laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lijiang

Lijiang (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Ringkonna õigustega linn jaguneb 1 linnarajooniks, 2 maakonnaks ja 2 autonoomseks maakonnaks: Guchengi linnarajoon (古城区) Huapingi maakond (华坪县) Yongshengi maakond (永胜县) Ninglangi Jii autonoomne maakond (宁蒗彝族自治县) Yulongi Nasi autonoomne maakond (玉龙纳西族自治县) 57,3% elanikest kuulus 2000. aasta rahvaloenduse andmeil vähemusrahvustesse. Suuremad rahvusrühmad olid: Lijiangi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1997). 1996. aasta maavärinas hävis umbes kolmandik linna hoonetest. Lijiangi sõpruslinn on Kaasan. Lijiangi koduleht Tabulation on 2020 China Population Census by County
Teineteisel pool

"Teineteisel pool" on Birgit Õigemeele kolmas stuudioalbum. See ilmus 19. novembril 2009. "Teineteisel pool" on džässisugemetega kontseptuaalne klubimuusika plaat, mille tootjad on Meelis Meri ja Priit Juurmann. Enamiku sõnu on kirjutanud Maian Kärmas, kuid kasutatud on ka Ernst Enno, Marie Underi ja Anna Haava luulet. Tootjate arvates on plaadi kõige huvitavamad lood "Suudlus" ja "Viimast laulu ei saa laulda". Siiani on plaadilt pärinenud singlid "Moonduja", "See öö", "Kahe vahel" ja "Eestimaa suvi". Album oli nomineeritud ka 2010. aasta Eesti Muusikaauhindadel Aasta albumi kategoorias. See on olnud ka Raadio 2 saate Pleieri nädalaplaat. See öö Moonduja Teineteisel pool Lummus Kahe vahel Sa ära küsi Sume intro (koos Uku Suvistega) Eestimaa suvi Kas tahad tulla minuga? Suudlus Viimast laulu ei saa laulda
Gucheng

Gucheng võib tähistada mitut haldusüksust Hiinas: Guchengi linnarajoon Yunnani provintsi Lijiangi ringkonna õigustega linnas. Guchengi maakond Hebei provintsi Hengshui ringkonna õigustega linnas. Guchengi maakond Hubei provintsi Xiangfani ringkonna õigustega linnas. Guchengi suurvald Liaoningi provintsi Benxi ringkonna õigustega linna Huanreni Mandžu autonoomses maakonnas.
Märjamaa–Koluvere tee

Märjamaa–Koluvere tee (registrinumbriga 29) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla tee 65. kilomeetril Orgita külas. Tee pikkus on 25,1 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee 11. kilomeetril Koluvere külas. Märjamaa alevi tänavatena kannab nimesid Pärnu maantee ja Sipa tee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Orgita küla, Märjamaa alev, Rangu küla, Sipa küla, Loodna küla, Laukna küla, Koluvere küla.
Moism

Moism oli Vana-Hiina filosoofiline õpetus, mille arendasid välja Mozi (umbes 470 – 391 eKr) õpilased. See oli konfutsianismi, taoismi ja legismi kõrval üks neljast peamisest filosoofilisest koolkonnast sõdivate riikide ajastul (475–221 eKr). Moism kaotas mõjukuse Qini dünastia ajal (221–206 eKr), mil võeti ametlikuks filosoofiaks legism ning suruti teised mõttekoolkonnad alla (hävitati ka mitu moismi klassikalist teost). Järgmised dünastiad alates Hani dünastiast (206 eKr – 210 pKr) võtsid riigi ametlikuks filosoofiaks konfutsianismi, mis viis moismi aeglase hääbumiseni. Sissekanne "Moism" Ida mõtteloo leksikonis
Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond

Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Jaguneb kaheks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks: Dêqêni maakond (德钦县) Shangrila maakond (香格里拉县) Weixi Lisu autonoomne maakond (维西傈僳族自治县) Ringkonnavalitsus
Laialehiste metsade vöönd

Laialehiste metsade vöönd on põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmes eristatav loodusvöönd, mis paikneb segametsavöötmest ekvaatorile lähemal. Lõuna-Ameerikas esineb laialehiste metsade vöönd väikeste lõunapöögisaludena. Mõnikord käsitletakse laialehiste metsade vööndit laialehiste ja segametsade vöötme või lehtmetsavöötme osana. Sellele loodusvöötmele on iseloomulik ookeaniline paraskliima jaheda talve ja kauakestva sooja suvega. Aastane sademete hulk on 600–1500 mm ja on aurumisega võrdne. Jõed on veerikkad ja jõestik tihe. Taimestikus on ülekaalus tamme, pöögi, vahtra ja teiste laialehiste puude liigid. Iseloomulikud on metsa-hallmullad.
Huanreni Mandžu autonoomne maakond

Huanreni Mandžu autonoomne maakond on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Liaoningi provintsis Benxi ringkonna õigustega linnas. Maakonnakeskus on Huanren. Huanrenis asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Koguryo pealinn. Huanreni Mandžu autonoomne maakond koosneb 9 suurvallast ja neljast vallast: Huanreni suurvald (桓仁镇) Guchengi suurvald (古城镇) Erpengdianzi suurvald (二棚甸子镇) Shajianzi suurvald (沙尖子镇) Wulidianzi suurvald (五里甸子镇) Hualai suurvald (华来镇) Muyuzi suurvald (木盂子镇) Balidianzi suurvald (八里甸子镇) Pulebao suurvald (普乐堡朝鲜族镇) Xiangyangi vald (向阳乡) Yahe vald (雅河朝鲜族乡) Heigou vald (黑沟乡) Beidianzi vald (北甸子乡) http://www.hr.gov.cn/
Lincang

Lincang (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Piirneb läänes Birmaga. Ringkonna õigustega linn jaguneb 1 linnarajooniks, 4 maakonnaks ja 3 autonoomseks maakonnaks: Linxiangi linnarajoon Fengqingi maakond Zhenkangi maakond Yuni maakond Yongde maakond Cangyuani Vaa autonoomne maakond Gengma Tai-Vaa autonoomne maakond Shuangjiangi Lahu-Vaa-Blangi-Tai autonoomne maakond Tabulation on 2020 China Population Census by County Lincangi koduleht
Estcoy

Estcoy (Est - Estonia, coy - company) on üldnimetus Scoutspataljoni koosseisu kuuluva kompaniisuuruse allüksuse kohta, mis osaleb rahvusvahelistel sõjalisel operatsioonidel, nt Afganistani Islamivabariigis. Estcoy komplekteeritakse Eesti kaitseväe üksuste baasil. Varem on ESTCOY-d kuulunud ka BALTBAT-i koosseisu (nt ESTCOY-1 ja 2). Estcoy komplekteerimine algab umbes aasta enne planeeritavat välismissiooni algust ja väljaõpe pool aastat enne välismissioonile siirdumist. Ühe kompanii teenistus välismissioonil kestab pool aastat. Estcoy-1 Estcoy-2 Estcoy-3 Estcoy-4 Estcoy-5 Estcoy-6 Estcoy-7 Estcoy-8 Estcoy-E Estcoy-9 Estcoy-10 Estcoy-11 Estcoy-12 Estcoy-13 Estcoy-14 Estcoy-15 Estcoy-16 Estcoy-17 Estcoy-18 Estcoy-19, Paiknemiskohad asuvad operatsioonibaasides Iraagi pealinnas Bagdadis ja Põhja-Iraagis Erbilis Estcoy-20 Eesti NATO sõjalistes operatsioonides BALTSQN EODT ESTPATROL ESTPLA ESTRIFk NSE UNIFIL "Kalevi jalaväepataljon sai tagasi oma ajaloolise lipu". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2014. Vaadatud 7. novembril 2014. ESTCOY-15, Afghanistan 🇦🇫, 2012 24. aprill 2013, Jaanus Lenzo, 144 nädalat patrullbaasis Wahid, youtube.com
Haapsalu–Laiküla tee

Haapsalu–Laiküla tee (registrinumbriga 31) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee 72. kilomeetril Haapsalu linnas (Haapsalu linna tänavana Lihula maantee). Tee pikkus on 36 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee 29. kilomeetril Laikülas. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Haapsalu linn, Valgevälja küla, Vilkla küla, Kolila küla, Liivaküla, Parila küla, Jõõdre küla, Lannuste küla, Vätse küla, Haeska küla, Oonga küla, Liivaküla, Rannajõe küla, Keskvere küla, Kaare küla, Kurevere küla, Tammiku küla, Männiku küla, Kabeli küla, Rõude küla, Allikotsa küla, Laiküla.
Qujing

Qujing (hiina 曲靖市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. Ringkonna õigustega linn koosneb Qilini linnarajoonist, Xuanwei maakonna õigustega linnast ja seitsmest maakonnast: Fuyuani maakond (富源县) Huize maakond (会泽县) Luliangi maakond (陆良县) Luopingi maakond (罗平县) Malongi maakond (马龙县) Shizongi maakond (师宗县) Zhanyi maakond (沾益县) Qujingi koduleht
Suurvald

Suurvald (hiina 鎮; lihtsustatud kirjas 镇; pinyin '​is zhèn) on Hiina 4. järgu haldusüksus. Tavaliselt hõlmab suurvald asula elanike arvuga suurusjärgus 10 000 ja selle lähedal asuvad külad. Sama taseme haldusüksuseks on vald (乡; xiāng). Mõlemad kuuluvad maakondade või maakonna õigustega linnade koosseisu. Vallad võivad saada suurvallaks elanike arvu kasvades. Hiinas on üle 20 000 suurvalla ja nende arv kasvab.
Jõhvi–Vasknarva tee

Jõhvi–Vasknarva tee (registrinumbriga 32) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Jõhvi linna idaosas Narva maantee ja Tallinna–Narva tee ristmikust umbes 250 m lääne-edelas. Tee pikkus on 49,9 km. Tee lõpeb Vasknarva külas. Jõhvi linn, Linna küla, Pargitaguse küla, Kose küla, Rausvere küla, Vasavere küla, Kurtna küla, Edivere küla, Illuka küla, Kuremäe küla, Puhatu küla, Kaatermu küla, Kivinõmme küla, Agusalu küla, Jaama küla, Vasknarva küla.
Ristomatti Ratia

Ristomatti Ratia (sündinud 23. mail 1941 Helsingis) on soome disainer. Tal on lapsed Natasha, Anastasia, Kiira ja Robin ning ta on olnud abielus Anu Saagimiga.
Hongwu

Hongwu (21. oktoober 1328 – 24. juuni 1398; hiina 洪武 Hóngwǔ, sünninimi 朱元璋 Zhū Yuánzhāng) oli Hiina keiser 1368. aastast oma surmani, Mingi dünastia rajaja. Zhu Yuanzhang pärines tänapäeva Anhui provintsi Fengyangi maakonnast talupoja perekonnast. Tema isa oli põgenenud Nanjingist kõrgete maksude eest. 1344. aastal surid Zhu vanemad nälga. Ta läks buda templisse mungaks ning liitus hiljem Punaste Turbanite mässuliikumisega, kus ta tegi kiiret karjääri ja tõusis mässajate sõjaväe juhiks. Pärast viimase Yuani dünastia keisri Toghon Temüri põgenemist kuulutas Zhu ennast keisriks ja võttis keisrinimeks Hongwu. Ta asutas uue dünastia, mille nimetas Da Ming (大明) 'suur kirkus'. Pealinn jäi esialgu Nanjingi. Hongwu viis läbi maareformi, töötas välja uue seadustekogu, lasi asutada palju koole ja võttis kasutusele paberraha. Ta kaotas kantsleri ehk peaministri ametikoha ja koondas võimu enda kätte. Teda peetakse despootlikuks valitsejaks, kes kehtestas seaduserikkumiste eest karmid karistused ja lasi hukata tuhandeid ametnikke. Samas tõusis tema valitsusajal Hiina elanike arv hinnanguliselt umbes 50% ja paranes rahva elatustase. Pärast Honwu surma tõusis troonile tema pojapoeg Jianwen. Hongwu on maetud Ming Xiaolingi mausoleumi Nanjingis.
Jõhvi–Kose tee

Jõhvi–Kose tee (registrinumbriga 33) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Jõhvi linnas Jõhvi–Tartu–Valga tee 3. kilomeetril (Jõhvi linna tänavana Pargi tänav). Tee pikkus on 3,6 km. Tee lõpeb Kose külas Jõhvi–Vasknarva tee 3. kilomeetril. Jõhvi linn, Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosa, Pargitaguse küla, Kose küla.
Kiviõli–Varja tee

Kiviõli–Varja tee (registrinumbriga 34) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Kiviõli linnas Sämi–Sonda–Kiviõli tee (Kiviõli linna tänavana Sonda tee) ja Vabaduse puiestee ristmikult. Tee pikkus on 8,7 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 142. kilomeetril Jabara, Mustmätta ja Varja küla piiril. Erra aleviku, Erra-Liiva küla ja Lüganuse aleviku tänavana kannab nime Kiviõli tee. Sildade nimistu pärineb teeregistrist. Kiviõli linn, Erra alevik, Erra-Liiva küla, Lüganuse alevik, Mustmätta küla.
Tim Burke

Tim Burke (õieti Timothy Burke; sündinud 3. veebruaril 1982 Paul Smiths) on USA laskesuusataja. Ta elab Lake Placidis ja esindab Lake Placidi laskesuusatamisklubi. Ta alustas laskesuusatamistreeninguid 1997. aastal ja kuulub USA koondisse 2004. aastast. Burke võistles esimest korda rahvusvahelisel tiitlivõistlusel 2004. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis 20 km eraldistardiga sõidus ja sai 61. koha. Ta kuulus 2006. aasta OM-il Torinos üheksanda koha saanud USA 4×7,5 km teatemeeskonda. Individuaalselt jäi olümpiamängudel tema parimaks kohaks 10 km sprindis saadud 35. koht. 2007. aasta MM-il Anterselvas sai Burke 20 km sõidus seitsmenda koha. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta sprindis üheksas ja jälitussõidus kümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis tuli Burke 10 km sprindis üheteistkümnendaks ja 20 km eraldistardiga sõidus neljateistkümnendaks. 2009. aasta suvistel maailmameistrivõistlustel rullsuuskadel Oberhofis sai Burke 10 km sprindis 4. koha ja 12,5 km jälitussõidus 5. koha. Burke jõudis maailma karikasarjas esimest korda kümne parema hulka 8. detsembril 2006 Hochfilzenis, kus sai 10 km sprindis 10. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 3. detsembril 2009 MK-avaetapil Östersundis 10 km sprindis, kui sai teise koha. Järgmisel päeval peetud 12,5 km jälitussõidus oli ta kolmas. Tim Burke'i koduleht Tim Burke IBU kodulehel (inglise)
Viktor Romanenkov

Viktor Romanenkov (sündinud 29. septembril 1993 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja. Aastal 2012 lõpetas Romanenkov Tallinna Humanitaargümnaasiumi. Viktor Romanenkov hakkas iluuisutamisega tegelema 1998. aastal. Tema treenerid on olnud ema Oksana Romanenkova ja Jevgeni Loutkov. Praegu on tema treeneriks Anna Levandi. Viktor Romanenkov on Eesti meister iluuisutamises 2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013. Aastatel 2005–2012 tuli ta Eesti noortemeistriks. Juunioride maailmameistrivõistlustel on Romanenkov saavutanud 2008. ja 2010. aastal 26. koha, 2009. aastal 23. koha ja 2011. aastal 18. koha. Täiskasvanute 2010. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel sai ta 36. koha. 2010. aastal Tallinnas toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Romanenkov 29. koha. 2012. aastal Sheffieldis toimunud Euroopa meistrivõistlustel teenis Romanenkov lühikava eest 52,24 punkti ning pääses 22. kohaga elus esimest korda täiskasvanute tiitlivõistlustel vabakava võistlusele. Kokkuvõttes saavutas ta 23. koha. Zagrebis toimunud 2013. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel, püstitas Romanenkov lühikavas isikliku rekordi 59,66 ning täitis maailmameistrivõistluste normi (Romanenkovi tehniline hinne oli 35,11 punkti, MM-i norm 35,0 punkti). Lühikava järel oli ta 30 võistleja konkurentsis 13. kohal. Vabakavas tuli kaks kukkumist ning kokkuvõttes saavutas ta 17. koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Kanadas Londonis püstitas Romanenkov kolm isikliku rekordit ja tagas olümpiapääsme Sotši olümpiamängudele. Lühikavas teenis ta 65,33 punkti ja oli 34 võistleja seas 20. kohal. Vabakavas teenis ta 111,76 punkti ning kogusummaks tuli 177,09 punkti, mis andis nendel võistlustel 22. koha. ""Romanenkov tegi EM-il elu parima sõidu!"". delfi.ee. Vaadatud 27.01.2013.[alaline kõdulink] "Andmed ISU lehel". www.isuresults.com. Vaadatud 27.01.2013. ""Viktor Romanenkov püstitas lühikavas isikliku rekordi ja täitis MM-normi"". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 27.01.2013. ""Kartsin. Täiega kartsin"". www.err.rr. Vaadatud 27.01.2013. ""Viktor Romanenkov lõpetas iluuisutamise MMi isikliku rekordi ja 22. kohaga"". www.postimees.ee. Vaadatud 16.03.2013. Tulemused ISU lehel Biograafia ESBL-is
Iisaku–Tudulinna–Avinurme tee

Iisaku–Tudulinna–Avinurme tee (registrinumbriga 35) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tärivere–Iisaku tee 3. kilomeetril Iisaku alevikus (Iisaku aleviku tänavana Tamme tänav). Tee pikkus on 33,5 km. Tee lõpeb Rakvere–Luige tee 54. kilomeetril Kõveriku külas. Avinurme aleviku tänavatena kannab tee nimesid Võidu tänav ja Rakvere tänav. Iisaku alevik, Lõpe küla, Taga-Roostoja küla, Roostoja küla, Tudulinna küla, Lemmaku küla, Pikati küla, Änniksaare küla, Maetsma küla, Avinurme alevik, Kõveriku küla. Teeregister
Records 2000

Records 2000 on Eesti plaadifirma, mis omab suurimat turuosa. Selle omanik ja produtsent on Peeter Kaljuste. Records 2000 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Jevgeni Ustjugov

Jevgeni Romanovitš Ustjugov (vene Евгений Романович Устюгов; sündinud 4. juunil 1985 Krasnojarskis) on Venemaa laskesuusataja, Venemaa teeneline meistersportlane. Ustjugov tuli 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Presque Isles kahekordseks juunioride maailmameistriks, kui võitis kulla nii 15 km ühisstardiga sõidus kui ka 12,5 km jälitussõidus. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuldmedali juunioride 4x7,5 km teatesõidus. 2009. aasta täiskasvanute EM-il Ufaas sai Ustjugov 10 km sprindis hõbemedali. Maailma karikasarjas jõudis Ustjugov esimest korda kümne parema hulka 23. jaanuaril 2009 Anterselvas, kui ta sai 10 km sprindis kaheksanda koha. Poodiumile pääses ta esimest korda järgmisel hooajal 11. detsembril 2009. aasta MK-etapil Hochfilzenis, kui oli kolmas 10 km sprindis. Mõni päev hiljem tuli Pokljukas ka esimene MK-etapivõit, kui ta jõudis esimesena finišisse 12,5 km jälitussõidus. 2010 Vancouveris olümpiavõitja 15 km ühisstardiga sõidus pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus 2014 Sotšis olümpiavõitja 4x7,5 km teatesõidus 2011 Hantõ-Mansiiskis: hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus 2009 Ufaas hõbemedal 10 km sprindis 2006 Presque Isles juunioride maailmameister 12,5 km jälitussõidus juunioride maailmameister 15 km ühisstardiga sõidus hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus 2006 Arbersees juunioride Euroopa meister 4x7,5 km teatesõidus Jevgeni Ustjugov on seni (seisuga 9. jaanuar 2010) osalenud 20 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudnud poodiumile kolmel korral, neist kahel korral kõige kõrgemale astmele. 2010 – Venemaa teeneline meistersportlane Jevgeni Ustjugov IBU kodulehel (inglise)
Pokljuka

Pokljuka on metsaga kaetud mägismaa Sloveenia loodeosas Bledi ja Bohinji vallas. See asub 1300 meetri kõrgusel merepinnast ja on osa Triglavi rahvuspargist. Mägismaa pöögi- ja kuusemetsad langetati suurelt osalt 1700. aastatel; nüüd kasvab sellel kohal põhiliselt mänd. Pokljuka ala on ka mingil määral soine, mis on haruldane nii kõrgel mägedes. Pokljuka on kuulus talispordikeskuse poolest, mida tuntakse enam igal aastal toimuva laskesuusatamise maailma karikasarja etapi paigana. Laskesuusakeskus asub 15 km Bledi linnast lääne pool. Seal toimusid 2001. ja 2021. aastal laskesuusatamise maailmameistrivõistlused. Lisaks on Pokljuka soositud mägironijate seas. Pokljuka esitlus Bledi valla kodulehel Pokljuka laskesuusakeskuse koduleht
Olen kolmeteistkümne aastane

"Olen kolmeteistkümne aastane" ehk "Olen 13-aastane" on Merle Karusoo näidend, mis on koostatud 13-aastaste õpilaste kirjandite põhjal. Neis kirjandites paluti neil kirjutada, mida nad arvavad endist, koolielust ja suhetest omaealiste ning täiskasvanutega. Tekst valmis esmalavastuse proovide käigus. Lavastus esietendus 26. juulil 1980. Selle kolme peategelast, kelle nimed olid Andrus, Guido ja Toomas, mängisid Merle Karusoo (Eesti NSV Riiklik Noorsooteater, 1980, Klooga rand, hiljem statsionaar) esmalavastuses Andrus Vaarik, Guido Kangur ja Toomas Lõhmuste. Truppi kuulusid veel Rein Oja, Villu Kangur ja Katrin Saukas. Selle lavastuse eest sai Merle Karusoo 1980 Eesti NSV Teatriühingu preemia ning lavastuse trupp sai Teatriühingu kollektiivse eripreemia. Näidend sai 1981 Eesti NSV kirjanduse aastapreemia. Hiljem on Merle Karusoo näidendit lavastatud kooliteatrites. Eesti NSV Teatriühingu preemiad[alaline kõdulink] Merle Karusoo. Olen kolmeteistkümne aastane. Ühe etenduse lugu, Eesti Raamat 1989, ISBN 5450008090 Piret Kruuspere. Merle Karusoo's Memory Theatre. – Interlitteraria, 2002, nr 7, lk 276–289 Jaak Alliku meenutused näidendi "littimisest"
2001. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2001. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 36. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3. - 11. veebruarini Pokljukas Sloveenias. Kuupäev: 3. veebruar Osavõtjaid: 97 Lõpetajaid: 97 Maailmameister 2000: Frode Andresen Ametlikud tulemused Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2000: Frank Luck Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2000: Raphaël Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 7. veebruar Osavõtjaid: 96 Maailmameister 2000: Wolfgang Rottmann Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda Maailmameister 2000:  Venemaa Viktor Maigurov Sergei Roškov Vladimir Dratšov Pavel Rostovtsev Ametlikud tulemused Kuupäev: 3. veebruar Osavõtjaid: 84 Maailmameister 2000: Liv Grete Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2000: Magdalena Forsberg Ametlikud tulemused Kuupäev: 9. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2000: Liv Grete Poirée Ametlikud tulemused Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: 83 Maailmameister 2000: Corinne Niogret Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 2000:  Venemaa Olga Põljova Svetlana Tšernoussova Galina Kukleva Albina Ahhatova Ametlikud tulemused
Chongzhen

Chongzhen (6. veebruar 1611 – 25. aprill 1644; hiina 崇禎 Chóngzhēn, sünninimi Zhu Youjian 朱由檢) oli Hiina keiser 1627. aastast oma surmani, Mingi dünastia 16. ja viimane keiser. Chongzhen oli keiser Taichangi viies poeg. Ta sai võimule vaid 16-aastaselt pärast oma venna, keiser Tianqi surma. Ta lasi tappa seni de facto valitsenud eunuhhi Wei Zhongxiani. Chongzhen püüdis päästa dünastiat allakäigust, kuid see ei õnnestunud. Riigis puhkesid ülestõusud, mida mandžude rünnakute all ei suudetud maha suruda. Enne Li Zichengi juhitud mässajate kätte langemist kogus Chongzhen kõik oma lähedased kokku ja käskis neil ennast ära tappa. Kõik peale ühe tütre, printsess Changpingi, täitsid käsu. Chongzhen põgenes pärast seda Jingshani mäele ja poos end ühe puu otsa. Chongzhen keelas Hiinas ära tubaka suitsetamise. Selle asemel hakati üha rohkem tarbima oopiumi.
Vaikus

Vaikus on heli puudumine. Üldiselt peetakse vaikuseks kuuldava heli puudumist ja isegi nii nõrga heli või helide olemasolu, mis ei ole tähelepandavad. paus (muusika) vaikimine
Qapqali Sibo autonoomne maakond

Qapqali Sibo autonoomne maakond on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas. Piirneb läänes Kasahstaniga. Maakonnas elavad mandžu keelte hulka kuuluvat sibo keelt rääkivad sibod. Qapqalis asub Jingyuani tempel. Maakonnas ilmub ainuke sibokeelne ajaleht Cabcal Serkin. Qapqali Sibo autonoomne maakond jaguneb 8 vallaks.
Pärnu kontserdimaja

Pärnu kontserdimaja on kontserdimaja Pärnus aadressil Aida tänav 4. Hoone arhitektid on Katrin Koov, Kaire Nõmm ja Hanno Grossschmidt. Kontserdimaja ehitati 2002. aastal. Ehituse peatöövõtja oli AS Remet. Hoone maksumus oli 95 miljonit krooni, millest tuli 75 miljonit krooni riigi ja 20 Pärnu linnaeelarvest. Kontserdimaja avati pidulikult 30. novembril 2002. Kontserdimaja ringrõduga kontserdisaal mahutab enam kui 800 inimest. Majas asub ka 160 istekohaga kammersaal, mis sobib väiksemateks üritusteks. Kontserdimajas asuvad Pärnu Muusikakool, Pärnu Linnaorkester, muusikatarvete pood ja kohvik Cello. Ilona Martinson (28. november 2002). "Pärnu uus kontserdimaja valmib viimasel hetkel". Eesti Päevaleht. Vaadatud 07.09.2020. "Pärnu kontserdimaja". Eesti Kontserdi koduleht. Vaadatud 07.09.2020.  Pärnu kontserdimaja – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pärnu kontserdimaja Eesti Kontserdi kodulehel
Stsenograafia

Stsenograafia ehk lavastuskunst on teatritegemise praktika, mis hõlmab lavakujunduse, rekvisiitide ja kostüümide kontseptsiooni loomist ja kavandite valmistamist. Stsenograafia eest vastutab stsenograaf ehk lavastuskunstnik ehk filmi- või teatrikunstnik. Eestis õpetatakse stsenograafiat Eesti Kunstiakadeemias.
Elektroakustiline muusika

Elektroakustiline muusika on muusika, mille loomiseks, muutmiseks või reprodutseerimiseks on kasutatud elektroonilisi vahendeid, kaasaarvatud arvutitarkvara ja -riistvara. Elektroakustilise muusika iseloom oleneb teatud määral kasutatud tehnoloogiast, kuid termin ise viitab meediumile ja mitte konkreetsele muusikastiilile. Alates 1948. aastast on plaadimängijat kasutatud uute muusikastiilide loomiseks: alates lindimuusikast (1950. ja 1960. aastatel ühendati elektrooniliselt toodetud ja salvestatud helide salvestised ning segati need kokku, et luua lindimuusikat) kuni spinninguni (salvestatud helide otseettekandel miksimine) Esteetilise mitmekesisuse ja eksperimenteerimise alates 1950. aastatest kuni tänapäevani. On kasutatud mitmeid ebatavalisi mooduseid muusika komponeerimiseks, kuulamiseks ja muusikast mõtlemiseks. Mitmed neist hõlmasid tehnoloogia kasutamist ning neid klassifitseeritakse seega samuti elektroakustiliseks muusikaks. Muusikas hakati kasutama näiteks kõnelemisel tekkivaid helisid. Don Michael Randel (2003). The Harvard dictionary of music lk 287 Don Michael Randel (2003). The Harvard dictionary of music lk 289
Vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöönd

Vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöönd on põhja- ja lõunapoolkera lähistroopikas paiknev loodusvöönd lähistroopilise vahemerelise kliimaga piirkondades. Esineb Euroopa lõunaosas Pürenee, Apenniini ja Balkani poolsaarel, Aafrika põhja- ja lõunarannikul, Põhja-Ameerika läänerannikul (California osariigis), Lõuna-Ameerika läänerannikul (Tšiili keskosas) ning Austraalia edela- ja kagurannikul. Selles vöötmes on pehme kliima sademeterikka talve ja kuiva suvega. Suurvesi jõgedel esineb talvel. Taimkattes on ülekaalus kõvalehised igihaljad ja laialehised metsad ja põõsastikud pruunide ja metsa-pruunmuldadega.