laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koidula Muuseum

Koidula Muuseum on 1945. aastal avatud muuseum Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 37. Koidula Muuseum on Pärnu Muuseumi filiaal. Muuseum asub 1850. aastal ehitatud endises Pärnu Ülejõe koolimajas; maja on kantud ajaloomälestiste registrisse. Aastatel 1850–1863 oli maja Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula kodu. Muuseumi püsiekspositsioon tutvustab Lydia Koidula ja tema isa elulugu seondatult eesti ärkamisajaga. https://web.archive.org/web/20121105032748/http://www.parnumuuseum.ee/koidula-muuseum (vaadatud 08.02.2013) Muuseumist Pärnu Muuseumid kodulehel (vaadatud 08.02.2013)
1343

1343. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1338 1339 1340 1341 1342 - 1343 - 1344 1345 1346 1347 1348 ... 23. aprill – algas Jüriöö ülestõus 4. mai – Paides mõrvati eestlaste kuningad 14. mai – Lahingus Tallinna all saavad eestlased orduvägedelt lüüa. 19. mai – Jüriöö ülestõus jätkus. Eesti saadikuile antud lubadust täites jõudis kohale Turu foogt Dan Niclisson, oli aga sunnitud eestlaste abistamise asemel sõlmima rahu Taani kuninga esindajatega. Põhja-Eesti oli läinud Liivi Ordu kätte 24. juuli – Ülestõusu algus Saaremaal. ... ...
Kreenbalt

Kreenbalt oli aastatel 1928–1940 Tallinnas tegutsenud kaubandus-tööstuslik aktsiaselts. Aktsiaseltsi moodustasid Balti Puuvilla Ketramise- ja Kudumise Vabrik ja Kreenholmi Puuvillasaaduste Manufaktuuri Osaühisus. Hiljem ühendati Kreenbaltiga ka Sindi Tekstiilivabrikute Ühisuse ja Eesti Niidi Vabriku hulgimüügiüksused. Ettevõttel oli ka oma jaemüügiettevõte Tekla, mille kauplusi oli 11 Eesti linnas. Aastal 1940 Kreenbalt riigistati. EE 12. köide, 2003: 246. http://www.narvagate.eu/est/ajalugu.html (vaadatud 08.02.2013)
Rehvimine

Rehvimine on purjetamises purje pinna vähendamine, mis võib suurendada purjeka stabiilsust ning vähendada ümbervajumise ja purjede tuules kahjustada saamise riski.
Karl Err

Karl Err (12. aprill 1891 – 25. juuli 1920) oli Eesti meremees ja sõjaväelane. Ta oli pärit Saaremaalt Abruka vallast. Ta lõpetas Kuressaare ja Narva merekooli. Sõjalise väljaõppe sai ta Arhangelskis, kus sooritas 14. juunil 1917 lipniku eksamid. 21. septembril 1919 ülendati ta mitšmanist leitnandi auastmesse suurtükilaeval Meeme. 29. juunil 1919 määrati ta merejõudude juhataja admiral Johan Pitka käsutusse. 17. novembril 1919 määrati ta miiniristleja Vambola nooremaks suurtükiohvitseriks. 1. juulil 1920 vabastati ta teenistusest. Vene kodusõja ja Vabadussõja ajal kuulus ta ka Slavo British Legion Regiment No: 1585 koosseisu. Medaille d'honneur (Prantsusmaa ) (1922) Võidu medal (Suurbritannia) (1922) Silver Warmedal (Suurbritannia) (1922) http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110702595876&img=era0495_013_0000057_01833_t.jpg&tbn=1&pgn=92&prc=40&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=61ea085b7552fddf3ebe535a62a56013 http://discovery.nationalarchives.gov.uk/SearchUI/Details?uri=D3479345 Ohvitseride andmekogu
Matrix: Revolutsioon

"Matrix: Revolutsioon" on 2003. aasta USA ulmefilm ja Matrixi filmitriloogia kolmas film. Neo jääb Matrixi ja Masinate linna vahele kinni. Ta avastab ennast Metroojaamast, mis on vahelüliks Matrixi ja Masinate linna vahel ning mida kontrollib Rongimees, kes keeldub teda väljalaskmast. Kui Neo lõpuks välja pääseb, avastab ta, et Matrix on hävingu äärel. Oraakel hoiatab Neod, et programm Smith plaanib hävitada nii Matrixi kui ka pärismaailma ja ta ei allu enam kellelegi. Samal ajal ründavad masinad viimast inimeste linna Zioni. Neo otsustab, et Zioni ja Matrixi päästmiseks on ainult üks võimalus ja ta läheb masinate linna, et teha masinatele pakkumine: masinad sõlmivad rahu inimestega ja tema hävitab vastutasuks Smithi. Keanu Reeves Neo Laurence Fishburne – Morpheus Carrie-Anne Moss – Trinity Hugo Weaving – Smith Nathaniel Lees – Kapten Mifune Jada Pinkett Smith – Niobe Harry J. Lennix – Komandör Lock Harold Perrineau – Link Mary Alice – Oraakel Helmut Bakaitis – Arhitekt Lambert Wilson – Meroving Monica Bellucci – Persephone Tanveer K. Atwal – Sati Collin Chou – Seraph Nona Gaye – Zee Ian Bliss – Bane Gina Torres – Cas Cornel West – West Bernard White – Rama-Kandra Anthony Wong – Ghost Anthony Zerbe – Hamann Bruce Spence – Rongimees Tharini Mudaliar – Kamala
1342

1342. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1337 1338 1339 1340 1341 - 1342 1343 1344 1345 1346 1347 ... Liivimaa-Pihkva sõda: sõjakeerises ehitati Aluliina ja Vastseliina linnus. (Teistel andmetel ehitati Vastseliina linnus 1346-1352.) ... ... 25. aprill – Benedictus XII, paavst Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 46
Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum

Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum on muuseum, mis töötab 1941. aastast Võrus. Muuseum asub 1793. aastal ehitatud majas, kus Friedrich Reinhold Kreutzwald elas aastatel 1833–1877. Hoone aadressil Fr. R. Kreutzwaldi tänav 31 on tunnistatud ehitismälestiseks. Muuseumi loomisel mängisid olulist rolli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Selts. Seltsi kogutud materjalid moodustavad ka olulise osa muuseumi püsiekspositsioonist. 2015. aastast kuulub Võru Instituudi muuseumiosakonda. http://www.lauluisa.ee/ajalugu (vaadatud 08.02.2013) https://www.riigiteataja.ee/akt/25284 EE 12. köide, 2003: 246. Muuseumi koduleht (vaadatud 29.05.2013)
Hans Kubu eragümnaasium

Hans Kubu eragümnaasium (lühemalt: Kubu eragümnaasium) oli aastatel 1921–1940 Tallinnas töötanud eragümnaasium. Kool sai alguse aastal 1908 asutatud 4-klassilisest Jaani kiriku eraühisalgkoolist, Maakri tänav 19 hoones kus ta tegutses aastail 1908–1921. Aastal 1920 sai kooli nimeks Jaani koguduse gümnaasium ja direktoriks Hans Kubu. Kooli majandusraskuste tõttu otsustati see 1921. aastal sulgeda, kuid Hans Kubu eestvõttel jätkati tegevust. Aastal 1921 nimetati kool ümber Hans Kubu eragümnaasiumiks. 1927. aastal valmis Sibulakülas, toona Imanta tänav 6 (umbes EBS-i hoone kohal) uus kolmekorruseline kivist koolimaja, mida teise maailmasõja ajal sõjaväe laatsaretina kasutati, mis põles aga 1944. aasta märtsipommitamises ja koolimaja müürid tõmmati maha alles 1956. aastal. Aastal 1932 sai koolist tütarlastegümnaasium. Aastal 1937 läks gümnaasium Tallinna Erakolledži haldusse. Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 08.02.2013) Ühest Sibulaküla unustatud koolist, jaakjuske.blogspot.com, 25th September 2012 22. jaanuaril pühitseb Tallinna Jaani kiriku kool oma 10-aastast kestvuse päeva Maakri uul nr 19, Päewaleht, nr. 15, 20 jaanuar 1918 lk. 4 Esimene Eesti õppekeelega algkool Tallinnas. H. Kubu eragümnaasium 20-aastapäeva puhul], Waba Maa, nr. 28, 3 veebruar 1928 lk. 9 H. Kubu era-gümnaasiumi XX aastapäew., Päewaleht, nr. 33, 3 veebruar 1928 lk. 6 H. Kubu gümnaasiumi kodukord. Tallinn, 1932 lk. 5 H. Kubu eragümnaasium 25-aastane. Esimene eesti õppekeelega kool Põhja-Eestis. Postimees, 1. veebruar 1933
1341

1341. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1336 1337 1338 1339 1340 - 1341 - 1342 1343 1344 1345 1346 ... 9. september – Pihkva vürstiriigi ja Riia peapiiskopkonna vahel tekkis piiritüli, mida ei suudetud läbirääkimistel lahendada. Algas 1343. aastani kestnud Liivimaa-Pihkva sõda. 18. oktoober – Tartu piiskop Engelbert von Dolen paigutati ümber Riia peapiiskopiks. ... detsember – Gediminas, Leedu suurvürst ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 46
Carl Johann Schubbe

Carl Johann Schubbe (29. jaanuar/9. veebruar 1786 Väike-Maarja – 9. juuni/21. juuni 1857 Helme) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastatel 1804–1808 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. mail/14. mail 1809 õpetajaks. Ta oli aastatel 1809–1810 (introdutseeriti 13. juunil/25. juunil) Helme ja Taagepera koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1810–1857 oli ta samade koguduste õpetaja. Tema isa Hermann Johann Schubbe oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Adam Johann Schubbe oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Kukulind

Kukulind on aastal 1970 (teistel andmetel 1975) Tallinnas asutatud kandleansambel. Ansamblile panid aluse Tallinna Muusikakooli vilistlased. Ansambel pälvis NSV Liidu süvamuusika taidlusfestivalil kaks korda (1985 ja 1987) kuldmedali. Ansambel viljeleb rahva-, kammer- ja popmuusikat. EE 12. köide, 2003: 249. http://www.rahvakultuur.ee/?&v=185&k=2836 (vaadatud 08.02.2013) Ansamblist Rahvakultuuri Keskuse kodulehel (vaadatud 08.02.2013)
Kuljus

Kuljus on väike heliavadega varustatud õõnes metallkuul, milles lahtiselt asetsev metalli- v. luutükike rappumisel tekitab heli. Kuljuseid kasutatakse muusikariistadena või osana nendest (tamburiin, jauram jt), kuljustega on kaunistatud hobuseriistu ja rõivaid (Eesti rahvarõivastest pruudipõlled). Heraldilise sümbolina ilmub kuljus grelot nime all (inglise keeles hawk's bell 'pistriku kuljus') vappidele 14. sajandil. Aisakell Kell (helitekitaja) Kuljused (muusikariist) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2019. Vaadatud 23. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://mistholme.com/dictionary/bell/ Eestist leitud muinas- ja keskaegsed kuljused TLÜ arheoloogia fotokogus Kuljused Wikimedia Commonsis
Kullaketrajad

Kullaketrajad on aastal 1952 Tallinnas asutatud tantsukollektiiv, mille asutas Nelli Uustalu. Kollektiiv sai alguse Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee (praegu Salme kultuurikeskus) tüdrukute tantsuringist ning kannab 1965. aastast nime Kullaketrajad. Ansambel on muu hulgas viljelnud paljude maade rahvatantse ja ka estraaditantsu. Tantsuansambel on nime saanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi jutu "Kullaketrajad" järgi. EE 12. köide, 2003: 250.
1340

1340. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1335 1336 1337 1338 1339 - 1340 - 1341 1342 1343 1344 1345 ... Eberhard von Monnheim Liivimaa ordumeister 1328. aastast loobus ametist. ... ...
Tamme kooli tiik

Tamme kooli tiik on tiik Tartus Tamme kooli õuel. Tiik asub Suur Kaare tänava ja Tamme puiestee nurgal. See on Tammelinna ainus veekogu. "Tamme gümnaasiumi tiiki uppus mees" Postimees, 9. november 2011
Maki Samantha Lockington

Maki Samantha Lockington (sündinud 16. mail 1990) on Cooki saarte kergejõustiklane. Tema nimel on Cooki saarte rekord seitsmevõistluses: 3333 punkti (19,30 (+1,2 m/s) (100 m tõkkejooks), 1,35 m (kõrgushüpe), 9,92 m (kuulitõuge), 28,08 (+1,3 m/s) (200 m), 4,88 m (+1,3 m/s) (kaugushüpe), 32,73 m (odavise), 3:06,63 (800 m)). http://www.iaaf.org/athletes/cook-islands/maki-samantha-lockington-235598 3. päeva tulemused 4. päeva tulemused
AS Kunda Nordic Tsement

AS Kunda Nordic Tsement on aastal 1992 asutatud ettevõte, mis toodab peamiselt erinevaid tsemente ja klinkrit. Ettevõte kuulub HeidelbergCement Group'i koosseisu. Ettevõtte käsutuses on tsemenditehas (alates 1871. aastast on see neljas renoveeritud tehas) ja karjäärid. 1992. aastal kuulus ettevõttest 65% Eesti riigile ning 35% Soomes registreeritud konsortsiumile Atlas-Nordic Cement Ltd. Eesti Vabariik müüs enda osaluse 1999. aastal ja Atlas Nordic Cement 2003. aastal. Pärast seda olid AS-i omanikud HeidelbergCement Northern Europe AB (75%) ja Hollandi firma CRH Europe B.V (25%). Ettevõttele on kuulunud ka 1994. aastal rajatud Kunda sadam, mis müüdi 2018. aastal ettevõttele Baltic Maritime Logistics Group AS. 2018. aastal teeniti kasutamata saastekvoodi müügist ja sadama võõrandamisest erakorralist tulu mahus 21,7 miljonit eurot. 2020. aasta märtsis lõpetati klinkritootmine Kundas ning koondati 80 inimest. Otsuse taga oli kasvanud CO2 hind, mis kasutusel oleva vana tootmistehnoloogia puhul muutis tootmise majanduslikult ebaotstarbekaks. Küll aga jätkatakse tsemendijahvatuse ja killustiku tootmisega. Lobribassein tehases Ubja põlevkivikarjäär Aru-Lõuna lubjakivikarjäär Kunda sadam Kundas valmistatud tsement https://web.archive.org/web/20120404080134/http://www.heidelbergcement.com/ee/et/kunda/firmast/ajalugu.htm (vaadatud 08.02.2013) EE 12. köide, 2003: 254. "Kunda Nordic Tsement väärtustab keskkonda" Äripäev, 19. detsember 2003 "Kunda Nordic Tsement müüb Kunda sadama" ERR, 13. september 2018 "Tsemenditootja teenis saastekvoodi müügist erakordse kasumi" Postimees, 6. juuli 2019 "Kunda Nordic Tsement sulgeb osaliselt tootmise, koondab 80 töötajat" ERR, 17. märts 2020 Aktsiaseltsi koduleht Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Kurekell (ansambel)

Kurekell on aastal 1977 Tallinnas asutatud (rahvamuusika)ansambel. Algul viljeles ansambel rahvamuusikat, hiljem on repertuaar laienenud ja peale rahvamuusika on repertuaaris ka klassikaline, kiriku- ja nüüdismuusika. Ansambel on esinenud ka rahvusvahelistel konkurssidel ja festivalidel. https://web.archive.org/web/20100417083914/http://www.hot.ee/kurekell/tutvustus.html (vaadatud 08.02.2013)
Kuressaare kammermuusika päevad

Kuressaare kammermuusika päevad on aastast 1995 Kuressaares toimuv iga-aastane rahvusvaheline kammermuusikafestival, mis on Eesti samalaadsetest festivalidest pikima traditsiooniga ja kõige laiema rahvusvahelise haardega. Festivali algataja ning ühtlasi kunstiline juht ja produtsent on pianist Andres Paas. Lisaks eesti tippinterpreetidele, kooridele ja orkestritele on festivalil esinenud nimekad solistid ja kammeransamblid Argentinast, Prantsusmaalt, Itaaliast, Portugalist, Hispaaniast, Ungarist, Tšehhist, Poolast, Saksamaalt, Austriast, Šveitsist, Hollandist, Rumeeniast, Türgist, Suurbritanniast, Venemaalt, Jaapanist, Norrast, Rootsist, Soomest, Lätist, Leedust. Kõrvuti kammermuusika klassikaga on Kuressaares kõlanud paljude teoste maailma- ja Eesti esiettekanded, sealhulgas spetsiaalselt festivali tellimusel valminud teosed ja publikule seni vähe tuntud väärtrepertuaar. XI Kuressaare kammermuusika päevadeks valmis duubel-CD "Kuressaare kammermuusika päevad 10", kuhu on koondatud seniste festivalide eredamad hetked.  XX Kuressaare kammermuusika päevadeks valmis fotonäitus "Kõrghetked - Kuressaare kammermuusika päevad 20". Kammermuusika festivali kontserdid on toimunud näiteks Kuressaare kultuurikeskuses, Kuressaare linnuse kapiitlisaalis, Kuressaare Laurentiuse kirikus, Kuressaare raekojas, Kuressaare Linnateatris. http://www.kammerfest.ee/i2.html (vaadatud 8.02.2013) EE 12. köide, 2003: 258. Festivali koduleht
Saaremaa ooperipäevad

Saaremaa ooperipäevad (aastatel 1999–2006 Kuressaare ooperipäevad) on alates 1999. aastast Kuressaares toimuv rahvusvaheline ooperifestival. Ooperipäevade idee autor oli Ludmilla Toon, kes korraldas festivali Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutuse kaudu aastatel 1999–2006. Aastal 2006 sattus sihtasutus tõsistesse rahalistesse raskustesse ja soovides saada 2007. aasta ürituse toimumiseks riigilt toetust, pidi 2007. aastal ooperipäevi korraldama Ludmilla Tooni tütrele Mariliis Toonile kuulunud MTÜ Operafest. Riigilt raha ei saadud ja 2007. aastal jäid ooperipäevad toimumata. Tagantjärele selgus ka, et korraldajad ei olnud kinni pidanud Kuressaare linnaga sõlmitud lepingust. Aastast 2008 korraldab ooperipäevi Eesti Kontsert ja üritus kannab nime Saaremaa ooperipäevad. Ooperipäevade kunstiline juht oli 2008–2024 Arne Mikk, alates 2025 aastast on kunstiline juht Ain Anger. Ooperipäevadeks seatakse Kuressaare lossi hoovi üles ooperimaja, mis mahutab umbes 2000 pealtvaatajat. Kokk, Aili. Kuressaares algab rahvusvaheline ooperifestival. Õhtuleht, 25. juuli 1999. Ooperipäevade alustala Ludmilla Toon pole seniajani ooperit unustanud. Saarte Hääl, 25. juuli 2014. Loog, Alvar. Seni parimad ooperipäevad. Postimees, 2. august 2016. Kallas, Liise. Võlausaldajad lasevad ooperipäevadel veel toimuda. Saarte Hääl, 2. aprill 2007. Linnavalitsus soovib kriminaalmenetlust ooperipäevade korraldaja suhtes. Saarte Hääl, 20. märts 2008. Brinkmann, Koit. Saaremaa aasta naine jättis 24 ettevõtet rahata. Delfi Ärileht, 21. juuni 2007. Saaremaa Ooperipäevade veebisait. Saaremaa ooperipäevade uus kunstiline juht on Ain Anger, err.ee, 27.7.2024. Saaremaa ooperipäevad Eesti Muusikafestivalide veebisait.
Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut

Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut (lühend KTRI) oli aastatel 1993–2001 töötanud teadusasutus. Asutuse ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi juurde loodi kurortoloogiaosakond. Aastal 1993 jätkas kurortoloogiaosakonna tehtud uuringuid KTRI, mis algul kuulus Sotsiaalministeeriumi haldusalasse, aastast 1995 Pärnu linnavalitsusse haldusse. Aastast 1995 kandis ka nime Pärnu Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut. Aastast 2002 jätkab KTRI uuringuid TÜ Pärnu Kolledži kurortoloogialabor. EE 12. köide, 2003: 260. https://web.archive.org/web/20110808135455/http://www.parnu.ee/index.php?id=6 (vaadatud 08.02.2013)
Kursi koolkond

Kursi koolkond on aastal 1988 Tartus loodud kunstnike ühendus. Ühenduse lõid Peeter Allik, Albert Gulk, Ilmar Kruusamäe ja Priit Pangsepp. 2018. aasta kevadel täitus Kursi koolkonnal 30 aastat, olles seega vanim tegutsev kunstnikerühmitus Eestis. Aastate jooksul lisandusid asutajatele Marko Mäetamm, Reiu Tüür, Imat Suumann, Külli Suitso ja Priit Pajos. Ühenduse kunstnikud ei viljele mitte mingit kindlat stiili, vaid püüavad erineda Tallinna kunstnikest ja Tartu klassikalist kunsti viljelevatest kunstnikest. Ühenduse kunstnikud on viljelenud hüperrealismi, sürrealismi, kontseptualismi. Kursi koolkond on tutvustanud oma loomingut suurte ühisnäitustena paljudes riikides, näiteks Itaalias (Veneetsia, 2007), Lõuna-Koreas (Seoul, 1996), Ameerika Ühendriikides (New York, 2010) ning lähiriikides Soomes, Norras, Lätis, Leedus ja mujal. Ühenduse kunstnike loomingut on paljudes muuseumites ja erakogudes nii Eestis kui mujal maailmas. 2005. aastal valmis dokumentaalfilm "Kursi koolkond". 2013 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kutseline kooslus) https://web.archive.org/web/20080118142459/http://kursiart.com/info.htm (vaadatud 08.02.2013) "Kursi Koolkond XXX / 01.08.–26.08.2018". Tartu Kunstimaja koduleht. August 2018. Vaadatud 13.10.2021. EE 12. köide, 2003: 260. Kursi koolkond (2005) Eesti Filmi Andmebaas Ilmar Kruusamäe (koostaja). Kursi koolkond. Tartu: Ilmar Kruusamäe, 2015. ISBN 978-9949-3826-6-8
Käpik (teater)

Käpik oli aastatel 1950–1991 Tallinnas töötanud nukurahvateater. Teatri tegevusest võtsid osa peamiselt Tallinna vanemate klasside õpilased. Teater osales mitmel rahvusvahelisel festivalil ja organiseeris ka ise kaks (1971 ja 1977) nukuteatri festivali. Aastal 1991 ühines teater A. H. Tammsaare nimelise Teatriga ja moodustasid koos Tallinna Toomteatri. EE 12. köide, 2003: 268. Tammsaare Teatri ajalugu. Tammsaare Teatri veebisait.
Kärdla Nukuteater

Kärdla Nukuteater on aastast 1991 Kärdlas tegutsev harrastus-nukuteater. Aastast 1998 tegutseb teater mittetulundusühinguna Kärdla Nukuteater. Teatrile asutaja ja ühtlasi juht on Lea Sibul-Poola. Teater viljeleb eriti sirmiteatrilavastusi, samuti uuenduslikke nukulavastusi. Lavastused on suunatud peamiselt lasteaedade ja koolide lastele. Nukuteater korraldab aastast 1999 iga-aastast nukuteatri festivali "Suur Sirmik". 2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kunstiline ja pedagoogiline kunstihariduslik tegevus) http://nukuteater.weebly.com/ (vaadatud 09.02.2013) EE 12. köide, 2003: 269. Nukuteatri koduleht (vaadatud 09.02.2013)
AS Küttejõud

AS Küttejõud (ka: AS Kütte-Jõud) oli aastatel 1920–1940 Kiviõlis tegutsenud kaevandusettevõte. Ettevõte oli Põhja Paberi- ja Puupapivabrikute Aktsiaühingu tütarühing. 1920. aastal anti Põhja Paberi- ja Puupapivabrikule loa alustada maardlauuringuteks Sonda ja Püssi raudteejaama vahelisel maa-alal. Aastal 1922 sai ettevõte loa Püssis põlevkivikaevanduse rajamiseks ja 1920. aastail alustas tööd Küttejõu karjäär. 1922. aastal andis Põhja Paberi- ja Puupapivabrik kõik õigused ja kohustused üle aktsiaseltsile Eesti Kiviõli, mis rajas Erra-Sala küla maadele Kiviõli põlevkivikaevanduse, kus alustas põlevkivi avakaevandamisega. AS “Kütte-Jõud” oli arvestatav põlevkivi tootja. Erakaevanduste hulgas oli ta pikka aega konkurentsitult esimene ning ületas 1920. aastate lõpul oma umbkaudu saja tuhande tonnise aastatoodanguga enamikku riigikaevandusigi. Üks edu aluseid oli kindlasti toonaste karjääride moodsaim tehnika. 1924. aastal alustas Eesti Kiviõli põlevkivi termilise töötlemisega. 1927. aastal ehitati esimene katseline tunnelahi võimsusega 75 tonni põlevkivi ööpäevas. 1928. aastal hakati tööstuse läheduses jõudsalt kasvanud asulat nimetama Kiviõliks. 1939. aastal oli ettevõtte toodang 132 000 tonni. Ettevõttes töötas 200–250 inimest. EE 12. köide, 2003: 273. Mait Sepp, Margus Pensa, Mis saab maast pärast kaevandust: Küttejõu karjääri lugu, Eesti Loodus, 2007/9 Kiviõli Keemiatööstuse tekkelugu, 1920-1930, www.keemiatoostus.ee (vaadatud 10.08.2020)
Kaablikanalisatsioon

Kaablikanalisatsioon on maa või veekogu all paiknev sidevõrkude rajatis, millesse saab paigutada kaableid. Kaablikanalisatsioooni kasutatakse kohtades, kus on vaja sagedasti kaableid vahetada või ümber paigutada. Kaablikanalisatsiooni puhul välditakse keerukaid ja kulukaid kaevetöid.
Lahemaa Rahvamuusikud

Lahemaa Rahvamuusikud on aastal 1975 asutatud folkloorikollektiiv. Ansambli viljeleb peamiselt Kadrina, Kuusalu ja Haljala kihelkonna pärimusmuusikat, -tantsu ja regilaulu. Kollektiiv esineb peamiselt Lahemaa rahvuspargi turistidele. Kollektiiv on ka esinenud nii rahvusvahelistel kui ka kohalikel folkloorifestivalidel Baltica ja Viru särudel. Kollektiivi on osalenud Lahemaa torupillipäevade korraldamise töös. 2002 Pärimuskultuuri auhind EE 12. köide, 2003: 276.
Lastekaitse Liit

Lastekaitse Liit on aastal 1988 taasasutatud valitsusväline organisatsioon, mis on keskendunud lapse õiguste valdkonnale. Organisatsioon on aastatel 1919–1940 tegutsenud Eesti Lastekaitse Ühingu õigusjärglane. Põhikirja järgi on organisatsiooni eesmärgid "lapse õiguste kaitsmine lähtudes lapse seaduslikest huvidest, lastekaitsealase tegevuse arendamine, osalemine noorsoo- ja perepoliitika väljatöötamises ja rakendamises ning Liidu liikmete ühiste huvide eest seismine". https://web.archive.org/web/20110711182016/http://lastekaitseliit.ee/organisatsioon/uuenduslikud-ettevotmised-aastate-loikes/ (vaadatud 09.02.2013) EE 12. köide, 2003: 280. http://www.lastekaitseliit.ee/organisatsioon/pohikiri/ (vaadatud 09.02.2013) Organisatsiooni koduleht (vaadatud 09.02.2013)
Leelo

Leelo on regivärsiline rahvalaul. Sellise rahvalaulu esitamist nimetatakse leelotamiseks ehk leelutamiseks. Leeloks nimetatakse ka setude lüüriliste rahvalaulude (setu leelo) refrääni.  Pikemalt artiklis setu leelo 15.10.2013 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
Rahvakunstiselts Leigarid

Rahvakunstiansambel Leigarid (varasem nimi: Leigarid) on aastal 1969 asutatud rahvakunstikollektiiv; aastast 1992 tegutseb MTÜ-na. Kollektiivi loomist ajendas soov Eesti Riikliku Vabaõhumuuseumi külastajatele tutvustada eesti rahvatantsu ja -muusikat. Kollektiivi asutaja ja ühtlasi ka esimene juht oli Kristjan Torop. Nõukogude ajal tegutses ansambel Tallinna Puhkeparkide Direktsiooni kollektiivina. Seltsi kuulub umbes 200 inimest. 2000 Pärimuskultuuri auhind https://web.archive.org/web/20130914033521/http://www.leigarid.ee/index.html (vaadatud 09.02.2013) Kollektiivi koduleht