laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ela-Heigi Martis

Ela-Heigi Martis (20. august 1939 Võru – 21. aprill 2015) oli eesti museoloog. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta mõnda aega Tartu Linnamuuseumis. Ta oli Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi rajajaid ning selle direktor aastail 1979–2005. Tema juhtimisel kujunes muuseumist üks Tartu teaduse ja kultuuri keskusi ning turismimagneteid. Martis oli ka üks Tartu toomkiriku konserveerimise eestvedajaid. 2001 2001 Tartu Ülikooli medal 2004 Tartu Ülikooli suur medal 2005 Tartu medal 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk "Suri Ela Martis", Postimees, 22. aprill 2015. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Jaan Ojalo

Jaan Ojalo (18. veebruar 1914 – 2. veebruar 2004) oli eesti esperantist. Ojalo sündis Vana-Tänassilmas Rebaste külas põllupidajast metsavahi perekonnas. Ta omandas alghariduse Oiu ja Viljandi 2. algkoolis ning keskhariduse Viljandi Maakonna Gümnaasiumis. Hiljem jõudis ta õppida ka kooperatiivkaubanduse koolis Tallinnas ning lõpetas 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ökonomistina. 1932. aastal osales ta Viljandi esperantoseltsi Ondo (Laine) asutamisel ning aprillis 1933 sooritas ta esperantoõpetaja eksami. Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal oli Ojalo üle paarikümne aasta esperantistide juhtorganisatsioonide sekretär. 1992–1995 oli ta Eesti Esperanto Liidu president ja kuni surmani selle aupresident. Alates 1991. aastast oli ta Ülemaailmse Esperantoliidu auliige. "Kuidas sündis esperanto?" Pioneer, 7/1968 Esperanto keele õpik. 1973, 1986 ja 1995 Eesti-esperanto sõnaraamat. 1999. ISBN 9985-9130-2-7 Kalju Lillepuu: "Esperantisti põrm jõuab kodukohta" Sakala, 15. mai 2004 Haud Viljandi Metsakalmistul
Ardis Vilt

Ardis Vilt (sündinud 17. märtsil 1991 Võrus) on eesti basskitarrist. Ta on mänginud basskitarri ansamblites Incipit, AK Blues ja Sickbag.
Kullamäe talu kalmistu

Kullamäe talu kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karinu külas Järva vallas Järva maakonnas. Kalmistu rajati Kullamäe A7 talu maadele, selle omanik oli perekond Väli, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati 2000. aastal. Kalmistu pindala on umbes 0,03 ha. 1950 - Georg Väli (3. mai 1913 - 18. august 1950) Taavi Pae. Kalmistud. // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466 Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 44 Pärandkultuuri objekt: "Perekond Väli hauaplats" (257:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
Tartu Naisselts

Tartu Naisselts (varasema nimega Tartu Eesti Naesterahva Selts) oli üks esimesi naiste õigustest rääkivaid organisatsioone Eestis. Selts asutati 1907. aastal. Selts tegeles naiste õiguste tutvustamisega mitmesuguste ürituste kaudu, ent edendas ka rahvuslikku käsitööd, korraldas käsitöö-, majapidamiskursusi jms. Andis välja ajakirja Käsitööleht, selle lisaväljaandena naisküsimusi käsitlevat Naesterahva Töö ja Elu (hiljem Naiste Töö ja Elu). Vabadussõja ajal tegeles sõduritele riiete kudumise-õmblemisega ning haavatute põetamisega. Üks seltsi asutajaid ja juhtivaid tegelasi oli Marie Reisik, kes aastatel 1907–1918 kuulus asutajaliikmena seltsi juhatusse, aastast 1932 oli auliige. 1921. aastal asutas selts Tartu Naisseltsi Majapidamiskooli. Sirje Kivimäe. Esimesed naisseltsid Eestis ja nende tegelased. Kogumikus Seltsid ja ühiskonna muutumine. Talupojaühiskonnast rahvusriigini. Eesti Ajalooarhiiv, 1995. Lk 130 http://www.riigikogu.ee/rito/index.php?id=11564&op=archive2 "Tartu Naisselts 30-aastane". Sakala. 22.03.1937. Marie Reisik Eesti Rahvusraamatukogu (vaadatud 9. juulil 2017) "Tartu Naisselts 30-aastane", Sakala, nr. 32, 22 märts 1937
Johannes Adolf Rahamägi

Johannes Adolf Rahamägi (28. jaanuar 1883 Maidla – 1916) oli eesti ajakirjanik, esperantist. Tema vend oli Hugo Bernhard Rahamägi. Esperanto keele öpiraamat eestlastele = Lernolibro de la Lingvo internacia "Esperanto" por estoj. (Kokku seadnud J. A. Rahamägi). Tallinn: G. Flaur, 1903. 48 lk
Johannes Vahtkerl

Johannes Vahtkerl (4. jaanuar 1886 (vkj 23. detsember 1885) Raukla – ?) oli eesti kirjakandja ja esperantist. Ta hakkas esperantoga tegelema 1908. aastal. Ta oli Tartu Esperanto Seltsi sekretär 1914–1915 ja president 1915–1916. 1919. aastal asutas ta koos Helmi Dreseniga esperantistide ühingu Espero. Juhan Vilms. La malbonaj flankoj de sporto kiel anstantaŭaĵo de fizika laboro rilate higienon. ('Spordi kui füüsilise töö asemiku puudused tervishoius'). S.n., 1921. Tõlkinud Johannes Vahtkerl. 24 lk.
You Sang to Me

"You Sang to Me" on Ameerika näitleja, laulja, laulukirjutaja ja plaadi produtsendi Marc Anthony loodud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "You Sang to Me" laulu sõnad "You Sang to Me" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:You Sang to Me seisuga 22.04.2015.
Nicolai Liventhal

Nicolai Liventhal (1916–2004) oli eesti päritolu Taani majandusteadlane ja esperantist. 1930. aastatel oli ta tegev organisatsioonis Eesti Esperanto Liit. Aastal 1943 asus elama Taani.
Peeter Ernits (esperantist)

Peeter Ernits (2. märts 1879 Tartumaa – 30. august 1945 Tallinn) oli eesti esperantist, Valga esperantistide ühingu Esperantista Mondo asutaja ja kauaaegne esimees. 1902. aastal lõpetas Tartu Õpetajate Seminari kursuse, töötas õpetajana Kaarepere, Karula-Vissi, Põltsamaa, Valka ja Valga koolides. Esperanto poolt ja vastu : kahekõne. Valga, 1929. – 29 lk. [1] Valga esperantistide ühing 10-aastane. Vaba Maa, 6. detsember 1932, nr.287, lk.6 [2] Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928 Tartu, 1929 lk.302 [3] Tartu Õpetajate Seminar 1828–1928 Tartu, 1929 lk.300–302 "Poliitilised arreteerimised Eestis 1940–1988" 2.kd
Raimund Haabvere

Raimund Haabvere (1909 – 1989 Tartu) oli eesti keeleteadlane, esperantist. Esperanto-eesti sõnaraamat = Esperanta-estona vortaro. Tallinn: Eesti Esperanto Liit, 2004. 810 lk
ÜRO Inimõiguste Komisjon

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Inimõiguste Komisjon oli 1946. aastal ÜRO süsteemi raames asutatud komisjon, mis tegeles inimõiguste edendamise ja arendamisega. 2006. aastal asendati see ÜRO Inimõiguste Nõukoguga. ÜRO Inimõiguste Nõukogu ÜRO Inimõiguste Komitee "UN creates new human rights body". BBC News Online. 15. märts 2006. Vaadatud 22. märts 2015.
Roobet Kuma

Roobet Kuma (enne eestistamist Robert Gutmann, nimekujud ka Robert Gutman, Robert Kuma; 17. oktoober 1882 Tallinn – 13. jaanuar 1945 Tallinn) oli Eesti metroloog, esperantist ja õppejõud-professor. Lõpetas Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsika eriala 1912. Peterburi Ülikooli assistent ja lektor 1912–1920, omas professori kutset. TTÜs 1921-1922: õppejõud-professor (õppeained: metroloogia, kõrgem geodeesia, hüdroloogia). Ta oli alates 1923. aastast õpetaja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis. Töötanud ka Tallinna Ühisgümnaasiumi õpetajana. Füüsika käsiraamat. I osa, Lühike ülevaade füüsika mõõduühikute ajaloost. Tallinn : Kooperatiiv, 1935. 35 lk. Kuma, R. Füüsika käsiraamat. II osa, Füüsika mõõtude süsteemid, põhiühikud ja nende sümbolid. Tallinn : Kooli-Kooperatiiv, 1935. 39, [1] lk. Kuma, R. Füüsika käsiraamat. III osa, Füüsika mõõduühikud ja võrdlustabelid. Tallinn : R. Kuma, 1936. 48 lk. Gutman, R. (koost.). Füüsika mõõtude üksused ja mõõtude võrdlustabelid. I osa. [Tallinn : s.n.], c1930. 8 lk. Tema tütar esimesest abielust oli keraamik, kunstiteadlane ja -pedagoog Helene Kuma. Helene Kuma (Viies) poeg on endine Omandireformiameti juhataja, praegune TTÜ infotehnoloogia teaduskonna arvutitehnika instituudi dotsent Vladimir Viies. Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 69 Anti Naulainen. "Linnaametniku ema magus vanalinna maja". Õhtuleht, 10. jaanuar 2000 Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul Roobet Kuma Eesti Rahvusbibliograafias Roobet Kuma Genis
ÜRO Inimõiguste Komitee

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Inimõiguste Komitee on 18 eksperdist koosnev ÜRO organ, mille neljanädalased istungid toimuvad kolm korda aastas. Kevadine istung toimub ÜRO peakorteris New Yorgis, suvine ja sügisene istung ÜRO Euroopa peakorteris Genfis. Komitee ülesandeks on teostada järelevalvet Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti täitmise üle pakti osalisriikide poolt. Eesti ühines paktiga 1992. aasta 21. jaanuaril. Komitee liikmed valitakse ametisse 4 aastaks. "Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt". Riigiteataja. Vaadatud 23. aprillil 2015. Benhorin, Yitzhak. "Israeli elected to UNHR Committee". Yedioth Ahronot. Vaadatud 9. septembril 2012. Human Rights Committee Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt International Covenant on Civil and Political Rights Second Optional Protocol Members of the Committee
Rudolf Bruno Blaufeldt

Rudolf Bruno Blaufeldt (kasutatud ka nimekuju Rudolf Blaufeldt; 27. detsember 1877 – 4. august 1932 Tartu) oli eesti rohuteadlane[viide?], esperantist. Surmakuulutus, Postimees (1886-1944), nr. 182, 6 aug. 1932
P300

P300 (P3) ajulaine on sündmusseosega potentsiaal (ingl.k event-related potential - ERP), mis tekib otsustamise protsessi vältel. Arvatakse, et P300 laine peegeldab stiimuli hindamise või grupeerimise protsessi. Ajulainet elektroentsefalograafia (EEG) abil mõõtes tekib positiivne (P) kõrvalekalle umbes 250 kuni 500 ms pärast stiimuli esitamist. Muutus EEG-s kerkib harilikult kõige paremini esile parietaalsagara elektroodide puhul. Ei ole täpselt teada, mis ajuraku tasandil P300 ajulainet esile kutsub, kuid ajulainet on sarnastes tingimustes tekitatud korduvalt erinevate teadlaste poolt. Sellel põhjusel kasutatakse P300 lainet paljudes psühholoogilistes katsetes. Aju sõrmejäljed Neuroteadus EEG Polich, J. (2007). Updating P300: An integrative theory of P3a and P3b. Clinical Neurophysiology, 118(10), 2128-2148.
Villem Vaher

Villem Vaher (21. jaanuar 1873 Otepää – 1944) oli eesti pedagoog ja esperantist; Eesti esperantoliikumise tegelasi. Aabits-vihk "loen-kirjutan", Jakob Linzbachi pildid. 1921 Esperanto vestlus-kursus = Konversacia kurso de Esperanto. (Tallinn: V. Vaher, 1930. - 63 lk.) Vene keele vestluskursus = Разговорный курс русского языка. (Nõmme: V. Vaher, 1940. - 16 lk.)
Lahknevusnegatiivsus

Lahknevusnegatiivsus (inglise mismatch negativity ehk MMN) on sündmusseosega potentsiaal (inglise event-related potential ehk ERP), mis tekib ootamatule stiimulile stiimulite reas. Ajulainet on võimalik mõõta elektroentsefalograafia (EEG) ja magnetelektroentsefalograafia (MEG) abil. Ajulainet on võimalik esile kutsuda kõikide meelte kaudu, kuid kõige enam on uuritud MMN-i tekkimist visuaalsete ja auditiivsete stiimulite puhul. Auditiivsete stiimulite puhul tekib MMN-i ajulaine, kui sarnaste korduvate helide hulgas esitatakse teistsugust heli. Näiteks kui standardstiimulite (s) vahele kostab haruldane kõrvalekalduv ehk deviantne heli (d) (nt. "s s s s s s s s d s s s s s s s s s d s s s s"). Deviant võib teistest erineda helikõrguse, kestuse või valjuse poolest. MMN-i on võimalik esile kutsuda sõltumata sellest, kas katseisik pöörab stiimulitele tähelepanu või mitte. Katseisik võib auditiivsete stiimulite esitamise ajal lugeda või vaadata subtiitritega tummfilmi ning MMN tekib teistest tegevustest hoolimata. Bereitschaftspotential Neuroteadus EEG N100 N2pc N170 N200 N400 Näätänen, R.; Paavilainen, P.; Titinen, H.; Jiang, D.; Alho, D. (1993). "Attention and Mismatch Negativity". Psychophysiology. 30 (5): 436–450. DOI:10.1111/j.1469-8986.1993.tb02067.x. Brattico, Elvira; Tervaniemi, Mari; Näätänen, Risto; Peretz, Isabelle. "Musical Scale Properties are Automatically Processed in the Human Auditory Cortex" (PDF). Brain Research. Elsevier B.V. 1117 (1): 162–174. DOI:10.1016/j.brainres.2006.08.023.
Kangur (perekonnanimi)

Kangur on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kangur 1399 inimesel: 693 mehel ja 706 naisel. Perekonnanimede levikult on Kangur meeste puhul 31. kohal ja naiste puhul 37. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,35. Guido Kangur, näitleja Jüri-Ruut Kangur, dirigent Kalju Kangur, kirjanik ja tõlkija Kristjan Kangur, korvpallur Kristjan Jaak Kangur, tõlkija Ksenja Kangur, pikaealine Külli Kangur, zooloog ja hüdrobioloog Mart Kangur, luuletaja, filosoof ja tõlkija Martin Kangur, autorallisõitja Paavo Kangur, ajakirjanik Paul Kangur, arhitekt Pille Kangur, helilooja Pille Lukin-Kangur, näitleja Villu Kangur, tõlkija, laulusõnade autor ja näitleja Vladimir Kangur, poliitik Ülo Kangur, arvutiinsener ja matkategelane https://web.archive.org/web/20200406202325/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Kangur (vaadatud 6.04.2020)
ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet

ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet (OHCHR) on ÜRO süsteemi organ, mille põhikirjaline eesmärk on pakkuda parimaid kogemusi ja tuge mitmesugustele ÜRO süsteemi inimõiguste järgimise seirega seotud mehhanismidele. Ameti ülemvolinik on alates 8. septembrist 2022 Volker Türk. Enne teda oli ülemvolinik 1. septembrist 2018 31. augustini 2022 Michelle Bachelet. "Human Rights Bodies". OHCHR. Vaadatud 23. aprillil 2015. "Michelle Bachelet Jeria". OHCHR. Vaadatud 2. septembril 2018. Power, Samantha (2008). Chasing the Flame: One Man's Fight to Save the World. USA: Penguin Books. Lk 492. ISBN 978-0-14-311485-7. United Nations High Commissioner for Human Rights (7 March 2008). "Louise Arbour will not be seeking a second term as High Commissioner" unhchr.ch "United Nations High Commissioner for Human Rights, Navi Pillay, to Serve Two More Years, by General Assembly Decision" Un.org, 24. mai 2012 (vaadatud 10. detsembril 2012) "‘Pioneering’ former Chilean President Michelle Bachelet officially appointed new UN human rights chief" un.org, 10. august 2018 (vaadatud 5. septembril 2018)
Kass (perekonnanimi)

Kass on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kass 319 inimesel: 133 mehel ja 186 naisel. Perekonnanimede levikult on Kass meeste puhul 552. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,88. Ando Martin Kass, vaimulik Asta Kass, lastekirjanik Carmen Kass, supermodell Johannes Kass, poliitik Jüri Kass, kunstnik Kadi Kass, ajaloolane Kalju Kass, kirjanik ja humorist Kristiina Kass, lastekirjanik, illustraator ja tõlkija Leonhard Kass, jalgpallur Marko Kass, poliitik Martti Kass, ajakirjanik Peedu Kass, muusik https://web.archive.org/web/20191218123519/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Kass (vaadatud 18.12.2019)
Me'Lisa Barber

Me'Lisa Barber (sündinud 4. oktoobril 1980 Livingstonis New Jersey osariigis) on USA kergejõustiklane (jooksja, põhidistantsid 100 m, 200 m ja 400 m). Pariis 2003 maailmameister 4×400 m teatejooksus (3.22,63) Helsingi 2005 maailmameister 4×100 m teatejooksus (41,78) Moskva 2006 sisemaailmameister 60 m jooksus (7,01)
Kesküla

Kesküla on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kesküla 557 inimesel (255 mehel ja 302 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kesküla meeste puhul 190. ja naiste puhul 170. kohal. Aleksander Kesküla, poliitik ja aktivist Ivi Kesküla, jurist ja kohtunik Kalev Kesküla, kirjanik ja ajakirjanik Kert Kesküla, korvpallur Raissa Kesküla (Raissa Kõvamees), kirjanik Keskküla (perekonnanimi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2020. Vaadatud 27. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kingsepp (perekonnanimi)

Kingsepp on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kingsepp 61 mehel ja 70 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kingsepp meeste puhul 1607. ja naiste puhul 1525. kohal. Eduard Kingsepp, II Riigikogu liige Marie Kingsepp, Eesti NSV teeneline õpetaja 1958 Sirje Kingsepp, poliitik Kingisepp (perekonnanimi) Kingissepp (perekonnanimi) https://www.stat.ee/nimed/pere/Kingsepp
Kirsipuu (perekonnanimi)

Kirsipuu on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirsipuu 455 inimesel (213 mehel ja 242 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kirsipuu meeste puhul 263. ja naiste puhul 250. kohal. Levinuim oli see Järva maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 10,71. Jaan Kirsipuu, eesti elukutseline jalgrattur Rein Kirsipuu, eesti jalgrattatreener Tiiu Kirsipuu, eesti skulptor Toomas Kirsipuu, eesti jalgrattur Valve Kirsipuu, eesti majandusteadlane ja poliitik Ülari Kirsipuu, eesti näitleja Nele Kirsipuu, eesti filmirežissöör ja videoblogija https://www.stat.ee/nimed/pere/Kirsipuu
Korjus (perekonnanimi)

Korjus on eesti ja soome perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korjus 176 inimesel: 97 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korjus meeste puhul 856. ja naiste puhul 1285. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,7. Artur Korjus, Eesti sõjaväelane Ella Grabbi (Korjus) Engelhard Corjus (Korjus), eesti arhitekt Hannes Korjus, eesti tõlkija ja ajakirjanik Henn Korjus, eesti metsateadlane Kevin Korjus, eesti autosportlane Miliza Korjus, eesti päritolu Ameerika ooperilaulja ja näitleja Tapio Korjus, soome endine odaviskaja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. oktoober 2019. Vaadatud 31. oktoobril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kreek (perekonnanimi)

Kreek on eesti perekonnanimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kreek 223 inimesel: 107 mehel ja 116 naisel. Perekonnanimede levikult on Kreek meeste puhul 747. kohal ja naiste puhul 757. kohal. Perekonnanimi Kreek on levinuim Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,79. Adam Kreek, eesti päritolu Kanada sõudja Aleksander Kreek, kergejõustiklane Ardo Kreek, võrkpallur Cyrillus Kreek, helilooja https://web.archive.org/web/20200609130304/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Kreek (vaadatud 9.06.2020)
Kross (perekonnanimi)

Kross on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kross 49 inimesel (28 mehel ja 21 naisel). Eerik-Niiles Kross Ellen Kross Helga Kross Jaan Kross Kristiina Kross Märten Kross, ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2019. Vaadatud 4. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Käbin

Käbin on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Käbin 19 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult on Käbin meeste seas 6614. kohal ja naiste seas 5383. kohal. Eduard Käbin, eesti rahvusest Venemaa füüsik Ilo Käbin, eesti kirurg, arstiteadlane ja kultuuriloolane Johannes Käbin, Eesti NSV poliitik Maret Käbin, eesti toimetaja ja tõlkija Reinhold Käbin, eesti arst Tiit Käbin, eesti poliitik ja jurist ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2019. Vaadatud 27. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kaišiadorys

Kaišiadorys (leedu) (poola keeles Koszedary, vene keeles vanasti Кошедары) on linn Leedus Kaunase maakonnas, Kaišiadoryse rajooni keskus. Asub Vilniuse–Kaunase maantee ääres merepinnast 73 meetri kõrgusel. Linn on oluline raudteesõlm: Vilniusest lähtuv raudtee lahkneb seal Kaunase–Kaliningradi ning Šiauliai–Klaipėda ja Riia suunal. Kaišiadoryses asub 1932. aastal valminud Kristuse Ilmumise katedraal. Linn on tuntud ka seal asuva linnufarmi poolest. Linnas asub ka Leedu Veterinaariainstituut. 1998 asutati linnamuuseum. Asulat on esmamainitud 1590. aastal. Linn on saanud nime seal 16. sajandil elanud tatarlasest aadliku Chaišadari järgi. See nimi omakorda on araabia päritolu, tulenedes kahest sõnast – Hadži (Chadži) ehk Mekasse palverännaku sooritanud isik + Haidar ehk lõvi. Aastal 1871 hakkas Kaišiadoryst läbima Liibavi–Romno raudtee, Kaišiadoryse mõisa põllule rajati raudteejaam, mis kandis algselt lähedal asuva Jatkonysi küla järgi nime Jatkonysi raudteejaam. Hiljem valmis veel Kaunase suunas viiv raudtee ja asulast sai raudteesõlm. Aastal 1906 ehitati tekkinud asulasse kirik, Kaišiadorysest sai kohaliku kihelkonna keskus. Tol ajal oli asula leedukeelne nimekuju Kašedarai. Esimest korda sai linn haldusüksuse keskuseks 1915. aastal, kui ta oli Saksamaa poolt okupeeritud. 1920–1939 oli ta Trakai maakonna keskus (Trakai kuulus Poolale). Ühtlasi oli ta Leedu aladele jäävate Vilniuse piiskopkonna alade keskuseks, hiljem kujunes neist aladest Kaišiadoryse piiskopkond. Aastal 1923 rajati alevisse kliivabrik, aastal 1933 meierei. Umbkaudu sel ajal liideti aleviga ka Jatkonysi ehk Juodkonysi küla. Aastal 1926 oli alevi leedukeelne nimekuju Kaišedorys. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Kaišiadorys sai linnaõigused 1946. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaišiadoryse elanikest leedulasi 96,18%, venelasi 1,86%, poolakaid 0,72% ja valgevenelasi 0,23%. Brazauskase majamuuseum Gümnaasium Tänavavaade Tuletõrjedepoo Teofilius Matulionis – Leedu piiskop Anatoli Rutkovski – Nõukogude sõjaväelane Vincentas Sladkevičius – Leedu kardinal Algirdas Brazauskas – Leedu poliitik Svitlana Abrosimova – Ukraina ajaloolane Ramūnas Šiškauskas – Leedu korvpallur Karolis Babkauskas – Leedu korvpallur Kazimieras Vasiliauskas – Leedu rallisõitja Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Laimutis Bilkus. Dėl miesto vardo Kaišiadorys kilmės. Acta Linguistica Lithuanica, Kd. XLVII. Vilnius, 2002. http://lithuanianphilately.com/provisional-postmarks/kaisiadorys/ Holocaust Atlas of Lithuania The murder of the Jews of Kaišiadorys at the Holocaust - Yad Vashem website. (Inglise) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 15. veebruaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kaišiadorys Poola geograafilises sõnastikus Linn portaalis vietoves.Lt
P3

P3 võib tähendada järgmist: teatud ajulaine (ka P300) ...
Albu mõisa kalmistu

Albu mõisa kalmistu on kalmistu Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Albu külas Järva vallas Järva maakonnas. Kalmistu rajas Albu mõisa tollane omanik Alexander von Lilienfeld 1884. aastal ning esimene teadaolev matus toimus 31. detsembril (vkj) 1884. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada. Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele põhjakirdesse. See on piiratud nelinurkse põllukivimüüriga. Värav paikneb kalmistu lõunaküljel, kuid pole teada, millised olid selle lehed. Kalmistu põhjaservas paikneb torniga kabel. Seal olevat ka pühapäeviti peetud jutlust. See praegu on varemetes ning kõrvaloleva karjääri tõttu osaliselt ka varisenud. 1884, 31. detsember (vkj) - Helene Jeanette Elisabeth von Lilienfeld (19. juuni (vkj) 1867 – 25. detsember (vkj) 1884), Alexander von Lilienfeldi tütar Asjalised mälestised -Järva-Madise kirik. Kogunud Elfriede Änilane 1930. aastal. Eesti Kultuurilooline Arhiiv Ester Valdvee. "Kabelimägi". - Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008. Lk 20-21 Albu mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Pärandkultuuri objekt: "Kabelimägi" (129:KBM:001) Eesti looduse infosüsteemis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013