laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kugiai

Kugiai (ka Naudvarė, žemaidi Kugē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres. Asula on oma nime saanud isikunimest Kugys. Mõisa nimi ja asula alternatiivne nimevariant tulenevad vene keelest, kus tähendavad "uut mõisa". Külas asus Naudvarise raudteepeatus. Küla kohta on teateid aastast 1585. Hiljem rajati selle kohale Uščiatele kuulunud mõis, millele kuulus Kentaučiai küla. Mõisakompleksist on säilinud saun ja jääkelder. Mõisa veski asukohas on mälestuskivi. Mõisnike suvemajas tegutses Kentaučiai kool, mille asemele rajati hiljem kolhoosi laod. Aastal 1914 suri viimane Uščia ja mõis läks Nekrošade pere valdusesse. Umbkaudu sel ajal hävis tules suurem osa mõisakompleksist. Seejärel tükeldati mõisa maad uusmaasaajatele. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Kentaučiai

Kentaučiai (žemaidi Kėntautē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Dubulise jõe ääres. Asula on oma nime saanud sõnast kentėti (kannatasid). Ilmselt on külal olnud kunagi karm omanik, kes sealset rahvast halvasti kohtles. Küla kohta on teateid aastast 1568 (Kientowcie). Aastail 1925–1965 tegutses küla lastele mõeldud Beržinė kool, mille ruumid asusid Naudvarise mõisa aastal 1880 valminud suvemajas. Muinsuskaitse all on külas asuv Kentaučiai vana kalmistu ehk Pruncė kääpad. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Kentaučių senosios kapinės, vad. Pruncės kapeliais Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Tasuvusaste

Tasuvusaste (inglise gross margin return on inventory investment ehk GMROII) on oluline varude tootluse näitaja, mis iseloomustab varu(de)sse investeeritud kapitali tootlust brutokasumina. Tasuvusaste saadakse, jagades mingil perioodil teenitud brutotulu varu(de) keskmise väärtusega samal perioodil. Kui soovitakse teada mingi tootevalikus oleva tooteartikli tasuvusastet vaadeldaval ajavahemikul, tuleb selle toote summaarne brutotulu jagada sama toote keskmise laoväärtusega samal perioodil. Valem tasuvusastme arvutamiseks: Tasuvusaste = Brutotulu (€) / Keskmine varu väärtus (€) x 100% Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Puiatu

Puiatu on: Puiatu, küla Viljandi vallas Viljandimaal Puiatu, küla Järva vallas Järvamaal Puiatu, küla Paide linnas Järvamaal Puiatu, küla Põltsamaa vallas Jõgevamaal Puiatu, küla Haapsalu linnas Läänemaal
Varude täpsus

Varude täpsus (ingl.k. inventory accuracy; stock accuracy) iseloomustab ettevõtte laos (ladudes) olevate tooteartiklite ja nende koguste (laosaldode) vastavust ettevõtte majandustarkvara raamatupidamise ja laomoodulis olevate loogiliste saldodega teatud hetkel. Varude täpsus on üks peamisi laovarudega seotud tulemuslikkuse mõõtarve suuri varusid haldavates organisatsioonides. Varude täpsust arvutatakse järgmise valemiga: Varude täpsus (%) = Tooteartiklid, mille puhul langevad saldod kokku / Kõik laos olevad tooteartiklid x 100%. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Hoiustamise täpsus

Hoiustamise täpsus (ingl.k. inventory balance location accuracy) on varude hoiustamise tulemusnäitaja, mis iseloomustab lao hoiukohtadel olevate tooteartiklite ja nende koguste vastavust ettevõtte majandustarkvara laomoodulis hoiukohtadel kirjeldatud tooteartiklite ja nende kogustega. Hoiustamise täpsust arvutatakse protsentides kogu laovaru või selle osa (tooterühma jms kohta). Tüüpiliselt tehakse kokkuvõte nii varude täpsuse kui ka hoiustamise täpsuse kohta pärast täisinventuuri läbiviimist. Parima praktika kohaselt peaks varude hoiustamise täpsus olema 99,5% või enam. Hanke- ja ostujuhtimine. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Rozdilna rajoon

Rozdilna rajoon on rajoon Ukrainas Odessa oblastis. Selle halduskeskus on Rozdilna linn. 18. juulil 2020 jõustunud haldusreformi käigus liideti Rozdilna rajooniga Velõka Mõhhailivka ja Zahharivka rajoon. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvastikust 78% ukrainlased, 14% venelased, 5% moldovlased (rumeenlased), 1% bulgaarlased ja 1% valgevenelased. Lõmanske alev ja Kutšurhani küla asuvad rajooni lääneservas piki piiri Transnistriaga Moldovas. Pärast reformi 2020. aasta juulis jaguneb rajoon üheksaks vallaks (hromada): Lõmanske alevivald, keskus Lõmanske alev Novoborõssivka külavald, keskus Novoborõssivka küla Rozdilna linnavald, keskus Rozdilna linn Stepanivka külavald, keskus Stepanivka küla Tsebrõkove alevivald, keskus Tsebrõkove alev Velõka Mõhhailivka alevivald, keskus Velõka Mõhhailivka alev Velõkoploske külavald, keskus Velõkoploske küla Zahharivka alevivald, keskus Zahharivka alev Zatõššja alevivald, keskus Zatõššja alev https://decentralization.gov.ua/news/12639
Absoluutne nulltemperatuur

Absoluutne nulltemperatuur ehk absoluutne nullpunkt ehk absoluutne null on füüsikas madalaim mõeldav temperatuur. See tähendab seda, et kõik soojusvõnkumiste vabadusastmed on põhiolekus, selle sõna termodünaamikas kasutatavas tähenduses. Termodünaamika kolmanda seaduse kohaselt on absoluutne nullpunkt põhimõtteliselt saavutamatu, kuigi sellele võib jõuda kui tahes lähedale, kasutades ainult termodünaamilisi meetmeid. Seega on hetkel absoluutne null teoreetiline temperatuur. Absoluutsest nullist hakatakse arvestama nn absoluutset temperatuuri, mida mõõdetakse Kelvini skaalal kelvinites (K). Absoluutne null on 0 K ehk –273,15 °C Celsiuse skaalal. Absoluutse temperatuuri mõiste võttis kasutusele 1848. aastal William Thomson (lord Kelvin).
Vadim Zagladin

Vadim Valentinovitš Zagladin (vene keeles Вадим Валентинович Загладин; 23. juuni 1927 Moskva – 21. november 2006 Moskva) oli Nõukogude Liidu välissuhete ekspert, ajakirjanik ja NLKP tegelane. Hariduse omandas Vadim Zagladin Nõukogude Liidu Siseministeeriumi alluvuses tegutsenud Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis, lõpetades selle ajaloolasena. Pärast instituudi lõpetamist töötas Vadim Zagladin samas kõrgkoolis õppejõuna ning oli ajakirjanik väljaannetes Novoje Vremja ("Новое время") ja Problemõ Mira i Sotsializma ("Проблемы мира и социализма"). 1964. aastal asus Vadim Zagladin tööle konsultandina välissuhete alal, töötades NLKP Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonnas. Konsultandi ametikohalt tõusis ta osakonna juhataja esimeseks asetäitjaks. Ühtlasi juhtis ta paljude aastate kestel põhitöö kõrvalt NLKP Keskkomitee Sotsiaalteaduste Instituudi rahvusvahelise töölisliikumise probleemide õppetooli ja oli aastatel 1979–1989 ka Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogu välissuhete komisjoni sekretär. Vadim Zagladin oli Nõukogude Liidu juhtivaid eksperte Euroopa riikide alal. Erilist huvi tundis ta Prantsusmaa vastu. Oma ametikohal suhtles ta vahetult kõigi NLKP KK peasekretäridega alates Leonid Brežnevist, kuni Mihhail Gorbatšovini. Rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja ametikohalt viidi ta 1988. aastal üle Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe Mihhail Gorbatšovi nõunikuks. Hiljem nõustas ta Gorbatšovi kui Nõukogude Liidu presidenti, jäädes ametisse Nõukogude Liidu likvideerimiseni aastal 1991. aastal. 1992. aastal, kui asutati Gorbatšovi Fond, jätkas Zagladin fondis tööd Mihhail Gorbatšovi nõunikuna. Sellel ametikohal oli tema peamiseks tegevussuunaks suhete arendamine Itaalia ja Vatikaniga. Vadim Zagladin oli ajalooteaduse kandidaat, filosoofiadoktor ja Venemaa Teaduste Akadeemia tegevliige. Ta valdas prantsuse, saksa ja inglise keelt. Zagladin avaldas elu jooksul mitu raamatut ja ligi 300 artiklit. Tema isiklik arhiiv, milles sisaldub umbes 500 dokumenti, on kasutatav Gorbatšovi Fondi lugemissaalis Moskvas. Газета.ру: Умер Вадим Загладин (nekroloog vene keeles) Горбачев Фонд: Скончался Вадим Загладин (nekroloog vene keeles)
Kingdom Come

Kingdom Come on saksa hard rock'i ansambel, mis moodustati 1987. aastal Hamburgis. Kitarrist ja laulja Lenny Wolf kutsus kokku itaalia päritolu basskitarristi Johnny B. Franki ning ameerika muusikud Danny Stagi (kitarr), Rick Steieri (rütmikitarr) ja James Kottaki (trummid). Lenny Wolf lahkus ansmablist 2018. aastal. Ansambli seni edukaim album on 1988. aastal ilmunud debüütalbum "Kingdom Come". Sellelt albumilt on pärit ka ansambli tuntuim hittlaul "Get It On". Keith St. John – laul (2018–) Danny Stag – kitarr (1987–1989, 2014–) Rick Steier – rütmikitarr, klahvpillid (1987–1989, 2018–) Johnny B. Frank – basskitarr (1987–1989, 2014–) "Kingdom Come" (1988) "In Your Face" (1989) "Hands of Time" (1991) "Bad Image" (1993) "Twilight Cruiser" (1995) "Master Seven" (1997) "Too" (2000) "Independent" (2002) "Perpetual" (2004) "Ain't Crying for the Moon" (2006) "Magnified" (2009) "Rendered Waters" (2011) "Outlier" (2013)
Marcus Rohdén

Marcus Christer Rohdén (sündinud 11. mail 1991 Knättes) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fatih Karagümrük ja Rootsi jalgpallikoondises. 2007. aastal sõlmis ta lepingu Rootsi klubiga IF Elfsborg, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2012. aastal. Kohe 2012. aastal tuli ta Elfsborgiga ka Rootsi meistriks. 2014. aastal võideti Rootsi karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati Helsingborgs tulemusega 1:0. 2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu äsja Itaalia kõrgliigasse tõusnud klubiga Crotone. Ta mängis seal kokku kolm hooaega, millest esimesed kaks Itaalia kõrgliigas. Aastatel 2019–2023 mängis Rohdén Itaalia esiliigaklubis Frosinone. 2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Fatih Karagümrükiga. Rootsi jalgpallikoondises tegi Rohdén debüüdi 15. jaanuaril 2015 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski viies mängus ta väljakule ei pääsenud. "Fatih Karagümrük, Marcus Rohdén'i renklerine bağladı". milliyet.com.tr (türgi). 26. juuli 2023. Vaadatud 26. augustil 2023. https://www.transfermarkt.com/marcus-rohden/nationalmannschaft/spieler/205809 (vaadatud 12.1.2024)
2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis

2024. aasta Aasia meistrivõistlused jalgpallis (ametlikult 2023 AFC Asian Cup) olid 18. Aasia meistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 12. jaanuarist kuni 10. veebruarini 2024 Kataris. Aasia meistri tiitlit kaitses Katari jalgpallikoondis. 2019. aasta juunis kinnitati korraldajariigiks Hiina. Seoses koroonapandeemia ja Hiinas kehtiva koroonapoliitikaga jäi Hiina 2022. aasta mais korraldusõigustest ilma. 2022. aasta oktoobris kinnitati korraldajariigiks lõpuks Katar. Lisaks lükati algselt 2023. aasta keskpaigas toimuma pidanud turniir Kataris suvel valitseva kõrge õhutemperatuuri tõttu 2024. aasta jaanuarisse ja veebruarisse, kuid turniiri ametliku nimes jäeti alles aasta "2023". Turniiril osales 24 koondist. Esimest korda osales Aasia meistrivõistluste finaalturniiril Tadžikistani jalgpallikoondis. Katar v Liibanon Hiina v Tadžikistan Austraalia v India Usbekistan v Süüria Araabia Ühendemiraadid v India Iraan v Palestiina Jaapan v Vietnam Indoneesia v Iraak Lõuna-Korea v Bahrein Malaisia v Jordaania 2 väravat 1 värav "Qatar to host 2023 AFC Asian Cup in January". Doha News. 1. märts 2023. Vaadatud 6. märtsil 2023. "Qatar Wins 2023 Asian Cup Bid Just Over A Decade After It Last Hosted The Tournament". Forbes. 17. oktoober 2022. Vaadatud 8. detsembril 2022. Ametlik koduleht
Dautarai

Dautarai (žemaidi Dautarā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Dautarai mets ja Dautarai mets II. XIX sajandil rajati sinna Dautarai mõis, mis kandis algselt Viktoriške mõisa nime. Aastal 1931 avaldasid ümbruskonnas elavad lätlased soovi, et Dautarai mõisas avataks lätikeelne kool; see jäi aga teostamata. Mõisakompleks, sealhulgas häärber, ait ja moonakatemaja, on muinsusmälestisena kaitse all. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Benediktas Šetkus. Latvių mokykla Lietuvoje 1918-1940 m. // Lituanistica. - 2001. - Nr. 1 (45). - Lk. 56. Dautarų dvaro sodyba Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Sigulda piirkond (2009–2021)

Sigulda piirkond oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Sigulda piirkonna elanikest lätlasi 86,09%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 3,60%. Piirkond moodustati 2003. aastal, kui liideti Sigulda linn ning Sigulda ja More vald. Kuulus 2009. aastani Riia rajooni. 2009. aastal liideti piirkonnaga Allaži vald. 2021. aastal moodustati senisest Sigulda piirkonnast, Mālpilsi ja Krimulda piirkonnast ning Inčukalnsi piirkonna Inčukalnsi vallast uus Sigulda piirkond. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde.
Parakalnis

Parakalnis on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. XX sajandi alguses asus küla kohal Punaste Kasarmute nime kandev karjamõis, kus aastal 1923 oli 22 elanikku. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Liepkalnė

Liepkalnė (žemaidi Lėipkalnė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Asula nimi tuleneb sõnadest liepa (pärn) ja kalnas (mägi). XX sajandi alguses oli küla kohal karjamõis, mille nimi külale edasi kandus. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Mário Zagallo

Mário Jorge Lobo Zagallo (9. august 1931 Atalaia – 5. jaanuar 2024 Rio de Janeiro) oli Brasiilia jalgpallur (ründaja ja vasakpoolkaitsja) ja jalgpallitreener. Ta sündis Alagoase osariigis. Rio de Janeirosse kolis ta perekonnaga, kui oli veel vaid kaheksakuune. Jalgpallurikarjääri alustas Zagallo 1940. aastate lõpus Rio de Janeiro klubis America, kus mängis küll vaid noorte võistkondades. 1950. aastal liitus ta teise Rio de Janeiro klubiga, Flamengo, mille põhimeeskonnas mängis ta esmakordselt 1951. aastal. Flamengoga tuli Zagallo Rio de Janeiro osariigi meistriks aastatel 1953, 1954 ja 1955. Alates 1958. aastast mängis Zagallo Rio de Janeiro klubis Botafogo. Seal mängis ta samal ajal koos Brasiilia koondislase mitme teise olulise lüliga, kelleks olid Garrincha, Nílton Santos ja Didi. Rio de Janeiro osariigi meistriks tuli Zagallo Botafogoga aastatel 1961 ja 1962. Aastatel 1962 ja 1964 võideti Rio de Janeiro ja São Paulo osariigi klubide vaheline turniir Torneio Rio–São Paulo. Brasiilia jalgpallikoondises mängis Zagallo aastatel 1958–1964 kokku 33 korda ja lõi viis väravat. Ta on sakslase Franz Beckenbaueri ja Didier Deschampsi kõrval üks kahest, kes on võitnud meeste jalgpalli maailmameistrivõistlused nii mängija kui ka peatreenerina. Maailmameistriks tuli Zagallo neli korda, 1958. ja 1962. aastal mängijana, 1970. aastal peatreenerina ning 1994. aastal abitreenerina. "Único tetracampeão mundial de futebol e ex-técnico da seleção: relembre a carreira de Zagallo". G1 (Brasiilia portugali). Grupo Globo. 6. jaanuar 2024. Vaadatud 8. jaanuaril 2024.
Palūšė

Palūšė (ka Lūšė, žemaidi Lūšė) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres ja on selle järgi ka nime saanud. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla nimi Lūšė või Lūša. Sealset mõisat on esmamainitud 1599. aastal. Endine Lūšė raudteejaam asub Ritinės. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Lūšė (Lūša) 1919-1921 Tarybų Lietuvos enciklopedija. - V., 1987. - Kd. III. - Lk. 285. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Milteniai

Milteniai (žemaidi Miltenē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres. Külas asub Bušmose kalmistu. Asula on tekkinud endise Ritinė mõisa karjamõisa juurde. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Bataičiai

Bataičiai (žemaidi Bataičē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres. Muinsuskaitse all on Bataičiai vana kalmistu. XVIII sajandil oli külas Bataitėdele kuulunud mõis, mille järgi on paikkond ka oma nime saanud. Hiljem oli seal Pikeliai kihelkonnale kuuluv maa. Aastal 1864 jagati sealne maa uusmaasaajatele ja nii sai alguse küla. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013. Bataičių senosios kapinės Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Ritinė

Ritinė on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas Läti piiri ääres. Küla asub Lūšise jõe ääres. Ritinės tegutseb Lūšė külaselts. Varem asus selle aladel Lūšė raudteejaam. Muinsuskaitse all on II aastatuhande alguses kasutusel olnud linnamägi, mis on viie meetri kõrgune. Seda ümbritseb 6–10 meetri laiune vall, mil kõrgust pool kuni poolteist meetrit. Läänes piirab linnamäge veel 20 meetri pikkune ja kolm meetrit sügav vallikraav. Kohalikud kutsuvad linnamäge Švedkapiseks. Küla on esmamainitud 1568. aastal (Ritiny). Toona asus seal juba ka mõis. Asula on nime saanud ühe mõisniku nimest (Rita). 1764. aastal elas külas viis juuti. 1932. aastal asutati kool, mis tegutses 1958. aastani. 1970. aastatel liideti külaga Lūšė raudteejaama ümbruskond. Jaam suleti 2003. aastal. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Ritinės piliakalnis vad. Švedkapiu Lietuvos istorijos archyvas: B. SA-3725, l. 30. 1765-01-14 juutide register. Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Järvamaa VK

Järvamaa VK oli aastatel 2014–2018 Järvamaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi. Järvamaa võrkpalliklubi vedas Veiko Tihemets ning see kasvas välja 2013/14 aastal esiliiga võitnud võistkonnast Paide/Türi/Väätsa. Aastal 2014 liituti sellel sajandil esimese Järvamaa võrkpalliklubina Eesti meistriliiga ja Balti liigaga (viimati enne neid mängis sellel tasemel hooajal 1998/99 Paide Heres). Esimestel aastatel oli peatreeneriks Villi Vantsi, kes taandus abitreeneri positsioonile 2016/17 hooaja eel, kui peatreeneriks palgati Laimons Raudsepp. Peale nelja tegevusaastat otsustati taanduda kõrgematest liigadest rahaliste raskuste tõttu. Karl Rinaldo: Schenker liigaga liituv Järvamaa võrkpalliklubi tõi meeskonda mitu nimekat mängijat Delfi, 07.08.2014. Märt Roosna: Jänesed šampanjat ei joo. Järvamaa palkas teeneka Laimons Raudsepa Delfi, 07.09.2016. Karl Juhkami: LIPS LÄBI! Raskustes Järvamaa taandub suurelt areenilt Õhtuleht, 22.06.2018. Järvamaa VC Volleybox
Juodeikėliai

Juodeikėliai (žemaidi Joudeikielē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Židikai vallas. Külla jääb Marijampolė metsa kuuskede geneetiline kaitseala. Muinsuskaitse all on Milžinkapiseks (Hiiuhauaks) kutsutud Juodeikėliai tumulus. Asula on nime saanud isikunime Juodeikis järgi. Selle vana nimekuju oli Mažieji Juodeikėliai. 1949. aastal avati polkovnik Antanas Vanagase majas kool, ent peagi põles see maha. Koolile rajati uued ruumid ja see tegutses aastani 1969. Küla Pikeliai-poolses otsas asub Kirikumäeks kutsutud paik, kus rahvajuttude kohaselt seisnud kunagi kirik, mis aga pikselöögist maha põles. Seal kohatavat vahel keskööl punases riides naisterahvast; kes teda nägi, pidi metsa ära eksima. Tegelikult seisis pikselöögist maha põlenud Pikeliai esimene kirik Kirikumäest 110 meetrit põhja pool Pikeliais asuval Piksemäel, mille kohta aga rahvapärimust pole. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Juodeikėlių pilkapis, vad. Milžinkapiu Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 168 lk. Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 174 lk. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias