laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Muusikamatemaatika

Muusikamatemaatika (ladina keeles musica mathematica) on rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse muusika loomiseks ja analüüsimiseks vajalike matemaatiliste mudelite väljatöötamise ja uurimisega. Muusika matemaatilise modelleerimise võib jagada kolmeks valdkonnaks: heliallikas ja matemaatika, mille puhul tegeldakse muusikainstrumendi füüsikalise ja matemaatilise modelleerimisega; heli ja matemaatika, mille puhul tegeldakse heli matemaatilise modelleerimisega; muusikaline struktuur ja matemaatika, mille puhul uuritakse muusika kompositsiooni- ja analüüsimudelite matemaatilist olemust, käsitledes heliteost formaalse grammatika reeglipärase või juhusliku protsessi tulemusena. Muusikamatemaatika teemad on näiteks heli kui füüsikalise nähtuse matemaatiline modelleerimine, sealhulgas spektraalanalüüs ja helisüntees heli ruumiakustiline modelleerimine heli psühhoakustiline modelleerimine heliridade ja häälestuse matemaatiline modelleerimine muusikalise struktuuri matemaatiline modelleerimine, sealhulgas muusikaline hulgateooria heliloomingu protsessi matemaatiline modelleerimine, sealhulgas algoritmiline komponeerimine helilise analoogsignaali digiteerimine 1295. aastast pärinevas anonüümses traktaadis "Tractatus duorum monachorum de Hailsprunne Regulae de musica" (avaldatud väljaandes Mettenleiter, Dominicus 1866: Musikgeschichte der Stadt Regensburg. Regensburg, 61-70, lk 64) on Boethiusele tuginedes öeldud: "Üks on mängida pille... Teine on luua laule... Kolmas on mõlemat põhjendada. See on muusikamatemaatika." ("Unum (sc. genus) est, quod instrumentis agitur ... Aliud, quod fingit carmina ... Tercium, quod utrumque diiudicat. Et hoc est musica mathematica" (cf. Boeth. mus. 1, 34 p. 224, 26)).[1], [2]
Jõgeva Spordikeskus

Jõgeva Spordikeskus on spordikompleks ja Jõgeva Vallavalitsuse hallatav asutus Jõgeva maakonnas Jõgeval. Kompleksi kuulub spordimaja Virtus, Jõgeva staadion ja harjutusstaadion, Jõgeva tenniseväljakud ja staadioni hokiväljak, kettagolfipark, jõulinnak, rulapark, tervise- ja suusarada. Spordikeskuse koduleht Jõgeva Spordikeskus Eesti spordiregistris
Jõhvi Spordikool

Jõhvi Spordikool on spordikool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Hariduse tänav 5a. Kooli haldab Jõhvi vallavalitsus. Kooli direktor on Helen Mast. Koolis on järgmised osakonnad: kergejõustiku-, korvpalli-, sulgpalli-, suusatamise-, ujumise- ja võrkpalliosakond. Kool asutati 1. jaanuaril 1989. https://www.riigiteataja.ee/akt/426112015020 (vaadatud 04.11.2017) https://web.archive.org/web/20171104223455/http://spordikool.johvisport.ee/index.php?id=103122 (vaadatud 04.11.2017) Kooli koduleht
Kose Spordikool

Kose Spordikool oli spordikool Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus. Kool alustas tegevust 1. septembril 1996 ja suleti iseseisva õppeasutusena 1. septembril 2020. Sellest ajast tegutseb spordikool Kose Huvikooli spordiosakonnana. Kooli juhataja oli Erik Horn. Koolis oli kolm osakonda: kergejõustiku-, korvpalli- ja ujumiseosakond. https://web.archive.org/web/20171104224203/http://spordimaja.ee/spordikool/ (vaadatud 04.11.2017) Spordikoolist Kose Spordimaja kodulehel
Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen

Vabahärra Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen (14. märts (vkj) 1727 − maeti 12. september (vkj) 1796 Riia) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik. Ta oli Liivimaa maamarssali vabahärra Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghauseni (1685−1749) ja tema abikaasa Margarethe Elisabeth von Lode (1704−1777) poeg. Sai koduhariduse. 1745. aastast õppis Strasbourgi ülikoolis. Pärast õpingute lõppu reisis Saksamaal, Prantsusmaal ja Hollandis. Seejärel oli Liivimaa kindralkuberneri sekretär. 1759. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks. Samal aastal valiti Liivimaa maamarssaliks, kellena oli tegev kaks ametiaega (kuni 1765. aastani). 1762. aastal osales Moskvas keisrinna Katariina II kroonimisel. 1767. aastal sai temast Liivimaa Läti distrikti aadlimarssal. Asehalduskorra ajal oli ta 1783−1786 Liivimaa kubermangu aadlimarssal, samal ajal teenisLiivimaa õuekohtu tsiviilkohtupalati presidendina. 1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi asutajaliige ja tegevliige ning 1796. aastal valiti ta selle organisatsiooni esimeseks presidendiks, kuid suri peagi. Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 656 [1]. Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital". EAA, f. 1185, n. 1, s. 1231, L 1. EAA, f. 1185, n. 1, s. 12, L 12. Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Reinhold von Berg

Friedrich Reinhold von Berg (26. oktoober (vkj) 1736 Erla − 5. jaanuar (vkj) 1809 Ropaži) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik. Põlvens Päri Bergide aadlisuguvõsast. Tema isa oli Liivimaa maamarssal Gotthard Wilhelm von Berg (1682−1756), ema Eva Helene von Helmersen (1695−1756). Tudeeris 1759. aastal Strassburgi ülikoolis. Seejärel reisis ringi Saksamaal ja Itaalias. Naasis Liivimaale ja valiti 1772. aastal maanõunikuks, kellena oli ametis 1786. aastani; uuesti oli ta maanõunik aastatel 1797−1798. 1772. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Võnnu kreisi ülemkirikueestseisjaks. 1784−1796 oli südametunnistuskohtunik. Teenis välja tõelise riiginõuniku aukraadi. 1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliige, olles üks asutajaliikmetest. 1796. aastal valiti ta selle presidendiks, kellena oli ametis surmani. Abiellus 1764. aastal vabapreili Katharina Dorothea von Campenhauseniga (1747−1807). Sellest liidus sündis neli poega ja tütar. Teine poeg Balthasar Dietrich von Berg (1766−1838) oli Liivimaa maanõunik, Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektor ja Läänemere provintsidesse ülikooli rajamise komitee liige. Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930, lk 659-60 [1]. Reinhold von Berg veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" EAA, f. 1185, n. 1, s. 1231, L 1. EAA, f. 1185, n. 1, s. 12, L 12. Lenz, Wilhelm. Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710 - 1960. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 52. Reinhold von Berg veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Linnaasundus

Linnaasundus (vene keeles городское поселение) on munitsipaalmoodustise liike Venemaal; linn või alev (посёлок городского типа), mille territooriumil teostatakse omavalitsuslikku haldamist. Linnaasundused, mis ei ole saanud linnaringkonna staatust, kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu. Linnaasunduste loomine seadustati 2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitlevas föderaalseaduses. Looma hakati neid munitsipaalreformi käigus. Seisuga 1. jaanuar 2017 oli Venemaal 1589 linnaasundust. Федеральный закон. terrus.ru, 6. oktoober 2003.
Oja tänav

Oja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Oja tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Tiskre oja järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 15.01.2017. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285
Hirotugu Akaike

Hirotugu Akaike (jaapani keeles 赤池 弘次 Akaike Hirotsugu; 5. november 1927 – 4. august 2009) oli Jaapani statistik, kes töötas informatsiooniteooria valdkonnas. Ta formuleeris 1970. aastate alguses Akaike informatsioonikriteeriumi (AIC), millega võrreldakse statistilisi mudeleid. Formaalselt avaldas ta selle 1974. aastal artiklis "A new look at the statistical model identification", kuigi oli sellega juba varem esinenud sümpoosionil ja mitteametlikult oli see sümpoosioni kokkuvõttes ilmunud. Suure panuse eest statistika ja modelleerimise arengusse ning Akaike informatsioonikriteeriumi väljatöötamise eest anti talle 2006. aastal Kyōto auhind. Google avaldas tema 90. sünniaastapäeva auks 5. novembril 2017 oma otsingumootori avalehel vigurlogo. Rohit Gupta (4. november 2017). "Hirotugu Akaike, Hirotugu Akaike's 90th Birthday Google Doodle" (Inglise keel). GSE Mobiles. Vaadatud 5. november 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Hirotugu Akaike's 90th Birthday" (Inglise keel). Google. 5. november 2017. Vaadatud 5. november 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Hirotugu Akaike Memorial Website Kyōto auhinna laureaadi kirjeldus
Eesti-Brasiilia suhted

Eesti-Brasiilia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Brasiilia vahel. Brasiilia tunnustas Eesti iseseisvust 5. detsembril 1921. Brasiilia tunnustas Eesti taasiseseisvumist 4. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 16. detsembril 1991. 2011 avati Brasiilia Suursaatkond Tallinnas. 2014 avati Eesti Suursaatkond Brasiilias, ent see suleti jaanuaris 2017. Eestil on Brasiilias Rio de Janeiros aukonsulaat. Brasiilia eestlased https://web.archive.org/web/20171107052557/http://vm.ee/et/riigid/brasiilia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Hollandi suhted

Eesti-Hollandi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hollandi vahel. Holland tunnustas Eesti Vabariiki de iure 5. märtsil 1921. Holland tunnustas Eesti taasiseseisvumist 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 21. septembril 1991. Tegutseb Eesti suursaatkond Haagis. Hollandi eestlased https://web.archive.org/web/20171107044002/http://vm.ee/et/riigid/holland?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Iirimaa suhted

Eesti-Iirimaa suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Iirimaa vahel. Iirimaa tunnustas Eesti Vabariiki 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. septembril 1991. Iirimaa pole tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis. Tegutseb Eesti Suursaatkond Dublinis. Tegutseb Iirimaa Suursaatkond Tallinnas. Iirimaa eestlased https://web.archive.org/web/20171107020911/http://vm.ee/et/riigid/iirimaa?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Ḩā’ili provints

‘Ḩā’ili provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia põhjaosas.
Sambir

Sambir (ukraina keeles Самбір, poola keeles Sambor, vene keeles Самбор Sambor) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis, Sambiri rajooni halduskeskus. Kuni 2020. aastani oli linn Sambiri rajooni keskus. Sambir asub Dnestri jõe paremal kaldal, Lvivist umbes 70 km lääneedelas. Kirjalikes allikates on Sambori esimest korda mainitud 1241. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Sambir 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Alates 1919. aastast oli linn Poola koosseisus. Teise maailmasõja käigus hõivasid Saksa väed linna 10. septembril 1939. 26. septembril 1939 anti linn vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salajastele lisaprotokollidele üle Punaarmeele. 1939. aasta novembris annekteeriti Sambir Ukraina NSV-sse kuuluvana Nõukogude Liidu koosseisu. Nõukogude-Saksa sõjas vallutasid Saksa väed linna 29. juunil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 7. augustil 1944. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sambiri elanikest ukrainlasi 93,6%, poolakaid 3,3% ja venelasi 2,5%. Древний Самбор — там, где остановилось время nice-places.com Старый Самбор Мой штетл Incorporation of Western Ukraine and Western Belarus into the USSR Virtual shtetl История Самбора Города и области Украины Про кількість та склад населення Львівської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001
Eesti-Itaalia suhted

Eesti-Itaalia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Itaalia vahel. Itaalia tunnustas Eesti Vabariiki 26. jaanuaril 1921. Eestil oli saatkond Roomas ja Itaalial Tallinnas. Esimesel iseseisvusajal tegutses Eestis Itaalia Kultuuriinstituut. Itaalia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 31. augustil 1991. Tegutseb Itaalia Suursaatkond Tallinnas. Tegutseb Eesti Suursaatkond Roomas. Itaalia eestlased https://web.archive.org/web/20171107020717/http://vm.ee/et/riigid/itaalia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Luksemburgi suhted

Eesti-Luksemburgi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Luksemburgi vahel. Luksemburg tunnustas Eesti Vabariiki 22. veebruaril 1923. Luksemburg taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted algasid 29. augustil 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Luksemburgis, kes resideerib Brüsselis. Tegutseb ka Luksemburgi suursaadik Eestis, kes resideerib Prahas. Luksemburgi eestlased https://web.archive.org/web/20171103230819/http://vm.ee/et/riigid/luksemburg?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Portugali suhted

Eesti-Portugali suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Portugali vahel. Portugal tunnustas Eesti Vabariiki de facto 1918 ja de jure 6. veebruaril 1921. Portugal pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis. Portugal taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 1. oktoobril 1991. 17. augustist 1998 tegutseb Eesti suursaatkond Lissabonis. Aastatel 2006–2012 tegutses Portugali suursaatkond Tallinnas, pärast 2012. aastat resideerib suursaadik Helsingis. Eesti suursaadik Portugalis on alates 2018. aastast Ruth Lausma Luik. Portugali suursaadik Eestis on alates 2017. aastast António Costa Moura. Portugali eestlased https://web.archive.org/web/20171107025322/http://vm.ee/et/riigid/portugal?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Horvaatia suhted

Eesti-Horvaatia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Horvaatia vahel. Eesti tunnustas Horvaatia Vabariiki 31. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Horvaatias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Horvaatia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107032352/http://vm.ee/et/riigid/horvaatia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Gruusia suhted

Eesti-Gruusia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Gruusia vahel. Gruusia tunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 17. juunil 1992. Tegutseb Eesti Suursaatkond Thbilisis. Tegutseb ka Gruusia Suursaatkond Tallinnas. https://web.archive.org/web/20171107023939/http://vm.ee/et/riigid/gruusia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Usbekistani suhted

Eesti-Usbekistani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Usbekistani vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. oktoobril 1994. Tegutseb Eesti suursaadik Usbekistanis, kes resideerib Riias. Usbekistan pole veel määranud oma suursaadikut Eestisse. https://web.archive.org/web/20171107044013/http://vm.ee/et/riigid/usbekistan?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Uruguay suhted

Eesti-Uruguay suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Uruguay vahel. Uruguay tunnustas Eestit, kui see 22. septembril 1921 võeti vastu Rahvasteliitu. Uruguay pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis. Uruguay taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. septembril 1992. Tegutseb Uruguay suursaadik Eestis, kes on resideerinud Stockholmis ja Helsingis. Tegutseb ka Eesti aukonsul Uruguays, kes resideerib Montevideos. https://web.archive.org/web/20171107022425/http://vm.ee/et/riigid/uruguay?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Vambo Käeri

Vambo Käeri (sündinud 15. mail 1956 Tallinnas) on eesti teatritegelane. Vambo Käeri lõpetas 1988. aastal praeguse Peterburi Teatriakadeemia (ЛГИТМиК) teatrijuhi erialal. Aastatel 1978–1988 oli Eesti Riiklikus Noorsooteatris (praegune Tallinna Linnateater) heliinsener. Seejärel oli Eesti Teatriliidu teatrikooperatiivi Tühi Ruum asutaja ja tegevkorraldaja aastatel 1988–1990. Aastatel 1990–1993 oli Vambo Käeri Eesti Draamateatri asedirektor. Ta on olnud Dominiiklaste Kloostri Muuseumi asutaja ja tegevdirektor aastatel 1994–2009. Vambo Käeri on paljude giidietenduste autor ja läbiviija esinejanime "Müntide Vermija" all. Tööst vabal ajal tegutses Vambo Käeri EÕM-i Harju Ranna rühma komandörina aastatel 1981–1986.
Eesti-Sloveenia suhted

Eesti-Sloveenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Sloveenia vahel. Kui Sloveenia iseseisvus 25. juunil 1991, siis tunnustas ta 25. septembril 1991 Eesti Vabariiki. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 11. detsembril 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Sloveenias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Sloveenia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis. 27. novembril 2015 avas Sloveenia aukonsulaadi Tallinnas. https://web.archive.org/web/20171107063201/http://vm.ee/et/riigid/sloveenia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Tühi Ruum

Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum" asutati 1988. aastal Juhan Viidingu ja Tõnis Rätsepa heatahtlikul õhutusel ning sellest sai esimene omalaadne teatritegemise kui ettevõtluse vorm tollases Nõukogude Liidus. Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum" kui esinejaid koondav ühistu asutati Vambo Käeri diplomitööna Peterburi Teatriakadeemias. Teatrikooperatiivi "Tühi Ruum" asutajate seas olid veel David Vseviov ja Ülle Vaarik. Oma tegevusaastatel koondati ja esindati paljusid esinejaid, kollektiive ja ansambleid. Lindistati ja avaldati helikassetil lavakava "ÖÖTÖÖ", korraldati kontserte ja etendusi.
Raba-võiliblikas

Raba-võiliblikas (Colias palaeno (Linnaeus, 1758)) on võiliblika perekonda põualibliklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi. Tema elupaigaks on rabad. 2017. aasta sügisel esitati raba-võiliblikas üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Raba-võiliblikas andmebaasis eElurikkus
Moskva Linnavalitsus

Moskva Linnavalitsus (vene keeles Правительство Москвы) on riigivõimuorgan Venemaal, Venemaa Föderatsiooni pealinna Moskva täitesaatva võimu organ. Moskva Linnavalitsuse struktuuri kuuluvad täidesaatva võimu harukondlikud ja funktsionaalsed võimuorganid (departemangud, komiteed, peavalitsused, valitsused ja inspektsioonid) ning kohapealseks juhtimiseks territoriaalsed täidesaatva võimu organid (haldusringkondade prefektuurid ja rajoonide administratsioonid (районные управы). Moskva Linnavalitsuse liikmeteks on Moskva linnapea, tema asetäitjad (2017. aastal oli neid 7 ), Moskva linnapea ja Moskva Linnavalitsuse aparaadi juht, Moskva Linnavalitsuse ministrid ning Moskva linna haldusringkondade prefektid. 1991. aastal, veel enne NSV Liidu lagunemist, valiti esmakordselt Vene NFSV-s Moskvas linnapea (meer) ja Moskva Linnavalitsus. Esimestel kuudel tegutses Moskva Linnavalitsus paralleelselt Moskva Linna TSN Täitevkomiteega (likvideeriti 1991. aasta septembris). Moskva tsentrumis Tverskaja 13 asub linnavalitsuse hoone (merija). Tsaari-Venemaal asus selles majas Moskva kindralkuberneri residents. Aadressil Uus-Arbat 36 paikneb Moskva Linnavalitsuse hoonekompleks (endine Vastastikuse Majandusabi Nõukogu peakorter). 2016. aastal soetas Moskva Linnavalitsus kinnisvarana 55 000 m² ametipindu Moskva-Siti ärikeskuses asuvas pilvelõhkujas Oko. Moskva Valitsuse struktuur. mos.ru "Око" для мэрии. kommersant.ru, 27. juuli 2016 Moskva linnapea ametlik koduleht. mos.ru Moskva Valitsuse struktuur. mos.ru Moskva territoriaalne korraldus (interaktiivne kaart). mos.ru
Moskva linnapea

Moskva linnapea (vene keeles мэр Москвы) on Moskva linna kõrgeim ametiisik, linnapea (meer), kes juhib Moskva Linnavalitsust – linna kõrgeimat täidesaatvat võimuorganit. Vastavalt Moskva linna põhikirjale valitakse Moskva linnapea Moskva linnaelanikest valijate poolt otsestel ja salajastel valimistel viieeaastaseks ametiajaks. Moskva linnapea peab olema vähemalt 30-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik, kes ei ole samal ajal mõne teise riigi kodanik (võrdluseks: Venemaa presidendi valimistel 35-aastaselt). Viimastel, 2013. aastal, toimunud Moskva linnapea valimistel sai ametis olev linnapea Sergei Sobjanin enim hääli (51,37%), edestades ülekaalukalt teiseks jäänud Aleksei Navalnõid, kes sai 27,24% hääli. Üle 50%-ne häältesaak tagas Sobjaninile võidu esimeses voorus. 1991–1992 Gavriil Popov (12. juunist 1991 kuni 6. juulini 1992) 1992–2010 Juri Lužkov 2010–2010 Vladimir Ressin (kohusetäitja 28. septembrist 21. oktoobrini) alates 2010. aastast Sergei Sobjanin Gavriil Popov Juri Lužkov Vladimir Ressin Sergei Sobjanin Закон города Москвы. Устав города Москвы. consultant.ru, 28. juuni 1995 Закон города Москвы. Изьирательный кодекс города Москвы. consultant.ru, 6. juuli 2005 Moskva linnapea ametlik koduleht. mos.ru
Eesti-Armeenia suhted

Eesti-Armeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Armeenia vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 23. augustil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Armeenias, kes resideerib Thbilisis. Tegutseb ka Armeenia suursaadik Eestis, kes resideerib Vilniuses. https://web.archive.org/web/20171107020730/http://vm.ee/et/riigid/armeenia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted

Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel. Eesti tunnustas Bosnia ja Hertsegoviinat 1. juunil 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 8. veebruaril 1993. Tegutseb Eesti suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Bosnia ja Hertsegoviina suursaadik Eestis, kes resideerib Stockholmis. https://web.archive.org/web/20171110151756/http://vm.ee/et/riigid/bosnia-ja-hertsegoviina?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Iraani suhted

Eesti-Iraani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Iraani vahel. Iraan (tollal Pärsia) tunnustas Eestit 22. septembril 1921, kui oli Eesti vastuvõtmise poolt Rahvasteliitu. 10. septembril 1991 tunnustas Iraan Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 18. augustil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Iraanis, kes resideerib Ankaras. Tegutseb ka Iraani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107030838/http://vm.ee/et/riigid/iraan?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Islandi suhted

Eesti-Islandi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Islandi vahel. Island (tollal Taaniga personaalunioonis olev kuningriik) tunnustas Eestit de iure 30. jaanuaril 1922. Eesti aukonsulaat Reykjavikis tegutses kuni 1958. aastani, mil suleti Nõukogude Liidu nõudmisel. Island taastunnustas Eestit 22. augustil 1991, olles seejuures esimene riik maailmas, kes seda tegi. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 26. augustil 1991. Tegutseb Eesti suursaadik Islandil, kes resideerib Oslos. Tegutseb ka Islandi suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107025452/http://vm.ee/et/riigid/island?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Indoneesia suhted

Eesti-Indoneesia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Indoneesia vahel. Indoneesia tunnustas Eestit 16. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 5. juulil 1993. Tegutseb Eesti suursaadik Indoneesias, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Indoneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107015159/http://vm.ee/et/riigid/indoneesia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)