laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sigismund August (Mecklenburg)

Sigismund August von Mecklenburg (11. november 1560 – 5. september 1600) oli Mecklenburgi (mitte valitsev) hertsog, Mecklenburgi hertsogi Johann Albrecht I noorim poeg. Sigismund August sai nime Poola kuninga Sigismund II Augusti järgi. Tema ema oli Preisimaa hertsogi Albrechti tütar Anna Sophia. Isa Johann Albrecht püüdis Sigismund Augustist 1560. aastatel teha Liivimaa valitsejat, kuid see plaan ebaõnnestus. Et Mecklenburgis järjekordset pärilustüli vältida, määrati Sigismund Augustile administraatirvõim Mecklenburgis Strelitzi, Mirowi ja Ivernacki linnade üle ning aastane 6000-kuldnane pension. 1592. aastal, kui Sigismund Augusti vanem vend, valitsev hertsog Johann VII suri, sai Sigismund August koos oma onu Ulrichiga Johanni alaealiste poegade Adolf Friedrich I ja Johann Albrecht II eestkostjaks ja seega ka Mecklenburgi kaasregendiks. 1600. aastal, tagasiteel tervisereisilt Karlsbadist, suri ta ootamatult.
Joachim I

Joachim I Nestor (21. veebruar 1484 Cölln – 11. juuli 1535 Stendal) oli aastatel 1499–1535 Brandenburgi kuurvürst. Joachim I sai kuurvürstiks pärast oma isa Johann Cicero surma, olles vaid 15-aastane. Tema valitsusaja alguse olulisemaid otsuseid oli Frankfurdi ülikooli rajamine 1506. aastal. 1519. aasta Saksa kuninga valimiste ajal toetas ta esialgu Prantsusmaa kuningat François I, kuid hiljem andis hääle siiski Karl V-le. Temast sai koos oma Mainzi peapiiskopist venna Albrechtiga üks olulisemaid reformatsiooni vastu võitlejaid. See põhjustas tema protestantliku abikaasa Elisabethi põgenemise 1528. aastal Wittenbergi. Tema lapsedki kasvasid üles pigem protestantidena. 1534. aastal tehtud testamendis määras Joachim I kindlaks, et tema valdused pidid jagunema tema kahe poja vahel, samuti pidi Brandenburgis igavesti kehtima jääma katoliiklik usutunnistus. Viimast otsust rikkus tema vanem poeg Joachim II aga peagi.
Lili Tarkmees

Lilli Tarkmees (ka Lili; 29. jaanuar 1909 – 16. jaanuar 2010) oli Paide vanim elanik 2010. aasta alguse seisuga. Tarkmees oli pärit Saaremaalt ja oli küüditatud Siberisse, sealt naasnult asus ta elama Paidesse. Tarkmees oli mõnda aega ka kogu Järvamaa vanim elanik. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=wJLNJjDdJNPK Vanim paidelane Lili Tarkmees sai 100-aastaseks Kalev.ee, 28. jaanuar 2009
Melanie Tedder

Melanie Tedder (8. november 1903 - märts 2009 Antsla) oli eesti pikaealine. Tedder elas 105-aastaseks. Ta oli Antsla ja Võrumaa vanim elanik, Eestis aga Hilda Kasela järel vanuselt teine. [1][alaline kõdulink], Suri Melanie Tedder Melanie Tedder 104 08.11.2007 Antsla valla elanik 105 11.11.2008 Võrumaa Teataja: Võrumaa vanim elanik saab täna 104aastaseks
Ksenja Kangur

Ksenja Kangur (4. juuni 1904 Tallinn – 11. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti pikaealine. Kangur oli Tallinna vanim elanik ja Eesti vanuselt kolmas elanik. Postimees, 14. jaanuar 2010; Surmakuulutus, lk 23 Kristiine vanim elanik sai 101, Kristiine Leht Nr 7 (51) 20. juuni 2005, lk.1 Kristiine vanim elanik on 104-aastane, Kristiine Leht 20. juuni 2008 nr 6 (91), lk.7 Vanim tallinlanna tähistas 105. sünnipäeva 04.06.2009 Vanim tallinlane elab Kristiine linnaosas, Kristiine Leht 19. juuni 2009 nr 7 (103), lk.1-2
Aleksander Kask (tõstja)

Aleksander Kask (8. august (vkj)/ 21. august 1902 Taali vald, Tori kihelkond, Pärnumaa – 31. märts 1965 Sindi) oli Eesti tõstja ja spordikohtunik. Ta oli kuuelapselise pere neljas laps. Isa Andres ja ema Anna töötasid Sindi vabrikus. Pere elas vabriku kasarmu ühetoalises korteris. Tõstespordiga hakkas tegelema 1923. aastal kohalikus spordiseltsis Kalju. Tuli aastatel 1925–1939 14 korda Eesti meistriks sulgkaalus ning püstitas 16 Eesti rekordit. Osales 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel, kus tõstevõistlusel jagas sulgkaalus 15–16. kohta. Teise maailmasõja ajal oli Omakaitses ja Politseipataljonis. Arreteeriti NKVD poolt 19. novembril 1944 ning oli kuni 1956. aastani Magadani oblasti vangilaagris ja asumisel. Hiljem tegutses vabariikliku kategooria kohtunikuna. 1936 – Pärnumaa parim sportlane 1936 – Pärnu Spordiliidu esimene kuldmedal 1937 – Eesti Spordi Keskliidu ekstraklassi kuldmärk Sindis korraldatakse 2000. aastast Aleksander Kase mälestusvõistlusi tõstmises. Aleksander Kask abiellus 1930. Paaril sündis kolm poega: Aleksander (1931), Juhannes (1933) ja Mihkel (1934). Tema pojapoeg on koreograaf Teet Kask. Heldur Käärats. Rannapoistel jõudu jätkub. Maaleht, 5. detsember 2002 Biograafia ESBL-is Aleksander Kask (tõstja) veebisaidil Olympedia (inglise) Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Sindi uuel kalmistul
Erich Taar

Erich Karl Taar (10. juuli (vkj)/ 23. juuli 1908 Pärnu – 15. mai 1986 Västra Götalandi lään, Rootsi) oli eesti poksija ja maadleja. Ta hakkas poksiga tegelema Tallinna Võitlejas, hiljem võistles ta ka teiste seltside eest. Ta oli ka poksikohtunik ning harrastas ka kergejõustikku ja jalgpalli. Taar oli kokku seitsmekordne Eesti meister – poksis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1928. aastal ja sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1931, 1932, 1935 ja 1942. aastal ning vabamaadluses kärbeskaalus 1929. aastal ja Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus 1930. aastal. Taar osales kuus korda Eesti–Soome maavõistlustel poksis (1928, 1929, 1930, 1932, 1933 ja 1934) ning kaotas kõik oma kohtumised. Taar oli Tallinnas politseinik. 1944. aastal põgenes ta Nõukogude vägede eest Rootsi. "E. Taar sai uuri". Sõnumed nr 190, 14. september 1933. Lk 3 Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 463 Biograafia ESBL-is Erich Taari sporditulemusi Haud Göteborgi lähedal Partille Lõunakalmistul
Koit Joor

Koit Joor (6. august 1939 Tallinn – 3. mai 2021 Tallinn) oli eesti poksija. Lõpetas 1957. aastal Tallinna 1. raudteekooli veduriremondilukksepana. Ta poksis aastatel 1956–1967, tema treener oli Martin Linnamägi. Ta pidas 96 kohtumist ja võitis neist 65. Ta oli raskekaalus (üle 81 kg) Eesti NSV meister 1965. aastal. Ta osales aastatel 1963–1966 kolm korda Eesti NSV ja Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1963., 1965. ja 1966. aastal. Ta võitis III Roman Kuura mälestusvõistlused raskekaalus (1964). Ta sai spordiühingu Tööjõureservid üleliidulistel meistrivõistlustel raskekaalus III koha (1963). Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 369 Biograafia ESBL-is Haud Hageri kalmistul
Tamsa lahing

Tamsa lahing peeti 24. augustil 1944 Elva ja Pangodi vahelisel alal, lahing kujunes ägedaimaks Tamsa küla juures. See oli Tartu lahingu suurim soomusjõudude kokkupõrge. Tamsa lahingu ajaks oli Saksa rinne Kagu-Eestis kokku kukkumas. Punaarmee oli vaatamata eesti väeosade tugevale vastupanule jõudnud Emajõeni. Olukorra päästmiseks tõid sakslased 23. augustil 1944 Elvasse Hyazinth von Strachwitzi soomusüksuse. See pidi andma löögi edasitungiva Punaarmee tagalasse. Võitlusgrupp "Strachwitz" koosnes 101. soomusbrigaadist ja SS-soomusbrigaadist "Gross", kokku umbes kolmkümmend tanki, mida toetasid suurtükidivisjon ja üks pioneerikompanii. 23. augusti öösel sõitis von Strachwitzi maastikuauto Sangaste mõisa juures teelt välja. Von Strachwitz ja tema tankiüksuse operatiivosakonna ülem said raskelt vigastada. Samuti viidi samal päeval teise rindelõiku kolonel Hans-Ulrich Rudeli sööstpommitajate üksus, mistõttu kavandatav rünnak jäi ilma õhutoetusest. Plaan otsustati siiski käiku lasta. Saksa rünnak algas 24. augusti varahommikul 891. laskurpolgu positsioonide vallutamisega. Tankid jätkasid rünnakut Elva-Pangodi maanteel Tamsa suunas. Uhuta külas sattusid nad varitsusse seatud Punaarmee tankitõrjekahurite ja rünnaksuurtükkide tule alla, kuid suutsid sellest positsioonist läbi murda. Järjest tugevneva vastupanu kiuste jõudsid Saksa tankid lõpuks Tamsa külani. Lahingu käigus hukkus Punaarmee 189. laskurdiviisi ülem kindralmajor Pavel Potapov. Selle ajaga olid Tamsani jõudnud uued Punaarmee soomusüksused. Väegrupp Nord staap andis nüüd tankidele taganemiskäsu, et mitte kanda liiga suuri kaotusi. Tankid pöördusid tagasi ja liikusid neid jälitava Punaarmee ees Puhjani. Väegrupp Nord saatis pärast lahingut tankiüksuse Tartu alla appi võitlusgrupile "Wagner", mis võitles seal ülekaalukate Punaarmee jõududega. Rünnaku läbikukkumise tõttu oli Tartu saatus otsustatud ja 25. augustil linn langes. Mart Laar. Emajõgi 1944. Arved Kalvo, "Nad vabastasid Lõuna-Eesti", 1972
Esimene Harkivi lahing

Esimene Harkovi lahing oli Wehrmachti 1941. aasta taktikaline lahing Harkovi linna eest operatsioon "Barbarossa" viimases faasis, mille viis läbi Saksa Väegrupp Süd 6. armee. Nõukogude 38. armeel oli kästud linna kaitsta, ajal kui selle tehaseid lammutati viimiseks Siberisse. 21. oktoobriks olid kõik tehased laaditud raudteele. Sellel päeval jõudsid sakslased raudteejaamast 11 km kaugusele. 6. armee ründas linna põhjast aga Saksa 17. armee vallutas 24. oktoobril Nõukogude positsioonid linna lõunaserval. Kuigi linn vallutati veel samal päeval, oli enamik raudtee veeremit juba linnast eemale viidud.
Melanie Chisholm

Melanie C (12. jaanuar 1974 Liverpool, Suurbritannia) on inglise laulja ja helilooja. Tema debüütalbum "Northern Star" ilmus 1999. aasta suvel. Hittideks said "I Turn To You" ja "Never Be The Same Again". "Northern Star" (1999) "Reason" (2003) "Beautiful Intentions" (2005) "This Time" (2007) "When You're Gone" (Bryan Adams koos Mel C-ga) (1998) "Goin' Down"(1999) "Northern Star" (1999) "Never Be The Same Again" (koos Left Eye'ga) (2000) "I Turn To You" (2000) "If That Were Me" (2000) "Here It Comes Again" (2003) "On The Horizon" (2003) "Let's Love" (2003) "Melt" (2003) "Yeh Yeh Yeh" (2003) "Next Best Superstar" (2005) "Better Alone" (2005) "First Day Of My Life" (2005) "The Moment You Believe" (2007) "I Want Candy" (2007) "Carolyna" (2007) "This Time" (2007) "Understand" (2008) Fankoduleht Melanie C koduleht
Elmar Adelmann

Elmar Adelmann (ka Adelman; 26. juuli 1908 Tallinn – 3. november 1990 Tootsi) oli Eesti poksija. Adelmann oli 1934. aasta Eesti meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg). Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel, kus kaotas oma kohtumise raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg)1931. aastal. Ta osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1937. aastal Tallinn–Rooma linnavõistlusel, kus ta võitis oma kohtumise. Adelmann osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Herbert Rungele (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta töötas Tallinna trammidepoos lukksepa, montööri, trammijuhina jms. Hiljem oli iseseisev lukksepp. Elmar Adelmann suri 3. novembril 1990 ja maeti 8. novembril 1990 Tori kalmistule. 4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Poksija Elmar Adelmann. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 189:2/A 3382 Elmar Adelmanni sporditulemused
Härg

Härg on suguvõimetuks lõigatud ehk kastreeritud isane veis. Nad on tugevad ja vastupidavad loomad, keda on kasutatud veoloomadena. Pärast põllumajandusmasinate tarvitusele võttu kasutatakse neid vähe. Eestis kadus härjapidamine 20. sajandi algul. Tänapäeval kasvatatakse neid rohkem lihaloomadena (nuumhärjad). ike härjaraud pull Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 44 "Rootsi mõisnikud murdsid Soome pullikohitsustava" ERR Novaator, 7. jaanuar 2022
Helmut Talts

Helmut Talts (15. detsember 1919 Kohila vald (Hageri kihelkond), Harjumaa – 2. juuli 1992 Stockholm) oli eesti ja rootsi metsateadlane, Enno Penno valitsuse põllutööminister 1990–1992. Õppis 1940–1943 Tartu Ülikoolis metsandust, lõpetas 1953 Stockholmi Metsandusülikooli. Fraternitas Estica vilistlane. 1943 põgenes Soome ja 1944 Rootsi. Töötas Riigimetsade Valitsuses. 1987–1992 Eesti Metsateadlaste Ühing Rootsis ja 1990–1992 Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu esimees. Elmar Kohh. Helmut Talts in memoriam. Eesti Päevaleht (Rootsi), 29. juuli 1992, nr. 57, lk. 7.
Müütiliste brittide kuningate loend

Archgallo Belinus Bladud Brutus Rohekilp Brutus Troojast Cordelia Cunedagius Danius Dunvallo Molmutius Ebraucus Elidurus Enniaunus Ferrex Gorboduc Gorbonianus Guithelin Gurguit Barbtruc Gurgustius Gwendolen Ingenius Jago (brittide kuningas) Kimarcus Kinarius Leil Leir Locrinus Maddan Marcia Marganus II Mempricius Morvidus Peredurus Porrex I Regin, Gorbonianuse poeg Rivallo Rud Hud Hudibras Sisillius I Sisillius II
Aribert Heim

Aribert Ferdinand Heim (28. juuni 1914 Austria – väidetavalt surnud 10. augustil 1992) oli austria doktor, saksa natsionaalsotsialistliku rassipoliitika elluviijast sõjakurjategija, tuntud ka kui dr Surm. Teda süüdistatakse kolmes koonduslaagris julmade inimkatsete tegemises. Näiteks süstis ta otse südamesse bensiini ning tegi operatsioone ilma tuimastuseta. Heim sündis Austria-Ungari keisririigis Radkersburgis Ta oli politseiniku ja koduperenaise poeg. Ta õppis meditsiini. Ta õppis Viini ülikoolis, enne kui astus 1940. aasta kevadel vabatahtlikuna Relva-SS-i ning suunati Sachsenhauseni laagriarstiks. Juunist juulini 1941 oli ta Buchenwaldi koonduslaagri arst. Alates aprillist 1941 kuni 1. oktoobrini 1941 oli Heim ka koonduslaagrite inspektor. 1941. aasta oktoobris suunati Heim Austrias Linzi lähedal asunud Mauthauseni koonduslaagrisse, kus ta oli 1941. aasta oktoobris ja novembris laagriarst ning tegi vangidega meditsiinieksperimente. Hiljem saadeti ta Viini laatsaretti. Uncovering Lost Path of the Most Wanted Nazi, New York Times, February 4, 2009 Wiesenthali keskus otsis natsikurjategijat asjatult, www.elu24.ee, 05.02.2009 The life and crimes of 'Dr Death', news.bbc.co.uk, 5 February 2009 Natsiarsti poeg nõuab oma isa surnuks kuulutamist – Elu24.ee, 25. august 2008. Wiesenthali keskus otsis natsikurjategijat asjatult – Elu24.ee, 5. veebruar 2009. Natsisaksa surmatohter võis surra juba aastaid tagasi – Postimees, 5. veebruar 2009.
Jakob Benjamin Fischer

Jakob Benjamin Fischer (24. oktoober (13. okt. vkj.) 1731 Riia – 1793) oli baltisaksa loodusteadlane ja apteeker. Oli üks tuntumaid Carl Linné õpilasi. Versuch einer Naturgeschichte von Livland. Leipzig: verlegts Johann Gottlob Immanuel Breitkopf. 1778. Lk 374 lk. Digitaalselt Hrn. J. B. Fischer's Beyträge und Berichtigungen zu Hrn. F. K. Gadebusch livländischer Bibliothek. Riia: J. F. Hartknoch. 1782. Lk 300 lk. EEVAs [1] Versuch einer Naturgeschichte von Livland. Königsberg: bey Friedrich Nicolovius. 1791. Lk 826 lk. Digitaalselt Napiersky, Karl E. (1827). Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexikon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Mitau. Lk lk. 568. Jakob Benjamin Fischer EEVAs Carl Linné sidemed Baltimaadega Eesti Loodus 05/2007
Rein Rajasalu

Rein Rajasalu (kuni 1935 Johannes Kruhberg, 18. september 1914 Avanduse vald, Virumaa – 29. august 1944 Õvi, Äksi vald, Tartumaa) oli Soome (lipnik) ja Saksamaa sõjaväelane (Untersturmführer). Ta lõpetas aastal 1935 Rakvere Õpetajate Seminari. Õppis alates 1940. aastast Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas agronoomiat. Jätkusõja ajal läks Soome, teenis Soome 200. jalaväerügemendis, 1944 naasis Eestisse. Teenis 46. grenaderirügemendi 10. kompaniis (sh kompaniiülemana), langes lahingus. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Anatahani vulkaan

Anatahan on tegevvulkaan Okeaanias Mariaanide saarestikus. See moodustab Anatahani saare. Vulkaani kõrgeim tipp on 790 meetrit merepinnast. Vulkaan on alates 2003. aastast korduvalt pursanud.  Anatahan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vulkaani kirjeldus Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse veebilehel.
Elidurus

Elidurus oli müütiline brittide kuningas 326–291 eKr, Morviduse poeg, Gorbonianuse, Archgallo, Ingeniuse ja Pereduruse vend. Ta valitses kolm korda vaheldumisi oma vendadega.
Ingenius

Ingenius oli müütiline brittide kuningas 306–299 eKr, Morviduse neljas poeg, Gorbonianuse, Archgallo, Eliduruse ja Pereduruse vend. Ta kukutas koos Peredurusega Eliduruse ja hoidis teda Trinovantumis vangis. Ta valitses Cornwalli kuni oma surmani seitse aastat, seejärel sai Peredurus kogu Britannia kuningaks.
Peredurus

Peredurus oli müütiline brittide kuningas 306–296 eKr, Morviduse noorim poeg, Gorbonianuse, Archgallo, Eliduruse ja Ingeniuse vend. Ta kukutas koos Ingeniusega Eliduruse ja vangistas ta Trinovantumis. Ta valitses Šotimaad, pärast Ingeniuse surma kogu Britanniat.
Gorbonianuse poeg

Gorbonianuse poeg (surnud 289 eKr) oli üks Monmouthi Geoffrey teoses "Historia Regum Britanniae" nimetatud müütilistest brittide kuningatest, Gorbonianuse poeg. Ta valitses 291 eKr–289 eKr.
Marganus II

Marganus II oli müütiline brittide kuningas, Archgallo poeg ja Enniaunuse vend.
Asti järv

Asti järv (ka Burtnieki järv; läti keeles Burtnieks, Burtnieka ezers, Burtnieku ezers) on järv Lätis Valmiera piirkonnas. See on suuruselt neljas järv Lätis. Järve on esmamainitud Läti Henriku kroonikas. Arvatakse, et Asti järve nimi tuleneb liivi keelest ja tähendab Eesti järve, kuna toona elasid järve ümbruskonnas valdavalt eestlased. Järvest saab alguse 95 kilomeetri pikkune Salatsi jõgi. Asti järv jääb endiste Burtnieki, Matīši ja Vecate valla piiridesse. Järve lõunakaldal asus Asti ordulinnus. Järve lõunakallas Järve lõunakallas Järv talvel "Burtnieku pagasts". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2017. Vaadatud 6. märtsil 2017. Jakob Benjamin Fischer. Versuch einer Naturgeschichte von Livland, 1791, lk 65. Google'i raamat.  Asti järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Asti järv (läti ja inglise keeles)
Enniaunus

Enniaunus oli müütiline brittide kuningas, Archgallo poeg ja Marganus II vend.
Idvallo

Idvallo oli müütiline brittide kuningas, Ingeniuse poeg.
Runo (brittide kuningas)

Runo (kõmri keeles Rhun map Peredyr) oli müütiline brittide kuningas, Pereduruse poeg.
Gerennus

Gerennus oli müütiline brittide kuningas, Eliduruse poeg.
Catellus

Catellus oli müütiline brittide kuningas, Gerennuse poeg. Tema järglasena annavad erinevad allikad kas tema poja Milluse või Coeli.
Millus

Millus oli müütiline brittide kuningas, Catelluse poeg. Järgmine kuningas Porrex II oli tema poeg.
Enno Aruniit

Enno Aruniit (26. märts 1933 Tallinn – 30. juuni 1980 Tallinn) oli eesti poksija. Aruniit poksis aastatel 1948–1959 peamiselt Tallinna Spartakis, tema treener oli Evald Seepere. Ta pidas 163 kohtumist ja võitis neist 88. Ta oli kokku neljakordne Eesti NSV meister – 1955. aastal poolraskekaalus (kuni 81 kg) ning aastatel 1956–1958 keskkaalus (kuni 75 kg). 1958 NSV Liidu meistersportlane Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 364 Biograafia ESBL-is Enno Aruniidu sporditulemused Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
August Mõttus

August Mõttus (27. aprill 1908 Õisu vald, Viljandimaa – 19. aprill 1992 Lund) oli eesti loomaarst, Loomaarstide Koja esimees 1939–1940. Õppis 1927–1933 (lõpetas 1933) Tartu Ülikoolis, Sakala vilistlane. 1933–1934 loomaarst Rõngus, 1935 Viru-Roela jaoskonna loomaarst, 1935–1939 Põllutööministeeriumi loomatervishoiu osakonna nõunik, 1939–1940 Loomaarstide Koja esimees, 1939–1944 Nõmme loomaarst ja tapamaja juhataja. 1944 põgenes Saksamaale, 1948 siirdus Rootsi, tegutses kutsealal Kävlinges, Lundis ja Hörbys.
Moto

Moto ehk epigraaf on teose või selle osa algusse paigutatud tsitaat. Eestikeelse sõna moto tähendus erineb mõnevõrra teiste keelte sarnaste sõnade omadest. Näiteks kõneldakse Lääne-Euroopa keeltes sageli riikide või ka heraldilistest motodest, samas kui eesti keeles nimetatakse selliseid juhtlauseid deviisideks. Moto ÕS-is (2006).
Vladimir Zažogin

Vladimir Zažogin (sündinud 21. jaanuaril 1952 Kalinini oblastis Vene NFSVs) on Eesti poksija ja poksitreener. Ta alustas poksitreeninguid Kohtla-Järve Kalevis, tema treener oli Hans Kaiva. Ta võitis 1969. aastal kergekaalus (kuni 60 kg) Eesti NSV, Läti NSV, Leedu NSV ja Valgevene NSV noorteturniiri. Samal aastal võitis ta veel "Olümpiakinda" turniiri Tartus ja Eesti NSV noorte esivõistlused. Ta võitis 1976. aastal I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) üleliidulise ametiühingute sporditurniiri praeguses Mariupolis (Ukraina). Zažogin lõpetas Leningradi Kehakultuuri Instituudi 1973. aastal. Ta töötab treenerina Kohtla-Järvel, praegu poksiklubis Järve Boxing. Tema kasvandike hulka kuulub teiste seas ka mitmekordne Eesti meister poksis Leonti Vorontšuk. 2010 Kalevi auliige Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Biograafia ESBL-is
Mittekodanik

Mittekodanik on riigis alaliselt elav isik, kes omab mõne välisriigi kodakondsust või on kodakondsuseta.
Ihasalu laht

Ihasalu laht on merelaht Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Läänes piirneb laht Viimsi poolsaarega, idas Ihasalu poolsaare, Aksi ja Prangli saarega. Lahe kagusoppi nimetatakse Jõesuu laheks (käsitletakse ka kitsamas mõttes Ihasalu lahena) ja edelasoppi Muuga laheks. Lahe sügavus on kuni 85 m. Autorite kollektiiv (2003). EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 160
Abja Gümnaasium

Abja Gümnaasium on üldhariduskool Viljandi maakonnas Mulgi vallas Abja-Paluojal aadressil Abja tee 15. Õppetööd alustati koolis 1912. aastal. Nõuetekohane koolimaja ehitati 1940. aastal, siis muudeti kool ka gümnaasiumiks. Aastatel 1945–1998 kandis kool nime Abja Keskkool. 1946. aastal lõpetas esimene lend õpilasi. Esimeses 65 lennus lõpetas kooli 1824 õpilast. Alates 1998. aastast on kooli nimi Abja Gümnaasium. Kooli tuntumate vilistlaste seas on näiteks Malle Hämarik, Valter Külvet, Mati Laur, Ants Nurk, Karl-Samuel Rebane, Vello Kuusik, Maria Mälksoo, Lauri Mälksoo ja Mati Pääsuke. Aksel Tiideberg Kooli koduleht
Tõive Kivikas

Tõive Kivikas (õieti Tõivelemb Kivikas; sündinud 14. juulil 1937 Eesti) on eesti päritolu Rootsi füüsik ja ärijuht. Pere põgenes 1944. aastal Soome ja sealt edasi Rootsi. Ta omandas Lundi Ülikoolist 1970. aastal doktorikraadi elementaarosakeste füüsika alal. Ta on töötanud õppejõuna Lundi Ülikoolis ning juhtivatel kohtadel mitmes Rootsi tööstusettevõttes, sealhulgas Studsviki tuumajaama ja investeerimisfirma Estinvest juhina. Ta on kirjutanud mitu füüsikaõpikut ning avaldanud kirjutisi erialastes ajakirjades. Aastal 2005 asutas ta Eestis mittetulundusühingu Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U), mis pühendub poliitika ja poliitikute usaldusväärsuse suurendamisele. Tema isa oli kirjanik Albert Kivikas. Elulugu inglise keeles Usaldusteemaline ümarlaud Tallinna Ülikoolis Eve Rohtla. Intervjuu: "Tõive Kivikas: paljud poliitikud ei esinda rahvast". Sakala, 6. september 2005 Kalle Kurg. "Usalduse hormoon" (Usaldusprobleemi sisust ja poliitikute eetikakoodeksist). Eesti Päevaleht, 21. september 2005 "Tõive Kivikas: heade tavade juurdumiseks aitavad eeskujud!". Eesti Päevaleht, 21. detsember 2007 "Õppigem Rootsi energiapoliitika vigadest". Horisont 2009, nr 5 (september), lk 34–37 Kalle Kurg. "Demokraatia usaldusinkubaator". Postimees, 13. november 2012