ukraina iseseisvusvõitlust: must ja punane näitavad kunagist kuulumist Puna-Vene koosseisu, sinine ja kollane tähistavad Ukrainat. Dukonja org Verhovinski rahvuspargis (2015) Ivano-Frankivski piirkonda sisenemine Torunski oru kaudu (2018) Ukraina Pip Ivani observatoorium 1938. aastast 2028 meetri kõrgusel Karpaatide rahvuspargis. Hüüdnimi Biały Słoń ehk Valge Elevant tuleb hoone kujust talvel lumega kattumisel Talvehommik Gorganõ mäestikus, Nadvirna rajoonis Ukraina 1938. aastal valminud ja II Maailmasõja algul hüljatud observatoorium (hüüdnimega Valge Elevant, ukr k Білий Слон) Karpaatide rahvuspargis, Ivano-Frankivski oblastis, Pip Ivani mäetipus 2016. aastal Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022 Greczylo, Andriy (1. august 2003). "Contemporary flags of the Ukrainian regions: Old traditions and new designs". Academia.edu. Vaadatud 11. juunil 2022. "World's Weirdest Flags (Part 6): European Special". Fun Flag Facts. 3. juuni 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuni 2022. Vaadatud 11. juunil 2022. Ivano-Frankivski oblasti veebileht (ukraina keeles)