laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
886

886. aasta Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad Aastad: 881 882 883 884 885 - 886 - 887 888 889 890 891 ... ... Basileios I, Bütsantsi keiser
Gütersloh

Gütersloh on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Gütersloh' kreisi keskus. Asulat on esmamainitud 1184. aastal. 1825. aastal sai linnaõigused. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Gütersloh' koduleht
TLC

See artikkel räägib telekanalist. Ansambli kohta vaata artiklit TLC (ansambel). TLC on ettevõttele Discovery Inc. kuuluv telekanal, mis on suunatud naistele vanuses 25–49 aastat. Telekanal näitab saateid moest, elustiilist, reisidest, lastekasvatamisest, pulmadest ja paljust muust. Telekanalis näidatakse saateid inglise, vene, kasahhi, hiina ja hispaania keeles. Telekanal alustas tegevust 1972. aastal inglise keeles, 2011. aastal hakati Venemaale suunatud saateid edastama vene keeles.
Musina

Musina (kuni 2003. aastani Messina) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Musina valla halduskeskus. Musina asub Limpopo jõest ja Zimbabwe piirist umbes 6 km kaugusel. Musina on asutatud 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Musina elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,26%, valgeid 5,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,71%, värvilisi 0,41% ja teisi 0,48%. Venda keelt pidas emakeeleks 48,77% inimesi, sotho keelt 11,73%, pedi keelt 10,42%, inglise keelt 5,37%, afrikaani keelt 5,15%, tsonga keelt 5,03% ja ndebele keelt 1,88%. South Africa – South African Travel – Messina The South African Guide https://census2011.adrianfrith.com/place/967004
Vatikani kirikukogu

Vatikani kirikukogu all võidakse silmas pidada: Vatikani I kirikukogu (1869-1870) Vatikani II kirikukogu (1962-1965)
Rehepeks

Rehepeks oli teraviljast terade eraldamise viis ning taludes üks töömahukamaid sügistöid. Kuna Eesti kliimas vili põllul ära ei kuiva, vajab ta lisakuivatamist. Seda tehti aastasadu rehielamu rehetoas. Enne rehepeksu pandi vili rehetoas vihkudena partele kuivama. Reheahju köeti turba või kändudega, mis andsid ühtlast soojust. Rukki ja suvivilja rehepeks käis erinevalt. Kuivad rukkivihud löödi rehetoas küpsematest teradest peaaegu tühjaks, rabades neid vastu seina või rabamispinki. Rabatud vihud laotati rehealuses põrandale lademesse, kust saadi varda või koodiga pekstes viimased terad kätte. Seejärel kergitati õled, seoti vihkudesse ja pandi tallele. Suvivilja ei rabatud, see pandi põrandale, kus seda pahmasid hobused või härjad, harvem ka inimesed. Lõuna-Eestis võeti 19. sajandi keskel mõisate eeskujul kasutusel reherull, mis asendas pahmamist. Pekstud vili tuulati aganaist ja sõkaldest puhastamiseks. Seda tehti sariga või viskliga tuule kätte üles visates. 19. sajandi lõpus asendusid vanad rehepeksuviisid tasapisi rehepeksumasinate kasutamisega, mille eel vilja enam rehes ei kuivatatud. Rehepeks nimetusena jäi hiljem kasutusele ka masinpeksu puhul. Rukkirehe rabamine rehetoas Rehe ülerabamine rehetoas Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 248 Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 89 Rehepeks, foto Eesti Ajaloomuuseumis
Golmbach

Golmbach on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 15,86 km². 31. detsembril 2017 elas seal 930 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bevern.de
Holenberg

Holenberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 7,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 406 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Negenborn

Negenborn on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 9,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 675 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-negenborn.de
Euroopa Liidu valuutad

Euroopa Liidu valuutadena käsitatakse kõiki Euroopa Liidus kasutusel olevaid valuutasid. 2018. aasta seisuga on Euroopa Liidus kasutusel kokku üksteist valuutat – suurem osa liikmesriikidest kasutab küll eurot, kuid mitmes riigis on endiselt oma sõltumatu rahapoliitika. Euro kasutusele võtnud Euroopa Liidu riigid moodustavad euroala ja nende riikide rahapoliitika eest vastutab Euroopa Keskpank (EKP). Euroopa Keskpank ja kõigi liikmesriikide (sh riikide, kus euro ei ole ametlik valuuta) keskpangad kokku moodustavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS). 2018. aasta seisuga andsid euroala riigid Euroopa Liidu sisemajanduse kogutoodangust 72,9%. Ühendkuningriik andis 15,1% ja riigid, kus käibel ei olnud riigid, andsid 12%.  Pikemalt artiklites Euroala, Loobumistingimused Euroopa Liidus ja Euroala laienemine Euro on 1. jaanuaril 2002 täielikult jõustunud Euroopa Liidu majandus- ja rahaliidu tulemus. 2018. aastaks oli eurost saanud enamikus liikmesriikides kasutatav valuuta, kusjuures ülejäänud liikmesriikidest ei olnud vaid kaks (Taani ja Ühendkuningriik) kohustatud eurot käibele võtma. Tegu on ka Euroopa Liidu institutsioonides kasutatava valuutaga ja ratifitseerimata jäänud Euroopa põhiseaduse lepinguga oleks euro lisatud Euroopa Liidu ametliku valuutana Euroopa sümbolite hulka. Peale Euroopa Liitu kasutatakse eurot laialdaselt ka väljapoole Euroopa Liitu jäävates riikides. Kui arvata välja kaks loobumistingimustega riiki (Taani ja Ühendkuningriik), on kõik Euroopa Liidu praegused ja tulevased liikmesriigid kohustatud võtma valuutana kasutusele euro, vahetades sellega välja varem käibel olnud valuuta. Eurot kasutavate ja mittekasutavate riikide suhted on olnud arutelu all nii Ühendkuningriigi liikmeks olemise ajal (Ühendkuningriik kui suur eurost loobunud riik) kui ka hiljem Euroopa Liidust lahkumise korral. Peamiselt käsitlevad arutelud euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide omavahelist jõudude tasakaalu, sest püütakse vältida olukorda, kus euroalasse kuuluvad riigid domineeriksid eurot mittekasutavate riikide üle. Ühendkuningriik on varem nõudnud Euroopa Liidu tunnustamist Euroopa Liidu lepingutes mitme valuuta liiduna (multi-currency union). See aga tõi kaasa mured teistes riikides euro kasutuselevõtu õõnestamise pärast. Tabelis on loetletud 27 Euroopa Liidu liikmesriigis kasutusel olevad ametlikud ja mitteametlikud valuutad. Euroopa Liidu liikmesriikide eriterritooriumitel kasutatakse ka muud valuutat, kuid kuna need territooriumid ei ole allutatud kõigile Euroopa Liidu õigusaktidele (ei moodusta osa Euroopa Liidu põhiosast), ei ole neid siin loetletud.  Pikemalt artiklis Euro ajalugu Euroopa Liidu majandus Rahaühikute loend The Eurozone seeks a post-Brexit balance. European Data Journalism Network. 15.12.2017. Euro area | European Commission. UK call for ‘multicurrency’ EU triggers ECB alarm. Financial Times. 04.12.2015. The Great British Euro Conundrum. Handelsblatt. 20.06.2016. What a fair relationship between ‘euro ins’ and ‘euro outs’ could look like. London School of Economics. 26.01.2016.
Eerik Jaanvärk

Eerik Jaanvärk (kuni 1936 Erich Jaanverk; 11. november 1893 Tallinn – 6. mai 1967 Tartu) oli eesti pedagoogikateadlane ja haridustegelane. Ta lõpetas 1912. aastal Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Aastatel 1912–1918 õppis Moskva ülikoolis filosoofiat ja pedagoogikat, täiendas ennast Berliini ülikoolis psühholoogia alal (1923) ning lõpetas 1935. aastal Tartu ülikooli ka germaani filoloogia erialal. E. Jaanvärk kuulus 1936. aastast üliõpilasseltsi Raimla. Töötas aastaid Tartu Õpetajate Seminaris, kus oli ühtlasi ka direktori asetäitja (1920–1937). Ta oli Tartu Ülikooli didaktilis-metoodilise seminari juht (1933–1937), 1937. aastast Läänemaa koolide inspektor, koolinõunik, 1947. aastast vanemõpetaja ja asedirektor Tartu õpetajate instituudis ning vanemõpetaja Tartu Ülikoolis. Püsiva osa E. Jaanvärgi elutööst moodustavad õpikud ja metoodilis-pedagoogiline uurimistöö peamiselt saksa, vene ja teiste võõrkeelte alal. Talle kuulus Tartus kirjastus Kool (1926–1940), mis oli spetsialiseerunud õpikute ja õppematerjalide väljaandmisele eri keeltes. Jaanvärk oli üks Eesti Psühholoogia Seltsi loojatest 1960. aastatel ning selle vastutav sekretär. E. Mitt, E. Jaanvärk "Deutches Lesebuch" 1.-6. Kirjastus Kool 1923 (ja mitu kordustrükki) E. Jaanvärk "Wissenschaftliche und philosophische Prosa". Kirjastus Kool 1932. E. Jaanvärk (koostaja) "Psühholoogia ja kaasaeg". Kirjastus Valgus 1968. 1940 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Irene Tiivel oli Eerik Jaanvärgi tütar ja Toomas Tiivel on tütrepoeg. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Rovigo

Rovigo on linn Itaalias Veneto maakonnas, Rovigo provintsi halduskeskus. Rovigo (Rhodigium) nime on esmamainitud ühes 838. aasta Ravenna dokumendis. Madonna del Soccorso kirik (nn Rotonda); ehitatud aastatel 1594–1606. Rovigo toomkirik (Duomo); algselt ehitatud 11. sajandil, ümber ehitatud 1461. ja 1696. aastal. Immacolata Concezione kirik (1213) Palazzo Roverella Palazzo Roncale (1555) Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Rovigo valla ametlik koduleht itaalia keeles
Lahingutegevuses haavatu

"WIA" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge WIA (täpsustus). Lahingutegevuses haavatu (inglise keeles wounded in action, lühend WIA) on sõja käigus lahingutegevuses haavatasaanud võitleja tähistamiseks kasutatav termin sõjanduses. I maailmasõjas osalenud 65 038 810 mobiliseeritud võitlejast langes lahingus 8 528 831 ja sai haavata 21 189 154 võitlejat. Lahingus langenu (KIA) Sõjavang (POW) "AAP-06 / Edition 2018 / NATO GLOSSARY OF TERMS AND DEFINITIONS (ENGLISH AND FRENCH)" (PDF) (inglise ja prantsuse). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2.06.2021. Vaadatud 20.11.2018.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "World War I // 1914–1918 // Killed, wounded, and missing" (inglise). Encyclopædia Britannica. Vaadatud 20.11.2018.
Bodenwerder

Bodenwerder on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 28,92 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5562 inimest. Linn on tuntud parun Münchhauseni sünni- ja elupaigana (Münchhausenstadt). Linn asub Weseri jõe ääres, Hamelnist ülesvoolu, kohas, kus jõgi küngaste vahelt läbi pressib. Asula sai linnaõiguse 1287. aastal rüütel Heinrich II von Homburgilt. 1289. aastal oli seal juba oluline sild üle jõe, mis ühendas Hameln-Paderborni ja Einbeck-Frankfurti. 1340. aasta paiku oli mõisahärraks üks Homburgi Bodo, kes algatas linnaplaani müüride ja tornidega. Temalt sai linn nime, mis tähendab Bodo saart. 1750. aastal jäi parun Münchhausen, kes oli sündinud Bodenwerderis, seal pensionile ja jutustas sõpradele oma kuulsaid lugusid. Ta suri 1797. aastal ja maeti sinna. Linn omandas tema maja 1935. aastal ja seda kasutati raekojana; lisati Münchhauseni tubamuuseum. Rongiühendus peatati 1982. aastal. Igal aastal mais antakse välja Münchhauseni auhind meelelahutuse eest. Münchhauseni muuseum ja mälestusmärk, samuti tema haud Kemnade kloostrikirikus on märkimisväärsed turismisihtkohad. Linnas on ka gooti kirik Stadtkirche Sankt Nikolai. Linna ümber on jäänukid keskaegsetest kindlustustest. Jonatan Briel (1942–1988), kirjanik, filmirežissöör ja stsenarist, asutas 1962. aastal noorte filmistuudio Jugendfilmstudio Holzminden Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen (1720–1797), tuntud kui parun Münchhausen Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bodenwerder.de
Brevörde

Brevörde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 13,59 km². 31. detsembril 2017 elas seal 630 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Eesti merekindlused

Merekindlused olid Eesti merejõudude koosseisu kuulunud rannakaitse suurtükiväe koondis. Merekindluste põhiülesandeks oli Tallinna kaitse mere poolt. Merekindluste aluseks said Esimese maailmasõja eel ja ajal Tallinna ümbrusse rajatud Peeter Suure merekindluse alles jäänud ehitised ja relvastus, mille korrastamist alustati juba Vabadussõja ajal. Kuni 11. detsembrini 1918 allus Tallinna rannakindluse piirkond, sh ka Naissaare ja Aegna merekindlused, Kaitseliidule. Tallinna rannakindluse piirkonna ülem ülemkapten Konrad Rotschild. Kuni 13. maini 1919. aastal kuulusid rannakindlustused 1. kindluse raskesuurtükiväe divisjoni alluvusse, divisjoni ülem alamkapten Eduard Aindt. 16. veebruaril 1919. aastal moodustati Eesti Merejõudude koosseisus Rannapatareide osakond, rannapatareide osakonna ülemaks määrati leitnant Theodor Pohlmann. 18. juunil 1919. aastal reorganiseeriti Merejõudude rannapatareide osakond, Meresuurtüki ja Rannakindlustuste osakonnaks ja 22. juulil 1919. aastal Merekindluste Suurtüki ja Miini Valitsuseks. MSM valitsusest moodustati 10. oktoobril 1919. aastal selle asemele Merekindluste Staap. 6. septembril 1940 võeti endised Eesti merekindluste patareid Nõukogude Punalipulise Balti laevastiku koosseisu ning komandantuuride põhjal moodustati Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse kaks divisjoni. Naissaarel ja Suurupil paiknenud patareidest moodustati 96. üksik rannakaitse suurtükidivisjon ja Viimsi poolsaarel paiknenud Miiduranna ja Tammneeme patareid hakkasid need kuuluma koos Aegna patareidega 94. üksikusse rannakaitse suurtükidivisjoni. Suuropi Komandantuur, Naissaare Komandantuur, Aegna Komandantuur. Komandantuuride tüüpkoosseisus olid sidekomando, mehaanikakomando, administratiiv-majanduskomando, ambulants, desinfektsioonikomando, rannapatareid ning dessantkaitsekompaniid (Aegnal ja Naissaarel). Naissaare komandantuuris oli peale selle veel meteoroloogiajaam ja laskemoonaladu. Viimsi poolsaarel asuvad patareid kuulusid Aegnasaare komandantuuri alla. kapten Vladimir Janitz kapten Joan Masik kaptenmajor Vassili Martson kolonel Karl Aleksander Freimann (ametikoht kaotati 1. aprillil 1940 ja muudeti Merejõudude juhataja abiks merekindluste alal) Peeter Suure merekindlus Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Robert Nerman. Vabadussõja sündmused Aegna saarel. Viimsi Teataja, 25. jaanuar 2008, lk 7
Kaspars Daugaviņš

Kaspars Daugaviņš (sündinud 18. mail 1988 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib Slovakkia kõrgliigaklubis Michalovce Dukla ründajana vasakäärel. Daugaviņš alustas 2003. aastal karjääri Läti klubides HK Riga 2000 ja Prizma Riga. 2006. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Ottawa Senatorsi poolt 91. valikuna. Seejärel suundus Daugaviņš Põhja-Ameerikasse, mängides järgmisel viiel hooajal põhiliselt Ontario Hockey League'i klubis Toronto St. Michael's Majors (hilisem Mississauga St. Michael's Majors) ja American Hockey League'i (AHL) klubis Binghamton Senators. NHL-is tegi ta Ottawa Senatoris meeskonnas debüüdi 14. jaanuaril 2010 mängus New York Rangersi vastu. Hooajal 2010–11 tuli ta Binghamton Senatorsiga AHL-i võitjaks. Hooajal 2011-12 sai ta NHL-is juba rohkem mänguaega, kui käis Senatorsi meeskonnas väljakul 65 korral. Hooaja 2012–13 esimese poole veetis ta KHL-i klubis Riia Dinamo ning mängis hooaja teisel poolel Senatorsi ja Boston Bruinsi meeskonnas. Hooajal 2013–14 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC. 2013. aastal võitis ta klubiga Spengleri karika. Aastatel 2014–2021 mängis Daugaviņš KHL-i klubides. Aastatel 2014–2015 mängis Moskva Dinamos, seejärel kolm hooaega Nižni Novgorodi Torpedos ning pärast seda kaks hooaega Moskva Spartakis. 2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu HK Vitjaziga. Hooajal 2015–16 valiti ta KHL-i tähtede mängule. 2021. aasta juunis naasis ta Šveitsi kõrgliigasse, liitudes SC Berniga. Hooajal 2022/23 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Iserlohn Roosters. 2023. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Michalovce Duklaga. Läti jäähokikoondisse on Daugaviņš kuulunud 11 maailmameistrivõistlustel (esmakordselt 2006. aastal) ning 2010., 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Läti koondisega pronksmedali. Kaspars Daugaviņš. eliteprospects.com. Vaadatud 21.11.2018 "Novou posilou Kaspars Daugavins". hkduklamichalovce.sk (slovaki). 13. september 2023. Vaadatud 30. septembril 2023. Kaspars Daugaviņš hockeydb.com lehel Kaspars Daugaviņš Eurohockey.com lehel
Helsingi lepped

Helsingi lepped, ka Helsingi lepe või Helsingi lõppakt oli Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsil augustis 1975 Euroopa riikide (peale Albaania ja Andorra) ning Ameerika Ühendriikide ja Kanada riigipeade kohtumisel sõlmitud leping, mis sätestas deklaratiivses vormis üleeuroopalise strateegilise julgeoleku ja rahvusvahelise läbikäimise põhimõtted, sealhulgas humanitaarküsimustes.
Connor McDavid

Connor Andrew McDavid (sündinud 13. jaanuaril 1997 Richmond Hillis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. Ta on NHL-i klubi Edmonton Oilersi kapten. 2015. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i draft '​is esimese valikuna. Hooajal 2016–17 lõi ta NHL-is 30 väravat ja andis 70 väravasöötu. Kokku kogus ta põhihooajal 100 punkti, millega oli liigas esimesel kohal. Sellega pälvis McDavid Art Ross Trophy, saades sellega kolmandaks noorimaks mängijaks, kes selle auhinna on võitnud; ainult Sidney Crosby ja Wayne Gretzky võitsid selle auhinna nooremalt. Samuti oli ta põhihooajal Oilersi suurim väravakütt. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy. Läänekonverentsi poolfinaalis kaotas Oilers Anaheim Ducksile tulemusega 4:3. Hooajal 2017–18 oli ta liigas ta esimesel kohal kogutud punktidega (kokku 108), pälvides sellega teist korda järjest Art Ross Trophy. Ta lõi kokku 41 väravat ning sel hooajal suutis temast enam väravaid lüüa ainult Pittsburgh Penguinsi mängija Jevgeni Malkin (42 väravat). Oilers sel hooajal aga väljalangemismängudele ei pääsenud. Connor McDavid hockeydb.com lehel
2018.–2019. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

2018.–2019. aasta maailma karikasari mäesuusatamises oli 53. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 27. oktoobril 2018 Austrias Söldenis ning viimane 17. märtsil 2019 Andorras Soldeus. Pärast 30/39 etappi Ametlik tabel Pärast 29/37 etappi Ametlik tabel "Men's Slalom – Levi, FIN". FIS. 18.11.2018 "Men's Donwhill – Lake Louise, CAN". FIS. 24.11.2018 "Men's Super Giant Slalom – Lake Louise, CAN". FIS. 25.11.2018 "Men's Downhill – Beaver Creek (USA)". FIS. 30.11.2018 " Men's Super-G – Beaver Creek (USA)". FIS. 1.12.2018 "Men's Giant Slalom – Beaver Creek (USA)". FIS. 2.12.2018 "Men's Giant Slalom – Val d'Isère (FRA)". FIS. 8.12.2018 "Women's Giant Slalom – Sölden, AUT". FIS. 27.10.2018 "Women's Slalom – Levi, FIN". FIS. 17.11.2018 "Women's Giant Slalom – Killington, USA". FIS. 24.11.2018 "Women's Slalom – Killington, USA". FIS. 25.11.2018 "Ladies' Downhill – Lake Louise, CAN". FIS. 30.11.2018 "Ladies' Downhill – Lake Louise, CAN". FIS. 1.12.2018 "Ladies' Super-G – Lake Louise, CAN". FIS. 2.12.2018 "Ladies' Super-G – St. Moritz, SUI". FIS. 8.12.2018 "Ladies' Parallel Slalom/City Event – St. Moritz, SUI". FIS. 9.12.2018 Mäesuusatamise MK-sari FIS-i kodulehel
Ray Meagher

Raymond Francis Meagher (sündinud 4. juulil 1944 Romas, Queenslandis) on Austraalia näitleja. Televisioois ja filmides hakkas Meagher mängima 1970. aastatel. Ta on eelkõige tuntud Alf Stewarti rolli poolest seebiooperis "Kodus ja võõrsil" ("Home and Away"). Ta on mänginud sarjas alates 1988. aastast ja on ainus, kes on mänginud seal sarja algusest saadik. Ta on kõige kauem ühes Austraalia sarjas mänginud näitleja. 2010. aastal pälvis ta rolli eest Logie auhinna. Ray Meagher andmekogus IMDb (inglise)
Sharni Vinson

Sharni Vinson (sündinud 22. juulil 1983 Sydneys) on Austraalia näitleja. Vinson sündis Sydneys ja kasvas üles Sydney rannikuäärses eeslinnas Cronullas. Ta tegeles juba lapsepõlves laulmise, näitlemise, tantsimisega ja ujumisega. Aastatel 2005–2008 mängis ta Austraalia seriaalis "Kodus ja võõrsil" ("Home and Away"), kus kehastas Cassie Turnerit, kuigi kahes väikeses kõrvalrollis oli ta sarjas mänginud juba paar aastat varem. 2006. aastal esitati ta rolli eest kandideerima Logie auhinnale. Ta on teinud rolli ka USA telesarjades "CSI: New York" ja "NCIS: Kriminalistid". 2010. aastal mängis ta filmis "Keelatud tants 3-D" ("Step Up 3D"). Ta on mänginud ka õudusfilmides "Sina oled järgmine" ("You're Next"; 2011), "Bait 3D" (2012) ja "Patrick" (2013). Sharni Vinson andmekogus IMDb (inglise)
Eesti Antropoloogia Ühendus

Eesti Antropoloogia Ühendus on mittetulundusühing, mille eesmärkide seas on edendada ja populariseerida antropoloogiaalast haridust Eestis. Ühendus asutati 2008. https://eestiantropoloogia.wordpress.com/meist/ (vaadatud 21.11.2018) Koduleht
1875

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | 1879 | ► | ►► 1875. aasta (MDCCCLXXV) oli 19. sajandi 75. aasta. 18. aprill (vkj 6. aprill) – asutati Kuressaare aurulaevaselts Osilia. 10. mai (vkj 28. aprill) – asutati Narva neljaklassiline poeglaste progümnaasium. Maikuus alustati Tapa–Tartu raudteeliini ehitust, mida juhtis insener Hermann Claudius Samson von Himmelstiern. Juulis asutati laulu- ja mänguselts "Endla". Kaupmees Otto Stier asutas Tartus Eesti esimese sõudeklubi Dorpater Ruder-Klub. 25. august (vkj 13. august) – Tartus pandi tööle saksa eraprogümnaasium. 10. september (vkj 29. august) – Viljandis pandi tööle Liivimaa Maagümnaasium. Detsembris ilmus Jakob Hurda eestvõttel rahvaluulekogu "Vana Kannel" esimene osa. ... 15. märts – ametisse astus USA kardinal John McCloskey. 10. mai – Venemaal likvideeriti usuordud. 7. jaanuar – Thomas J. Hicks, USA kergejõustiklane 7. veebruar – Erkki Melartin, soome helilooja 21. veebruar – Jeanne Calment, prantsuse ülipikaealine 1. aprill – Edgar Wallace, inglise kirjanik 15. mai – Paul-Eduard Luiga, eesti põllumajandustegelane ja vallavanem 24. mai – Robert Garrett, USA kergejõustiklane 6. juuni – Thomas Mann, saksa kirjanik 8. juuni – Ernst Enno, eesti luuletaja 8. november – Jevgeni Tarle, vene ajaloolane 19. november – Mihhail Kalinin, Nõukogude riigitegelane 19. november – Mart Vels, Eesti õpetaja ja põllumajandustegelane 4. detsember – Rainer Maria Rilke, austria proosakirjanik ja luuletaja 30. detsember – Hans Pöögelmann, eesti poliitik ja publitsist 20. jaanuar – Jean-François Millet, prantsuse maalikunstnik 22. veebruar – Camille Corot, prantsuse maalikunstnik 4. august – Hans Christian Andersen, taani kirjanik 27. juuli – Aleksander Kunileid, eesti helilooja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 145
Joonas Donskoi

Joonas Donskoi (sündinud 13. aprillil 1992 Raahes) on Soome jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Seattle Kraken ründajana paremäärel. Donskoi alustas karjääri hooajal 2009–10 Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät. 2010. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i draft '​is 99. valikuna. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 tuli ta klubiga Soome meistriks. 2015. aastal sõlmis ta lepingu San Jose Sharksiga. 2016. aastal jõuti Stanley karika finaali, kus kohtuti Pittsburgh Penguinsiga. Finaalsarja kolmandas mängus võitis Sharks lisaajal Donskoi väravast Penguinsi tulemusega 3:2, kuid kuue mängu kokkuvõttes jäädi Penguinsile alla tulemusega 2:4. 2017. aastal pikendas Donskoi Sharksiga lepingut veel kahe aasta võrra. 2019. aasta juulis liitus ta Colorado Avalanche'iga, kus ta mängis kaks hooaega. 2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Donskoi NHL-i Expansion Draft '​is. Soome jäähokikoondises osales Donskoi 2015. aasta maailmameistrivõistlustel. Joonas Donskoi. eliteprospects.com. Vaadatud 21.11.2018 "Sharks Re-Sign Forward Joonas Donskoi". Sharks.nhl.com. 12.5.2017. Vaadatud 21.11.2018 Joonas Donskoi NHL.com lehel Joonas Donskoi hockeydb.com lehel