laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silja Serenade

Silja Serenade on Eesti laevakompaniile Tallink kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 1990. aastal Masa-Yardsi Turu laevatehases. Laev sõidab Silja Line'i kaubamärgi all Helsingi-Stockholmi liinil vahepeatusega Maarianhaminas. Silja Serenade oli koos oma sõsarlaevaga Silja Symphony üks esimesi parvlaevu, millel on läbi mitme teki ulatuv promenaad. Samuti olid Silja Serenade ja ta sõsarlaev kõige suuremad parvlaevad kuni 1993. aastani, mil Silja Line sai oma laevastikku Silja Europa. 2006. aastal tehti Silja Serenade'il massiivne ümberehitus, et muuta laev atraktiivsemaks ja huvitavamaks võimalikule ostjale (Silja Line oli tollal müügis). Silja Line'i ostuga läks laev 2006. aastal üle Tallinkile. Uus suurem uuendamine, mis hõlmas peamiselt restorane ja kauplusi, tehti 2014. aasta algul. Enne seda müüdi osa laeva senisest sisustusest oksjonil. Silja Serenade Tallinki kodulehel Laeva positsioon, tehnilised andmed ja fotod saidil MarineTraffic
Sonzogno

Sonzogno on Itaalias Milanos tegutsev muusikakirjastus. Selle asutas Edoardo Sonzogno 1874. aastal. Esialgu oli Sonzogno prantsuse noorte heliloojate (Georges Bizet' ja Jules Massenet') teoste väljaandja Itaalias. Alates 1883. aastast hakkas kirjastus korraldama heliloomingukonkursse, kus osalesid teiste hulgas ka Giacomo Puccini ja Pietro Mascagni. Sonzogno on tänaseni itaalia noore koolkonna heliloojate (Pietro Mascagni, Francesco Cilea, Umberto Giordano jt) partituuride põhiväljaandja. Ametlik koduleht
FIFA edetabel

See artikkel räägib meeste koondiste edetabelist. Naiste edetabeli kohta vaata artiklit FIFA edetabel (naised). FIFA edetabel (FIFA/Coca-Cola World Ranking) on rahvusvahelise jalgpalliliidu FIFA edetabel, mis moodustatakse jalgpalli meeste A-koondiste alusel. Edetabelit peetakse 1993. aasta jaanuarist. FIFA muutis 2006. aasta MM-i järel tabeli koostamise reegleid ja esimene uuel moel esitatud edetabel avaldati 12. juulil 2006. Edetabeli punktid sõltuvad kõik A-koondiste viimase nelja aasta jooksul mängitud mängudest, kuid nii, et varem mängitud mängude väärtus langeb aja jooksul (100%, 50%, 30%, 20%). Kõikidest mängudest saadavaid punkte mõjutab mängu lõpptulemus (võit, viik või kaotus), mängu tähtsus, vastase koht sel ajal edetabelis, meeskonna piirkondlik tase ja aasta jooksul mängitud mängude arv. Väravate arv ja kodumängu eelis ei määra uute reeglite puhul midagi. https://web.archive.org/web/20200418061441/http://www.fifa.com/worldfootball/ranking/procedure/men.html FIFA edetabeli uus kava ja õpetus "FIFA current ranking". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 24. juunil 2018. FIFA hetke edetabel Võit Fääride üle Uruguay omast tähtsam Postimees, 5. aprill 2011
Alamliik

Alamliik (ladina keeles subspecies, lühend ssp. või subsp.) on takson, mis on liigist ühe võrra madalamal olev üksus. Alamliigist madalamad liigisisesed ühikud on teisend ehk varieteet ja vorm. See on liigi geograafiliselt või ökoloogiliselt eraldatud osa, mille isendid on evolutsiooni käigus omandanud pärilikke erisusi morfoloogias ja ökoloogias. Seesama kehtib ka teisendi ja vormi kohta, aga erinevus seisneb selles, et teisend ja vorm ei ole geograafiliselt eraldatud. Geograafilise eraldatuse tõttu on alamliikidevaheline geneetiline erinevus ka suurem kui teisendite- ja vormidevaheline geneetiline erinevus. Looduses võivad alamliigi isendid saada paljunemisvõimelisi järglasi nii omavahel kui ka teiste alamliikide esindajatega. Liikide teaduslikud nimetused on kaheosalised: kõigepealt perekonnanimi ja sellele järgneb liiginimi. Alamliigi teaduslik nimetus on seevastu kolmeosaline: perekonnanimi, liiginimi ja liigisisese taksoni nimi. Näiteks linavästriku (Motacilla alba) see alamliik, mis elab suuremas osas Euroopas, sealhulgas Eestis, kannab nime Motacilla alba alba. Kui alamliigi liiginimi ja liigisisese taksoni nimi kokku langevad, siis tähendab see, et see alamliik on selle liigi nominaal- ehk põhialamliik, mida peetakse sellele liigile kõige iseloomulikumaks alamliigiks. Tavaliselt on põhialamliik teistest alamliikidest tuntum, laiema levilaga ja varem kirjeldatud. Mõnikord ei ole bioloogid veel isekeskis selgusele jõudnud, kas mõni looma- või taimerühm on iseseisev liik või alamliik. Sellisel juhul tohib liiginime sulgudesse kirjutada. Nii näiteks pole veel üksmeelt selles, kas Ameerikas elavad hõbekajakad moodustavad omaette liigi ameerika hõbekajakas Larus smithsonianus või on see hõbekajaka alamliik L. argentatus smithsonianus. Sel juhul tohib selle nime kirjutada kujul Larus (argentatus) smithsonianus. Inimese rasse ei loeta alamliikideks. Inimrasside omavaheline geneetiline erinevus on väga väike, näiteks koerte ja kasside tõud erinevad üksteisest märksa rohkem kui inimrassid.
Dingo (ansambel)

Dingo on Soome rokkansambel, mis tegutseb alates 1982. aastast. Dingo tuntuimad laulud on "Autiotalo", "Kirjoitan", "Levoton Tuhkimo", "Sinä ja minä", "Nahkatakkinen tyttö", "Pyhä klaani", "Perjantai", "Rio Ohoi" ja "Musta leski". Ansambli heliplaate on ostetud Soomes üle 500 000. Kõige suurem menu saatis ansamblit aastatel 1984–1986, mil Soomet tabas nn Dingo-maania. Pertti Neumann – vokaal 1982–1986, 1993–1994, 1998–2002, 2004– Jonttu Virta – kitarr 1982–1986, 1993–1994, 1998–2002, 2017– Tom Eklund – bass 2024– Saska Ketonen trummid 2018– Leena Peisa klahvpillid 2018– "Nimeni on Dingo" (1984) "Kerjäläisten valtakunta" (1985) "Pyhä klaani" (1986) "Via Finlandia" (1994) "Purppuraa" (2005) "Humisevan harjun paluu" (2008) "Live" (2009) "Tuhkimotarina" (1993) "Sinä & Minä" (1993) "Suomen parhaat" (1994) "20 suosikkia – Autiotalo" (1997) "Parhaat" (1999) "Dingomania" (2004) "Tähtisarja – 30 suosikkia" (2006) "Kunnian päivät 1983–1986" (2006) "Sound Pack" 2CD+DVD (2010) "Autiotalon aarteet" (2017) Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (1984) Levoton Tuhkimo / Aino (1984) Pistoolisankari / Huumeita Japaniin (1984) Pistoolisankari / Apinatarhaan (1984) Autiotalo / Nimeni on Dingo (1984) (Dingon myydyin single, myyty yli 10 000 kpl) Kirjoitan / Rio Ohoi (1985) Nahkatakkinen tyttö / Kerjäläisten valtakunta (1985) Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa / Ota paha pois (Live) (MAXI-single, 1985) Kunnian kentät (remix) / Sata rohkeaa laivaa (1985) The House Without a Name / Tell Me Now (1986) The House Without A Name (Extended version) / Tell Me Now (Maxi mix) (1986) Kreivin sormus / Koulukapina (1986) Juhannustanssit / Hullu Henri (1986) Levoton Tuhkimo (remix) / Nahkatakkinen tyttö (1992) Perjantai / Sinä ja minä (remix) (1993) Nähdään taas / Ruma ankanpoika (1994) Elämäni sankari / Via Finlandia (1994) Elämäni sankari / Ameriikassa (1994) Sinä ja minä / Jokainen aamu (Promo) (1999) Sinä ja minä / Lakatut varpaankynnet (uusiojulkaisu) (2004) Autiotalo (update 04) / The House Without A Name / Autiotalo (alkuperäinen) (2004) Musta Leski (2005) Purppuraa (2005) Elossa jouluna (Promo) (2007) Skorpioninainen (Promo) (2008) Laivauutisia (Promo) (2008) Indiana (Promo) (2009) Adios Rosario (2012) Facebookissa (2012) Tähtenä taivaalla (2018) http://www.dingomania.fi Intervjuu Pertti Neumanniga. Ringvaade, 25. november 2011
Noor koolkond

Nooreks koolkonnaks (itaalia keeles Giovane Scuola) nimetatakse itaalia ooperiheliloojate gruppi, kes alustasid tegevust 19. sajandi viimasel kümnendil. See termin tekkis ajakirjanduses ning võeti kiiresti üldiselt kasutusele, et rõhutada nende heliloojate stiili muutumist võrreldes varasema itaalia ooperitraditsiooniga. Koolkonda kuuluvad Giacomo Puccini, Pietro Mascagni, Ruggero Leoncavallo, Umberto Giordano, Francesco Cilea ja Alberto Franchetti. Mõned muusikateadlased loevad nende hulka ka Lorenzo Perosi, kes tegelikult kirjutas vaid vaimulikku muusikat.
FIFA aasta jalgpallur

FIFA aasta jalgpallur oli rahvusvahelise jalgpalliliidu FIFA aunimetus, mida anti aastatel 1991–2009 maailma parimale meesjalgpallurile ja 2001–2015 parimale naisjalgpallurile. Auhinna saajad valiti rahvuskoondiste peatreenererite ja kaptenite poolt, kellel kõigil oli kolm häält; esimene oli väärt viis, teine kolm ja kolmas ühe punkti. Meeste seas olid kõige edukamad brasiillane Ronaldo ja prantslane Zinédine Zidane, kes pälvisid aunimetuse kolm korda. Naiste seas said selle aunimetuse brasiillanna Marta viis ja sakslanna Birgit Prinz kolm korda. 2010. aastal ühendati FIFA aasta jalgpalluri ja Euroopa aasta jalgpalluri aunimetus ning edaspidi sai maailma parim meesjalgpallur auhinna "FIFA Ballon d'Or". Alates 2016. aastast, mil aunimetused taas lahutati, saab parim meesjalgpallur aunimetuse "FIFA parim meesmängija" ja parim naisjalgpallur aunimetuse "FIFA parim naismängija". FIFA Ballon d'Or FIFA parim meesmängija FIFA parim naismängija FIFA Puskási auhind Euroopa aasta jalgpallur Euroopa Kuldsaabas "World Player of the Year - Winners". RSSSF. Vaadatud 21. jaanuar 2017.
Blekinge lään

Blekinge lään on 1. järgu haldusüksus (lään) Rootsi kaguosas. See katab täpselt Blekinge ajaloolise maakonna. Blekinge lään piirneb põhjas Kronobergi ja Kalmari lääniga ning läänes Skåne lääniga. Blekinge lään asutati 1683. Lääni pindala on 2941 km². See moodustab 0,7% Rootsi pindalast. Lään on Rootsi läänide seas pindalalt väikseim lään. Elanike arv on 151 013 (seisuga 31. märts 2006), mis moodustab 1,7% Rootsi rahvaarvust. Rahvastiku tihedus on 51 in/km². Aastal 1999 oli elanike arv 150 600, 2005. aastal 150 625. Lääni halduskeskus on Karlskrona. Maavanem on Berit Andnor. Läänitäht on K. Lääni tähised on SE-K ja SE41. Sisemajanduse kogutoodang on 34 566 miljonit Rootsi krooni (2004). Läänis on viis valda: Karlshamni vald Karlskrona vald Olofströmi vald Ronneby vald Sölvesborgi vald Kui Blekinge 1658 Rootsi valdusse läks, kuulus ta algul Kristianstadi lääni ning alates 1680. aastast Kalmari lääni. Aastal 1683 rajati Blekinge lään, mis on tollest ajast katkematult püsinud. Omaette lääni moodustamist seostatakse Karlskrona mereväebaasi strateegilise tähtsusega. Aastal 1658 kuulusid Blekingesse Kristianopeli, Ronneby ja Sölvesborgi linn ning Bräkne härad, Listers härad (kuhu juba 1639 oli [[Villands härad]ist üle toodud Jämshögi kihelkond (sealhulgas Kyrkhult)), Medelstads härad ja Östra härad. Aastal 1664 lisandus Karlshamni linn. Kristianopel kaotas linnaõigused 1677 ja Ronneby 1680. Aastal 1680 sai linnaõigused Karlskrona. Blekinge lääni asutamise ajal oli seal seega kolm linna: Karlskrona, millest sai lääni halduskeskus, ning Karlshamn ja Sölvesborg. Aastal 1686 sai Ronnebyst lydköping Karlskrona all. Aastal 1863 sai Ronnebyst alev ja vald, aastal 1882 uuesti linn. Sellest ajast oli läänis neli linna: Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg. Aastal 1941 lisandus Olofströmi alev ning nendest viiest asulast said 1971. aasta omavalitsusreformiga praeguse viie valla halduskeskused. Karlshamn Karlskrona Ronneby Sölvesborg Bräkne härad Listers härad Medelstads härad Östra härad Blekinge maakond Blekinge läänivalitsus Blekinge maavolikogu Blekinge maavanemate loend Q129406980 Blekinge regiooni koduleht (rootsi keeles)
2007. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused

2007. aasta naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused olid V maailmameistrivõistlused naiste jalgpallis, mis toimusid Hiinas 10.–30. septembrini. Mänge peeti viies linnas: Chengdu, Hangzhou, Shanghai, Tianjin ja Wuhan. Iga alagrupi kaks paremat pääsesid veerandfinaali, kus kohtusid tabeli ühel poolel A1 - B2 ja C1 - D2 ning teisel poolel B1 - A2 ja D1 - C2. Paaride võitjad kohtusid omavahel poolfinaalides. Mängud
Viking Line

Viking Line on Soome laevakompanii, millele kuuluvad parvlaevad sõidavad Läänemere laevaliinidel. Viking Line on aastakümneid olnud Silja Line'i konkurent, nüüdseks on see ettevõte Tallinki peamine konkurent Soome ja Rootsi vahelistel liinidel, aga ka Tallinna–Helsingi liinil. Viking Line'i tegevdirektor (CEO) on 2010. aastast Mikael Backman; varasem tegevdirektor Nils-Erik Eklundi kuulub nüüd ettevõtte nõukogusse. Viking Line'i aktsia on noteeritud Helsingi Börsil. Laevakompanii on tuntud oma tasakaaluka majanduspoliitika ja säästliku majandamise poolest ning olnud ettevaatlik laevastiku uuendamisel. Hiljutise kasumi abil kavatseb Viking Line tellida 2 uut laeva Turu–Stockholmi liinile. 8. veebruaril 2010 ütles Viking Line üles Viking ADCC ehituslepingu, sest laevatehas ei suutnud tähtajast kinni pidada. 22. detsembril 2010 sõlmisid Viking Line ja STX Finlandi Turu laevatehas lepingu uue parvlaeva ehitamiseks, mis valmis jaanuaris 2013. Viking Grace on maailma esimene suur parvlaev, mille Wärtsilä peamasinad töötavad vedela maagaasiga. Laevale on lisatud ka rootorpuri. Aprillis 2017 sõlmis Viking Line lepingu uue parvlaeva ehitamiseks Hiina Xiameni laevatehasega. 2800 reisijakohaga laev Viking Glory pidanuks valmima 2020. aastal, kuid sai valmis alles detsembris 2021 ning hakkas 1. märtsil 2022 sõitma Turu-Stockholmi liinil. Suveks 2017 tõi Viking Line Tallinna-Helsingi liinile kiirparvlaeva Express, mida turundatakse nimega Viking FSTR. Nimekiri ei ole täielik. Silja Line – põhiline konkurent Soome ja Rootsi vahel Tallink – Silja Line'i omanik ja põhiline konkurent Soome ja Eesti vahel Madli Vitismann. Viking Line tõi Tallinna kiirkatamaraani. Eesti Päevaleht (Rootsi), 20. aprill 2017. The road across the sea. Göteborg, 2010. ISBN:978-91-978123-4-4 (inglise keeles) Tie meren yli. Göteborg, 2009. ISBN: 978-91-977697-9-2 (soome keeles) http://www.vikingline.ee http://www.vikingline.fi
Moritzburg

Moritzburg on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Moritzburgi vallas. Juugendstiilis kirik Moritzburgi loss Raudteejaam
Niederau

Niederau on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Niederau vallas. 2011. aastal elas asulas 1838 inimest. Niederaus on raudteejaam Leipzigi–Dresdeni raudteel. Jaam avati 1842. aastal. Alates 2009. aastast on jaamahoone eravalduses. Jaama läbivad regulaarselt rongid, mis sõidavad Dresdenisse, Riesasse ja Leipzigi. Raudteejaam I ja II maailmasõjas hukkunute mälestusmärk
Stena Superfast VIII

Stena Superfast VIII on Eesti laevakompaniile Tallink kuulunud kiire parvlaev, mis on ehitatud 2001. aastal Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal laevakompanii Superfast Ferries jaoks kui Superfast VIII. Laev alustas liiklust liinil Hanko–Rostock. Pärast müüki Tallinkile juunis 2006 sai Superfast VIII Eesti lipu ja kodusadamaks Paldiski ning sõitis liinil Tallinn–Helsingi–Rostock, hiljem liinil Vuosaari–Rostock. Alates novembrist 2011 on Suurbritannia lipu all laeva kodusadam Belfast ja Stena Superfast VIII sõidab Stena Line'i liinil Belfast–Cairnryan. Juulis 2017 andis Tallink teada, et on sõlminud müügilepingu laevade Stena Superfast VII ja VIII müügiks ettevõttele Stena Ropax Limited. Laevad anti üle 2017. aasta detsembris ja jätkavad seni sõitmist varem sõlmitud prahtimislepingu alusel. Laeva müügiteade Tallinki börsiinfos.
Stena Superfast VII

Stena Superfast VII on Eesti laevandusettevõttele Tallink kuulunud kiire parvlaev, mis on ehitatud Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal laevakompanii Superfast Ferries jaoks 2001. aastal. Laev alustas liiklust liinil Hanko–Rostock. Pärast müüki Tallinkile juunis 2006 sai Superfast VII Eesti lipu ja kodusadamaks Paldiski ning sõitis liinil Tallinn–Helsingi–Rostock, hiljem liinil Vuosaari–Rostock. Alates novembrist 2011 on Suurbritannia lipu all laeva kodusadam Belfast ja Stena Superfast VII sõidab Stena Line'i liinil Belfast–Cairnryan. Juulis 2017 müüs Tallink laeva Stena Line'ile. Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com
Donauwörth

Donauwörth on linn Saksamaal Baieri liidumaal Donau-Riesi kreisis, Doonau jõe lähedal. See asub Augsburgist põhjas ja Münchenist loodes. Pärast Augsburgi rahu (1555) oleks 1606. aastal Donauwörthis äärepealt puhkenud uus ususõda, kui protestantlik enamus püüdis takistada katoliiklaste rongkäiku. Tollal riiki valitsenud katoliiklasest keiser luges toimunut usurahu rikkumiseks. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Donauwörthi koduleht
Weinböhla

Weinböhla on asula Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis Weinböhla vallas. Rathaus Külalistemaja Spordiplats
Autoexpress

Autoexpress oli nimi, mille all sõitsid Tallinki kiirlaevad liinil Tallinn-Helsingi. Nende laevade kiirus oli 35-38 sõlme. Esimene kiirlaev Tallink Express I oli katamaraan üksnes reisijaile. 1999. aastal ostetud Tallink Autoexpress oli autotekiga katamaraan, ehitatud Austali laevatehases Austraalias 1996. aastal ning kandis varem nime CatLink III. See Taani laevafirma DSB Rederi A/S tellimusel valminud laev (IMO nr 9107203) mahutas 586 reisijat ja 150 sõiduautot. 2001. aastal ostetud Tallink Autoexpress 2 oli autotekiga katamaraan. See oli ehitatud Poola laevafirma Polferries tellimusel Austali laevatehases 1997. aastal ning sai nimeks Boomerang. 2004. aastal ostetud Tallink Autoexpress 3 (ex Shannon Alexis, ehitatud 1997) ja Tallink Autoexpress 4 (ex St. Matthew, ehitatud 1996) olid Fincantieris ehitatud ühekerelised autotekiga kiirlaevad samast laevaseeriast, mis oli selleks ajaks Tallinn-Helsingi liinile jõudnud Silja Line´i Superseacati nime all. Tallink loobus kiirlaevadest, kui valmisid uut tüüpi kiired jääklassiga parvlaevad Star ja Superstar. Uued laevad võimaldavad liiniliiklust aasta ringi, mis alumiiniumkerega kiirlaevadega polnud võimalik. Tallink AutoExpress teel Tallinna 12. september 1999 Tallink AutoExpress 2 Tallinna sadamas 22. juuni 2007 Tallink AutoExpress 3 "Tehaseandmed Tallink Autoexpressi (ex CatLink III) kohta". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2010. Vaadatud 25. veebruaril 2010. "Tehaseandmed Tallink Autoexpress 2 (ex Boomerang) kohta". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2010. Vaadatud 24. veebruaril 2010.
Džässmuusikute loend

Siin on loetletud džässmuusikuid. Bix Beiderbecke Buddy Bolden Nick LaRocca Red Nichols Joe "King" Oliver Bing Crosby Jelly Roll Morton Sidney Bechet Louis Armstrong Paul Whiteman (viiulimängija) Charlie Christian Freddie Green Django Reinhardt Cab Calloway Nat King Cole Ella Fitzgerald Billie Holiday Frank Sinatra Sarah Vaughan Joe Williams Jimmy Amadie Albert Ammons Count Basie Beryl Booker Milt Buckner Nat King Cole Duke Ellington Leonard Feather Dave Frishberg Slim Gaillard Linton Garner Johnny Guarnieri George Handy Buster Harding Lance Hayward Fletcher Henderson Earl Hines Claude Hopkins Dick Hyman Buddy Johnson Hank Jones Henry Mancini Marian McPartland Jay McShann Jelly Roll Morton Nat Pierce Sammy Price Jimmy Rowles Luis Russell George Shearing Paul Smith Billy Strayhorn Joe Sullivan Art Tatum Charles Thompson Fats Waller Teddy Weatherford Mary Lou Williams Teddy Wilson Charlie Barnet Chu Berry Don Byas Benny Carter Jimmy Dorsey Coleman Hawkins Johnny Hodges George Paxton Ben Webster Lester Young Louis Armstrong Bunny Berigan Buck Clayton Harry Edison Roy Eldridge Don Redman Cozy Cole Gene Krupa Buddy Rich Chick Webb Tommy Dorsey (tromboonimängija) George Duvivier (kontrabassimängija) Benny Goodman (klarnetimängija) Stephane Grapelli (viiulimängija) Glenn Miller (tromboonimängija) Artie Shaw (klarnetimängija) Marc Ducret Jim Hall Barney Kessel Eddie Lang Pat Metheney John Scofield Ralph Towner Woody Allen Don Byron John Carter Buddy DeFranco Theo Jörgensmann Jimmy Giuffre Benny Goodman Perry Robinson Tony Scott Artie Shaw Tony Bennett Harry Connick Ilse Huizinga Diana Krall Dave Brubeck Harry Connick Bill Evans Gil Evans Herbie Hancock Adam Makowicz Dave McKenna Thelonious Monk Oscar Peterson Bud Powell André Previn Sun Ra Johnny Varro Ornette Coleman John Coltrane Joe Harriott Charles Lloyd Charlie Parker Sonny Rollins Miles Davis Gil Evans Cleveland Eaton (kontrabassimängija) Charles Mingus (kontrabassimängija) Max Roach (trummar) Siim Aimla (saksofonist) Helin-Mari Arder (laulja) Jürmo Eespere (pianist) Hedvig Hanson (laulja) Els Himma (laulja) Liisi Koikson (laulja) Urmas Lattikas (pianist) Mihkel Mälgand (kontrabassist) Sofia Rubina (laulja) Raivo Tafenau (saksofonist) Villu Veski (saksofonist) Kaire Vilgats (laulja) Raun Juurikas (pianist) Ara Yaralyan (kontrabassist) Tõnis Tüür (kontrabassist)
Stockholmi lään

Stockholmi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Ta paikneb osalt Upplandi, osalt Södermanlandi maakonna alal (Södertörn). Piirneb Uppsala ja Södermanlandi lääniga. Lään, välja arvatud Stockholmi vald, moodustab ühe valimisringkonna Rootsi parlamendivalimistel. Lääni maavanem (landshövding) on Chris Heister. 2005. aastast hõlmab kogu lääni Suur-Stockholm. Läänitäht on AB. Stockholmi saarestik Q129406980  Stockholmi lään – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ookeanibassein

Ookeanibassein ehk ookeaninõgu on maailmamerega kaetud suur nõgu Maa pinnal, mille põhjaks on ookeaniline maakoor. Ookeaninõo mandripoolsed alad on mandrinõlvad. Hüdrolooglises tähenduses võidakse ookeanibasseiniks nimetada ka kogu maailmamerega kaetud Maa pinda. Geoloogias eristatakse ookeanibasseini mandrilavast, sest viimane on lihtsalt maailmamere poolt üleujutatud osa mandrist. Ookeanibasseini hulka ei arvata tavaliselt ka ookeanide keskahelikke, süvikuid, mandrijalameid, ookeanilisi saari ja ookeanilisi platoosid. Osade ookeanibasseinide põhjaks on abüssaalne tasandik. Ookeanibasseinid võivad olla aktiivsed või passiivsed, nende pindala võib väheneda (Vahemeri), suureneda (Atlandi ookean) või püsida enam-vähem stabiilsena (Mehhiko laht). Mõnikord on ookeanibassein täielikult mandrilisest maakoorest ümbritsetud (Beringi meri). Ookeanibasseinid tekivad mandrilise maakoore riftistumise tulemusel. Nende sulgumisega kaasneb orogenees ning sageli ka ofioliitsete komplekside moodustumine. Wilsoni tsükkel
Rott

Ta sööb palju ja ükskõik mida: elektrijuhtmeid, kummivoolikuid, viljateri, puitu, nahka, toiduaineid – kõike kuni prügikastides olevate jäätmeteni. Rott elab karjas ja suudab kohaneda igasuguste oludega. Ta on väga hea ujuja. Rott liigub harva oma territooriumilt välja: ta teab, et lähedalt on kergem saaki püüda. Ta ei taju valju müra ja võib koguni surra, kui ei jõua ruttu põgeneda. Emane rott paaritub paljude isastega. Igas pesakonnas on 6–12 poega. Juba kolme nädala pärast võivad need pojad omakorda järglasi saada. Aastas poegib emane rott palju kordi. Aasta jooksul võib emasel rotil sündida 800 järeltulijat. Enamik liike elutseb Kagu-Aasias ja Aafrikas. Mitu liiki on inimene tahtmatult mujale levitanud. Paljud rotid on kõigesööjad ja seal, kus neid on palju, nad lausa hävitavad inimeste toiduvarusid. On levinud valearvamus, et ohtlikke nakkushaigusi (näiteks katku, tüüfust) edasi kandes on rotid põhjustanud epideemiaid. Eestis elab 13. sajandist alates India päritoluga mustjashalli karvastikuga kodurott. Sellest suurem, hallikarvaline rändrott jõudis meile 17. sajandil, kuid on praeguseks koduroti tõrjunud suhteliselt väikesele alale Lõuna- ja Kagu-Eestis. Rattus adustus Rattus annandalei Rattus argentiventer Rattus baluensis Rattus bontanus Rattus burrus Rattus colletti Rattus elaphinus Rattus enganus Rattus everetti Rattus exulans Rattus feliceus Rattus foramineus Rattus fuscipes Rattus giluwensis Rattus hainaldi Rattus hoffmani Rattus hoogerwerfi Rattus jobiensis Rattus koopmani Rattus korinchi Rattus leucopus Rattus losea Rattus lugens Rattus lutreolus Rattus macleari Rattus marmosurus Rattus mindorensis Rattus mollicomulus Rattus montanus Rattus mordax Rattus morotaiensis Rattus nativitatis Rattus nitidus Rattus norvegicus (rändrott) Rattus novaeguineae Rattus osgoodi Rattus palmarum Rattus pelurus Rattus praetor Rattus ranjiniae Rattus rattus (kodurott) Rattus sanila Rattus sikkimensis Rattus simalurensis Rattus sordidus Rattus steini Rattus stoicus Rattus tanezumi Rattus tawitawiensis Rattus timorensis Rattus tiomanicus Rattus tunneyi Rattus turkestanicus Rattus villosissimus Rattus xanthurus Prosotsiaalne käitumine: Inbal Ben-Ami Bartal, David A Rodgers, Maria Sol Bernardez Sarria jt, Pro-social behavior in rats is modulated by social experience, DOI: http://dx.doi.org/10.7554/eLife.01385, 14. jaanuar 2014, Chicago ülikool, Ameerika Ühendriigid Suur rott hirmutas vanaprouat Lõuna-Eesti Postimees, 25. märts 2019