laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roosa merikann

Roosa merikann (Armeria maritima subsp. elongata) on tinajuureliste sugukonda kuuluv taim; hariliku merikannu (Armeria maritima) alamliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Roosa merikann andmebaasis eElurikkus
Yvoir

Yvoir (prantsuse [i.vwaʁ]) on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Dinanti haldusringkonnas. Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Dorinne, Durnal, Évrehailles, Godinne, Houx, Mont, Purnode, Spontin ja Yvoir. Yvoir, Bocqi jõgi Godinne, Maasi jõgi Spontin, Spontini loss Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Yvoir – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Kare jürilill

Kare jürilill (Cardamine hirsuta) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv taimeliik. Eestis kasvab ta peamiselt saarte rannikul. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2004. aastal), hiljem (2014) sealt välja arvatud. Varem kuulunud punasesse raamatusse. Keskkonnaministri määrus Kare jürilill andmebaasis eElurikkus
Rootsi kukits

Rootsi kukits (Cornus suecica, sünonüüm Chamaepericlymenum suecicum) on kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Rootsi kukits andmebaasis eElurikkus
Lääne-mõõkrohi

Lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Lääne-mõõkrohi andmebaasis eElurikkus
Harilik sügislill

Harilik sügislill (Colchicum autumnale) on liilialiste sugukonda sügislille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Harilik sügislill andmebaasis eElurikkus
Must tuhkpuu

Must tuhkpuu (Cotoneaster niger) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Must tuhkpuu andmebaasis eElurikkus Cotoneaster niger - must tuhkpuu Vähetuntud elurikkus – soontaimede, sammalde ja samblike kaitsealused, ohustatud ja tunnusliigid. Tartu Ülikool 2021
Karvane ristmadar

Karvane ristmadar (Cruciata laevipes) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Karvane ristmadar andmebaasis eElurikkus
Vresse-sur-Semois

Vresse-sur-Semois (prantsuse [vʁɛs.syʁ.sə.mwa]) on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Semois' jõe kallastel asuv vald piirneb lõunas ja läänes Prantsusmaaga. Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alle, Bagimont, Bohan, Chairière, Laforêt, Membre, Mouzaive, Nafraiture, Orchimont, Pussemange, Sugny ja Vresse. Alle Bohan Chairière Laforêt Pussemange Membre Mouzaive Sugny Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Vresse-sur-Semois – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Aleksandr Beljavski

Aleksandr Beljavski (vene Александр Борисович Белявский; 6. mai 1932 Moskva – 8. september 2012 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja. Aleksandr Beljavski on maetud Kuzminskoje kalmistule. Beljavski tegi üle saja filmi- ja telerolli. "Neli tankisti ja koer" "Juulivihm" (1966) "Saatuse iroonia ehk hüva leili!" (1975) "Kohtumispaika ei tohi muuta" (1979) 2003 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik Белявский Александр Борисович (1932-2012) Могилы знаменитостей. Vaadatud 27. juulil 2024
Kadi Poll

Kadi Poll (esinejanimega Kadiah; sündinud 18. mail 1993 Võrus) on Eesti poplaulja ja laulukirjutaja. Kadi Poll on õppinud Ülenurme Muusikakoolis ja lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli.[viide?] 2011. aastal võitis ta Tartu Kivilinna Gümnaasiumi õpilasena koos Jolanta Harakiga e-etteütluse õpilaste kategoorias. 2011. aastal kirjutas ta oma esimese singli "Sinuga", mis jõudis nii Raadio 2 kui ka Raadio Elmar edetabelitesse. 2014. aastal andis ta välja loo "Isadepäev". Kadiah pääses "Eesti Laul 2019" finaali lauluga "Believe". 2019. aastal esitles Kadiah koos Púr Múddiga "Kolmeraudses" uut singlit "Tonight", mis avaldati kaks aastat hiljem koos Púr Múddi ja produtsendi Eneko Artolaga pealkirja all "Fly High". "Kaks aastat sahtlis seisnud Púr Múddi lugu nägi alles nüüd ilmavalgust". Marianne Ubaleht. VIDEO | Eesti Laul 2019 poolfinalist Kadiah: ma loodan, et siit kasvab midagi suuremat välja kroonika.delfi.ee, 20. november 2018 Katharina Toomemets. "„Eesti laulu“ poolfinalist Kadiah tegi oma muusikavideot 23 aastat: otsustasin selle kokku panna koduvideotest" Õhtuleht, 1. detsember 2018 "TULEMUSED | Kelle Eesti Laul 2019 võistlusloo hääletasid lugejad selle aasta favoriidiks? kroonika.delfi.ee, 3. detsember 2018 "Jõulutunnel" | Kadiah ja Kristjan Ruus esitasid loo "Isale" ERR menu, 25. detsember 2018 "IMELINE LAUL! Eesti Laulu poolfinalist Kadiah esitas “Seitsmeste uhkuses” südamliku laulu" GoodNews, 1. jaanuar 2019
Sombreffe

Sombreffe (prantsuse [sɔ̃.bʁɛf]) on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis . Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Sombreffe, Boignée, Ligny ja Tongrinne. Sombreffe Boignée Tongrinne Tongrinne Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Sombreffe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Müürkevadik

Müürkevadik (Draba muralis) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Müürkevadik andmebaasis eElurikkus
Metskevadik

Metskevadik (Draba nemorosa, sünonüüm Draba nemoralis) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Metskevadik andmebaasis eElurikkus
Harilik kaljukress

Harilik kaljukress (Hornungia petraea) on ristõieliste sugukonda kaljukressi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. Kasvab rannavallidel, kaljudel, kuivadel nõlvadel, kuivas kivises okasmetsas. Esineb paiguti, peamiselt läänesaartel. Violetse varjundiga, alusel tugevalt harunev taim. Lehed peenelt sulgjagused. Õitseb mais, juunis. Õied valged, neljatised. Kroonlehed on tupplehtede pikkused või veidi lühemad. Kõdrakesed ovaalsed, tihedas kobaras. Kõrgus 3,5–12 cm. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Kaljukress andmebaasis eElurikkus
Siberi võhumõõk

Siberi võhumõõk (Iris sibirica) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Siberi võhumõõk andmebaasis eElurikkus
Küürlemmel

Küürlemmel (Lemna gibba) on lemleliste sugukonda lemle perekonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Küürlemmel andmebaasis eElurikkus
Väike vesikupp

Väike vesikupp (Nuphar pumila) on vesiroosiliste sugukonda kuuluv taimeliik. On Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Väike vesikupp andmebaasis eElurikkus
Põdrajuure-soomukas

Põdrajuure-soomukas (Orobanche bartlingii) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Põdrajuure-soomukas andmebaasis eElurikkus
Suur soomukas

Suur soomukas (Orobanche elatior) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Suur soomukas andmebaasis eElurikkus
Ohakasoomukas

Ohakasoomukas (Orobanche pallidiflora) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Ohakasoomukas andmebaasis eElurikkus
Villane katkujuur

Villane katkujuur (Petasites spurius) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Villane katkujuur andmebaasis eElurikkus
Eksponent

Eksponent on isik, asutus või organisatsioon, kes esemeid, kunstiteoseid või muud näitusel või muuseumis eksponeerib.
Niitjas penikeel

Niitjas penikeel (Potamogeton filiformis) on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Niitjas penikeel andmebaasis eElurikkus
Väike penikeel

Väike penikeel (Potamogeton pusillus) on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Väike penikeel andmebaasis eElurikkus
Juus-penikeel

Juus-penikeel (Potamogeton trichoides) on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Juus-penikeel andmebaasis eElurikkus
Boignée

Boignée on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Boignée omaette vald.  Boignée – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Manuel Mejía Vallejo

Manuel Mejía Vallejo (23. aprill 1923 Jericó – 23. juuli 1998 El Retiro) oli Colombia kirjanik ja ajakirjanik. Mejía Vallejo õppis Medellínis Universidad Pontificia Bolivarianas. La Violencia perioodil elas ta 1949–1957 eksiilis Venezuelas, Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris. Ta oli Medellínis Colombia Rahvusülikooli kirjanduse professor, 1985. aastal sai ta sama ülikooli audoktoriks. 1963 Nadali auhind 1989 Rómulo Gallegose auhind "La tierra éramos nosotros" (1945) "Al pie de la ciudad" (1958) "El día señalado" (1964) "Aire de tango" (1973) "Las muertes ajenas" (1979) "Tarde de verano" (1981) "Y el mundo sigue andando" (1984) "La sombra de tu paso" (1987) "La casa de las dos palmas" (1988) "Los abuelos de la cara blanca" (1991) "Tiempo de sequía" (1957) "Cielo cerrado" (1963) "Cuentos de zona tórrida" (1967) "Las noches de las vigilias" (1975) "Otras historias de Balandú" (1990) "Sombras contra el muro" (1993) "La venganza y otros relatos (1995) "Prácticas para el olvido" (1977) "El viento lo dijo" (1981) "Memoria del olvido" (1990) "Soledumbres" (1990)
Ligny (Belgia)

Ligny (prantsuse [liˈɲi]) on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Ligny omaette vald. 16. juunil 1815, kaks päeva enne Waterloo lahingut, toimus küla lähistel Ligny lahing, kus Napoleon I saavutas oma sõjalise karjääri viimase võidu – kindralfeldmarssal Blücheri juhitud Preisi armee üle.
Tongrinne

Tongrinne on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Tongrinne omaette vald.
Sandra Kalniete

Sandra Kalniete (sündinud 22. detsembril 1952 Toguris Tomski oblastis) on Läti poliitik ja diplomaat. Ta on Ühtsuse liige. 1981. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria erialal. Margistrikraadi kunstiteaduste alal sai 1997. aastal. Ta on olnud Läti Vabariigi suursaadik ÜRO juures (1993–1997), Prantsusmaal (1997–2002) ja UNESCO juures (2000–2002). Aastail 2002–2004 oli ta Läti välisminister ja 2004. aastal Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik. Alates 2009. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei fraktsioon). Ta on kirjutanud raamatu "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" ('Ballikingadega Siberi lumes', 2001), mis on tõlgitud paljudesse keeltesse. 3. märtsil 2015 ei lubatud Boriss Nemtsovi matustele sõitnud Kalnietet Moskvas Šeremetjevo lennujaamas Venemaale siseneda. 2012 – Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk http://kalniete.lv/par-mani/ Moskva ei lubanud Läti endist välisministrit ja Poola senati spiikrit Nemtsovi matustele Sandra Kalniete Euroopa Parlamendi kodulehel
Demokraatiapäev

Demokraatiapäev on 2007. aastal ÜRO Peaassamblee poolt algatatud rahvusvaheline tähtpäev, mida tähistatakse iga aasta 15. septembril. Samal päeval 10 aastat varem, 1997. aastal oli riikide parlamente ühendav rahvusvaheline organisatsioon Parlamentidevaheline Liit (Inter-Parliamentary Union ehk IPU) võtnud vastu demokraatia ülddeklaratsiooni. Demokraatiapäeva tähistamisega soovib ÜRO pöörata maailma riikide ja rahvaste tähelepanu demokraatlikele väärtustele ja demokraatia olukorrale maailma eri paigus. ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/62/7 (2007) preambulis rõhutatakse, et demokraatial on küll eri vorme, kuid selle lahutamatuteks osadeks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine: "...demokraatia on universaalne väärtus, mis põhineb inimeste vabalt väljendatud tahtel otsustada oma poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste süsteemide üle ning nende täielikul osalusel oma elu kõigis aspektides." 2012. aastal on ÜRO valinud demokraatiapäeva peateemaks demokraatiahariduse. Eestis tähistatakse 2012. aastal demokraatiapäeva Avatud Eesti Fondi ja Eesti Väitlusseltsi eestvedamisel demokraatiateemaliste väitlustega koolides ja ülikoolides ning kampaaniaga "Meie hääled". Universal Declaration on Democracy International Day of Democracy: Background UN General Assembly Resolution A/62/7 (2007) "Demokraatiapäev 2012 Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 9. septembril 2012.
Indrek (film)

"Indrek" on A. H. Tammsaare raamatu "Tõde ja õigus" teise osa põhjal Tallinnfilmis valminud Eesti film. "Indrek" räägib eesti maapoisi Indrek Paasi elust härra Mauruse eragümnaasiumis 19. sajandi lõpuaastail. Teinud läbi tõdede ja valede keerulise labürindi, jõuab Indrek tõdedeni, mis sunnivad ta koolist lahkuma. Inimese võitluse inimväärse tõe eest teevad suuremal või vähemal määral läbi kõik filmi tegelased, nii õpetajad kui ka õpilased. "Indrek" valmis 1975 ning esilinastus aasta hiljem. Filmi režissöör on Mikk Mikiver, stsenaristid Arvo Kruusement ja Lembit Remmelgas, helilooja Veljo Tormis; operaator Mihhail Dorovatovski ning kunstnik Halja Klaar. Indrek Paas – Harry Kõrvits Maurus – Ants Eskola Miralda – Maria Klenskaja Wojtynski – Kaljo Kiisk Slopašev – Rein Aren Usuõpetaja – Jüri Järvet Molotov – Aarne Üksküla Timusk – Heino Mandri Ollino – Jüri Müür Miilinõmm – Olev Eskola Vihalepp – Ilmar Tammur Tigapuu – Enn Kraam Tuntumatest näitlejatest tegid filmis kaasa ka näiteks Juhan Viiding, Peeter Volkonski, Mihkel Smeljanski, Tõnu Mikiver, Martin Veinmann, Paul Laasik, Harald Zahrens ja Voldemar Panso. Lisaks mängis filmis astronoomi teadlane Harald Haberman ning ühte õpetajat kirjanik Mats Traat. Raul Tammet, "Indreku" teine režissöör, ütles telesaates „Kaadris: Indrek.“ (ERR, 2012): „Üks selle filmi tegemise vaikne tagamõte oli, et suudaks veel ära jäädvustada Ants Eskola, sest et tema loomingulises biograafias oli hiilgav osatäitmine Maurusena Eesti Draamateatris.“
Bonneville (Belgia)

Bonneville on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Bonneville omaette vald. Saint-Firminuskerk (11. sajand)  Bonneville (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Koola (täpsustus)

"Koola" võib tähendada: taimeperekonda koola ehk koolapähklipuu (Cola) koolajooki Koola laht Koola poolsaar Koola tuumaelektrijaam Kõola
Indrek

Indrek on mehenimi. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 3544 Indreku-nimelist inimest. Indrek Allmann, arhitekt Indrek Erm, arhitekt Indrek Galetin, fotograaf Indrek Hargla, ulmekirjanik Indrek Hirv, luuletaja ja kunstnik Indrek Jürjo, ajaloolane Indrek Kalda, muusik Indrek Kannik, ajakirjanik, poliitik ja julgeolekuekspert Indrek Koff, tõlkija ja kirjanik Indrek Lauri, kergejõustiklane, käija Indrek Leivategija, tšellist Indrek Martinson, eesti päritolu Rootsi füüsik Indrek Martis, muusik Indrek Mesikepp, luuletaja Indrek Männiste, filosoof Indrek Ojari, näitleja Indrek Oro, arstiteadlane ja onkoloog Indrek Ots, zooloog ja loomaökoloog Indrek Paas, muusik, punkbändi Punkentsefaliit asutajaliige Indrek Paas, A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" üks peategelasi Indrek Paavle, ajaloolane Indrek Palu, viiuldaja ja muusikapedagoog Indrek Patte, muusik Indrek Peil, arhitekt Indrek Pertelson, judoka ja ettevõtja Indrek Raadik, ansambli Tuberkuloited laulja Indrek Raudne, poliitik ja ettevõtja Indrek Reiland, filosoof Indrek Rohtmets, bioloog ja teadusajakirjanik Indrek Rünkla, arhitekt Indrek Saar, näitleja ja poliitik Indrek Saarepera, arhitekt Indrek Sammul, eesti näitleja ja lavastaja Indrek Schwede, ajakirjanik Indrek Sei, ettevõtja ja ujuja Indrek Sell, loodusfotograaf ja mükoloog Indrek Sirel, sõjaväelane Indrek Zelinski, jalgpallitreener ja endine jalgpallur Indrek Taalmaa, näitleja Indrek Tarand, poliitik, riigiametnik, ajaloolane ja saatejuht Indrek Tart, sotsioloog ja kirjandusteadlane Indrek Teder, jurist Indrek Tiido, ärimees Indrek Tiigi, arhitekt Indrek Tobreluts, laskesuusataja Indrek Toome, ärimees ja endine poliitik Indrek Treufeldt, ajakirjanik Indrek Turi, kümnevõistleja https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink]
Hulhulé

Hulhulé (divehi ހުޅުލެ) on saar Malé atollis Maldiividel. Seal asub Male rahvusvaheline lennujaam. Maldiivide pealinn Male asub Hulhulé kõrval.
Vezin

Vezin on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas Namuri provintsis. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Vezin omaette vald.
Õpetajate päev

Õpetajate päev on tähtpäev, mis on ellu kutsutud õpetaja ameti väärtustamiseks, s.o elukutsega seotud probleemidele ja saavutustele tähelepanu pööramiseks. Õpetajate päeva tähistatakse riigiti erinevatel päevadel, Eestis on selleks 5. oktoober. Samal päeval tähistab UNESCO alates 1994. aastast maailma õpetajate päeva (inglise keeles World Teachers' Day). Eesti koolides on tavaks abiturientidel olla sel päeval õpetajate rollis ja ise tunde anda. Õpetajate päevale eelnevatel päevadel on tavaks saanud õpetajaid tunnustada ja tänada nii piirkondlikult kui ka üleriigiliselt – korraldatakse vastuvõtte ja kontserte. Samuti toimub näiteks üleriigiline Aasta Õpetaja auhinnagala "Eestimaa õpib ja tänab", kus valitakse aasta õpetaja. Usbekistanis on 1. oktoobril tähistatav õpetajate päev riigipüha ja see on tehtud puhkepäevaks.[viide?] Eestimaa õpib ja tänab, Haridus- ja Teadusministeeriumi kodulehel
Thon-Samson

Thon-Samson on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Thon-Samson omaette vald. St Remy kirik (1780)  Thon-Samson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Thon-Samson.be (prantsuse keeles)
Johann Heinrich Förster

Johann Heinrich Förster (1750 Saksamaa – 1827 Eesti) oli hernhuutlik kirjamees. Õppis ja töötas Neusalmi, Gnadenbergi ja Herrnhuti koolides ja kogudustes. Ta saadeti 1780 koos abikaasaga Baltimaile, kus elas esialgu Kambja pastoraadis pastor J. G. Zimmermanni juures. Seal õppis ta eesti keelt ning suunati 1781. aasta juulis iseseisvale tööle Rannu kihelkonda. Hiljem elas ta Erastveres ning alates 1808. aastast oli vennastekoguduse Tartumaa ringkonna hoolekandja.
Coutisse

Coutisse on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Coutisse omaette vald. Allavaux, Arches royales, Bohisseaux, Croix, Froidebise, Grande Croix, Grosse, Jodion, Kévret, Leumont, Lionfontaine, Nalamont, Sainte-Begge, Saint-Mort, Treton, Vieux Tauves. Sainte-Begge Vana raudteetamm Nalamont  Coutisse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Castel de Forvent - Salles de réception, traiteur (prantsuse keeles)
Maizeret

Maizeret on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Maizeret omaette vald. Bialy, Biche, Core, Gawday, Haie Marie, Moisnil, Sur le Try, Tasseneur, Trieuchamps, Vil-en-Val. Sint-Martinuskerk (1926)  Maizeret – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Landenne

Landenne (endine nimi Landenne-sur-Meuse) on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas. Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Landenne omaette vald. Besmes, Bois Moreau, Calle, Chant d'Oiseaux, Chaudemont, Coria, Lengien, Loysse, Mostombe, Petit-Waret, Saint-Mort, Troka, Velaine.  Landenne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Puutuja

Joone puutuja punktis P on sirge, mis saadakse kõverjoone punkte K1 ja K2 läbivatest sirgetest piirprotsessis, kus K1 ja K2 lähenevad punktile P. Tasandilise kõvera puutuja etteantud punktis on sirge, mis läbib vaadeldavat punkti ja mille tõus ühtib kõvera tõusuga selles punktis. Pinna puutujaks nimetatakse sirget, mis on puutujaks mõnele pinnal asuvale joonele. Kui tasandilise joone võrrand on kujul y = f(x), siis puutuja võrrand punktis (x0,f(x0)) on vastavalt y = f ( x 0 ) + f ′ ( x 0 ) ( x − x 0 ) {\displaystyle y=f(x_{0})+f'(x_{0})(x-x_{0})} , kus f' on funktsiooni f tuletis. Pinna puutujatasand punktis P on tasand, mis on moodustatud kõikidest pinna puutujatest punktis P. Puutujapind on pind mis on moodustatud kõikidest (ruumilise) joone puutujatest. Puutujavektor on puutuja sihiline vektor. Puutujaruum muutkonna punktis P on vektorruum, mis on moodustatud kõigist puutujavektoritest punktis P. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Tartu (arvuti)

Iskra 1080 Tartu oli Eestis välja töötatud koduarvuti, mida toodeti Stšjotmaši (Счётмаш) tehases Moldovas Chișinăus (tookordse nimega Kišinjov) ja ka Haapsalu rajoonis Palivere Ehitusmaterjalide Tehases alates aastast 1989. Arvuti projekteeris Leo-Henn Humal inspireerituna 1980. aastatel Tartusse jõudnud Apple II mudelitest ja ZX Spectrumi koduarvutist. Töötav prototüüp valmis 1984. aastaks. Tarkvara kirjutasid Jaan Kaasik, Olev Toom ja Mai Toom. Arvuti prototüüp kandis sünnilinna järgi nime Tartu, 1986. aastaks oli kohapeal katseeksemplare valmistatud kümme, need olid varustatud Robotroni kettaseadmetega ning olid kasutusel õppetöös. Arvuti konkureeris algusest peale Jukuga universaalse kooliarvuti positsioonile, aga jäi alla mitte tehniliste parameetrite, vaid tootmiseks vajalike komponentide ja kokkulepete puudumise tõttu. Näiteks Paliveres toodeti 1989. aastal 50 "Tartu" arvutit, kuid neil puudusid vajalikud kettaseadmed ja printerid. Tartus projekteeritud mudel sai Iskra 1080 baasmudeliks, mille eri versioonid kannavad lisaks koode 1081, 1083 ja 1084, millele vastavalt võis komplekti kuuluda lindi- või kettaseade, arvuti sai ühendada värviteleri või -monitoriga, aga ka printeri ja kohtvõrguga. Ette oli nähtud nii juhtkangi kui muude sisendseadmete ühendamine, arvuti oli mõeldud nii tööks, programmeerimiseks kui videomängude mängimiseks. Kuigi Juku sai tuntuks Eestis, toodeti Chișinăus Iskra 1080 arvuteid Nõukogude Liidu turu jaoks kokku ilmselt kordades rohkem kui Jukusid. Iskra 1085 kasutas sama disainiga korpust, kuid oli ZX Spectrumi kloon. Järgnev tabel annab ülevaate Iskra 1080 tehnilisest poolest. Iskra 1085 Juku (arvuti) Elfafoorum: Arvuti "Juku" TÜ arvutimuuseum: Iskra 1080 Laur Kanger (2013). "Domestic PC Production in the Soviet Baltic States 1977-1992" (PDF). The University of Edinburgh. Evar Post (21. märts 1986). "10 "Tartut", aga edasi?". TRÜ. Indrek Lindsalu (8. märts 1990). "Konkurendiks "Jukule"". Päevaleht. "Искра 1085". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2014. Vaadatud 9. septembril 2012.
Vinderhoute

Vinderhoute on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Lovendegemi vallas. Sint-Bavokerk  Vinderhoute – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tui-tähtpea

Tui-tähtpea (Scabiosa columbaria) on uniohakaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Tähtpea-sõrmiktiib toitub tui-tähtpeal. Tui-tähtpea andmebaasis eElurikkus
Värvi-paskhein

Värvi-paskhein (Serratula tinctoria) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Värvi-paskhein andmebaasis eElurikkus
Madal unilook

Madal unilook ehk ussikapsas (Sisymbrium supinum) on ristõieliste sugukonda unilooga perekonda kuuluv ühe või kaheaastane rohttaim. Niiskematel loodudel, kallastel, põlevkivikarjäärides, kamardumata kohtades. Lääne- ja Põhja-Eestis, paiguti. Taime kõrgus 7–25 cm.Varsi mitu, lamavad või tõusvad. Lehed sulglõhised või –jagused, hõredalt karekarvased. Õitseb juunist augustini. Õied valged, õied ja viljad kandelehtedega. Kõdrad varrest eemalehoiduvad, kõverdunud. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2023). Madal unilook andmebaasis eElurikkus "I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu–Riigi Teataja". www.riigiteataja.ee. Vaadatud 12. mail 2023.
Niidu-asparhernes

Niidu-asparhernes (Tetragonolobus maritimus, sünonüüm Lotus maritimus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Niidu-asparhernes andmebaasis eElurikkus