laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rudolf Sieczyński

Rudolf Sieczyński (23. veebruar 1879 Viin – 5. mai 1952 Viin, Austria) oli Poola päritolu Austria helilooja. Tänapäeval tuntakse teda peaaegu üksnes nostalgilise laulu "Wien, du Stadt meiner Träume" ("Viin, mu unistuste linn"), mille muusika ja sõnad ta kirjutas 1912. aastal. Klaverimängu õppis Rudolf Sieczyński kodus, ema käe all. Pärast kooli siirdus ta Viini Ülikooli, kus õppis õigusteadust. 1904. aastal kaitses ta õigusteaduse doktori kraadi ja alustas tööd juristina Mödlingi vallas Alam-Austrias. Esimese maailmasõja ajal oli ta interneerimislaagri ülem Göllersdorfis, 16. aprillil 1917 pälvis Tsiviilteenistuse Sõjaristi III klassi. Pärast sõda määrati ta põllumajandusameti juhiks ja talle anti õuenõuniku tiitel (Hofrat). 1919. aastal avaldas Sieczyński õigusteadusliku töö "Die Wiederbesiedelung gelegter Bauerngüter und Häusleranwesen". Seejärel kirjutas ta raamatuid Viinist, sealsest kultuurist ja tavadest, samuti komponeeris laule Viini teemadel omaenda tekstidele. Tema tuntuimaks teoseks sai 1912,. aastal kirjutatud Op. 1 "Wien, du Stadt meiner Träume". Laulu tekst tõlgiti peagi mitmesse keelde ning pala levis pealkirjade all nagu "Vienne, ville de mes rêves" ja "Vienna, City of My Dreams". Laulu üks tuntumaid salvestisi pärineb 1957. aastast, mil seda esitas Elisabeth Schwarzkopf Philharmonia Orchestra saatel Otto Ackermanni juhatusel. Laul oli ka lavastaja Stanley Kubricku 1999. aastal esilinastunud filmi "Silmad pärani kinni" ("Eyes Wide Shut") heliribal. Sieczyński järgmised teosed järgisid samuti Viini traditsioonilist stiili, kuid tema esimese pala edu ei kordunud. Rudolf Sieczyński oli aastatel 1925–1930, 1930–1938 ja 1947–1949 Austria Heliloojate Liidu esimees. Sieczyński maeti Hietzinger Friedhofi kalmistule Viinis. Gazeta Lwowska, s. 1, Nr 92, 22. aprill 1917. Wien, du Stadt meiner Träume Rudolf Sieczyński teosed portaalis International Music Score Library Project (IMSLP)
Lehv

Lehv (ka lips, lipsuke, kõnekeeles šleif) on enamasti dekoratiivsel eesmärgil liblikjalt aasa seotud pael. Astrid Lindgren, lehvid juustes Lehviga kübar Lipsukesega koer Lips Kikilips Rosett
Lívia Járóka

Lívia Járóka (sündinud 6. oktoobril 1974 Tatas) on Ungari partei "Fidesz – Ungari Kodanike Ühendus" poliitik. Ta on rahvuselt mustlane. Járóka valiti Euroopa Parlamenti 2004. aastal ja ta oli selle liige aastani 2014. Septembris 2017 pääses ta uuesti Euroopa Parlamenti Ildikó Pelczné Gálli asendusliikmena, ta kuulub fraktsiooni Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid. Ta on Euroopa Parlamendi juhatuse liige. Járóka on õppinud Soproni ülikoolis ja Kesk-Euroopa Ülikoolis. 2012. aastal sai ta doktorikraadi sotsiaalantropoloogias University College Londonis. Lívia Járóka. Euro parlamendi liikmed. 19.7.2017. Parlamendi Magazine. 28.10.2017. Lívia Járóka Euroopa Parlamendi kodulehel
240 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 260. aastad eKr | 250. aastad eKr | 240. aastad eKr | 230. aastad eKr | 220. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 243 eKr | 242 eKr | 241 eKr | 240 eKr | 239 eKr | 238 eKr | 237 eKr | ► | ►► 240. aasta eKr ehk ab urbe condita DXIV (514). Aitoolia liit sõlmis rahu Ahhaia liiduga. Hiina astronoomid vaatlesid Halley komeeti. Aleksandria raamatukogu juhataja, astronoom ja matemaatik Erastothenos hindas Maa ümbermõõtu eri laiuskraadel asuvate objektide varju pikkuste alusel. ... ...
Hea õpetaja

Hea õpetaja on Tallinna haridusasutuste õpetajatele antav aunimetus (kvaliteediauhind) tähelepanuväärse haridustöö eest. ... 2015 Irina Leinsaar, Tallinna Mardi Lasteaed Marianne Kull, Tallinna Mardi Lasteaed Pille Kull, Tallinna Suitsupääsupesa Lasteaed Helju Sillavee, Tallinna Kelmiküla Lasteaed Katrin Reinsalu, Tallinna Lasteaed Sinilind Moonika Tooming, Gustav Adolfi Gümnaasium Anu Kell, Gustav Adolfi Gümnaasium. ... https://www.tallinn.ee/est/haridus/Auhinnatud-opetajad-2015 (vaadatud 01.01.2019)
Mkuze

Mkuze on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, uMkhanyakude ringkonna halduskeskus. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mkuze elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,86%, valgeid 4,46%, India või Aasia päritolu inimesi 1,13%, värvilisi 0,45% ja teisi 1,11%. Suulu keelt pidas emakeeleks 91,25% inimesi, inglise keelt 3,09%, ndebele keelt 0,86% ja afrikaani keelt 0,78%. https://census2011.adrianfrith.com/place/583093
Töökeskkond

Töökeskkond on ümbrus, milles inimene töötab. Töökeskkond peab olema töötajaile või teistele töökeskkonnas viibijaile ohtutu. Töökeskkonna ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise korra kehtestab Eesti Vabariigi Valitsus. Töökeskkonna ohutuks muutmisel tuleb vajadusel kasutada isikukaitsevahendeid. Loovust soodustav töökeskkond "Töötervishoiu ja tööohutuse seadus". Riigikogu. 26.07.1999. § 3. Vaadatud 07.01.2019. "Töökeskkonna keemiliste ohutegurite piirnormid". Vabariigi Valitsus. 29.09.2001. Vaadatud 07.01.2019. "Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded tehislikust optilisest kiirgusest mõjutatud töökeskkonnas, tehisliku optilise kiirguse piirnormid ja kiirguse mõõtmise kord". Vabariigi Valitsus. 01.05.2010. Vaadatud 07.01.2019. "Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded vibratsioonist mõjutatud töökeskkonnale, töökeskkonna vibratsiooni piirnormid ja vibratsiooni mõõtmise kord". Vabariigi Valitsus. 30.04.2007. Vaadatud 07.01.2019. "Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded mürast mõjutatud töökeskkonnale, töökeskkonna müra piirnormid ja müra mõõtmise kord". Vabariigi Valitsus. 30.04.2007. Vaadatud 07.01.2019. "Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded elektromagnetväljadest mõjutatud töökeskkonnale, elektromagnetväljadega kokkupuute piirnormid ja rakendusväärtused ning elektromagnetväljade mõõtmise kord". Vabariigi Valitsus. 01.07.2016. Vaadatud 07.01.2019. "Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord". Vabariigi Valitsus. 24.01.2010. Vaadatud 07.01.2019.
Craig Smith

Craig Smith (sündinud 5. septembril 1989 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana paremäärel. Ta alustas jäähoki mängimist noorteliiga United States Hockey League'i klubis Waterloo Black Hawks. Hooaegadel 2009–10 ja 2010–11 mängis ta Wisconsini Ülikooli meeskonnas. 2009. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i draft '​is 98. valikuna. NHL-is tegi ta Predatorsi meeskonnas debüüdi 7. oktoobril 2011 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu ja lõi selles mängus ka oma NHL-i karjääri esimese värava. Pärast üheksat hooaega Predatorsi meeskonnas sõlmis Smith 2020. aasta oktoobris kolmeaastase lepingu Boston Bruinsiga. Pedatorsis jäi tema resultatiivseimaks hooajaks 2013/14, mil ta lõi 24 väravat ja andis 28 väravasöötu. 2023. aasta veebruaris kaubeldi Smith koos kolme hilisema draft '​i valikuga Garnet Hathaway ja Dmitri Orlovi vastu Bruinsist Washington Capitalsi. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta andis turniiril kokku kümme resultatiivset söötu, mille poolest oli turniiri parim mängija. "Capitals trading Orlov, Hathaway to Bruins for Smith, three picks". Sportsnet. Craig Smith NHL.com lehel Craig Smith hockeydb.com lehel
Tamara Laas

Tamara Laas (vene keeles Тамара Карловна Лааз; 24. august 1923 Allmäe küla, Aleksandrovski maakond, Stavropoli kubermang, Nõukogude Venemaa – 1. või 7. oktoober 2007 Tallinn, urn maetud Tallinna Metsakalmistule) oli eesti õpetaja, NSV Liidu Ülemnõukogu kolmanda koosseisu saadik aastatel 1950–1954. Keskkooli lõpetas ta 1941. aasta juunis Leningradis, kus viibis ka Leningradi blokaadi ajal. Ta õppis filoloogiat ja omandas prantsuse keele õpetaja kutse. 1948. aastast töötas ta vene keele õpetajana Tallinnas. 1950. aastal valiti ta Tallinna Mererajooni valimisringkonnast NSV Liidu Ülemnõukogu kolmanda koosseisu saadikuks. Hiljem töötas ta õpetajana Tallinna Reaalkoolis ja Tallinna 21. Keskkoolis. Ta osales vahetusprogrammides Ida-Saksamaa ja Tšehhoslovakkiaga. Tema vanemad olid Karl Laas ja Liisa Väli. Ta ei abiellunud. Maimo Kalmet. "On, keda meeles kanda". Nõukogude Õpetaja nr 18, 1. mai 1975 Lindström, Voldemar. "Tuuletõmbuse aegu. 1960-1970" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. november 2022. Vaadatud 10. novembril 2022. "TALLINNA XXI KOOLI ARHIIV". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2019. Vaadatud 2. jaanuaril 2019. Nõukogude Õpetaja nr 18, 1. mai 1975. Lk 2 Kohtumised kandidaatidega (1950). "NSVL Ülemnõukogu saadikukandidaat Tallinna 21. kooli õpetaja Tamara Laas läheb kohtuma Balti mere sõjaväelastega, laeva juhtkond võtab külalise vastu ning ta juhatatakse nõukoguliku sümboolikaga kaunistatud punanurka. Tamara Laas vestleb mereväelastega, lõpuks kuulajad aplodeerivad". Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 7, 10. märts 1950, 2/4 Eesti filmi andmebaas Maimo Kalmet. "On, keda meeles kanda". Nõukogude Õpetaja nr 18, 1. mai 1975 Tallinna 21. kooli 1. lennu lõpupilt (1950), esimeses reas paremalt teine õppealajuhataja Tamara Laas Haud Tallinna Metsakalmistul Tamara Laas Genis
Natalja Neprjajeva

Natalja Mihhailovna Neprjajeva (vene keeles Наталья Михайловна Непряева; sündinud 6. septembril 1995 Tveris) on Venemaa murdmaasuusataja. 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta teatesõidus pronksmedali. Teatesprindis sai ta koos Julija Belorukovaga üheksanda koha. Parimaks individuaalkohaks jäi klassikasprindi neljas koht. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta suusavahetusega sõidus ja teatesõidus pronksmedali. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta suusavahetusega sõidus hõbemedali. Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 1. märtsil 2014 Soomes Lahtis toimunud etapil vabatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile sealsamas 4. märtsil 2018 10 km klassikatehnikas. Esimese etapivõidu sai ta 2018.–2019. aasta Tour de Ski teisel etapil 30. detsembril Dobbiacos 10 km vabatehnikas. Ta tuli Tour de Ski üldvõitjaks hooajal 2021–22 ning temast sai esimene vene naissuusataja, kes on Tour de Ski võitnud. 2018 Pyeongchangis pronksmedal 4×5 km teatesõidus 2022 Pekingis hõbemedal suusavahetusega sõidus 2019 Seefeldis pronksmedal suusavahetusega sõidus pronksmedal 4×5 km teatesõidus 2021 Oberstdorfis hõbemedal 4×5 km teatesõidus 2013 Liberecis hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus 2014 Val di Fiemmes maailmameister 5 km klassikas hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus 2015 Almatõs hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus pronksmedal 5 km vabatehnikas pronksmedal klassikasprindis 2018 Gomsis hõbemedal 15 km suusavahetusega sõidus pronksmedal vabatehnikasprindis Natalja Neprjajeva on osalenud individuaalselt (seisuga 6. veebruar 2022) 136 maailma karikasarja etapil, sealhulgas jõudnud esikolmikusse 24 korral ja võitnud kuus korda. Natalja Neprajeva FIS-i lehel
Kolme Kooli Kohtumine

Kolme Kooli Võistlus (ka Kolme Kooli Kohtumine, lühemalt KoKoKo või KOKOKO) on iga-aastane eeskätt humanitaarainete võistlus, kus võistlevad Hugo Treffneri Gümnaasiumi, Tallinna 21. Kooli ja Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium. Võisteldakse kirjanduses, ajaloos, inglise keeles, vene keeles, kunstiajaloos ja muusikas. Peale õppeainete võistluse võisteldakse ka mälumängus, asukoha linna (Tartu, Tallinna või Pärnu) tundmises ja spordis. Esimene võistlus toimus 2002. Viie Kooli Võistlus https://parnu.postimees.ee/644974/tartlased-andsid-kolme-kooli-kohtumise-teatepulga-sutevaka-humanitaargumnaasiumile (vaadatud 01.01.2019) https://parnu.postimees.ee/644974/tartlased-andsid-kolme-kooli-kohtumise-teatepulga-sutevaka-humanitaargumnaasiumile
Kohtla-Järve vapp

Kohtla-Järve vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve vapp. Vapp on kinnitatud 6. märtsil 1995. Selle autor on Tõnu Kukk. Vapp jaguneb diagonaalselt kaheks: vasakul all on kuldne ja ülal sinine väli. Kuldsest väljast eenduvad kaldjoonega risti kuus kuldset leeki. Sinine värv sisaldab Pantone värvitabeli järgi sinist C 91% ja punast M 43%. Vapikilbi allosa on poolringikujuline, mõõtude suhtega 5:4. Vapi kuldne värv ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, mille järgi on linn nime saanud. Leekide arv 6 tähistab kahte sündmust paikkonna ajaloos – 1916. aastal alustati Järve küla lähedal põlevkivi tööstuslikku tootmist ja 1946. aastal sai Kohtla-Järve linna õigused. Kohtla-Järve linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid. Kohtla-Järve lipp Kohtla-Järve sümboolika linna kodulehel Kohtla-Järve sümboolika Riigikantselei kodulehel
Anastassija Sedova

Anastassia Nikolajevna Sedova (vene keeles Анастасия Николаевна Седова; sündinud 4. veebruaril 1995 Saranskis) on Venemaa murdmaasuusataja. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis oli ta 15 km suusavahetusega sõidus üheksas ja 10 km klassikas 11. Lisaks sai ta teatesõidus viienda koha. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus pronksmedali. Parimaks individuaalkohaks jäi 10 km vabatehnikas saadud kaheksas koht. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa naiskonnaga taas pronksi. Maailma karikasarjas tegi Sedova debüüdi 27. novembril 2011 Kuusamos toimunud etapil 10 km klassikas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2018.–2019. aasta Tour de Ski teisel etapil 30. detsembril Dobbiacos 10 km vabatehnikas. Ka tema vend Pjotr Sedov on kuulunud Venemaa murdmaasuusakoondisse. 2018 Pyeongchangis pronksmedal 4×5 km teatesõidus 2019 Seefeldis pronksmedal 4×5 km teatesõidus 2013 Liberecis hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus pronksmedal 5 km vabatehnikas 2014 Val di Fiemmes pronksmedal 5 km klassikas hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus 2015 Almatõs hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus hõbemedal 5 km vabatehnikas 2016 Râșnovis maailmameister 10 km klassika pronksmedal 10 km vabatehnikas 2018 Gomsis maailmameister 15 km suusavahetusega sõidus pronksmedal vabatehnikasprindis Anastassia Sedova on osalenud individuaalselt (seisuga 25. veebruar 2019) 38 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse neljal korral, kuid ühtegi etappi pole võitnud. Anastassia Sedova FIS-i lehel
Mariel Merlii Pulles

Mariel Merlii Pulles (sündinud 1. novembril 1998) on eesti murdmaasuusataja. Maailma karikasarja debüüdi tegi Pulles 18. veebruaril 2017 Otepää vabatehnika sprindis, saavutades 52. koha. 2017 Lahtis 57. koht vabatehnika sprindis 14. koht teatesõidus 2019 Seefeld 30. koht vabatehnika sprindis 55. koht 10 km klassikas ""Ladies Sprint C – Otepää, Estonia"". FIS. Vaadatud 02.01.2019. Mariel Merlii Pulles FIS-i kodulehel
Milton Obote

Apollo Milton Obote (28. detsember 1925 – 10. oktoober 2005 Johannesburg) oli Uganda poliitik. Ta oli aastatel 1962–1966 Uganda esimene peaminister. Aastatel 1966–1971 ja 1980–1985 oli ta Uganda president. Ta sündis Akokoro külas Põhja-Ugandas lango hõimupealiku pojana.
Euroalast väljaastumine

Fail:2 euro Greece.jpg Euroalast väljaastumine on protsess, mille käigus euroala liikmesriik, olgu siis vabatahtlikult või sunniviisiliselt, lõpetab euro kasutamise oma riigi valuutana ja lahkub euroalast. Eurotsoonist lahkumise võimalus tekkis esmakordselt pärast Kreeka valitsuse võlakriisi algust. Mõistet "Grexit" kasutati väidetavalt kõigepealt Citigroupi majandusteadlaste Willem Buiteri ja Ebrahim Rahbari poolt 2012. aasta aruandes, mis puudutas Kreeka võimalust euroalast lahkuda. 2015. aastal lisati termin "Grexit" Oxfordi sõnastikku, mis on määratletud kui Kreeka potentsiaalne lahkumine euroalast. 2018. aasta juuli seisuga ei ole ükski riik euroalast välja astunud. Euroopa võlakriis Euroskeptitsism Euroopa Liidust väljaastumine Kate Mackenzie ja Joseph Cotterill. "Grexit". Willem Buiter & Ebrahim Rahbari. "Rising Risks of Greek Euro Area Exit" (PDF). Antonia Oprita. "Grexit, Brexit added to Oxford English Dictionary".
Laima Andrikienė

Laima Liucija Andrikienė (sündinud 1. jaanuaril 1958 Druskininkais) on Leedu poliitik, ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta on olnud Leedu Seimi liige. Ta oli aastatel 2004–2014 ja 2016–2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta lõpetas aastal 1975 Druskininkai 1. Keskkooli ja aastal 1980 Vilniuse Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal.
Silvi Kalda

Silvi Kalda (16. jaanuar 1929 – 21. detsember 2018) oli eesti nahakunstnik. Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi ja 1956. aastal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudi (ERKI) nahkehistöö erialal. Seejärel töötas ta Tartu ja Tallinna kunstitoodete kombinaatides teostuskunstniku ja meistrina. 1967–1993 oli ta ERKI nahkehistöö kateedri õppejõud, 1987. aastast dotsent. 1994. aastast oli ta vabakutseline kunstnik. Tema loomingut iseloomustati järelehüüdes järgmiselt: "Tema loomingus on alati olnud tähtsal kohal kuldamine ja nahavool, kuid eriti iseloomulikuks peetakse kuldaktsente heledal nahal või pärgamendil. Hilisemat perioodi ilmestas rohkete metalldetailide kasutamine." Silvi Kalda oli Eesti Kunstnike Liidu liige (1959) ja Eesti Nahakunstnike Liidu auliige (2009). 1978. ja 1987. aastal pälvis ta preemiad Eesti vabariiklikul köitekunstinäitusel, 1982. aastal Eesti Kunstnike Liidu tarbekunstinäituse aastapreemia ning 1983. aastal Baltimaade tarbekunstitriennaali medali. Suri nahakunstnik Silvi Kalda Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Suri nahakunstnik Silvi Kalda
Apurinani keel

Apurinani keel (ka ipurina keel) on Brasiilias räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägitakse Amasoonias, peamiselt Purusi jõe äärsetel aladel. Apurinani keelt räägib hinnanguliselt alla 30% umbes 9500 apurinanist. Enamikus külades lapsed ei räägi enam apurinani keelt ja oskavad vaid portugali keelt. Apurinani keeles on 10 lühikest ja 10 pikka vokaali. Nasaalse vokaali kõrvale sattunud oraalne vokaal nasaliseeritakse. Tegusõna puhul kasutatakse isiku märkimiseks ja nimisõna omistusliidetena samu afikseid: Da Silva Facundes 2000, lk 40 The World Atlas of Language Structures Online – Chapter 10 – Vowel Nasalization Da Silva Facundes 2000, lk 141 Da Silva Facundes, Sidney, 2000. The Language of the Apurinã People of Brazil (Maipure/Arawak), doktoriväitekiri, SUNY Buffalo.
Siim Sõmer

Siim Sõmer (sündinud 11. novembril 1998 Tartus) on eesti džässmuusik, koomik[viide?] ja helilooja[viide?]. Ta õpib Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis rütmimuusika erialal kontsertflööti[viide?]. Lisaks sooloprojektidele[viide?] on ta tuntud bändi The Crosslegs üks asutajaliikmeid[viide?].
Silvi

Silvi on Eestis levinud naisenimi, tuletis nimest Silvia. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Silvi 1850 naisel. Silvi oli populaarsuselt 98. naisenimi. Silvi oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Silvi vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 62,25. Silvi Ait Silvi Kalda Silvi Liiva Silvi Mets Silvi Oja Silvi Pilt Silvi Roomets Silvi Saarlo Silvi Salupere Silvi Teesalu Silvi Tenjes Silvi Vare Silvi Vrait Silvi Väli Silvi Väljal "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 2. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Elektron (ansambel)

Elektron oli Eesti džässansambel. Igors Graps (trompet) Hans Hindpere (klahvpillid) Ants Toomingas (bass) Gennadi Taniel (altviiul) Tiit Varts (tenor- ja altsaksofon) Eri Klas (trummid).. http://www.elukiri.ee/1009/esileht/10075800.php[alaline kõdulink] [https://web.archive.org/web/20160304195037/http://www.temuki.ee/arhiiv/arhiiv_vana/Muusika/0066.htm "Vastab Hans Hindpere" Teater. Muusika. Kino
Esto Libre!

Esto Libre! on Tallinnas tegutsev Eesti rokkansambel. Indrek Poolak – laul Tõnno Piigli – kitarr Kait Kuus – bass Mart Mikson – bass Urmas Linnamägi – klahvpillid Tarmo Sillaots – klahvpillid Uku Vasemägi (trummid). https://www.facebook.com/pg/estolibre/about/?ref=page_internal (vaadatud 01.01.2019) Ansambel Facebookis
Eterniit (ansambel)

Eterniit on Eesti punkansambel. Ansambli kõik liikmed õpivad või on õppinud Tartu ülikoolis geoloogiat. Tõnn – vokaal Junn – vokaal Pets – kitarr Paat – bass Njumtak – trummid Päärn – trompet https://www.facebook.com/pg/geoloogiapunk/about/ (vaadatud 01.01.2019) Ansambel Facebookis
Nörten-Hardenberg

Nörten-Hardenberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 54,08 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8178 inimest. Vald asub Leine jõe ääres, umbes 10 km Northeimist edelas ja 10 km Göttingenist põhjas. Keskus paikneb Nörtener Waldi jalamil, kuid suured osad vallast on Leinegrabenis, Sollingi ja Harzi vahelisel madalikul. Hardenbergi loss, esmamainitud 1101. aastal, ehitati Mainzi kuurvürstide poolt. Nende ministeriaalid (või burgmannid) olid Rosdorfi isandad, kes saadeti välja 1287. aastal, nende järglased olid Thüdinghauseni (Moringeni lähedal) isandad, kes võtsid nime Hardenbergi rüütlid (neid ei tohi segi ajada Vestfaali Hardenbergi lossi aadliperekonnaga Velberti lähedalt, kes hääbusid 1450. aastal). Üks haru läks 1340. aasta paiku Taani, hääbus hiljem, Anne Hardenberg kuulus sinna. Perekond omandas veel varandust Nörten-Hardenbergi lähedal, samuti teistes Põhja-Saksamaa piirkondades. 1409. aastast alates jagunes Hardenbergi loss perekonna kahe haru vahel. 1698. aastal äikeses osaliselt hävinuna jäeti loss 1720. aastal maha ja muutus vareks. 1778. aastal krahvideks ülendatud Hardenbergi perekond, kelle kõige silmapaistvamad liikmed olid Preisi peaminister Karl August von Hardenberg ja luuletaja Novalis, on siiani pärandvara omanik. 1710. aastast elab perekond naabruses mõisahoones. 1700. aastal asutasid nad Hardenberg-Wiltheni piiritusetehase, mis on täna Saksamaa suuruselt teine alkoholitootja. Hardenbergi loss, 1648 Hardenbergi lossi vare Hardenbergi mõisahoone Katoliku kirik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.noerten-hardenberg.de
Oldenburgi kreis

Oldenburgi kreis (saksa: Landkreis Oldenburg) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreis külgneb (idast ja päripäeva) Diepholzi, Vechta, Cloppenburgi ja Ammerlandi kreisi, Oldenburgi linna, Wesermarschi kreisi ja Delmenhorsti linnaga. Kreisi pindala on 1063 km². 31. detsembril 2017 elas seal 129 924 inimest. Kreis paikneb Oldenburgi ja Bremeni linnastute vahel. Oldenburgi kreis loodi 1933. aastal. 1988. aastani oli halduskeskus Oldenburgi linnas. Sealtpeale on keskus Wildeshausen. Hunte jõgi voolab läbi kreisi lõunast põhja. Linnad: Wildeshausen Vabad vallad: Dötlingen Ganderkesee Großenkneten Hatten Hude Wardenburg Samtgemeinde: Samtgemeinde Harpstedt Beckeln Colnrade Dünsen Groß Ippener Harpstedt1 Kirchseelte Prinzhöfte Winkelsett 1Samtgemeinde keskus GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Kreisi veebileht