laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ühemargane münt (1922)

1922. aastal vermitud 1-margane münt oli (koos samal aastal vermitud kolme- ja viiemargasega) Eesti Vabariigi esimene "päris oma" metallraha. Mündid lasti käibele 21. detsembril 1922 ning need jäid käibele kuni 1. maini 1931 (pärast 1928. aasta rahareformi kasutati neid 1-sendistena). Mündid valmistati Berliinis, osa Hirschi ja osa Werneri & Co (ehk Werner & Söhne) ettevõttes. Peatöövõtja oli Hirsch, kuid kuna ta ei suutnud toota Eesti võime rahuldava kiirusega, siis oli ta sunnitud osa tööd allhanke korras Werner & Co'le andma. Münditemplid valmistati siiski kõik Hirschi ettevõttes, nii et münte eristada ei saa. Esimesed 1- ja 3-margase näidised sai valitsus 6. oktoobril, 11. oktoobril kiideti need väikeste parandustega heaks ning 19. oktoobril alustati Reineckendoffis tootmist. Esimesed 80 kasti müntidega jõudis Tallinna aurikuga Thorsten 3. detsembril 1922, viimane saadetis saabus veebruaris 1923. Müntide kavandid, valmistamine, vedu jms läks kokku maksma 12 737 133,4 marka, mis tegi ühe mündi omahinnaks u 40% nimiväärtusest. 1933. aastast on teada juhuseid, kus käibelt kõrvaldatud Eesti 1-margaseid münte kasutati Soomes valerahana Soome 50-penniste müntide pähe. Münt on halli värvi ja kaalub 2,56 grammi, läbimõõt on 18 millimeetrit ning selle serv on rihveldatud. Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli see kunstnik Boris Krümmer. Sama kujundusega münte valmistati 1924 aastal ka Riigi Trükikojas. Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "1 mark". Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimisaasta "1922". 1924. aasta ühemargane münt 1926. aasta ühemargane münt Eesti sendilised Soomes liikvel. Vaba Maa, 17. september 1933, nr. 218, lk. 3.
Hüdrovormimine

Hüdrovormimine on survetöötlemise protsess, mille puhul lehtmetall surutakse vedeliku survejõul vastu matriitsi pinda. Protsessiga on võimalik valmistada keeruka kujuga detaile. Hüdrovormimisega saab töödelda kõiki sepistatavaid metalle. Et masstootmise puhul on hüdrovormimine odavam kui stantsimine, siis kasutatakse seda laialdaselt. Hüdrovormimisega toodetakse näiteks autode kere detaile. Hüdrovormimine võeti kasutusele 1950. aastatel. stantsimine
Suur Tõll

Suur Tõll on Saaremaa vägilane. Genealoogilise traditsiooni järgi põlvneb temast Saaremaa aadlisuguvõsa Toll. Ta oli tuntud Lääne-Eestis, eriti Saaremaal, kuid legendid temast on levinud ebaühtlaselt. Jutud Suurest Tõllust on levinumad Anseküla, Kihelkonna ja Kärla kihelkonnas, puuduvad aga Saaremaa põhjarannikul. Kõrvu puhthiidlike vägitegudega (võitlus Vanapaganaga, kivide pildumises jm.) ilmneb Tõllu tegevus ka rahvavanema jooni: ta võitleb võõrvallutajatega, ehitab või püüab lõhkuda kirikuid. Tõllul on naine Piret, vend Leiger ja poeg Noor Tõll. Kõik 1961. aastani kogutud Tõllu-muistendid on ilmunud sarjas "Eesti muistendid. Hiiu- ja vägilasmuistendid II" (1963) Aastal 1980 ilmus eesti vägilasmuistendi ainetel animafilm "Suur Tõll". Peakunstnik Jüri Arrak. Käsikiri ja lavastus Rein Raamat. Helilooja Lepo Sumera. Tallinnas Kalamajas asub Tõllu tänav. Voldemar Miller. Suur Tõll. Kingissepa rajoonis. Tallinn 1985. Lk. 158–164 Matthias Johann Eisen, Eesti mütoloogia, Tallinn 1995, lk 145. Matthias Johann Eisen, Tõll ja ta sugu Eisen, M. J., 1927. Tõll ja ta sugu. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi Kirjastus. Laugaste, E., Liiv, E., Normann, E., 1963. Muistendid Suurest Tõllust ja teistest. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. Miller, V. 1985. Suur Tõll. Kingissepa rajoonis. Tallinn, lk 158–164.
Tempel (stantsimine)

Tempel on stantsi liikuv osa, mis rakendab detailile survejõudu. Stantsimisel surub tempel lehtmaterjalist detaili vastu matriitsi pinda või sellest läbi.
Ühemargane münt (1924)

1924 aastal vermitud 1-margane münt on oma kujunduselt ja mõõtudelt identne 1922. aasta ühemargasega, kuid see on valmistatud veidi erinevast metallisulamist ning vermitud Tallinnas Riigi Trükikojas. Mündid lasti käibele 13. jaanuaril 1925 ning need jäid käibele kuni 1. maini 1931 (pärast 1928 aasta rahareformi kasutati neid ühesendistena). Otsus uute müntide tellimiseks langetati Riigikassas 14. veebruaril 1924, kuid leping vormistati alles 24. detsembril 1924. Tööd müntide vermimiseks algasid juba enne lepingu vormistamist, nii et 1924. aasta oktoobri lõpus anti Riigikassale esimesed proovimündid. Müntide toorikud tellis Riigi Trükikoda Arsenali tehasest, mis kasutas nende tootmiseks padrunikesti (70% vaske ja 20% tsinki) millele lisati 10% niklit. 1933. aastast on teada juhuseid, kus käibelt kõrvaldatud Eesti 1-margaseid münte kasutati Soomes valerahana Soome 50-penniste müntide pähe. Münt on halli värvi ning kaalub 2,56 grammi, läbimõõt on 1,8 sentimeetrit ning selle serv on rihveldatud. Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli selleks Boris Krümmer. Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "1 mark". Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimise aasta "1924". 1922. aasta ühemargane münt 1926. aasta ühemargane münt Eesti sendilised Soomes liikvel. Vaba Maa, 17. september 1933, nr. 218, lk. 3.
Giorgio Armani

Giorgio Armani (sündinud 11. juulil 1934 Emilia-Romagnas Piacenzas) on itaalia moelooja. Eriti tuntud on tema loodud meesterõivad. Armani sündis kolmelapselises peres. Algul tahtis ta saada arstiks ja astus Bologna ülikooli meditsiiniteaduskonda. Pärast kahe kursuse läbimist võeti ta sõjaväeteenistusse, mille jooksul töötas sõjaväehaiglas. Seal veendus ta, et temast ei saaks head arsti, ja loobus meditsiiniõpingutest. Esialgu sai ta tööd Milano kaubamaja La Rinascente vaateakende kujundajana. Seejärel võeti ta kaubamaja meesterõivaste osakonna varustajaks, kus sai hindamatu kogemuse rõivaste turunduse vallas. 1961–1970 töötas ta Nino Cerruti moemajas meesterõivaste konstruktorina. Seejärel hakkas ta vabakutseliseks, konstrueerides meesterõivaid korraga isegi kümnele tootjale, sealjuures endiselt Cerrutile. 1974 asutas ta koos Sergio Galeottiga ettevõtte Giorgio Armani S.p.A. Ta õde Rosanna Armani läks samuti ettevõttesse tööle. 1985. aastal Galeotti suri. Armani oli esimene moelooja, kes keelustas modellid, kelle kehamassiindeks on väiksem kui 18. Ta tegi seda pärast seda, kui modell Ana Carolina Reston oli ennast surnuks näljutanud. Armani oli esimene moelooja, kes oma moerõivaste esitluse Interneti kaudu otse edastas. See juhtus 24. jaanuaril 2007, kui ta oma kevadsuvise moe sõud MSN-i ja mobiiltelefonide kaudu edastas. Armani kavandas filmi "Pimeduse rüütel" peategelase Batmani riietuse seda rolli mänginud näitleja Christian Bale'i jaoks. Tema kollektsioonide hulka kuuluvad "Armani Exchange", "Armani Jeans", "Armani Casa", "Armani Junior", "Emporio Armani", "Armani Collezioni", "Giorgio Armani", "Armani Privé" ja "Armani Cosmetics". Armani on suur spordihuviline. Ta on korvpallimeeskonna Milano Olimpia omanik ja ta on kaks korda kujundanud Inglismaa jalgpallikoondise vormi. Alates 2007. aasta augustist on ta kavandanud FC Chelsea jalgpallurite vormi. 2006. aasta taliolümpiamängude avatseremoonia jaoks kavandas ta Itaalia lipu kandjate rõivastuse.
Psühhiaatria

Psühhiaatria on meditsiini eriala, mis tegeleb psüühikahäirete ennetamise, diagnostika, raviga. Psühhiaatriline tegevus on igas riigis õiguslikult reguleeritud, et vältida inimõiguste rikkumisi. Eestis on psühhiaatriline abi reguleeritud Eesti psühhiaatrilise abi seadusega. Psühhiaatriale ja psüühikahäirete ravile spetsialiseerunud arsti nimetatakse psühhiaatriks. Tuntakse mitmeid psühhiaatria harusid nagu kohtupsühhiaatria, kultuuridevaheline psühhiaatria, lastepsühhiaatria jt Tänapäeval veterinaarpsühhiaatriat veel ei tunta, kuna pole suudetud luua piisavat mõistelist kontakti inimese ja looma vahel. Psühhiaatria ainuvalitsevaks diagnostika meetodiks on vestlus. Loomade psüühikahäirete kohta ollakse tänapäeval suutelised esitama üsna ebakindlaid oletusi. 1796. aastal asutati Tallinnas Priihospidali eraldi osakond vaimuhaigetele. Haiglal oli neli kambrit, milles ühes elas naisõpetaja ja ülejäänud kolmes oli kaheksa voodit haigetele 1877. aasta 4. märtsil avati Eesti esimene vaimuhaigete raviks rajatud haigla Tartus Staadioni tänaval (toona Tallinna tänav), mis oli esimene vene ülikooli juures tegutsev psühhiaatriakliinik ja üldse teine kliinik kogu Venemaal Psühhiaatria mõisteid Psühhiaatriline reform Itaalias Veebiversioon (vaadatud 17.10.2013) Sten Taim (2020). "DEPRESSIOONI- JA SKISOFREENIAHAIGETE PATSIENTIDE DIAGNOOS JA RAVI TARTU ÜLIKOOLI NÄRVI- JA VAIMUHAIGUSTE KLIINIKUMIS 1930–1939" (PDF). Tartu Ülikool. Humanitaarteaduste ja kunstide valdkond. Ajaloo ja arheoloogia instituut. Eesti ajaloo osakond. Vaadatud 27.12.2022. "Kinnistu ajalooline lühiülevaade" (PDF). Muinsuskaitse eritingimused Staadioni tn 48//50//52//54 kinnistu jagamiseks ja Staadioni tn 48 hoone remont- ja restaureerimistööde koostamiseks. 2017. Vaadatud 27.12.2022.
Ravi

Ravi ehk teraapia on meetodite kompleks, mille eesmärk on kogu organismi või mõne selle struktuuriüksuse funktsiooni või ehitusliku terviklikkuse taastamine ehk tervisehäire leevendamine või täielik parandamine. Tavaliselt on igal raviviisil näidustused ja vastunäidustused. Raviviisid on näiteks psühhoteraapia, medikamentravi, kiiritusravi, füsioteraapia jne.
Lääne-Flandria provints

Lääne-Flandria provints on provints Belgia lääneosas. Provints piirneb põhjas Põhjamerega, kirdes Hollandi, idas Ida-Flandria, kagu-lõunas Hainaut' provintsiga ja läänes Prantsusmaaga. Suur osa provintsist on tammidega piiratud polder. Lääne-Flandria on oluline turismipiirkond. Piki mereranda on käigus trammiliin. Lääne-Flandria jaguneb kaheksaks ringkonnaks (arrondissementen): Brugge Diksmuide Oostende Roeselare Tielt Kortrijk Ieper Veurne Provintsis on kokku 64 valda ja linna. Märkus: loendi järjenumbrid vastavad parempoolsel kaardil toodud numbritele Alveringem Anzegem Ardooie Avelgem Beernem Blankenberge (linn) Bredene Brugge (linn) Damme (linn) De Haan De Panne Deerlijk Dentergem Diksmuide (linn) Gistel (linn) Harelbeke (linn) Heuvelland Hooglede Houthulst Ichtegem Ieper (Ypres) (linn) Ingelmunster Izegem (linn) Jabbeke Knokke-Heist Koekelare Koksijde Kortemark Kortrijk (linn) Kuurne Langemark-Poelkapelle Ledegem Lendelede Lichtervelde Lo-Reninge (linn) Menen (linn) Mesen (linn) Meulebeke Middelkerke Moorslede Nieuwpoort (linn) Oostende (linn) Oostkamp Oostrozebeke Oudenburg (linn) Pittem Poperinge (linn) Roeselare (linn) Ruiselede Spiere-Helkijn Staden Tielt (linn) Torhout (linn) Veurne (linn) Vleteren Waregem (linn) Wervik (linn) Wevelgem Wielsbeke Wingene Zedelgem Zonnenbeke Zuienkerke Zwevegem http://statbel.fgov.be/fr/statistiques/chiffres/environnement/geo/occupation_sol_cadastre/ Statbel Hollandikeelne Vikipeedia.  Lääne-Flandria provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lääne-Flandria provintsi koduleht (hollandi keeles)
Mary Kingsley

Mary Henrietta Kingsley (13. oktoober 1862 Islington – 3. juuni 1900) oli inglise maadeavastaja ja kirjanik, kes tutvustas Euroopale Aafrikat ja aafriklaste kultuuri. Mary sündis arstist isa George Kingsley ja invaliidist ema Mary Bailey peres. Nooruses hoolitses Mary ema ja noorema venna eest. Kooliharidust ta peaaegu ei saanudki, kuid kuna isal oli suur raamatukogu, luges ta palju, samuti meeldis tal kuulata isa jutte kaugetest maadest. 1892. aastal suri tema isa, viis nädalat hiljem ka ema. Siit peale otsustas Mary külastada maid, mida ta oli varem raamatutest lugenud. Aastail 1893–1894 reisis ta Lääne-Aafrikas, kust hankis Londoni Loodusmuuseumile eksootiliste kalade näidiseid. Ta uuris ka Aafrika rahvaste usundeid. Augustis 1893 jõudis ta Luandasse Angolas, kus elas koos kohalike elanikega, kes õpetasid Maryle vajalikke oskusi, et ellu jääda Aafrika džunglites; Mary võttis üksinda ette mitu džungliretke. Ta kirjutas kaks raamatut, kus kirjeldas oma Aafrika reise. Teise buuri sõja (1899–1902) ajal oli Kingsley vabatahtlik haigete põetaja. Sealt sai ta malaaria ja suri. Kingsley soovi kohaselt visati tema surnukeha merre.
Diagnostika

Diagnostika on protsess, mille käigus uuritakse organismi elutegevuse ilminguid ja nende alusel hinnatakse organismi tervislikku seisundit. Organismiks võib olla nii loom kui taim. Diagnostika tulemuseks on diagnoos. Diagnostika sisaldab: Elulooliste kui haiguse kulugu seotud andmete kogumine (anamees); Uuritava vaatlus; Füüsikaline uurimine – kuulatlus, koputlus, komplus, haistmine; Instrumentaalne diagnostika – elektrofüsioloogilised, endoskoopilised, röntgenoloogilised, radioloogilised meetodid; Laboratoorne diagnostika – kõikvõimalikud laboratoorsed uuringud. Diagnostika võib olla invasiivne või mitteinsvasiivne. Näiteks mitteinvasiivne sünnieelne diagnostika püüab määrata raseduse kulgu ja loote seisundit kasutades ultraheliuuringuid, kardiotokograafiat ja ema veres leiduvate diagnostiliste tunnuste ehk markerite määramist. Kui mitteinvasiivsed protseduurid ei paku piisavalt vajalikku informatsiooni, siis võidakse kasutada ka invasiivseid meetodeid. Viimaseid iseloomustab juba kõrge sekkumise tase ning sellest tulenevalt ka oht raseduse katkemiseks. sümptom
Marija Šerifović

Marija Šerifović (serbia keeles Марија Шерифовић; sündinud 14. novembril 1984 Kragujevacis) on serbia laulja ja 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja. Tema laul "Molitva" kogus finaalis 268 punkti.
Kurdistani Patriootlik Liit

Kurdistani Patriootlik Liit on Iraagi kurdide vasakpoolne (sotsiaaldemokraatlik) Iraani orientatsiooniga rühmitus, mille juunis 1975 asutas ja mida juhtis Jalal Talabani. Rühmituse põhiline mõjupiirkond on Põhja-Iraagi idaosas alad Iraani piiri lähedal. Kurdistani Patriootlik liit haldas pärast Lahesõda koos Kurdistani Demokraatliku Parteiga lennukeelutsooni kaitse all hallanud Põhja-Iraaki, mida kurdid nimetavad Kurdistaniks. 1992. aastal sai rühmitus vabadel valimistel 102-liikmelisse Kurdistani Rahvuskokku 50 kohta. 1995. aastal tekkis Şaddām Ḩusayni võimu alt vabastatud Põhja-Iraagis kodusõda Patriootliku Liidu ja Demokraatliku Partei vahel. Mõlemad pooled püüdsid ära kasutada Iraagi Kurdistani sisenenud Iraagi ja naaberriikide vägesid. Lahingutele tegid lõpu Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA väeüksused. Rühmitusele alluvas maakaitseväes teenib umbes 50 000 pešmergi, reservis on teist sama palju mehi. Koduleht
Juku

Juku on eesti anekdootide tegelane. Ta on kooliõpilane, kes ei tea seda, mida peaks teadma, aga teab seda, mida ei peaks teadma. Üldiselt käitub ta halvasti. Ta on enfant terrible, see tähendab, et paneb teisi oma käitumisega piinlikkust tundma. Juku on tuntud ingliskeelsetes naljades nime all Little Johnny. Nii Juku kui ka Little Johnny naljad on tihti seksuaalse alatooniga. Juku on lühend mehenimedest Juhan ja Johannes (וֹחָנָן) Huumor.com Juku naljad
Haiguste ennetamine

Haiguste ennetamine ehk haiguste profülaktika on ürituste kompleks, mille eesmärk on vähendada haigestumist populatsioonis. Haiguste ennetustegevuste spekter on väga lai – alates inimese teadlikkuse tõstmisest haigusseisundite kohta kuni sunnivahendite rakendamiseni, näiteks nakkuskolde isoleerimisel ehk karantiini seadmisel. Teadlikkuse tõstmise eesmärgil on lülitatud kooliprogrammi mitmed erialad, mis käsitlevad: hügieeni mitmeid aspekte; bioloogiaõpetuse raames inimehitust. Kampaaniad võivad olla ühekordsed või perioodiliselt korduvad aktsioonid. Perioodiliste aktsioonide hulka kuuluvad mitmesugused temaatilised päevad: rahvusvaheline AIDSi ohvrite mälestuspäev rahvusvaheline valge kepi päev ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev ülemaailmne diabeedipäev ülemaailmne puuetega inimeste päev ülemaailmne südamepäev ülemaailmne tervisepäev ülemaailmne tuberkuloosipäev ülemaailmne vaimse tervise päev ülemaailmne veredoonorluse päev ülemaailmne vähipäev Eesti riiklik haiguste ennetamise programm
Quiçama rahvuspark

Quiçama rahvuspark (ka Kisama või Kissama) on rahvuspark Angolas. Asub Luandast umbes 70 km lõunas Atlandi ookeani rannikul. Piirneb põhjas Cuanza jõega ja lõunas Longa jõega. Rahvuspark loodi 1957. aastal. Pindala on 12 000 km². Kuigi Quiçama rahvuspark oli kunagi koduks paljudele suurtele loomadele nagu elevandid ja must-hobuantiloobid, hävitati neist valdav osa 25 aastat kestnud kodusõja jooksul. Hiljem on sinna toodud elevante ja muid loomi Botswanast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist.
Junga (laev)

Junga oli Eesti Noorte Mereklubi õppelaev. Varem oli see uurimislaev ja hiljem on olnud huvilaev Soomes. Pikkus: 25 m Laius: 5,22 m Peamasina võimsus: 150 hj Kiirus: 9,5 sõlme Laev oli ehitatud STšS-tüüpi kalalaevaks (Средний Черноморский Сейнер). Kalalaev ehitati aga projektist ümber uurimislaevaks ja sai nimeks Aleksandr Smirnov. 1984. aastal anti uurimislaev üle Eesti Noorte Mereklubile, kohandati õppelaevaks ja nimetati Jungaks. Lastiruumist ehitati ümber kajutid laevaperele ja silla ette täiendav tekiehitis. Vööris ja ahtris olid ühiskajutid õpilastele. Tekiehitisse sisustati eraldi kajut veel mereklubi direktorile. Tekiehitise ahtriosas oli mess. Suviti tehti laevaga klubi õpilastele merereise Eesti rannikul, kuid käidi ka näiteks Ida-Saksamaal. Sügisel ja kevadel tehti lühisõite Tallinna lahel. Lisaks laevaperele võeti reisidele kaasa 12 alaealist õpilast. Tegelikult oli kajutikohti rohkem. Õppelaeva kapten oli pikemalt Leho Näks. Pärast Eesti taasiseseisvumist kasutati laeva lühikest aega ka Merehariduskeskuse kadettide väljaõppeks. Mereklubi rahastamise järkjärgulisel piiramisel jäi Junga Kalasadamasse seisma. Pärast Tallinna linna poolt klubi tegevuse lõpetamist aastatuhande vahetuse paiku müüdi Junga teadmata asjaoludel eraomanikule Soome. Suurlaht (laev) Juku (laev) Junga (laev 1963)
Külmkeevitamine

Külmkeevitamine ehk kontaktkeevitamine on toatemperatuuril sama koostisega puhastatud pinnaga metallide liitmine vaakumis. Külmkeevituse olemasolu avastati 1940. aastatel. Külmkeevituse puhul on märkimisväärne asjaolu, et liite kvaliteeti mõjutab vaid vähesel määral keskkonna kuumutamine ja detailide omavaheline survestamine. keevitamine
Boudicca

Boudicca (kasutatud ka nimekuju Boadicea ja Boudica; suri 60/61) oli ikeenide hõimu kuninganna, kes juhtis ülestõusu, et vabaneda Rooma keisririigi ülemvõimust. Boudicca juhitud ülestõus oli algul edukas, vallutades nii Colchesteri, Verulamiumi ja Londoni linna, enne kui tuli alistuda Põhja-Walesist appisaadetud Rooma liitlasvägedele. Boudicca, kes kartis vangi langeda, mürgitas ennast. Aastal 2003 lavastas Bill Anderson sõjakast kuningannast filmi "Boudica".
Peugeot 605

Peugeot 605 oli Peugeot' kontserni Ida-Prantsusmaal asuvas Sochaux' tehases toodetud suur luksusauto, mida toodeti aastatel 1989 (1990) kuni 1999. Tehniliselt on sel sarnasusi Citroën XM-iga, millega jagas ta sama platvormi. Eelkäijateks olid olnud nii 604 (vähelevinud luksusauto) kui ka 505 (lihtsalt suur keskklassi auto), 605 püüdis nende mõlema sihtrühma omades laia varustuse- ja mootorivalikut. Välimuselt sarnaneb 605 kõige rohkem väiksema samaaegse Peugeot' mudeliga 405 ja ka Alfa Romeo mudeliga 164 (mille disainis samuti Pininfarina), viimasega on sarnased ka auto välised mõõtmed. Vaatamata tootmise jätkumiseni aastani 1999 langes müük suhteliselt madalale tasemele juba aastal 1995, kui Peugeot asendas oma vananenud 405 uuema ja kiiresti populaarseks saanud mudeliga 406, mis võitis enda poole ka suure hulga potentsiaalseid 605 ostjaid. 605 otsese järglasena läks aga 1999. aasta lõpus – 2000. aasta esimeses pooles tootmisse mudel 607, mis oli tehniliselt täiesti uus. Ühtlasi oli 605 Peugeot' "05 põlvkonna" (205, 305, 405, 605) viimane mudel. Peugeot' "05 ajastu" kestis kokku üle 21 aasta: algas ajast, kui 1978. aastal läks tootmisse 305, ja lõppes 1999. aastal mudeli 605 tootmise lõpetamisega. Peugeot 605 oli kasutusel Prantsusmaa presidendi François Mitterrandi riikliku ametiautona tema ametiaja lõpuaastatel, mis võeti kasutusele 1991. aastal. Tegu oli pikendatud soomustatud kerega ja kuulikindlate klaasidega varustatud autoga, mille mass peale ümberehitust oli 2500 kg (ligi 1000 kg raskem kui standardmudel). Auto oli varustatud 170 hj arendava V6 mootoriga. 2.0L 8-klapise R4 karburaatoriga 84 kW (114 hj) 2.0L 8-klapise R4 mono sissepritse 79 kW (107 hj) 2.0L 8-klapise R4 sissepritse 89 kW (121 hj) 2.0L 8-klapise R4 sissepritse ja turbo 108 kW (147 hj) alates 1991. aastast 2.0L 16-klapise R4 sissepritse 97 kW (132 hj) alates 1995. aastast 3.0L 12-klapise V6 sissepritse 123 kW (167 hj) 3.0L 24-klapise V6 sissepritse 147 kW (200 hj) 2.9L 24-klapise V6 sissepritse 140 kW (190 hj) alates 1997. aastast, tuntakse ka 3.0L nime all 2.1L 12-klapise R4 60 kW (82 hj) 2.1L 12-klapise R4 turboga 80 kW (109 hj) 2.5L 12-klapise R4 turboga 95 kW (129 hj) alates 1995, aastast Pikkus: 4765 mm laius: 1800 mm kõrgus: 1410 mm teljevahe: 2800 mm pakiruumi maht: 497 liitrit lubatud piduritega haagise mass: 1500 kg kütusepaagi maht: 80 liitrit van der Velden, Maarten (22. september 2022). "Presidential transport in a Peugeot".
Kurdistani Demokraatlik Partei

Kurdistani Demokraatlik Partei (kurdi keeles Partiya Demokrat ya Kurdistanê) on Iraagi kurdide partei. Tegemist on sõjaväelise hõimurühmitusega, mille baasiks on Põhja-Iraagi alad, mis piirnevad Türgiga. Partei juht on Mesûd Barzanî. Pärast Lahesõda haldas Kurdistani Demokraatlik Partei koos Kurdistani Patriootliku Liiduga lennukeelutsooni kaitse all Põhja-Iraaki, mida kurdid nimetavad Kurdistaniks. Ahmed Ibrahim
Mare (laev)

Mare on Eesti Meremuuseumi endine uurimislaev ja tänane muuseumlaev. Mare on ehitatud 1968. aastal Marimaal MSTB-303 tüüpi kalalaevana ja kuulus algul kolhoosile Pärnu Kalur. 1982. aastast teenis laev Eesti Meremuuseumi. Järgneval aastal läbis kaptiaalremondi kasutamiseks uurimislaevana. 1989. aastal ehitati Mare ümber ja remonditi ning kohandati allveearheoloogilisteks uurimistöödeks paremaks. Oli ühtlasi allveearheoloogiaklubi Viikar baaslaev. 1994-1996 kasutati laeva Pakri saarte ja Osmussaare rannavetes demineerimistöödel. 2002. aastal uuendati ja remonditi laeva taas oluliselt. Novembris 2018 tõsteti Mare lõplikult veest välja, kavatsusega seda koos teiste eksponaatidega eksponeerida. Ühtlasi plaanib Meremuuseum uue uurimislaeva soetamist. Allveetöödeks olid Mare pardal kahesageduslik külgvaatesonar CM 800, videorobot Sea Lion ja suruõhukompressor EK-150. Mare on leidnud Eesti vetest mitmeid laevavrakke. Näiteks 2003. aasta suvel leiti soomuslaev Russalka ning uurides Juminda miinivälja tuvastati jäämurdjad Truvor ja Krišjānis Valdemārs ning reisilaev Vironia. Laeva kapten oli tuntud teadur ja allveearheoloog Vello Mäss. Laeva valmimise 50 aastapäeva puhul anti välja temaatiline postmark, mille kujundas Meremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz. Uurimislaev Mare [kõdulink] Vello Mäss. Mere meelevallast. Eesti merearheoloogiast aastail 1978–2013. Tallinn, 2015 "Reporter: Legendaarne uurimislaev Mare tõsteti veest välja" tv.postimees.ee, 5. november 2018 "Meremuuseum ostab Mare asemele uue uurimislaeva" ERR, 26. detsember 2018 05.04.2018 – Eesti Meremuuseumi laev Mare 50 filateelia.ee UURIMISLAEVA MARE AASTAPÄEVA TÄHISTAB POSTMARK Meremuuseum, 4. aprill 2018 MARE Merevikis Eesti Meremuuseumi uurimislaev Mare 50 Вопреки или пушка "Гочкинса" (vene keeles)
Pešmerga

Pešmergad (kurdi keeles پێشمەرگە pêşmerge < pêş 'millegi ees seisma' + merge 'surm' = 'surmasõdurid'; ka sassaniidide ajast keskpärsia pahlavi 'need kes surevad esimesena')[viide?] on kurdide vabaduse ja Kurdistani iseseisvuse eest võitlevad vabatahtlikud sõdurid. Aastal 2016 oli pešmergasid hinnanguliselt üle kolmesaja tuhande. Mistefa Barzanî (mulla Mustafa) Mesûd Barzanî Rojava (Rojavayê Kurdistanê, Lääne-Kurdistan) Igor Pejic (MA in Terrorism, Security and Organized Crime at the University of Belgrade, Serbia.), Studying Iraqi Kurdistan Regional Guard Forces (Peshmerga) southfront.org, 23. mai 2016 Pêşmerge Kurdistan-PhotoLibrary is Kurdish history in images BBC: Profile: Who are the Peshmerga? www.bbc.com, 12. august 2014 November 21 2014 13:55:00, Turkish Army’s Special Forces to train Peshmerga 04.12.2015, Turkish military reveals peshmerga training details, Anadolu Agency