laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Richard Kristjuhan

Richard Kristjuhan (3. november 1909 Keila vald, Harjumaa – 1. august 1959 Tallinn) oli eesti arst. Ta oli õpetaja poeg. Kristjuhan lõpetas 1928. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis algus õigusteaduskonnas, siis arstiteaduskonnas. Lõpetas 1941. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Teenis 1944. aastast Saksa sõjaväes, langes 1945 Tšehhis Nõukogude Liidu sõjavangi. Hiljem tegutses Tallinnas arstina.
Lucius Sergius Catilina

Lucius Sergius Catilina (umbes 108 eKr – 62 eKr) oli Vana-Rooma poliitik, kes on tuntuks saanud ennekõike Catilina vandenõu peategelasena. Catilina sündis Sergiuste suguvõsas, mis oli vana patriitsiperekond, kuid see oli tema sünni ajaks juba vaesunud ja oma poliitilise mõju kaotanud. Catilina püüdis oma elu jooksul perekonna mõjuvõimu taastada. Tema karjäär sai alguse sõjaväes, kus ta paistis silma võimeka väejuhina. 84–81 eKr toimunud kodusõjas toetas ta Lucius Cornelius Sullat, hiljem oli aga väljaspool Rooma riiki väeteenistuses, näiteks Kiliikias. 73 eKr süüdistati Catilinat Vesta neitsiga vahekorras olemises, kuid kohus mõistis ta õigeks. 68 eKr oli Catilina Rooma riigi preetor ja seejärel kaks aastat Africa provintsi valitsejaks (propreetoriks). Aastal 66 eKr tuli ta Rooma tagasi ning hakkas taotlema konsuliametit. Kuid ta sattus mitmesse kohtuasja, mille taga olid tema poliitilised vastased, ning luhtusid tema kolm järestikust katset konsuliks saada. Teda toetasid enamasti Senatist väljapoole jäävad poliitilised jõud, eelkõige Sulla-aegsed sõjaveteranid ja vaesunud ülikud. 63 eKr oli aga selge, et Catilinast konsulit ei saa. Ta oli ka oma varanduse ära kulutanud ja seetõttu ootas tema poliitilist karjääri lõpp. Nähes legitiimse võimuletõusmise võimatust, püüdis Catilina võimu väidetavalt vägivaldselt haarata, kuid teda takistas 63 eKr konsuliks olnud Marcus Tullius Cicero, kes tema vandenõu Catilina-vastaste kõnedega paljastas ja sundis teda Roomast lahkuma. Catilina liitlane Gaius Manlius oli Etruuriasse koondanud Catilina-meelsete väed, kelle juurde too ka ise pärast linnast väljaajamist läks. Roomas suutis Cicero saavutada aga Catilina silmapaistvamate toetajate hukkamise, misjärel tema poliitiline mõju Rooma riigis sisuliselt kadus. Enamik tema vägedest jäid talle ustavaks, kuid 62 eKr piirasid Rooma riigi väed Catilina armee sisse ja ta langes lahingus. Eesti keeles on ilmunud Gaius Sallustius Crispuse "Catilina vandenõu" Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlkes (Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2011).
Anton Aarma

Anton Aarma (enne eestistamist Anton Mühlberg; 13. mai 1907 Mooste vald, Võrumaa – 1. aprill 1990) oli eesti arst. Lõpetas 1932 Tartu Ülikooli. TÜ üliõpilased
Aloysius Lilius

Aloysius Lilius (ka Luigi Lilio või Luigi Giglio (Aluise Lilio, Aloisius Lilius); umbes 1510–1576) oli itaalia arst, astronoom, filosoof ja kronoloog, kes pakkus välja Gregoriuse kalendri. Tema järgi on nimetatud kraater Lilius Kuul. Liliuse varasest elust on väga vähe teada. Ta oli pärit Calabriast Ciròst. Lilius õppis Napolis meditsiini, misjärel teenis ta Paliano hertsogi Giovanni Carafa juures. 1552. aastast alates pidas ta Perugia Ülikooli juures loenguid meditsiinist. Ta on peamiselt tuntud kui Gregoriuse kalendri väljamõtleja, mille kirjelduse esitas ta manuskriptis nimega Compendium novae rationis restituendi kalendarium. Kalendrireform viidi läbi aga alles kuus aastat pärast Liliuse surma, kui tema vend Antonio tutvustas manuskripti paavst Gregorius XIII-le. Seejärel rändas käsikiri reformikomisjoni kätte ning mõne Christopher Claviuse tehtud muudatusega võeti see 1582. aastal paavsti bullaga "Inter gravissimas" vastu. Gregoriuse kalender Juliuse kalender Katoliku entsüklopeedia sissekanne (inglise keeles)
Misery Business

"Misery Business" on esimene singel ansambli Paramore teiselt albumilt. "Misery Business" oli Paramore'i kolmas video, mille tegi Shane Drake. Samuti on see lugu üks Paramore'i tuntumaid laule. Paramore RIAA certifications
Dront Edward

Dront Edward (rootsi keeles dronten Edward, soome drontti Edvard) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane. Dront Edward on suur lohesarnane mereelukas teoses "Muumipapa memuaarid". Ta on oma venna järel maailmas suuruselt teine loom. Hirmuäratavast välimusest hoolimata ei soovi ta teistele liiga teha. Kui ta siiski kogemata kellelegi peale astub, siis hüvitab ta omastele matusekulud.
Fredrikson

Fredrikson (rootsi keeles Fredriksson) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane. Fredrikson on Muumipapa sõber, keda viimane oma memuaarides kirjeldab. Ta ehitab laeva, mis kannab nime "Mereorgesster". Selle laevaga võtavad Fredrikson, Muumipapa, Sekeldaja, ja Nuhkloom seiklusi ette. Laevaga saab sõita nii vee peal, vee all kui õhus ja selle kapten on Fredrikson ise. Fredrikson vastandub Muumipapale selles mõttes, et ta armastab keerulisi seadmeid projekteerida ja ehitada, ent Muumipapale on selline tegevus vastumeelne ja käib üle võimete. See-eest on Fredrikson õigekirjas nõrk, mida näitab tema laeva nimigi. Piltidel kujutatakse Fredriksoni vuntside ja suurte kõrvadega. Erinevalt Muumipapast, Sekeldajast ja Nuhkloomast pole Fredriksonil järglasi; tal pole ka muud peret.
Nuhkloom

Nuhkloom (rootsi keeles Rådd-djuret, soome Hosuli) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane. Autor kirjeldab teda järgmiselt: Nuhkloom on Muumipapa lapsepõlvesõber. Nuhklooma, Muumipapa, Sekeldaja ja Fredriksoni ühistest seiklustest räägib teos "Muumipapa memuaarid". Ta on Fredriksoni vennapoeg ja Snifi isa. Nuhkloom elab kohvipurgis ja kogub nööpe.
Vapp

Vapp on heraldika reeglite järgi keskaegse relvastuse elementidest koostatud embleem, mida isik (näiteks riik, valitseja, maakond, linn, vald, äriühing, sugukond (suguvõsa), perekond või üksikisik) kasutab püsiva tunnusena. Uuemal ajal nimetatakse vappideks ka (eriti riikide) embleeme, mis ei ole koostatud heraldika reeglite järgi. Ka tänapäevaste sõjaväeüksuste embleemid võivad olla vapikujulised ja järgida heraldika reegleid. Vapid tekkisid Lääne-Euroopas 12. sajandil, kui ristirüütlite kilpe hakati kaunistama värviliste maalingutega. Värvilised sümboolsed kilbimärgised olid kaugele nähtavad, mistõttu raudrüü alla varjuv rüütel oli äratuntav. Rüütlid hakkasid oma vappi kandma nii lahingutes kui ka turniiridel. Vapi põhielementideks kujunes kilp ja kiiver, algselt gooti stiilis. Heeroldid hakkasid koostama ja kirjeldama rüütlite isikuvappe. Vappe hakati kasutama ka lippudel, pitsatitel, rõivastel ja muudel esemetel. Vappide hulga suurenemine tingis kindlate reeglite koostamise. Teoreetiliselt ei tohiks olla kahte täiesti ühesugust vappi. Konkreetse isikuga seotud vapp muutus pärandatavaks. Valitsejatel oli õigus anda teenete eest vapikandmise õigus, sageli koos aadlitiitli ja maavaldustega. Sellisest vapist kujunes privilegeeritud isiku staatuse tunnus. Nii tekkisid perekonnavapid, sugukonnavapid, valitsejate vapid, linnavapid (anti või kinnistati koos linnaõigusega), maavapid (millest arenesid välja riigivapid). 13. sajandil levima hakanud linnapitsat oli ei pruukinud olla seotud hilisema linnavapiga. Linnapitsatitel kujutati tihti väravaid, müüri, linnavaateid, kaitsepühakuid jne. Hiljem võidi pitsatipilt kasutusele võtta vapina. 16. sajandi alguses toimus üleminek renessanss-stiilile, mis andis ruumi vappide kunstilisele arengule. Vapikilbi figuure stiliseeriti kunstiliselt, senised ranged vormid ja nad muutusid elegantsemaks. Vapi stiliseeritud kujundid võimaldasid edasi anda isikuomadusi, aateid, ideid, rahvuslikku ja riiklikku kuuluvust, nõudmata lugemisoskust ega keeletundmist. Saksa-Rooma riigi vapp, millel on keisririiki kuuluvate piirkondade vapid Austria vapp Mehhiko vapp Seišellide vapp Wisconsini osariigi vapp 1876. aastal Rootsi riigi vapp 1855. aasta postmargil Transehe-Roseneckide vapp Jaungulbene mõisa peahoonel Blairi lossi omanike vapp lossiväraval Vapp Benckendorffide kabeli tammepuidust uksel Ljubljana linna vapp Tartu vapp Johann Christoph Brotze kujutatuna Tallinna täisvapp Tallinna raekoja seinal Kiili valla vapp on kõnelev vapp Eesti Üliõpilaste Seltsi (täpsemalt Fraternitas Viliensise) vapp Eesti vapp Maailma riikide vapid Linnade vapid Haldusüksuste vapid Aadlisuguvõsade vapid Üliõpilasorganisatsioonide vapid Riigivapp Vappepitaaf Wappenlexikon.de – maailma riikide vapid Heraldique européenne Baltisches Wappenbuch.Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Antipoodid (saared)

Antipoodid on saarestik Vaikses ookeanis. Nad on saanud nime selle järgi, et nende saarte elanikud on La Manche'i suhtes antipoodid. Pindala 21 ruutkilomeetrit. Saared on künklikud, kõrgus kuni 366 meetrit. Kuuluvad Uus-Meremaale.
A+

A+ (õieti André Levins; sündis 29. augustil 1982 USA-s New Yorgi osariigis Hempsteadis) on USA räppar. Poissi kasvatas üksikema. Algul huvitus ta jalgpallist. A+ karjäär algas 1995, kui ta 12-aastaselt võitis plaadifirma "Def Jam Records" korraldatud räpivõistluse. Talle pööras tähelepanu D'Angelo mänedžer Kedar Massenburg, kes valis ta uue plaadifirma Kedar Entertainment esimeseks esitajaks. Oma esimese albumi "The Latch-Key Child" avaldas A+ 1996. Laulud rääkisid muuhulgas vaesuses veedetud lapsepõlvest. Plaadil esinesid ka Q-Tip, Prodigy ja AZ. Plaadistamise ajaks palgati talle eraõpetaja. Plaat äratas kriitikute tähelepanu. Sellest kirjutati ajakirjades Vibe (ajakiri), Rolling Stone, Black Beat ja Right On. Ühel Vibe'is avaldatud fotol näidati A+ koos Mary J. Blige'iga. Teda peeti lootustandvaks räppariks. Aastal 1999 ilmus album "Hempstead High". Plaadil esinesid ka Chico DeBarge, Erykah Badu, Lost Boyz ja Canibus. Sellel leidub laul "Enjoy yourself", milles A+ ehitab räpi üles Ludwig van Beethoveni viiendale sümfooniale. Selle lauluga jõudis ta rahvusvahelistesse edetabelitesse (veebruaris Suurbritannia edetabelis viies). Kriitikute silmis märgistas see album A+ lähenemist peavoolule. Vahepeal oli A+ silmapiirilt kadunud, kuid tema uus album ilmus firma Masta Mix Records väljaandel detsembris 2005. 2009. aastal antud intervjuus lubas A+, et järgmine album "Without A Trace" ilmub samal aastal Smith Brothers'i väljaandel. 1996: "Latch-Key Child" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat) 1999: "Hempstead High" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat) 2005: "Back 2 Business" (mixtape koos DJ Don Demarcoga) 2006: "The Lab: Test #1" 1996: "All I See" (Umvd Labels) 1998: "Enjoy Yourself" (Umvd Labels, ka audiokassett) 1999: "It's on You" (Mowtown Records, vinüülplaat) 2006: "Throw Your Hands In The Air" (Masta Mix Records, Inc.) A+: Lost & Found Hiphop Wired, 6. september 2009 Amazon.com: Latch-Key Child Amazon.com: Hempstead High Amazon.com: The Lab: Test #1 Amazon.com: All I See Amazon.com: Enjoy Yourself Amazon.com: It's on You Amazon.com: Throw Your Hands In The Air Katkendid albumilt "The Latch-Key Child" Katkendid albumilt "Hempstead High" Laulu "Enjoy yourself" sõnad A+: Lost & Found Intervjuu veebilehele Hiphop Wired, 6. september 2009
Tõnis Tuuga

Tõnis Tuuga (sündinud 22. oktoobril 1988 Raplas) on eesti loodusfotograaf. Tõnis Tuuga sündis 1988. aastal Raplas pere kolmanda lapsena. Tema isa on kunstnik ja ettevõtja Ado Tuuga. Aastatel 1996–2008 õppis ta Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis. Fotograafiaga tegeleb aastast 2006. Pärast gümnaasiumi lõpetamist 2008. aastal suundus Tõnis Tuuga edasi õppima Tallinna Polütehnikumi fotograafia erialale. 2010. aasta sügisel alustas õpinguid Balti Filmi- ja Meediakoolis operaatori erialal. 2008 – 2. koht rahvusvahelisel konkursil "Läänemere rannikul 2008" amatööride kategoorias 2008 – parima väikese taime foto Eesti Looduse fotokonkursil 2008 – 4 tunnustatud tööd kahes kategoorias konkursil Looduse Aasta Foto 2008 – tunnustatud foto kategoorias "Elusolendi portree" Timberlandi Metsiku looduse fotokonkursil 2008 – animafilmi eripreemia Eesti Vabariigi 43. amatöörfilmide festivalil (koos Mari Tammari ja Jaak Vaabeliga) 2009 – Looduse Aasta Foto konkursil 2. koht kategoorias "Taimed ja seened" ja 3. koht kategoorias "Inimene ja loodus" 2010 – Looduse Aasta Foto konkursil 1. koht kategoorias "Maailma loodus" 2012 – noore looduskaitsja märk 2020 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (parima taustajõu preemia – hinnatud tegutsemise eest valgusmeistrina) "Õhtuses valguses" "Keeris" "Piloot" "Üles" "Liikumatu kolmik" "Autoportree" "Läinud ..." "Pöörleja" "Õrn" "Lont" Heli Talinurm: "Raplamaalt paistab Läänemeri kõige kaunim"[alaline kõdulink] Nädaline, 7. oktoober 2008 "Eesti Looduse fotovõistluse parimad". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2008. Vaadatud 21. jaanuaril 2009. Looduse Aasta Foto 2008 Maire Kõrver: "Rapla noored filmitegijad võitsid amatöörfilmifestivali eripreemia"[alaline kõdulink] Nädaline, 1. aprill 2008 Eesti Filmiamatööride Liidu koduleht: Eesti Vabariigi 43. amatöörfilmide festivali žürii protokoll 17. märtsil 2008 (koos teiste sündmustega) Looduse Aasta Foto 2009 Looduse Aasta Foto 2010 21 noort looduskaitsjat pälvisid tunnustuse Keskkonnaministeerium "Tõnis Tuuga tee looduseni". Lofo, nr 3 (2008) Koduleht Liis Ehavere, Jaan Kurm. "Joonisfilm „Hoia käest“ jättis Kaadri peaauhinna Raplasse" Nädaline, 1. november 2007
Priit Hõbemägi

Priit Hõbemägi (sündinud 15. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, meediajuht ja -õppejõud. Hõbemägi lõpetas 1975. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppis aastatel 1979–1984 kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis vene keelt ja kirjandust. Ta lõpetas Tallinna Ülikoolis ajakirjanduse bakalaureuse õppekava cum laude. Tema esimene amet ajakirjanduses oli ajalehe Õhtuleht / Vetšernii Tallinn tehniline toimetaja (maketikoostaja). Hiljem on ta töötanud muu hulgas ajakirja Noorus peatoimetaja asetäitjana, olnud Õhtulehe ja Eesti Päevalehe peatoimetaja ning Ekspress Grupi meediadirektor. Aastatel 2006–2011 oli Priit Hõbemägi Eesti Ekspressi peatoimetaja. Ta on olnud üks Kuku raadio "Keskpäevatunni" saatejuhte ning ajakirjanduse külalislektor Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis. Õppejõuna on Hõbemägi keskendunud uuele meediale ja nutitelefoniga toodetavale sisule. 2022. aasta juunist on ta Postimehe peatoimetaja. Seoses sellega astus ta 5. juunil omal soovil Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikme kohalt tagasi. 2016 – Eesti Ajalehtede Liidu elutöö preemia Priit Hõbemägi on insener Joonas Aleksei Hõbemäe (1926–2021) poeg. Juulis 2008 abiellus Hõbemägi Ingrid Sembachiga, sama aasta detsembris sündis poeg Konrad Erik. Priit Hõbemäel on varasemast abielust tütar Mingo Rajandi (sündinud 1980), kes on helilooja ja muusik. "Postimehe peatoimetajaks sai Priit Hõbemägi". ERR. 6. juuni 2022. Vaadatud 8. juunil 2022. "Priit Hõbemägi / Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut / Tallinna Ülikool". Vaadatud 01.03.2018. Postimehe peatoimetajaks sai Priit Hõbemägi ERR Uudised, 06.06.2022. Ajakirjanduspreemiate võitjad said kätte auhinnad ERR Uudised, 04.03.2016. "Priit Hõbemägi: vaadates oma isa elule". Arvamus. 20. september 2021. Vaadatud 8. juunil 2022. http://www.helilooja.ee/en/members/mingo-rajandi Priit Hõbemäe artiklid Eesti Ekspressis Ekspressi peatoimetajaks sai Priit Hõbemägi. Eesti Ekspress, 30. august 2006 Olav Osolin. Sünnipäev Priit Hõbemägi 50 EPL, 15. jaanuar 2007 Priit Hõbemägi. Keskreformierakond alustab ja võidab! Eesti Ekspress, 22. veebruar 2007 Ingrid Sembach-Hõbemägi ja Priit Hõbemägi said poja Kalev.ee, 9. jaanuar 2009 Inimesed, taastage vanu puumaju! Eesti Ekspress, 22. jaanuar 2009 Va banque! Eesti Ekspress, 29. jaanuar 2009 Priit Hõbemägi. Me peame rääkima Edgarist, 8. aprill 2015 Priit Hõbemägi Tallinna Ülikooli kodulehel
Vihmavari

Vihmavari on kaasaskantav seadeldis, mida kasutatakse selleks, et ennast vihma eest kaitsta. Vihmavari koosneb tavaliselt vettpidavast kangast või kilest, mis on kinnitatud metallist ribidest karkassile, mis omakorda kinnitub varrele, millest kinni hoitakse. Vettpidav kangas moodustab pea kohal katuse, mis kaitseb vihmavarju kandjat vihma eest. Vihmavarje on kasutatud juba tuhandeid aastaid, need olid olemas nii muistses Assüürias, Kreekas, Egiptuses kui ka Hiinas. Hiinas tehti vihmavarjud tavaliselt siidist või õlipaberist ning karkass tehti bambusest. Euroopas said kaasaskantavad vihmavarjud laiemalt tuntuks 17. sajandil. Metallkarkassiga vihmavarju leiutas Samuel Fox 1852. aastal. Vihmavarjude kasutamine tänavate kohal. Doha, Katar Renoiri impressionistlik maal "Vihmavarjud" Vihmavarju kasutamine vihmasaju ajal Vihmavarjud olid Hongkongi 2014. aasta meeleavalduste sümboliks
Eesti mõttelugu

"Eesti mõttelugu" on kirjastuse Ilmamaa alates 1995. aastast välja antav raamatusari. Sarja peatoimetaja ja kirjastaja on Hando Runnel. Sari koondab ja avaldab kirjastuse hinnangul väärtuslikumat osa eesti mõttevarast läbi aegade. Igal aastal üritatakse välja anda kuus raamatut. "Eesti mõtteloo" raamatusarja väljaandmist toetab sihtasutus Eesti Mõtteloo Sihtkapital. Sarja tutvustav brošüür "Eesti mõttelugu: Tutvustaja" (1993) oli Ilmamaa esimene trükis. 1996 ilmus ka brošüür ""Eesti mõttelugu": Raamatusari & Sihtkapital". "Tutvustajas" lubas Runnel avaldada "eesti autorite tähelepanuväärsemat mõtteloomingut üldistava liigituse järgi filosoofia, esteetika, poliitika ja etnoloogia ainevaldadest". Ka sõna "mõttelugu" valis Ülo Matjuse andmetel Hando Runnel, ehkki sama sõna on kasutanud ka Hellar Grabbi ja Tiina Ann Kirss ning saksa keeles vastab sellele sõna Denkgeschichte. Pärtel Piirimäe hinnangul tuli sõna laiemalt käibele raamatusarja mõjul. 2018. aasta 20. aprillil tähistas Eesti Teaduste Akadeemia oma 80. aastapäeva raamatusarjale keskendunud konverentsiga "Eesti mõttelugu" Eesti Rahva Muuseumis. "Eesti mõtteloo" raamatusari. ilmamaa.ee Konverents "Eesti mõttelugu" Tartus Eesti Teaduste Akadeemia pressiteade, 20.04.2018 (vaadatud 20.04.2018) Runnel, Hando (koostaja) 1993. Sihtkapital "Eesti mõttelugu". Tutvustaja. Tartu: Ilmamaa Matjus, Ülo 2004. Eesti mõttelugu 1995–2004: Kataloog. Tartu: Ilmamaa "Eesti mõtteloo" raamatusari. ilmamaa.ee "Eesti mõtteloo" sarja raamatud. ilmamaa.ee Pärtel Piirimäe. Eesti mõttelugu ajas ja ruumis Sirp, 23. veebruar 2018
Erni Labi

Erni Labi (6. mai 1895 Õisu mõis, Viljandimaa – 4. aprill 1949 Karksi-Nuia) oli eesti farmatseut. Lõpetas Tartu Ülikooli 1922, mag. pharm. 1923 (Eesti kändtärpentiinõli (Kienöl)), dr. pharm. 1926 (Eesti marja- ja puuviljaveinid). Alates 1932 Viljandi linnaapteegi ja Viljandi linna toiduainetelabori juhataja. Viljandimaa kodulugu
Īwān

Īwān (pärsia keeles إيوان - palee, veranda, palkon, sammaskoda) on islami arhitektuuris võlvitud ja kolmest küljest suletud ehitis. Üks külg on täiesti vaba. Īwān võib olla islami aeda ümbritseva müüri või mošee koosseisus. Īwān pärineb Sassanidi impeeriumi ajast ja Seljuqi dünastia ajal muutus īwān fundamentaalseks kujunduselemendiks islami arhitektuuris. AYVĀN Garden Features in Islamic Gardens - Part 3
Friedrich Kestner

Friedrich Kestner (26. märts 1903 Viljandi – 14. juuni 1959) oli Eesti farmatseut. Kestner lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli, mag. pharm. 1927 (magistritöö teema "Oliivõli värskeoleku otsustamisvõimaluse üle"). Ta oli Pärnu apteegi omanik ja juhataja. Põgenes 1940. aastal Saksamaale.
Venus Williams

Venus Ebony Starr Williams (sündinud 17. juunil 1980 Californias Lynwoodis) on USA tennisist, olümpiavõitja. Ta sündis Jehoova tunnistajate peres. Tal on kolm vanemat poolõde ja noorem õde Serena Williams, kes on samuti väga edukas profitennisist. Venus hakkas tennist mängima 10-aastaselt. Alates 1995 on tema treeneriks tema isa Richard Williams. Ta on aastatel 1999–2008 võitnud naiste üksikmängus 16 suure slämmi turniiri (7 üksikmängus, 7 paarismängus ja 2 segapaarismängus) ning naiste paarismängus olümpiakulla 2000. aasta suveolümpiamängudel ja 2008. aasta suveolümpiamängudel. Ta oli WTA esinumber vaheaegadega 25. veebruarist 7. juulini 2002. 9. augusti 2010 seisuga on ta WTA edetabelis 4. kohal. Venus on kõigil suure slämmi turniiridel rekordiomanik servi kiiruse osas: ta on servinud Austraalia lahtistel 201 km/h (2003), USA lahtistel 208 km/h (2008), Wimbledonis 208 km/h (2008) ja Prantsusmaa lahtistel 207 km/h (2010). 2011 diagnoositi tal Sjögreni sündroom. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys oli Venus üles antud nii üksikmängus kui ka koos õe Serenaga paarismängus. Üksikmängus olid USA sportlased saanud kolm kõrgeimat asetust. Venus alistas kõigepealt kergelt Henrieta Nagyová (Slovakkia) 6:2, 6:2, Tamarine Tamasugarni (Tai) 6:2, 6:3 ja Jana Kandarri (Saksamaa) 6:2, 6:2. Veerandfinaalis alistas ta 5. asetusega Arantxa Sánchez Vicario (Hispaania) 3:6, 6:2, 6:4, poolfinaalis 3. asetusega Monica Selesi 6:1, 4:6, 6:3 ja finaalis 10. asetusega Jelena Dementjeva (Venemaa) 6:2, 6:4. Paarismängus alistasid õed Williamsid Kanada paari 6:3, 6:1, siis Venemaa paari Jelena Lihhovtseva – Anastassija Mõskina 4:6, 6:2, 6:3. See oli ainus sett, mille Williamsid kaotasid. Veerandfinaalis võitsid Williamsid 1. asetusega Prantsusmaa paari Julie Halard-Decugis – Amélie Mauresmo 6:3, 6:2, poolfinaalis 5. asetusega Belgia paari Els Cullens – Dominique van Roost 6:4, 6:1 ja finaalis Hollandi paari Kristie Boogert – Miriam Oremans 6:1, 6:1. 2008. aasta suveolümpiamängudel esindasid õed Williamsid USA-d nii üksik- kui ka paarismängus. Üksikmängus alistas 7. asetuse saanud Venus Timea Bacsinszky (Šveits) 6:3, 6:2, Iveta Benešová (Tšehhi) 6:1, 6:4 ja 12. asetusega Viktoria Azarenka (Valgevene) 6:3, 6:2. Veerandfinaalis kaotas ta Na Lile (Hiina), kes oli eelmises kohtumises alistanud ka Kaia Kanepi, 5:7, 5:7. Veerandfinaalis langes välja ka Serena, kolmikvõidu sai Venemaa, olümpiakulla Jelena Dementjeva. Paarismängus olid õed Williamsid 2. asetusega. Avakohtumises võitsid nad Tšehhi paari Iveta Benešová – Nicole Vaidišová 4:6, 5:7, 6:1, siis Jaapani paari Ayumi Morita – Ai Sugiyama 7:5, 6:2. Veerandfinaalis võitsid nad 7. asetusega Venemaa paari Jelena Vesnina – Vera Zvonarjova 6:4, 6:0, poolfinaalis 6. asetusega Ukraina paari Aljona ja Katerina Bondarenko 4:6, 6:4, 6:1 ning finaalis 4. asetusega Hispaania paari Anabel Medina Garrigues – Virginia Ruano Pascual 6:2, 6:0. Tennis 2000. aasta suveolümpiamängudel Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel Venus Williamsi ametlik koduleht
Paul Arras

Paul Arras VR II/3 (24. september 1892 Erastvere vald, Võrumaa – 11. detsember 1980 Tallinn) oli eesti farmatseut. Lõpetas 1924 Tartu Ülikooli, mag. pharm. 1925 (magistritöö "Formaldehüüdi kvantitatiivse määramise meetoditest formaliinis"). Osales Vabadussõjas. Kehra apteegi omanik ja juhataja. Rohuteadlaste Koja nõukogu liige.
Sünnipäev

Sünnipäev on päev, mil keegi on sündinud või miski on rajatud või loodud, ja ka selle päeva aastapäev. Igal inimesel on üks sünnipäev aastas, välja arvatud neil, kes on sündinud liigaastal 29. veebruaril. Neil on sünnipäev (peaaegu) iga nelja aasta tagant. Paljudes kultuurides üle kogu maailma tähistatakse sünnipäeva. Levinud on sünnipäevakinkide tegemine ja sünnipäevatordi söömine. Hea tava on sünnipäevalapsele sünnipäevalaulu laulmine. Sünnipäev on hea põhjus peo organiseerimiseks ning külaliste kutsumiseks. Eriti tähtis on sünnipäeva tähistamine lastele. Eestlastele oli sünnipäevade pidamine haruldane veel 19. ja 20. sajandi vahetusel, kuid sealt alates levis juubelisünnipäevade pidamine ning 20. sajandi keskpaiku muutus tavaliseks ka sünnipäevade pidamine. Veel sajand varem oli aga üldlevinud, et inimesed ei teadnud enda täpset sünnikuupäeva, rääkimata selle tähistamisest. Sünnipäeval muutub inimese vanus. Teatud vanused on tähtsamad kui teised, nagu 18. ja 21. sünnipäev või juubelid. Ajalooliselt tähtsate inimeste puhul tähistatakse sünnipäevi sümboolselt ka pärast surma sünniaastapäevadena. Sünnipäevatort on samuti erilise tähendusega. Tihti pannakse tordile küünlaid, mille arv ühtib sageli sünnipäevalapse vanusega. Tavaks on, et sünnipäevalaps peab kõik küünlad korraga ära puhuma. Arvatakse, et kui puhumise ajal midagi soovida, siis see soov täitub. "Sünnipäev". Eesti keele seletav sõnaraamat. Vaadatud 2. märts 2018. Heiki Pärdi: "Eestlaste maailmapilt XX sajandil: talupoegliku ajakäsitluse murenemine". Akadeemia, 2001. Nr 1 (142). Lk 17–18
Mihkel Õunmann

Mihkel Õunmann (kuni 1935 Mihail Õunmann, 29. märts 1894 Tartu – 1965 Tapa) oli eesti apteeker. Lõpetas Tartu Ülikooli 1923, mag. pharm. 1924 (Eesti mesilasvahade keemiline uurimine). Tamsalu apteegi omanik ja juhataja, Rohuteadlaste Koja juhatuse liige. TÜ üliõpilased