laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Delphi (programmeerimiskeel)

Delphi (erinevad versioonid kannavad nimesid Borland Delphi, Inprise Delphi, Turbo Delphi, Codegear Delphi ning alates 2010. aastast Embarcadero Delphi) on firma Borland poolt välja töötatud programmeerimiskeel ja graafiline arenduskeskkond. 2015. aastal ostis Idera Software ära tarkvara arendaja Embarcadero, kuid säilitas selle oma allüksusena ning ka programmeerimiskeskkonna nimi jäi endiseks. Keele süntaksi poolest on tegemist Object Pascali dialektiga. Pascal Turbo Pascal Borland Kylix Lazarus http://dukelupus.wordpress.com/2007/04/02/programmeerimiskeeled-delphipascal/
Tüll (perekond)

Tüll (Charadrius) on lindude perekond sugukonnast tülllased. Charadrius alexandrinus – mustjalg-tüll Charadrius dubius – väiketüll Charadrius hiaticula – liivatüll Charadrius leschenaultii – kõrbetüll Charadrius morinellus – roosterind-tüll
Bengt Berg

Bengt Magnus Kristoffer Berg (9. jaanuar 1885 – 30. juuli 1967) oli rootsi ornitoloog, kirjanik, fotograaf ja filmitegija. Sjöfallsboken (1910) Måseskär (1912) Genezareth (1912) Tåkern: en bok om fåglarnas sjö (1913) Där kriget rasar: skisser från kampen i öster (1915) Stora Karlsö: en bok om hafvets fåglar (1915) En german: berättelse från den nya tiden (1916) Sällsynta fåglar (1916-1919) Min vän fjällpiparen (1917) De rikas hunger : berättelse från den nya tiden (1918) Vad skola vi göra med ekskövlarna? (1920) Hägrar och storkar: en bok om skånska fåglar (1920) Med tranorna till Afrika (1922); eesti keeles "Kurgedega Aafrikasse", Loodus 1937 De sista örnarna (1923); eesti keeles "Viimased kotkad", Eesti Raamat 1972 Abu Markúb: på jakt efter jordens märkvärdigaste fågel (1924) Arizona Charleys pojke (1927) Gypaëtus: den flygande draken i Himalaya (1931) På jakt efter enhörningen (1932) Tigrar (1934) Mina försök med vildgäss (1937) Försök med hjortar (1953) Äventyr med vildgäss (1957) Farligt storvilt (1959) Örnar (1960) Bengt Bergi mitu teost on ka eestindatud. 1968. aastal ilmus ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna Bengt Bergi "Viimsed kotkad" Viktor Masingu tõlkes. 1990. aastate alguses ilmus ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna Bengt Bergi "Minu sõber mornel" ("Min vän fjällpiparen").
Tüll

Tüll võib tähendada: Tüll (Charadrius) on lindude perekond kurvitsaliste hulgast Tüll on teatav riidesort Tüll on perekonnanimi
Maksevõime suhtarvud

Maksevõime suhtarvud e indikaatorid (inglise keeles financial ratios) on ettevõtte maksevõime hindamiseks kasutatavad suhtarvud. Levinumad maksevõime suhtarvud on: Käibekapitali kordaja Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja Maksevõime kordaja Maksevalmiduse kordaja Finantsanalüüs Käibekapital U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A-M).
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja

Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka käibekapitali kordajaks või lihtsalt lühiajaliseks kordajaks. Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja = käibevara lühiajaline võlgnevus {\displaystyle {\mbox{Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja}}={\frac {\mbox{käibevara}}{\mbox{lühiajaline võlgnevus}}}} Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega. Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe. Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita. Finantsanalüüs Maksevõime kordaja Maksevõime suhtarvud
Jaxy

Jaxy on 1995. aastal moodustatud eesti rokkansambel. Ansamblis musitseerivad Ott Jalakas, Kertu Vaino, Veiko Tõkman, Viktor Vassiljev, Kristo Rajasaare, Elmu Värk, Raul Vaigla, Risto Rebane ja Aulis Nemvalts. "Like A Shadow" (singel) (OK Records, 1995, CD) "Flying High" (singel) (OK Records, 1996, CD) "The Eve of The End" (OK records, 1996, CD, MC) "Blowing a Fuse" (BGM records, 1997, CD, MC) "Streets Are Calling" (singel) (Global Music Group, 2002, CD) "When I start to Fly" (Global Music Group, 2002, CD) "Demons" (singel) (Global Music Group, 2005, CD) "Time" (singel) (Global Music Group, 2008, CD)
Blowing a Fuse

"Blowing a Fuse" on ansambel Jaxy 1997. aastal ilmunud album. All Alone What Do You Need Stage Bad Stuff It's Not Real Piece of Crap Hold On to My Heart Steamy Windows Losing You Unbeliveable Fade Away
Marja poe varing

Marja poe varing (tuntud ka kui Marja poe katastroof) oli 1994. aasta 12. veebruari pärastlõunal toimunud varing Tallinnas tegutsenud Marja poes. Ehitusvea tõttu väsis müügisaali lage toestanud tala, mis purunedes põhjustas katuse ja lae kokkukukkumise. Õnnetuses sai kohapeal viis inimest surma ja kolmteist sai vigastada, neist üks suri hiljem haiglas. Üks laps jäi õnnetuses orvuks. 1994. aasta 12. veebruaril oli Marja poes tavalisest rohkem inimesi, sest õhtul oli Lillehammeri taliolümpia avamine ja enamik linlasi soovis omad sisseostud hommikul teha. Pärastlõunal oli poes juba rahulikum, kui kassapidaja kuulis äkki vorsti- ja lihaleti juures raksatust. Tunnistaja Leida Laane sõnul: «Kõik ragises ja mürises. Ripplagi hakkas alla kukkuma, seejärel tulid robinal paneelid». Õnnetuspaigale kiirustas 11 kiirabiautot, kaks reanimobiili, päästeteenistus ja politsei kogu Tallinnast. Kuna Tallinna päästjatel polnud raske- ja eritehnikat, siis kutsuti kohale Eriautobaasi kraana, mille abil prooviti tõsta varisenud paneele. Et Eriautobaasi kraana nokk oli selleks tööks liialt lühike, tuli erafirmalt tellida tööks sobilikum kraana. Päästeoperatsioon lõppes kell kaks öösel, kui kõik paneelid oli majast välja saadud. Rahvusarhiivi fotode andmebaas sisaldab fotosid õnnestuspaigalt ja varingu likvideerimiselt. Fotode numbrid arhiivis: 0-174037, 0-174038, 0-245123, 0-245124, 0-245125, 0-245126, 0-245127, 0-245128, 0-245129, 0-245130, 0-245131, 0-245132, 0-245133, 0-245134, 0-245135. Fotode otsimisel võib kasutada väljal Sisu kirjeldus ka fraasi "Marja poe". Uurimiskomisjon selgitas, et katuslae varingu põhjustas Kuldnoka tänava poolt teisele postireale toetuva betoontala toesõlme purunemine. Betoneerimise eel oli autorijärelevalve tala üle vaadanud ja nõudnud lisaarmatuuri panekut. Seda ehitajad aga ei teinud, ning 17 aastat hiljem tala väsis ja varises alla. Otseseid süüdlasi pole tänaseni teada. Uue kaupluse projekti hakkasid Voldemar Herkel, Kalle Rannula ja arhitektuuribüroo Harmin koostama 1994. aasta kevadel. Esimese korruse konstruktsioonid on betoonist, seinad betoonplokkidest, teine korrus seisab metallkarkassil. Poerahva soovide järgi projekteeriti kauplus osaliselt ilma vahelaeta, et katuseaknast kumav valgus langeks alati kohale, kus õnnetuse põhjustanud tala alla varises. Uue hoone ehitus algas 1994 sügisel, maja avati 30. juunil 1995. Kummaline lugu juhtus aga siis, kui Päästeamet läks Siseministeeriumilt erafirmast saadud arvega raha kraana töö kuludeks välja kauplema. Toonane siseminister Heiki Arike küsis üllatunult: "Miks te siis kraanasid tellite, kui teil raha ei ole?" "Surm seisab päästjate selja taga" Õhtuleht, 4. august 1997 "SLÕL: Rasmuse päästis ime" Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2001 "Rahvusarhiivi fotode andmebaas"
Soov.ee

Soov.ee on kuulutuste veebiportaal, mis on loodud ajalehe Soov juurde. blocket.se Soov.ee
Protsendipunkt

Protsendipunkt (lühend PP) on mõõtühik, millega mõõdetakse protsentmäärade aritmeetilist vahet. Protsendipunkti tuleb vaadata kui ühte ühikut, millega mõõdetakse mingi protsentmäära (protsentides avaldatud osamäära) muutu. See leitakse kahe protsentmäära vahena, lahutades suuremast protsentmäärast väiksema. protsent Protsendid ja protsendipunktid. 5. veebruar 2010. Aksel Telgmaa, koolimatemaatik, õpikute autor Protsendipunkt. Egle Pullerits Vikerraadio ERR
Beverly Hills

See artikkel räägib linnast USA California osariigis; Texase osariigis asuva linna kohta vaata Beverly Hills (Texas). Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Beverly Hills (täpsustus). Beverly Hills on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Los Angelese maakonnas. Seda ümbritsevad Los Angeles ja West Hollywood. Beverly Hills sai linnaõigused 28. jaanuaril 1914. Linn on saanud nime Beverly Farmsi piirkonna järgi Beverly linnas Massachusettsi osariigis. Beverly Hills on tuntud luksusliku elustiili ja kuulsate elanike poolest, kelle seas on tippjuhte, kunstnikke, filmitähti. Seal asub ka tuntud luksuspoodide piirkond Rodeo Drive. Linna pindala on 14,79 km². 2020. aastal oli seal 32 701 elanikku. Beverly Hills asub keskmiselt 79 m kõrgusel merepinnast. Beverly Hillsi järgi on saanud pealkirja teleseriaal "Beverly Hills, 90210". 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Beverly Hills – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Roheline Värav (portaal)

Roheline Värav ehk GreenGate oli keskkonnateemaline Eesti veebiportaal, mis tegutses Eestimaa Looduse Fondi eestvedamisel aastatel 1999–2015. Selle portaaliga oli seotud ka ajaleht Roheline Värav, mis ilmus aastatel 2001–2011. Bioneer Väljaanne ja portaal Roheline Värav Eestimaa Looduse Fondi kodulehel
Massaciuccoli järv

Massaciuccoli järv (itaalia lago di Massaciuccoli) on rannikujärv Itaalias Lucca provintsis. Järve ümbritseb suurim märgala Toscanas. Järve pindala on 6,9 km², keskmine sügavus 1,6 m, kohati 3–4 m. Järv ja seda ümbritsev märgala on tekkinud kunagisest laguunist mere taganemise ja jõesetete kuhjumise tagajärjel. Järv on sajandeid olnud Aafrikas talvituvate rändlindude peatuspaigaks. Kallastel kasvab rikkalikult mitmesuguseid kõrrelisi, nagu harilik pilliroog (Phragmites australis) ja tarnu. Massaciuccoli on üks peamisi lääne-mõõkrohu (Cladium mariscus) kasvukohti Itaalias. Massaciuccoli kuulub Migliarino, San Rossore Massaciuccoli loodusparki ning on linnukaitseala. Loodusmatkajate jaoks on ehitatud laudteid ja linnuvaatlusonne. Järve ökoloogilist tasakaalu ohustab vee eutrofeerumine. Lindude arvukust mõjutas veel hiljuti ka jahipidamine. Järve ilmet on kujundanud aegade jooksul kaevatud kuivenduskanalid ning turbatööstus ja klaasitööstusele vajaliku liiva kaevandamine 20. sajandil. Järve merepoolses küljes paikneb Torre del Lago küla, millele 1938. aastal lisati Puccini nimi järve ääres aastaid elanud helilooja mälestuseks. [1]  Massaciuccoli järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis [2] [3] [4]
Kirjendamine

Kirjendamine ehk kirjendi tegemine on raamatupidamiskohustuslaste jooksvas asjaajamises majandustehingute teadaolevate andmete kandmine mis tahes dokumendile või registrisse ). deebet deebetkaart konto konto debiteerimine U. Mereste. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2003. Köide I (A-M). Raamatupidamise seadus
Lendav Läänlane

Lendav Läänlane tüübitähisega DeM 31 oli aastal 1935 Eestis valminud elektriliste veomootorite ja diisel-jõuallikaga laiarööpmeline mootorvagun. Vagun valmis Raudtee Peatehastes Tallinna–Haapsalu liini tarbeks. Mootorvagun komplekteeriti diiselmootoriga Taanist, veoelektrimootoritega Rootsist, generaatori valmistas Eesti Volta tehas. Saksamaal Berliini ja Hamburgi vahel ühendust pidanud Lendava Hamburglase (Fliegender Hamburger) eeskujul nimetati vagun Lendavaks Läänlaseks. Sõit Tallinnast Haapsallu kestis ligikaudu kaks tundi, Rohuküla sadamast sai laevaga jätkata reisi Kuressaarde. Sama nime kannab ka üks Elroni FLIRT-tüüpi elektrirong. Tehnilised andmed: valmimisaasta: 1935 tähis: DeM 31 pikkus: 21 m laius: 3,2 m tühimass: 41,5 t jõuallikas: 240 hj diiselmootor 6175 CA jõuülekanne: elektriline maksimaalne kiirus: 100 km/h istekohti: 88 piduritüüp: õhkpidur järelvaguneid: 1 Juhani Haapasalo: Junat ja rautatiet, Viro, Haapsalu, katkelma vuoden 1930 aikataulukirjasta veebiviide, vaadatud 14.12.2012 “Lendav Läänlane” tegi esimese sõidu, Esmaspäev, 23. juuni 1935 Rongidest Elron Elektrimootorvagunist rööbasbussini, Tehnikamaailm, November 2009 / Tõnu Tammearu, Kees Vanamölder Legendaarne Eesti kiirrong Tehnikamaailm, 2. veebruar 2014
Piero del Pollaiolo

Piero del Pollaiolo (1441 Firenze – 1496 Rooma), tuntud ka kui Piero del Pollaiuolo või Piero Benci, oli quattrocento Itaalia maalikunstnik Firenzest. Tema vend Antonio oli samuti maalikunstnik ja vennad töötasid sageli koos. Piero teine vend Simone oli arhitekt. Kunstnik suri Roomas 1496. aastal. Giorgio Vasari "Kunstnike elulood" sisaldab Piero del Pollaiolo biograafiat. Aldo Galli, I Pollaiolo, collana "Galleria delle arti" n.7, Milano, 5 Continents Editions, 2005. Alessandro Cecchi, Botticelli e l’età di Lorenzo il Magnifico, collana “I grandi maestri dell’arte. L’artista e il suo tempo”, Firenze, E – ducation.it, 2007, pp. 92 - 107 (sulle Virtù del Tribunale della Mercanzia e sulla tavola del Cardinale del Portogallo), p. 115 (sul Martirio di San Sebastiano). Anna Padoa Rizzo (a cura di), Arte e committenza in Valdelsa e in Valdera, Firenze, Octavo, 1997, pp. 57 - 58 (sull' Incoronazione della Vergine di San Gimignano). ISBN 88-8030-104-7 L. D. Ettlinger, Antonio and Pietro Pollaiuolo, Phaidon, Oxford, 1978, 183 p. Les Pollaiolo de Aldo Galli, éditeur : Éditions 5 Continents (2005) (ISBN 887439148x) Teosed ja biograafia veebigaleriis vaadatud 2012-05-31 Piero del Pollaiolo at Panopticon Virtual Art Gallery
MAN Lion's City

MAN Lion's City on Saksa bussitootja MAN linnabuss. Esimene Lion's City valmis 1996. aastal. Eestis kasutab neid busse peamiselt Tallinna Linnatranspordi AS, kellel on 25 lühikest ja 10 lõõtsaga Lion's City bussi. 2017. aastast on ka AS-il Sebe Tartus kolm seda marki lühikest gaasibussi. Lisaks kasutab neid Tallinna Lennujaam.
Eesti Talurahva Liit

Eesti Talurahva Liit oli 1917. aastal Põhja-Eestis asutatud erakond, Eestimaa kubermangus. Eesti Talurahva Liidu tegevuses osalesid: Konstantin Päts, Friedrich Karl Akel ja Ado Birk. ETL ja Eesti Maarahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat. Eesti Maarahva Liit
John Roberts

Jonathan "John" Roberts (sündinud 1979) on USA filminäitleja. John Roberts IMDb andmebaasis
Eesti Maarahva Liit

Eesti Maarahva Liit (lühend EMRL; nimetatud ka: Maaliit) oli 1917. aastal Eestimaa kubermangu Lõuna-Eestis asutatud erakond. EML ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat. Asutava Kogu valimistel 1919. aastal valiti EML nimekirjast Asutavasse Kogusse: Konstantin Päts, Jaan Teemant, Jaan Hünerson, August Jürmann, Jüri Uluots, Karl Ipsberg, Jaan Raamot, Kristjan Haho. 1919. aastal toimunud Asutava Kogu valimistel sai EML (8 kohta), kehvi valimistulemusi seostati selle liidri Konstantin Pätsi tõttu, kes oli ka Ajutise Valitsuse peaminister - Vabadussõja aegsete vabaduste kitsenduste ning majanduslike ebameeldivustega. Samuti oli Eesti Maarahva Liit ainsa legaalse parteina tegutsenud ka Saksa okupatsiooni ajal ning omas seega saksa okupatsioonivõimudega koostööd teinud kollaboratsionistide mainet. EML tegevuses osalesid: Kristjan Arro, Konstantin Päts, Jaan Hünerson, Jaan Raamot, Jüri Uluots ja Otto Tief. 1920. aastal reorganiseeriti EML Põllumeeste Kogudeks. Eesti Talurahva Liit
Audru polder

Audru polder on Pärnu maakonnas Audru aleviku ja Valgeranna vahelisest 2,5 kilomeetri pikkusest alleest lõuna poole jääval ranna-alal asuv Eesti esimene polder, mis rajati 1938. aastal üleujutuste vastu. Ligi 2000 hektari suurune Audru polder on paljude linnuliikide pesitsus- ja läbirändeaegne puhkepaik ning kuulub Natura 2000 võrgustiku linnualade hulka. Silja Joon: Audru polder uputab põllumaid. Pärnu Postimees 31.05.2012
Dan Mintz

Daniel Alexander Mintz (sündinud 25. september 1981 Anchorage'is) on USA koomik ja filminäitleja. Dan Mintz IMDb andmebaasis
Põllumeestekogude ja Põllumeeste, Asunikkude ning Väikemaapidajate Koondis

Põllumeestekogude ja Põllumeeste, Asunikkude ning Väikemaapidajate Koondis (kasutas ka lühemat nime Ühinenud Põllumeeste Erakond) oli aastatel 1932–1933 Eestis tegutsenud agraarerakond. Ühinenud Põllumeeste Erakonnast valiti V Riigikogusse 42 saadikut (39,8 %) V Riigikogust.
Autofaagia

Rakubioloogias on autofaagia ("autophagy") kataboolne protsess, mis hõlmab kahjustunud rakuorganellide fagotsütoosi raku enda kaudu . See on täpselt reguleeritud protsess, mis mängib normaalset osa rakkude kasvus, arengus ja homöostaasis, mis aitab säilitada tasakaalu sünteesi ja lagunemise ning sellele järgneva rakuliste toodete ringlussevõtu vahel. See on oluline mehhanism, mille abil nälgiv rakk paigutab ümber toitaineid tarbetutest protsessidest olulisematele protsessidele- kusjuures eelistatud jäävad edastatud ning vastuvõetud raku/rakkude kasvusignaalid. apoptoos Desoksüribonukleiinhape Mitokondriaalne DNA rRNA Rakutuum RNA Tsütoplasma Tuumake Tuumapoor Vähk 1996. Meditsiinisõnastik. Tallinn, Medicina
Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei

Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei oli 1917. aastal moodustatud erakond. Partei asutamiskongressil manifesteeriti erakonna toetust nii vaimset kui ka füüsilist tööd tegevale inimesele ning töö ja töötamise väärtustamist. Eesmärgiks seati moodustada osariigina Venemaa föderaalvabariiki kuuluv Eesti demokraatlik vabariik. Tööerakondlased kritiseerisid föderatiivse Venemaa loomise vastu olnud bolševikke ja kadette. Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimise järel toimus Tallinnas Estonia teatrisaalis 15. juulil (2. juuli vkj) 1917. aastal Tallinna Eesti Liidu ja Eesti Keskliidu korraldatud[viide?] Eesti Rahvuskogu kongress kus saadikuteks olid maaelanikkonda esindavad Maanõukogu valijamehed ning linnavolikogude, ühiskondlike organisatsioonide ja Eesti nõukogude esindajad. Üldpoliitilistes küsimustes ilmnesid kokkutulnute vahel suured erimeelsused ja sotsialistliku ja kommunistliku meelsusega saadikud, kes moodustasid 800 kohalolijast ligi poole, ja sotsialistid-enamlased, vähemlased ja Eesti sots.-revolutsionäärid, radikaal-sotsialistid ja tööerakondlased lahkusid saalist. Kohalejäänud väljendasid soovi kindlustada õiguskorda ja vastustada võimu taotlevaid tööliste ja saadikute nõukogusid. 16.–17. juulil (3.–4. juulil vkj) toimus Tallinnas Estonia kontserdisaalis Eesti rahvuskongressi kogunemine. Kongressil võeti vastu otsus „Eestimaa tulevase korralduse kohta“, milles taotleti rahvastele enesemääramisõigust, Venemaal demokraatliku föderatiivse vabariigi loomist. Eesti Radikaal-Sotsialistlik Partei moodustati 1917. aasta kevadel, kuid juba 1917. aasta 30. septembrist 2. oktoobrini toimunud kongressil muudeti partei Eesti Tööerakonnaks. Erakonna juhttegelased olid Jüri Vilms, Otto Strandman ja Ants Piip. Eesti Tööerakond Eestimaa kubermangu rahwakongress, Sakala (1878-1940), nr. 75, 5 juuli 1917
Herbert Spencer

Herbert Spencer (27. aprill 1820 Derby – 8. detsember 1903 Brighton) oli inglise filosoof, bioloog, sotsioloog ja poliitikateoreetik. Herbert Spenceri isa oli koolijuhataja, kes kasutas oma koolis progressiivseid Pestallozzi õpetamismeetodeid. Ta oli ka ametis Derby Filosoofiaühingu (Derby Philosophical Society) sekretariaadis. Selle ühingu oli 1790. aastal asutanud Charles Darwini vanaisa Erasmus Darwin. Herbert Spencer oli autodidakt, kellele empiirilisi aineid õpetas tema isa. Derby Filosoofiaühingu liikmed tutvustasid talle Darwini-eelseid kontseptsioone bioloogilisest evolutsioonist, peamiselt Erasmus Darwini ja Jean-Baptiste de Lamarcki õpetusi. Tema vikaarist onu õpetas Spencerile matemaatikat, füüsikat ning piisavalt ladina keelt, nii et ta suutis tõlkida lihtsamaid tekste. 1830. aastate lõpus töötas raudteejoonestajana, kirjutades samal ajal artikleid kohalikku ajakirja. 1840. aastast elas Londonisse, kus ta muu hulgas oli mõnda aega ajakirja Economist abitoimetaja. Ta oli vabakaubanduse propageerija ning edendas ideed, mille kohaselt saab ühiskond areneda vaid siis, kui kõigile on antud võrdsed võimalused. 1851. aastal avaldas oma esimese raamatu "Sotsiaalne staatika" ("Social Statics"). Herbert Spencer oli veendunud, et progress on seaduspärasus, mitte juhus, ning et inimühiskonna progressi aluseks on järjepidevus ja kasulikkus. Ta arvas, et Darwini ja Lamarcki ideed looduse kohta on rakendatavad ka inimühiskonnale. Oma kirjastaja John Chapmani kaudu tutvus ta paljude juhtivate radikaalsete ja progressiivsete poliitikutega, nagu John Stuart Mill, Harriet Martineau, George Henry Lewes ja Mary Ann Evans (George Eliot), kellega oli ka lühikest aega romantiliselt seotud. Sõprusest Evansi ja Lewisega sündis tema teine raamat "The Principles of Psychology", mis ilmus 1855. aastal ning milles ta kirjeldas psühholoogia füsioloogilist poolt. Raamat põhines ideel, et inimese ja loomade mõistus areneb pidevalt ning selle ülesandeks on aidata organismil keskkonnaga kohaneda. Inimese psüühika allub loodusseadustele, areng toimub väikeste sammude haaval ning talletub liigi või rassi kollektiives mälus. Artiklis "The Social Organism" (1860) rakendas ta organismi metafoori ühiskonnale. 1873. aastal ilmus "The Study of Sociology", milles ta propageeris sotsioloogia kui iseseisva teaduse vajalikkust. Herbert Spencer ei abiellunud ning oli elu lõpuaastatel üksildane.[viide?] 1902. aastal oli ta Nobeli kirjandusauhinna nominent. Kirjutamist jätkas ta elu lõpuni 1903. aastal. Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost" IV–V osa "Pessimism ja positivism: Schopenhauer ja Spencer", tõlkinud Aira Kaal ja Leo Anvelt, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1938; 2. trükk: "Lood filosoofia ajaloost" (kõik osad ühes köites), Olion, Tallinn 1998, 8 peatükk lk 285–323
Hõim

Hõim on rahvast väiksem etniline üksus, mille liikmeid ühendavad keel, kultuur ja päritolu. Näiteks võib ütelda, et muistse vabadusvõitluse aegu kuulusid eestlaste ehk eesti rahva hulka saarlased, ugalased ja muud hõimud. Samas on hõimu ja väikerahva vaheline piir hägus, seepärast võidakse sama inimrühma vahel nimetada nii rahvaks kui ka hõimuks. Nii on eesti keeles traditsiooniliselt kõneldud indiaani hõimudest, ehkki neid võib vaadelda ka rahvastena. Tavaliselt kõneldakse hõimudest riikide eelses või välises kontekstis. Mõnel pool on hõimud moodustanud hõimuliite, sugulashõimude või ka eri päritolu hõimude poliitilisi ühendusi. Üks võimalik, ehkki tänapäeva teaduse seisukohalt vananenud käsitlus on, et mingi maa-ala elanikkonna killustumine hõimudeks on rahva või rahvuse väljakujunemise ehk etnogeneesi varane staadium ühiskonna arengus. Kuni u 499 eKr olid algrahvad ülekaalukalt hõimuühiskonnad (kaldealased Paabelis, iisraellased enne hajalat, Kyrose riik). Hiljem hakkas see muutuma. Esimestena iraanlaste ja hajalajuutide seltskonnad ei tähistanud enam päritolu vaid ühte usku tunnistavate inimeste liitu. Oluline polnud tõug ega keel vaid ühine kogemus. Seda laadi uus rahvas oli Sassaniidide riik. rahvus sugukond Oswald Spengler. Õhtumaa allakäik. II köide. Tartu 2012, 231-232.
Mõõtmistulemus

Mõõtmistulemus ehk mõõtetulemus on mõõtesuuruse ehk mõõdetava suuruse väärtus, mis on saadud mõõtmise teel. Mõõtetulemusega on seotud mõõtemääramatus, mis iseloomustab mõõtesuurusele põhjendatult omistatavate väärtuste tõenäosusjaotust. Mõõtetulemuse oluline omadus on jälgitavus, mis võimaldab tulemust katkematu võrdlusteahela kaudu etaloniga seostada. Mõõtetulemuste jälgitavuse tõendamise korra määrab Eestis kindlaks mõõteseadus. Mõõtmised ja mõõtemääramatused Mõõteseadus