laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Esta-Laine Nahkur

Esta-Laine Nahkur (sündinud 10. aprillil 1966 Võrus) on eesti loomaarstiteadlane. Esta-Laine Nahkur on sovhoositöötajate tütar. 1985. aastal lõpetas Nahkur Väimela Näidissovhoostehnikumi ja 1990 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaarteaduskonna. 2001. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri väitekirja "Rümpadele esitatavate Euroopa Liidu nõuete mõningad morfoloogilised aspektid ning enamlevinud tükeldusskeemid". Ta on täiendanud end 1998 Kaunases Leedu Veterinaariaakadeemias ja Saksamaal Heidelbergi Ülikoolis. Nahkur oli 1990–2002 EPMÜ anatoomia, histoloogia ja füsioloogia õppetooli assistent, 1995–2000 ühtlasi Väimelas loomaarst. 2002–2005 töötas ta EPMÜ-s morfoloogia õppetooli lektorina, 2005. aastast aga Eesti Maaülikooli morfoloogia osakonna lektorina. Esta-Laine Nahkuri peamine uurimisvaldkond on põrsa soole histostruktuuri ja tapaloomade rümpade tükeldusskeemid. Kahe- ja kolmekuiste põrsaste soolte histostruktuur. // Veterinaarmeditsiin '94. Tartu, 1994 Some morphological aspects of beef carcass classification. // 5th Baltic-Nordic Workshop in Veterinary Anatomy: papers of the conference Tartu, June 7–9, 2001 A comparative anatomocal study of the pelvis in the contemporary and medial cow and elk (kaasautor). // Veterinarija ir Zootechnika 24 (2003) 45 Emaspõtrade luulise vaagna ealised muutused (kaasautor). // Agraarteadus (2004) 4 Tapaloomade liikumiselundkond ja rümpade tükeldusskeemid. Tartu, 2004 Koduloomade anatoomia 9: Närvisüsteem ja meeleelundid (kaasautor Enn Ernits). Tartu, 2006 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 23-24 Euroopa põdra ja veise vaagna võrdlev morfoloogia sünnituse seisukohast, Väitekiri filosoofiadoktori kraadi taotlemiseks veterinaarmeditsiini ja toiduteaduse (morfoloogia) erialal, Tartu 2014 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu, 1996, 161 Esta-Laine Nahkur Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Englas

Spordiklubi Englas on Tartus tegutsev maadlusklubi. Klubi tegeleb peamiselt Kreeka-Rooma ja vabamaadluse edendamise, köieveospordi tutvustamise ja arendamise, noorte projektilaagrite korraldamise ja tegevsportlaste toetamisega. Spordiklubi Englas registreeriti Eesti Maadlusliidu liikmeks 14. veebruaril 2003. Klubi sai nime kahekordse maailmameistri August Englase järgi. Klubi treeningud toimuvad Tartus Kungla 1 asuvas Tamme staadioni maadlussaalis. Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma ja vabamaadluses on klubi sportlased võitnud üle 60 medali, kuni 20-aastaste Eesti meistrivõistluste medaleid on võidetud üle 115. Olümpiamängudele on pääsenud kaks klubi sportlast, kokku viiel korral. Andreas Steinbach võistles 1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis ja 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas ning saavutas mõlemal võistlustel 5. koha. Helger Hallik võistles 1992., 1996. ja 2000. aasta olümpiamängudel. Andreas Steinbach – 2. koht (juunior); Helger Hallik – 5. koht; Tõnis Naarits – 8. koht; Kristjan Press – 16. koht. Andreas Steinbach – 3., 2., 3. koht; Helger Hallik – 6., 8. ja 9. koht. Helger Hallik – 3. ja 5. koht; Feliks Press – 6. ja 8. koht; Heldur Villemson – 8. koht; Toomas Käosaar – Trudi meistrivõistluste 2. koht. Feliks Press – Norra 1., Soome 1; Helger Hallik – 2 korda esikolmikus; Tõnis Naarits – 3. koht; Andreas Steinbach – 2 korda 3. koht; Kristjan Press – 3. koht. Kokku on Voldemar Pressi treeningugrupist võrsunud maadlussportlased osalenud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel (kadetid, juuniorid, seeniorid) ligikaudu 50 korda. Edukamad sportlased: Andreas Steinbach, Helger Hallik, Tõnis Naarits, Kristjan Press, Margus Rääk, Martin Kannela. Englase koduleht "Tartu maadlejad avasid edukalt hooaja" 24. jaanuar 2011
Kuubi duplikatsioon

Kuubi duplikatsioon (kahekordistamine) ehk Delose ülesanne on geomeetriline probleemülesanne, mis seisneb sellise kuubi konstrueerimises, mille ruumala oleks kaks korda suurem etteantud kuubi ruumalast. See on üks kolmest kuulsast geomeetriaprobleemist, mida ei saa lahendada joonlaua ja sirkliga. Kuubi duplikatsiooni probleemi tunti juba Vana-Egiptuses, -Kreekas ja -Indias. Kui etteantud kuubi serva pikkus on a ja ruumala V, siis V= a3. Eelmisest kaks korda suurema ruumalaga (2V) kuubi serva pikkus on a ⋅ 2 3 {\displaystyle a\cdot {\sqrt[{3}]{2}}} .
AIDAblu

AIDAblu on neljas Sphinx-klassi ristluslaev (projekti nimetus AIDA SPHINX IV), mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2010. aastal ja laeva ristis Hamburgis 9. veebruaril 2010. aastal Jette Joop. AIDAblu on 1,44 meetrit pikem sama klassi AIDAdivast. Esimeseks laeva kapteniks valiti Friedhold Hoppert. Laeva kodusadam on Genova Itaalias. Aastatel 2004–2007 oli AIDA laevastikus kasutusel esimene AIDAblu (praegune Pacific Jewel), mille rahvusvaheline ettevõte Carnival Corporation & plc müüs laevakompaniile Ocean Village. Germanischer Lloyd (inglise keeles) "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 31.07.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles) AIDAblu koduleht (saksa keeles) Jette Joop lässt die Champagnerflasche krachen (saksa keeles) AIDAblu' koduleht (saksa keeles)
Andrew Selby

Andrew Selby (sündinud 25. detsembril 1988) on Walesi ja Suurbritannia poksija. Selby on kokku kolmekordne Walesi meister – kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2007. aastal, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2009. aastal ja kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2011. aastal Selby osales kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Robeisy Ramírezele (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Selby sai kärbeskaalus (kuni 52 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mihhail Alojanile (Venemaa). Selby võitis kärbeskaalus (kuni 52 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011) ja 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) pronksmedali 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Detelin Dalaklievile (Bulgaaria), ja 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Heorhi Tšõhajevile (Ukraina). Andrew Selby vend Lee on samuti tuntud Walesi poksija. 97. Walesi meistrivõistlused poksis. Ystradgynlais 2007. Tulemused inglise keeles 99. Walesi meistrivõistlused poksis. Newport, Tylorstown ja Cardiff 2009. Tulemused inglise keeles .101. Walesi meistrivõistlused poksis. Bridgend, Gilfach Goch ja Cardiff 2011. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles 39. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ankara 2011. Tulemused inglise keeles 40. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 2013. Tulemused inglise keeles 37. Euroopa meistrivõistlused poksis. Liverpool 2008. Tulemused inglise keeles 38. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 2010. Tulemused inglise keeles Andrew Selby veebisaidil Olympedia (inglise)
Fred Evans

Fred Evans (sündinud 4. veebruaril 1991) on Walesi ja Suurbritannia poksija. Evans on Walesi meister II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2011. aastal. Evans osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas veerandfinaalis Egidijus Kavaliauskasele (Leedu) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Evans võitis kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2011) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. 101. Walesi meistrivõistlused poksis. Bridgend, Gilfach Goch ja Cardiff 2011. Tulemused inglise keeles 16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles 39. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ankara 2011. Tulemused inglise keeles
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents (United Nations Conference on Trade and Development; UNCTAD) ehk ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents on ÜRO allorgan, mille eesmärgiks on aidata kaasa arengumaade integreerimist maailmamajandusse. Organisatsiooni eesmärkideks on suurendada arengumaade kaubandusvahetust, investeeringute ja arengute võimalusi maailmamajanduses. Kauba mitmekesistamine ja arendamine – edendab tootmise mitmekesistamist ja kaubanduse struktuure Konkurents ja tarbijapoliitika – analüüsib konkurentsi suutlikkust ning tarbijakaitseseadusi ja poliitikat arengumaades Kaubandusläbirääkimised ja kommertsiaalne diplomaatia – aitab arengumaid kaubandusläbirääkimisel Kaubanduse analüüs ja informatsioonisüsteem (TRAINS) – arvutipõhine infosüsteem Kaubandus ja keskkond – hindab kaubanduse ja arengu mõju keskkonnale Rahvusvahelised investeeringu- ja tehnoloogiakokkulepped – aitab arengumaadel osaleda rahvusvahelise investeeringute tegemisel nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel tasemel Investeerimispoliitika ülevaated Investeerimisjuhendid ja suutlikkuse suurendamine vähem arenenud riikide heaks Empretec – edendab eraettevõtlust ning väikse ja keskmise suurusega ettevõtteid Analüüs ja teadustöö globaalse majandusliku sõltumise, rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemide ning makromajanduspoliitika teemadel Tehnilised ja nõustamistoetused DMFAS programm ASYCUDA programm E-Turismi algatus TrainForTrade programm – ehitab koolitusvõrgustike ning korraldab väljaõpet rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas Transpordi ja kaubavahetuse logistika – aitab arengumaadel toime tulla ja ära kasutada võimalusi, mis tulenevad kaubandus- ja kaubavoogudest 2013. aastast on UNCTAD-i peasekretär Keenia päritolu Mukhisa Kituyi. Esimene ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents peeti 1964. aastal Genfis . UNCTAD 1964. aasta kohtumisel võeti eesmärgiks aidata kaasa arengumaade integreerimisele maailmamajandusse . Nüüd toimuvad iga nelja aasta tagant ministrite konverentsid, mis on ka kõige tähtsamaks organisatsiooni organiks. Konverentsidel annavad liikmesriigid hinnangu päevakajalistele kaubanduse ja arengu teemadele ja probleemidele. Praegu on UNCTAD-s 194 liikmesriiki. Täieliku nimekirja leiab siit. Eesti on olnud liikmesriik 1991. aastast ning osaleb ministrite konverentsidel. Töörühmades Eesti ei osale . [1]https://web.archive.org/web/20070804211530/http://www.unctad.org/ [2]http://www.unctad.org/Templates/Page.asp?intItemID=3358&lang=1 [3]http://www.vm.ee/?q=en/node/4675[alaline kõdulink] [4]http://www.vm.ee/?q=en/node/4675[alaline kõdulink]
Ladestu

Ladestu (inglise keeles system) on ladekonnast järgmine väiksem kronostratigraafiline üksus, mis jaotatakse ladestikeks. Ladestu on kivimkompleks, mis on tekkinud ajastu jooksul. Näiteks ordoviitsiumi ajastul (488...443 Ma) tekkinud kivimkiht moodustab Ordoviitsiumi ladestu. Maa ajalugu on alates proterosoikumi algusest kuni tänaseni jagatud ajastuteks, millel on ülemaailmselt kokkulepitud nimed. Ladestud on fanerosoikumi kivimkehade põhiliseks stratigraafilise liigestamise üksusteks. Erinevate ajastute ja seega ka ladestute nimede ja paiknemise kohta geoloogilise ajaarvamise süsteemis vaata artiklit Geokronoloogiline skaala. Geokronoloogiline skaala
Margaret Gilbert

Margaret Gilbert (sündinud 29. märtsil 1942 Suurbritannias) on Briti-USA filosoof, keda tuntakse eelkõige tema panuse poolest sotsiaalteaduste filosoofiasse, eriti sotsiaalsete nähtuste analüütilisse filosoofiasse. Ta on kirjutanud ka teistest filosoofia harudest, sealhulgas poliitilisest filosoofiast, õigusfilosoofiast ja eetikast. Gilbert kaitses bakalaureusekraadi (BA) klassikalises filoloogias ja filosoofias Cambridge'i Ülikoolis ning bakalaureuse- ja doktorikraadi filosoofias Oxfordi Ülikoolis. Aastatel 1983–2006 oli ta filosoofiaprofessor Connecticuti Ülikoolis Storrsis. Sügisel 2006 töötas ta Abraham I. Meldeni moraalifilosoofia õppetoolis California Ülikoolis Irvine'is. Gilbert on töötanud külalisõppejõu ja -teadurina paljudes akadeemilistes asutustes, sealhulgas Princetoni Ülikoolis, Princetoni Institute for Advanced Study's, Pennsylvania Ülikoolis, Indiana Ülikoolis, Oxfordis Wolfson College'is, Dresdeni Tehnikaülikoolis, Londoni King's College'is ning Rootsi Sotsiaalteaduste Uuringute Kolleegiumis. Ta peab tihti loenguid USA-s, Euroopas ja mujal. Margaret Gilbert on Briti ajaloolase Sir Martin Gilberti õde. Ta on olnud abielus filosoof Saul Kripkega.
Voltiinsus

Voltiinsus ehk voltinism on organismide arengukäigu tunnus, mis iseloomustab pesakondade või põlvkondade arvu aastas. Vastavalt pesakondade või põlvkondade arvule aastas jaotatakse liike univoltiinseiks, divoltiinseiks, plurivoltiinseiks ja semivoltiinseiks. Mõistet on kasutatud peamiselt putukate puhul.
Univoltiinsus

Univoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on üks pesakond või põlvkond. Univoltiinsed on näiteks obligaatse diapausiga putukad. Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. voltiinsus divoltiinsus plurivoltiinsus semivoltiinsus Masing, V. (koost.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakisjastus, lk. 174.
Divoltiinsus

Divoltiinsus ehk bivoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on kaks pesakonda või põlvkonda. Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. voltiinsus univoltiinsus plurivoltiinsus semivoltiinsus
Semivoltiinsus

Semivoltiinsus ehk hemivoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral põlvkonna pikkus on üle aasta. Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. voltiinsus univoltiinsus divoltiinsus plurivoltiinsus
Kronostratigraafiline üksus

Kronostratigraafiline üksus on stratigraafiline üksus, mis on tekkinud kindla ajavahemiku jooksul. Kronostratigraafilised üksused erinevad litostratigraafilistest üksustest, mis ühendavad sarnaseid kivimeid või kihte, kuid mille tekkeaega ei ole täpselt fikseeritud. Ajavahemikku, mis vastab kronostratigraafilisele üksusele, nimetatakse geokronoloogiliseks üksuseks. Kronostratigraafilisi üksusi nimetatakse alates suurimast: ladem, ladekond, ladestu, ladestik ja lade. Kronostratigraafilisteks üksusteks on näiteks Siluri ladestu ja Raikküla lade. Neist esimene on ülemaailmselt kokkulepitud üksus, teine omab vaid piirkondlikku tähtsust Eestis ja lähiümbruses. Geokronoloogiline üksus Geokronomeetriline üksus
Plurivoltiinsus

Plurivoltiinsus ehk multivoltiinsus ehk polüvoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on mitu (rohkem kui kaks) pesakonda või põlvkonda. Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. voltiinsus univoltiinsus divoltiinsus semivoltiinsus Masing, V. (koost.) 1992. Ökoloogialeksikon. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakisjastus, lk. 196.
Marinearsenal Warnowwerft

Marinearsenal Warnowwerft (endised nimed VEB Warnowwerft Warnemünde, Kvaerner Warnow Werft GmbH, Aker Warnow Werft GmbH, Wadan Yards, Nordic Yards Warnemünde) on laevatehas Saksamaal Rostock-Warnemündes. See on Nordic Yardsi tütarettevõte. 1960. aastal oli VEB Warnowwerft Warnemünde suurim laevatehas Saksa DV-s. Laevatehas annab tööd 931 inimesele. Laevatehases on ehitatud rohkem kui 450 laeva. P&O Nedlloyd Tasman Concord (tüüp Warnow CS 1400) MPALA (tüüp Warnow CV 2500) Wilhelm Piecki veeskamine 27. mail 1951 Endise laevatehase kraana Laevatehase ujuvdokk Kvaerner Warnow Werft GmbH DDR Schiffbau - VEB Warnowwerft Warnemünde (saksa keeles)
Atsidofiilne organism

Atsidofiilne organism ehk happelembene organism (ladina sõnast acidus 'hapu' + vanakreeka sõnast philẹō 'armastan') on happelist keskkonda (s.t väikest pH-d) eelistav organism. Atsidofiile leidub nii bakterite, arhede kui ka eukarüootide seas (nt taimed). Atsidofiilidele vastandatakse basidofiile. Eestis on atsidofiilsed taimed nt väike oblikas (Rumex acetosella), kanarbik ja mõningad turbasamblad. Alkalifiil Basidofiil Neutrofiil TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009.
Kosel

Kosel on vald Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei-Ostsee maakonnas.
Bernhard Eilman

Bernhard Eilman (ka Bernhard Eilmann; 23. august 1892 Peterburi – 14. jaanuar 1965) oli eesti poliitik. Eilman sündis Peterburis vabrikutöölise pojana ja õppis Kroonlinnas algkoolis. Ta töötas Peterburis ja Tallinnas raudtee tehastes lukksepana. 1910. aastast osales ta sotsialistlikus töölisliikumises, algul Sotsiaaldemokraatliku Partei, hiljem Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei liikmena. Raudtee liidu esimehena mõisteti ta 1920. aastal sõjaväljakohtu poolt 2,5 aastaks vangi. Ta oli ka varem mitu korda poliitilistel põhjustel vangis olnud. Ta oli Riigikogu II koosseisu liige Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei nimekirjas, III, IV ja V koosseisus aga Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei nimekirjas. http://www.kalmistud.ee/g335/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_kalmistu=24&filter_hauaplats_hauaplats=69188 Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924 http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_2rk.html http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_3rk.html http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_4rk.html http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_5rk.html
Mihhail Svetlov

Mihhail Arkadjevitš Svetlov (õieti Šeinkman; 17. juuni (vkj. 4. juuni) 1903 Jekaterinoslav – 28. september 1964 Moskva) oli juudi päritolu Vene luuletaja. Ta oli aforismide meister. Eesti keeles on ilmunud tema luuletuste kogu "Silmapiir" (tõlkinud Kalju Kangur, Eesti Raamat 1983). Ta pälvis postuumselt Lenini preemia. Tema järgi sai nime jõereisilaev Mihhail Svetlov.
Sergei Jessenin (laevaklass)

Sergei Jessenini klassi laevad on kolmetekilised jõereisilaevad, mis ehitati aastail 1984–1986 Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1984. aastal vette lastud Sergei Jessenini järgi. Sergei Jessenini klassi alused on tuntud ka projekt Q-065 nime all. Üle 1300-tonnise veeväljasurvega 90,20 meetrit pikki Sergei Jessenini klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva, Ob-Irtõši ja Leena laevanduse heaks kokku viis ning need olid kõige luksuslikumad (**** – 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus. Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud: Projekti Q-065 jõereisilaevad: Rossija, projekt 785 Dmitri Furmanov, projekt 302 Valerian Kuibõšev , projekt 92-016 Volga, projekt Q-031 Riverfleet.ru (vene keeles) Projekti Q-065 jõereisilaevad (vene keeles) Vene jõelaevad, Проект Q-065, тип Сергей Есенин(vene keeles) Sergei Jessenin, registri andmed (vene keeles) Aleksandr Blok, registri andmed (vene keeles) Valeri Brjussov, registri andmed (vene keeles) Demjan Bednõi, registri andmed (vene keeles) Mihhail Svetlov, registri andmed (vene keeles) Alrosa Hotels (inglise keeles) Vene jõelaevade arhiiv(vene keeles) Q-065 projekti laevad (vene keeles) Q-065 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel(vene keeles) Laeva pildid
Rein Tamsalu

Rein Tamsalu (27. märts 1940 – 13. november 2015) oli eesti merefüüsik. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli okeanograafia erialal. Ta tegeles Läänemere ökosüsteemi modelleerimisega. 1980. aastal kirjutas Rein Tamsalu alla 40 kirjale. 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2010 Tartu Ülikooli aumärk 2014 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Rein Tamsalu Eesti Teadusinfosüsteemis
Österreichische Schiffswerften AG

Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) on väike laevatehas Austrias Linzis, Doonau ääres. Linzi tehasele lisaks on väike allüksus Fußachis. ÖSWAG annab tööd 98 inimesele. Alates asutamisest 1840. aastal on vette lastud rohkem kui 1467 laeva. 1894. aastal töötas laevatehases 650 inimest. Sama palju töötas 1974. aastal üksnes tehase Korneuburgi osas. Pärast Austria liitmist Saksamaaga 1938. aastal oli ettevõte Reichswerke Hermann Göringi osa. Alates 1974. aastast on aktsiaselts. Volga Dnipro Sergei Jessenin Aleksandr Blok Valeri Brjussov Demjan Bednõi Mihhail Svetlov Lev Tolstoi Anton Tšehhov Maksim Gorki Aleksandr Puškin Vassili Surikov Ilja Repin "ÖSWAGi koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2011. Vaadatud 24. novembril 2011. ÖSWAGi koduleht
Feliks Dzeržinski (jõelaev)

Feliks Dzeržinski (vene keeles Феликс Дзержинский) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1978. aastal. Laev sai nime Nõukogude repressiivaparaadi Tšekaa looja ning juhi Feliks Dzeržinski auks. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2003 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1978. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõtted Volga-Flot-Tur ning Vodohod (vene keeles ВодоходЪ) on kasutanud Feliks Dzeržinskit tänaseni. Kapten (seisuga 2011) on Mihhail Kutserov. Feliks Dzeržinski (25. juunil 2012) Jõereisilaevade loend Водоизмещение и осадка (displacement) (vene keeles) Феликс Дзержинский (vene keeles) Feliks Dzeržinski vodohod spb kodulehel (vene keeles) Ship listing of the project 92-016 (inglise keeles) Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles)
Tõnis Naarits

Tõnis Naarits (sündinud 22. veebruaril 1974 Tartus) on Eesti endine maadleja. Ta lõpetas aastal 2009 Sisekaitseakadeemia ja aastal 2015 rekreatsioonikorralduse erialal Tallinna Ülikooli. Ta treenis spordiklubis Englas ja kuulus Voldemar Pressi treeningurühma. Ta on kuulunud ka Kaitsejõudude Spordiklubisse ja Saaremaa Raskejõustiku Klubisse. Tema treenerid on olnud peale Pressi veel Meinhard Niglas ja Villi Olumets. Naarits on 184 cm pikk. Tema võistluskaal oli vahemikus 74–84 kg. Naarits on seitsmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996–1998, 2000–2002 ja 2004). 2006 saavutas ta hõbemedali ning 2003, 2005 ja 2007 pronksmedali. 1997 Wroclaw – 25. koht (76 kg) 1998 Gävle – 8. koht (76 kg) 1999 Ateena – 20. koht (76 kg) 2001 Patras – 16. koht (76 kg) 1996 Budapest – 20. koht (74 kg) 1997 Kouvola – 21. koht (76 kg) 1998 Minsk – 18. koht (76 kg) 1999 Sofia – 18. koht (76 kg) 2000 Moskva – 18. koht (76 kg) 2001 Istanbul – 15. koht (76 kg) 2002 Seinäjoki – 19. koht (84 kg) 2000 Faenza – 7. koht (76 kg) 2000 Clermont-Ferrand – 21. koht (76 kg) 2000 Taškent – 13. koht (76 kg) 1993 Herning – 2. koht (74 kg) (juunior) 1994 Tallinn – 1. koht (74 kg) (juunior) 1993 Herning – 5. koht (74 kg) 1993 – 11. koht (82 kg) 1996 – 4. koht 1995 – 1. koht 1997 – 5. koht 1998 – 4. koht 1999 – 6. koht 1993 – 8. koht (74 kg) 1997 – 1. koht (82 kg) 1996 – 1. koht 2003 – 1. koht 2004 – 2. koht 2009 – 3. koht Biograafia ESBL-is [1] Sport24
Heldur Villemson

Heldur Villemson (23. juuli 1969 – 24. aprill 1992) oli Eesti maadleja. Heldur Villemson treenis Tartu Kalevi Spordikoolis, kuulus maadlustreener Voldemar Pressi treeningugruppi. Ta hukkus 1992. aastal autoõnnetuses Soomes, koos teise Eesti maadleja Arkadi Viiraga. 1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 2. koht; 1988. aasta Eesti NSV raskejõustiku spartakiaad – 1. koht. 1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht; 1991. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht; 1984. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht; 1985. aasta Eesti noorte meistrivõistlused − 1. koht; 1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht; 1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht; 1988. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht; 1989. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht. Georg Lurichi mälestusvõistlused 1991. aasta – 1. koht. Ādaži 1991. aasta – 1. koht. Päring kalmistud.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Heldur Villemsoni sporditulemused http://www.kambja.ee/?file=a&sid=273