laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ramsi ülemine päevamärk

Ramsi sihi ülemine päevamärk on päevamärk Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Ramsi neemel. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 1′ 29″ N, 23° 24′ 24″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit. Päevamärk moodustab sihi Ramsi alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 111 meetrit ja sihi asimuut on 168,3°. Tornist 170 m loodesse jääb Mandri-Eesti kõige läänepoolseim punkt. Päevamärk ehitati 1999. aastal. Ramsi ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Riguldi päevamärk

Riguldi päevamärk on päevamärk Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Riguldi külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 7′ 36″ N, 23° 32′ 0″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 29 meetrit. Riguldi päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Vergi alumine päevamärk

Vergi sihi alumine päevamärk on päevamärk Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 40″ N, 26° 5′ 8″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit. Päevamärk moodustab sihi Vergi ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 170 meetrit ja sihi asimuut on 261,8°. Päevamärk ehitati 1973. aastal. Vergi alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Vergi ülemine päevamärk

Vergi sihi ülemine päevamärk on päevamärk Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 39″ N, 26° 4′ 57″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 17 meetrit. Päevamärk moodustab sihi Vergi alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 170 meetrit ja sihi asimuut on 261,8°. Päevamärk ehitati 1973. aastal. Vergi ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Kärdla alumine päevamärk

Kärdla sihi alumine päevamärk on endine päevamärk Hiiu maakonnas Kärdla linnas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 0′ 21″ N, 22° 45′ 22″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 9 meetrit. Torn oli navigatsioonimärgina kasutusel 2014. aastani. Ta moodustas sihi Kärdla ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 401 meetrit ja sihi asimuut oli 161,3°. Teadaanded Meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2014, 4. Kärdla alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Kärdla ülemine päevamärk

Kärdla sihi ülemine päevamärk on endine päevamärk Hiiu maakonnas Kärdla idapiiril. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 0′ 9″ N, 22° 45′ 31″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 14 meetrit. Torn oli navigatsioonimärgina kasutusel 2014. aastani. Ta moodustas sihi Kärdla alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 401 meetrit ja sihi asimuut oli 161,3°. Teadaanded Meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2014, 4. Kärdla ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Ramsi alumine päevamärk

Ramsi sihi alumine päevamärk on päevamärk Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Ramsi neemel. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 1′ 33″ N, 23° 24′ 23″ E. Terasest märgi kõrgus jalamist on 6 meetrit. Päevamärk moodustab sihi Ramsi ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 111 meetrit ja sihi asimuut on 168,3°. Tornist 120 m itta jääb Mandri-Eesti kõige läänepoolseim punkt. Päevamärk ehitati 1999. aastal. Ramsi alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Saastna päevamärk

Saastna päevamärk on endine päevamärk Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaarel. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 43′ 15″ N, 23° 32′ 20″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 748. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink], nr 11, 2009, lk 7
Beveren

Beveren on kohanimi. Beveren – vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Beveren – Alveringemi osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Beveren – Roeselare osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Beveren – Waregemi osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis
Beveren (Alveringem)

Beveren on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas Alveringemi vallas. Beveren kuulus enne 1971. aastat Stavele halduspiiridesse. Sint-Audomaruse kirik Brouckmoleni tuuleveski (1872) Yser
Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend

Tühistatud navigatsioonimärkide loend loetleb tühistatud Eesti tuletorne, tulepaake ja päevamärke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Ihasalu päevamärk Ihasalu liitsihi alumine päevamärk Ihasalu liitsihi ülemine päevamärk Kessu päevamärk Kihelkonna alumine päevamärk Kihelkonna ülemine päevamärk Kiipsaare päevamärk Kumari päevamärk Kunda tuletorn Kuunsi päevamärk Kõiguste liitsihi alumine päevamärk Kõiguste liitsihi ülemine päevamärk Laidunina päevamärk Mõisaholmi alumine päevamärk Mõisaholmi ülemine päevamärk Nasva liitsihi alumine päevamärk Nasva liitsihi ülemine päevamärk Nõmmküla liitsihi alumine päevamärk Nõmmküla liitsihi ülemine päevamärk Prangli lõuna (SÜD) tulepaak Risti tulepaak Saastna päevamärk Tammneeme päevamärk Telisna alumine päevamärk Telisna ülemine päevamärk Uiema alumine päevamärk Uiema ülemine päevamärk Eesti tuletornide loend Eesti tulepaakide loend Eesti päevamärkide loend Eesti poide loend
Nunnadetagune torn

Nunnadetagune torn kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Ümarkaarega konsooltorn paikneb linnamüüri põhjaküljel, Tornide väljaku ja Balti jaama lähedal, Kuldjala torni ja Loewenschede torni vahel. Tänapäeval on selle aadress Kooli tänav 1/3, torn on ehitatud kokku hilisema naabermajaga. Nime sai Nunnadetagune torn asukoha järgi tsistertslaste ordu Püha Miikaeli nunnakloostri taga. See kuulus nn Kanne müüri tornide hulka. Varasemat Margrete kaitsemüüri asendava müüri rajamist alustati 1310. aastal Tallinna asehalduriks määratud Johannes Canne (Jens Kanne) juhtimisel. Torni kujutisega on valmistatud vaskne rinnamärk. Tallinna linnamüür Tallinna tornistik http://www.osta.ee/index.php?fuseaction=item.info&id=22168262&printable=1[alaline kõdulink]  Nunnadetagune torn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kihelkonna alumine päevamärk

Kihelkonna sihi alumine päevamärk on endine päevamärk Saare maakonnas Saaremaa vallas Oju külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 22′ 33″ N, 21° 59′ 57″ E. Valge kaheksatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 18 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Kihelkonna kiriku torniga. Märkide vahekaugus on 2695 meetrit ja sihi asimuut 128,9°. Päevamärk ehitati 1955. aastal. 2009. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 922. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2009, 11. Kihelkonna alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Zulte

Zulte on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Leie kallastel asuv Zulte jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja piirkondadeks: Machelen Machelen Machelen Olsene Sild üle Leie Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Zulte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Viktor Kulikov

Viktor Georgijevitš Kulikov (5. juuli 1921 – 28. mai 2013) oli NSV Liidu sõjaväelane ja Venemaa Föderatsiooni sõjaline nõunik. Viktor Kulikov sündis Orjoli oblastis Suur-Ljubovša külas kehviktalupoja perekonnas. 1938. aastaks oli Kulikovil 10 klassi haridust. 21. detsembril 1939 astus Punaarmeesse ning asus õppima Groznõi sõjakooli, mille lõpetas 1941. aastal. Sõjas NSV Liidu ja Saksamaa vahel võitles Kulikov Edelarindel, Kalinini rindel, 1. Balti rindel ning 2. Valgevene rindel. Kulikov oli tankibrigaadi ülema asetäitja ja ülem. Pärast sõda oktoobrist 1945 kuni novembrini 1957 tegi karjääri armees: oli seal pataljonikomandör, polgukomandöri asetäitja, hiljem ka polgukomandör, staabiülem ja diviisikomandör. 1953. aastal lõpetas Frunze-nimelise sõjakooli. Seejärel asus õppima K. E. Vorošilovi nimelisse Kõrgemasse Sõjalisse Akadeemiasse (kaasajal Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Militaarakadeemia), mille lõpetas 1959. aasta novembris, misjärel suunati täitma erinevaid ülesandeid armee juures, kuni viimaks määrati armeed ennast juhtima. 1967. aasta maist sai Kulikovist Kiievi sõjaväeringkonna ülem. Oktoobrist 1969 juhtis ta NSV Liidu relvajõude Saksamaal. Septembrist 1971 kuni 1977. aastani oli NSV Liidu Relvajõudude ülemjuhataja ning aastatel 1977–1989 oli Kulikov Varssavi Lepingu Organisatsiooni relvajõudude ülemjuhataja, muu hulgas täitis ta aastatel 1971–1989 NSV Liidu kaitseministri 1. asetäitja ülesandeid. Viktor Kulikov oli kommunistliku partei liige 1942. aastast, NLKP Keskkomitee liige 1971. aastast, NSV Liidu Ülemnõukogu saadik selle VII–XI koosseisuni (12. juuni 1966 – 4. märts 1984), NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadik 1989. aastast kuni selle laialisaatmiseni ning Riigiduuma saadik 1999–2003. polkovnik, 17. veebruar 1951 kindralmajor, 18. veebruar 1958 kindralleitnant, 16. juuli 1965 kindralpolkovnik, 4. mai 1967 armeekindral, 29. aprill 1970 Nõukogude Liidu marssal, 14. jaanuar 1977 Nõukogude Liidu kangelane (3. juuli 1981) Teenete eest Isamaa ees, 2. klassi II järk (10. juuli 2001), 3. klass (3. juuli 1996), 4. klass (23. juuni 2011) Sõjaliste Teenete orden Vapruse orden (5. juuli 2006) Lenini orden, neljakordne kavaler (2. juuli 1971, 21. veebruar 1978, 3. juuli 1981 ja 19. veebruar 1988) Punalipu orden, kolmekordne kavaler (26. oktoober 1943, 20. juuli 1944 ja 22. veebruar 1968) Isamaasõja orden, 1. klass, kolmekordne kavaler (7. september 1943, 12. mai 1945 ja 6. aprill 1985) Punatähe orden (26. oktoober 1955) NSV Liidu Relvajõududes ja Kodumaa Teenimise orden, 3. klass (30. aprill 1975) medal "Vapruse eest" Lenini preemia (1983) Sükhbaatari orden (Mongoolia, 1981) Patriootlike Teenete orden, 1. klass (Saksa DV, 1981) Rahvaste Sõpruse täht, 1. klass (Saksa DV, 1985) Scharnhorsti orden, kolmekordne kavaler (Saksa DV, 1972, 1986, 1987) orden "Teenete eest rahva ja isamaa heaks", 1. klass (Saksa DV, 1970) Georgi Dimitrovi orden (Bulgaaria, 1984) Bulgaaria Rahvavabariigi orden, 1. klass (1974) "Kulikov, Viktor Georgijevitši biograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2012. Vaadatud 19. septembril 2012.
Zomergem

Zomergem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Zomergem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Oostwinkel Sint-Martinuskerk, Zomergem Ronsele Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Zomergem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Tammneeme päevamärk

Tammneeme päevamärk on endine tuletorn ja päevamärk Harju maakonnas Viimsi vallas Leppneemes, Tammneeme praegusest piirist 230 meetri kaugusel. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 32′ 30″ N, 24° 52′ 51″ E. Terasest torni kõrgus jalamist on 40 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Karbimadala tuletorniga ja oli sihi ülemine märk. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 192. Torn ehitati 1986. aastal. Märk oli kasutusel tuletornina 2000. aastani, mil arvati ajutiselt kasutusest välja. 2003. aastal võeti kasutusele päevamärgina. 2012. aastast pole torn navigatsioonimärgina enam kasutusel. Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2001, 1 Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2003, 8 Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2012, 2 Tammneeme päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Euskirchen

Euskirchen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Euskircheni kreisi keskus. Asub Eifeli mäestiku põhjapiiril 25 km kaugusel Bonnist. Euskirchenit on esmamainitud 870. aastal. 1. augustil 1302 andis Monschau-Falkenbergi krahv Walram VIII (1277–1302) Euskirchenile linnaõigused. Keskajal ümbritseti linn 1,45 km pikkuse linnamüüriga, millel oli 7 kaitsetorni ja 3 väravat ja millest osa on säilinud. Linnas on 13. sajandist pärit Püha Martini kirik. Linnas on kaks tööstusparki: IPAS ja EURO-Park, kus tegutseb mitmeid tööstusettevõtteid. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Euskircheni koduleht
Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia

Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia on kõrgem sõjaline õppeasutus Venemaa Föderatsioonis. Oma praegust nime kannab kool alates 1992. aastast. Akadeemia ülem oli aastast 2012 reservkindralleitnant Andrei Tretjak, aastast 2013 on ülem reservkindralpolkovnik Sergei Makarov. 1936–1941 Kindralstaabi Akadeemia 1941–1942 K. E. Vorošilovi nimeline Kindralstaabi Akadeemia 1942–1958 K. E. Vorošilovi nimeline Kõrgem Sõjaline Akadeemia 1958–1969 NSV Liidu relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia 1969–1992 K. E. Vorošilovi nimeline NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia Venemaa Föderatsiooni Relvajõud Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaap Kindralstaabi sõjaväeakadeemia sõjaajaloo instituut
Ihasalu ülemine päevamärk

Ihasalu sihi ülemine päevamärk oli päevamärk Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 31′ 39″ N, 25° 9′ 19″ E. Valget värvi terastorni kõrgus jalamist oli 40 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Ihasalu alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 1000 meetrit ja sihi asimuut oli 0,9°. Päevamärk ehitati 1986. aastal. 2003. aastast polnud päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Ehitis on lammutatud. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 136. Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2003, 6. Ihasalu ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarh

Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarh (täielik tiitel Bukaresti peapiiskop, Valahhia ja Dobrudža metropoliit, Caesarea Cappadociae locum tenens ja Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarh; rumeenia keeles Arhiepiscopul Bucureştilor, Mitropolitul Munteniei şi Dobrogei, Loctiitor al tronului Cezareei Capadociei şi Patriarhul Bisericii Ortodoxe Române) on Rumeenia Õigeusu Kiriku eestseisja (kirikupea) tiitel alates 1925. aastast. Rumeenia Õigeusu Kirik kuulutati autokefaalseks 1872. aastal vastu võetud seadusega. Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh kinnitas Rumeenia kiriku autokefaalia 1885. aastal, kuid sel ajal oli tegemist metropoolia, mitte patriarhaadiga ning seetõttu kandis kirikupea esialgu jätkuvalt Ungari-Valahhia metropoliidi tiitlit. 4. veebruaril 1925 kuulutas Rumeenia Õigeusu Kiriku täiskogu välja patriarhaadi. Konstantinoopoli patriarh kinnitas kirikukogu otsuse sama aasta 30. juunil, riiklikul tasandil kinnitas otsuse ka Rumeenia parlament. 1. novembril 1925 introniseeriti esimeseks Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarhiks senine metropoliit Miron (Cristea). Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarhi residents asub Bukarestis Dealul Mitropoliei mäel. Samas asub ka patriarhi katedraal, kuhu on maetud kõik senised Rumeenia patriarhid. Rumeenia patriarhi eripäraks on valge ametiriietus. Kui tavaliselt kannavad õigeusu kiriku patriarhid munkadena musta rüüd, siis Rumeenia Õigeusu Kiriku patriarh on riietatud üleni valgesse. Patriarhiametis on siiani teeninud: 1925–1939 Miron 1939–1948 Nicodim 1948–1977 Justinian 1977–1986 Iustin 1986–2007 Teoctist 2007. aastast Daniel
Zingem

Zingem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Siggingahem (885–886), Segingehem (941), Sicgingahæm (960), Sicgingahem (963), Sikingehem (964), Siggengem (1019–1030), Sicgingehem (XI saj), Siggechem (1088), Sinchem (1121), Singhem (1219). 1977. aastal moodustatud Zingem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Zingem Ouwegem Zingem Huise Huise Huise Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Zingem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Salme (eesnimi)

Salme on eesti naisenimi. Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 1032 Salme-nimelist inimest. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Salme 880 naisel. Salme on Eestis populaarsuselt 203. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Salme üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 90,79, ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,87. Salme oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Salme 741 naisel. Salme oli populaarsuselt 228. naisenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Salme 506 naisel. Salme oli populaarsuselt 323. naisenimi. Salme oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 84). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Salme 1 inimesel. Salme Dutt, eesti päritolu Briti poliitik Salme Ekbaum, kirjanik Salme Kirotar, keeleteadlane Salme Klaos, teoloog ja tõlkija Salme Masso, eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor Salme Nigol, keeleteadlane Salme Nõmmik, majandusgeograaf Salme Pruuden, õpetaja Salme Raatma, lastekirjanik Salme Reek, näitleja Salme Rootare, maletaja Salme Rubel, entomoloog Salme Teemant, arst ja vaimulik Salme-Riine Uibo, telerežissöör https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/Salme "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2020. Vaadatud 31. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Ihasalu alumine päevamärk

Ihasalu alumine päevamärk oli päevamärk Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Endise päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 32′ 10″ N, 25° 9′ 20″ E. Valget värvi terastorni kõrgus jalamist oli 25 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Ihasalu ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 1000 meetrit ja sihi asimuut oli 0,9°. Päevamärk ehitati 1986. aastal. 2003. aastast polnud päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 135. Päevamärk on lammutatud. Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2003, 6. Ihasalu alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Nasva sadama ülemine tulepaak

Nasva sadama sihi ülemine tulepaak on endine tulepaak Saare maakonnas Nasva sadama lähistel. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 13′ 31″ N, 22° 24′ 5″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 13 meetrit. Tulepaak moodustas sihi Nasva sadama alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 423 meetrit ja sihi asimuut on 13,3°. Tulepaak ehitati 1978. aastal. 2007. aastal arvati tulepaak navigatsioonimärgina kasutusest välja. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 952. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2007, 2. Nasva sadama ülemine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Nasva sadama alumine tulepaak

Nasva sadama sihi alumine tulepaak on endine tulepaak Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva sadama lähistel. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 13′ 17″ N, 22° 23′ 59″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 9 meetrit Tulepaak moodustas sihi Nasva sadama ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 423 meetrit ja sihi asimuut 13,3°. Tulepaak ehitati 1978. aastal. 2007. aastal arvati tulepaak navigatsioonimärgina kasutusest välja. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 951. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2007, 2. Nasva sadama alumine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Kottabos

Kottabos (vanakreeka κότταβος) oli vanakreeka ja etruski sümpoosionidel mängitud seltskondlik osavusmäng, mis oli levinud eriti 5. ja 4. sajandil eKr. Kottabose mängimisel visati veinipära jooginõust teatud sihtmärgi pihta. Mäng oli pärit arvatavasti Kreeka kolooniatest Sitsiilias, ent see levis kogu Kreekas ja oli eriti populaarne Ateenas. Kottabosele viitavad mitmed antiikautorid ning seda kujutatakse ka vaasimaalidel. Mängija pidi üht kätt kasutades heitma oma jooginõusse jäänud veinipära (latax, harilikult mitmuses latages) läbi õhu pronksist tulba (rhabdos) suunas ning tabama tulba otsa kinnitatud kujukest või kettakest (plastinx). Eduka heite korral kukkus see maha ning tabas kõlinal allpool asunud suuremat ketast (lekanis). Mängust oli käibel mitmeid teisendeid. Ühes variandis visati veinipära basseinis või suures veeanumas ujuvaisse liuakestesse (oxybaphon) eesmärgiga need uputada. Mängija, kes suutis uputada suurima hulga liuakesi, kuulutati võitjaks ning sai autasu. Kottabos (saksa keeles)
Nõmme alumine päevamärk

Nõmme sihi alumine päevamärk (ka Nõmmküla alumine päevamärk) oli päevamärk Saare maakonnas Muhu vallas Raugi külas. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 10 meetrit. Päevamärk moodustas liitsihi Nõmme ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 277 meetrit ja sihi asimuut oli 177°. Päevamärk ehitati 1974. aastal. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 821. Torn on lammutatud. Nõmme alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Nõmme ülemine päevamärk

Nõmme sihi ülemine päevamärk (ka Nõmmküla ülemine päevamärk) oli päevamärk Saare maakonnas Muhu vallas Raugi külas. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 15 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Nõmme alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 277 meetrit ja sihi asimuut oli 177°. Päevamärk ehitati 1974. aastal. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 822. Nõmme ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Mõisaholmi ülemine päevamärk

Mõisaholmi sihi ülemine päevamärk on endine päevamärk Lääne maakonnas Vormsi vallas Suuremõisa külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 58′ 13″ N, 23° 9′ 40″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 24 meetrit Päevamärk moodustas sihi Mõisaholmi alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 1147 meetrit ja sihi asimuut on 340.1°. Päevamärk ehitati 1955. aastal. 2009. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 582. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2009, 11. Mõisaholmi ülemine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Wichelen

Wichelen on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Schelde kallastel asuv Wichelen jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Schellebelle kirik ja Schelde Serskamp Schellebelle Sint-Gertrudiskerk Wicheleni keskuses Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wichelen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Teatmik (hollandi keeles)
Mõisaholmi alumine päevamärk

Mõisaholmi sihi alumine päevamärk on endine päevamärk Lääne maakonnas Vormsi vallas Suuremõisa külas. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 57′ 38″ N, 23° 10′ 4″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 15 meetrit. Päevamärk moodustas sihi Mõisaholmi ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 1147 meetrit ja sihi asimuut on 340.1°. Päevamärk ehitati 1955. aastal. 2009. aastast pole päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 581. Teadaanded meremeestele[alaline kõdulink]. Veeteede Amet, 2009, 11. Mõisaholmi alumine päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Kuunsi päevamärk

Kuunsi päevamärk on endine päevamärk Saare maakonnas Ruhnu vallas Ruhnu saare põhjatipul. Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 57° 49′ 29″ N, 23° 13′ 58″ E. Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit. 2004. aastast pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 993. Teadaanded Meremeestele. Veeteede Amet, 2004, 3. Kuunsi päevamärk navigatsioonimärkide andmekogus
Naissaare sadama tulepaak

Naissaare sadama tulepaak on tulepaak Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaare Naissaare sadamas. Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 33′ 21″ N, 24° 33′ 3″ E. Valge betoontorni kõrgus jalamist on 8 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 10 meetrit. Tulepaak ehitati 1960. aastal. Naissaare sadama tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Wortegem-Petegem

Wortegem-Petegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. Schelde kallastel asuv Wortegem-Petegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Wortegem-Petegem Wortegem-Petegem Elsegem Elsegem Moregem Ooike  Prantsusmaa – Moringhem  Prantsusmaa – Elsenheim  Lõuna-Aafrika Vabariik – Velddrif Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Wortegem-Petegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Website met de verkiezingsuitslagen van de laatste jaren (prantsuse ja hollandi keeles)