laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olmo Gentile

Olmo Gentile on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Olmo Gentile on provintsi väikseima elanike arvuga omavalitsusüksus. Olmo Gentile kõrgus merepinnast on keskmiselt 615 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 17 inimest ruutkilomeetri kohta. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Moransengo

Moransengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Moransengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 400 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 38 inimest ruutkilomeetri kohta. Moransengos asuvad Bergate, Cappa, Castello, Cerbole, Clino, Grassino, Madio, Nervo, Novaresi ja Rongalera asulad. https://demo.istat.it/?l=it  Moransengo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Montaldo Scarampi

Montaldo Scarampi on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Montaldo Scarampi kõrgus merepinnast on keskmiselt 258 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 119 inimest ruutkilomeetri kohta. Montaldo Scarampis asuvad Forni ja Sant'Antonio asulad. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Montafia

Montafia on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Montafia kõrgus merepinnast on keskmiselt 267 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 66 inimest ruutkilomeetri kohta. Montafias asuvad Bagnasco, Valdelserro, Vignole ja Zolfo asulad. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Charles John Napier

Sir Charles John Napier (6. märts 1786 – 6. november 1860) oli šoti mereväelane, kes teenis nii Suurbritannia kui ka Portugali laevastikus. Napier osales muuhulgas ohvitserina Napoleoni sõdades, miguelistide sõdades ja Krimmi sõjas Läänemerel. 10. juulil 1833 ülendati ta admiraliks Portugali laevastikus, mille koosseisus ta teenis vaid aastatel 1833–1834. Briti mereväes sai ta kontradmirali auastme 1846. aastal ja viitseadmirali auastme 1853. aastal. Lisaks sõjandusele tegeles Napier ka poliitikaga ja kuulus Liberaalse Partei saadikuna Suurbritannia parlamenti.
Tiskre

Tiskre on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Tiskre paikneb Kakumäe lahe ääres, piirnedes Kakumäe ja Vismeistri asumi ning Harku vallaga. Tiskre näol on tegemist Tallinna läänepoolseima asumiga ning selle pindala on 1,39 km2. Tiskre asum on saanud nime Tiskre külalt, mis asus Tiskre oja suudmealal. Vanimad andmed Tiskre nime kasutamise kohta pärinevad 1522. aastast, mil seda mainiti kujul Tizkeranne. 1531. aastal on nime mainitud kujul Diskerkkulle. Tiskre nime etümoloogia pole selge – see võib tulla sõnast Tischler (ülemsaksa keeles 'tisler, mööbelsepp'), kuid võib lähtuda ka isikunimest. Praeguse Tiskre asumi territooriumile jäävad endised Harku, Harku-Nõmme, Jõeküla ja (osaliselt) Vismeistri küla. Tiskre piirkond sai 18. sajandil tuntuks hea suvituskohana. Tiskre ja Tabasalu vahelisele alale (praegusse Harku valda) rajati 1754. aastal Lucca suvemõis (ehk Luka mõis), kus toimusid kunstnike kogunemised ja kirjandusõhtud. Suvemõisa ruumides tegutses 1950.–1960. aastatel Rannamõisa vanadekodu, hoone lammutati 1987. aastal. Tiskre oja on varem kandnud Laddenpe ehk Lahepea nime, samuti Kivioja nime. Tiskre oja suundub Kakumäe lahte, mida on varem nimetatud ka Tiskre laheks. Ojale ehitati paisregulaator 1980. aastal. Tiskre küla liideti Tallinnaga 1977. aastal. Taasiseseisvumise järel ehitati Tiskresse hulgaliselt eramuid, 2000. aastatel hakati sinna ehitama ka korterelamuid. Tiskre rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest suurenenud. Vanuseliselt koosseisult on Tiskre elanikkond võrdlemisi noor – 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%. Tiskre asumisse jäävad Tiskre oja ja Tiskre rand, mis on tähtis lindude peatus- ja pesitsuspaik. Mitmed asumi tänavad on saanud nime endiste talude järgi, näiteks Eevardi tänav, Hansu tänav, Kaarlepere tänav, Käänu tänav, Postitalu tänav ja Jaagu tänav. Tiskres on lisaks veel Hanijala tänav, Hoburaua tänav, Kaisla tänav, Kotlepi tänav, Kristeni tänav, Künkamaa tänav, Rannamõisa tee, Rannaniidu tänav, Roolahe tänav, Roostiku tänav, Taludevahe tänav, Teisepere tänav, Tiskre tee, Tiskrevälja tänav, Toomapere tänav, Vaagi tänav ja Vahepere tänav. Vaade villale Tiskres 1900 Vaade villale Tiskres. Esiplaanil kaks ülikondades meest jalgratastega 1900 Rannamõisa vana tee Tiskrest üles (1900ndad) Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Charles Napier

Charles Napieri nime on kandnud mitmed tuntud isikud: Charles Napier (1936–2011) oli Ameerika Ühendriikide näitleja; Charles Napier (1892–1918) oli Suurbritannia sõjalendur Esimeses maailmasõjas; Charles Elers Napier (1812–1847) oli Suurbritannia mereväelane, Charles John Napieri kasupoeg; Charles James Napier (1782–1853) oli Suurbritannia sõjaväelane; Charles John Napier (1786–1860) oli Suurbritannia mereväelane, kes teenis aastatel 1833–1834 ka Portugali sõjalaevastikus.
Kalina karstiala

Kalina karstiala on kaitstav karstiala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina külas. Karstiala pindala on 1 ha. Karstialal asub Kalina kurisu, mis on 60 m pikk, 20 m lai ja 2,7 m sügav. Karstialal esineb ka mitmeid väikseid langatuslohke ja üks langatuslehter. Karstiala on aastast 1998 kaitse all. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Kalina karstiala keskkonnaportaalis
Kreutzwaldi park

Kreutzwaldi park on kaitsealune park Võru linnas Tamula järve ääres. Pargi keskel asub 1926. aastal püstitatud F. R. Kreutzwaldi mälestussammas. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 18 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Rõuge mõisa park

Rõuge mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas; see jääb Rõuge ürgoru servale. Pargi pindala on 6,5 ha. Pargis leidub ka välismaalt sisse toodud puuliike: nt ginnala vaher (Acer ginnala) ja siberi nulg (Abies sibirica). Pargitee (2023. aasta) Seenega puu (2023. aasta) 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 18 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Luís Vaz Pereira Pinto Guedes

Luís Vaz Pereira Pinto Guedes, Montalegre vikont (18. august 1770 – 10. mai 1841) oli Portugali sõjaväelane. Ta oli sõjaväeteenistuses alates 1784. aastast ja võitles ka Napoleoni sõdades prantslaste vastu. Veendunud absoluutse monarhia poolehoidjana alustas ta 1823. aastal Trás-os-Monteses absolutistide mässu, mis viis lõpuks 1822. aasta põhiseaduse tühistamiseni. Kui 1828. aastal puhkesid miguelistide sõjad, asus Montalegre vikont kuningas Miguel I poolele ja temast sai üks peamisi absolutistide väejuhte. Ta juhtis miguelistide armeed Ponte Ferreira lahingus juulis 1832 ja sõja viimases suuremas kokkupõrkes, Asseiceira lahingus mais 1834. Mõlemad lahingud lõppesid miguelistide lüüasaamisega. Pärast kodusõja lõppu 1834. aastal saadeti ta sõjaväeteenistusest minema. Enne surma kirjutas ta memuaarid, milles õigustas oma tegusid ja valikuid.
Vana-Antsla mõisa park

Vana-Antsla mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas, mis ümbritseb endist Vana-Antsla mõisa. Pargi pindala on 13,2 ha. Koos parkmetsaga 20,5 ha. Pargi südamikku ümbritseb hobuserauakujuliselt paisjärv (Vana-Antsla Kõvvõrjärv), millest voolab läbi Vastsekivi oja. Vana-Antsla pargist viib ligi 2,5 km pikkune tammeallee Uue-Antsla mõisa pargini. Park kujundati mõisa ümber 18. sajandi lõpust 19. sajandi lõpuni. Vana-Antsla park on rajatud liigirikkana ja Antsla Sovhoostehnikumi poolt pidevalt täiendades saadi Nõukogude perioodil eriti liigirikkas dendroloogiline kollektsioon. Pargi uute liikide täiendamisega tegeles eriti tehnikumi õpetaja Leili Kuppar. Kokku on pargis esindatud 241 taksonit. Tehnikumi reorganiseerimisega kutsekeskkooliks ning mitmete mitteagronoomiliste ametite õpetamisega kadus koolil pargi heakorrastamise huvi. Vana-Antsla Kutsekeskkool suleti 2012. aastal. Lagunev tehnikumihoone, endine mõis ja selle juurde kuuluv park on 2014. aastast eraomandis. Põhipuuliigid on harilik pärn ja harilik tamm. Aastatel 1999–2008 tehtud uuringute käigus leiti pargist kuut liiki nahkhiiri. 14062 Vana-Antsla mõisa park Kultuurimälestiste riiklik register Vana-Antsla mõisa park (KLO1200108) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 18 Ena Drenkhan: "Vana-Antsla Kutsekeskkooli kuulsusetu lõpp" Maaleht, 25. august 2012 Vana-Antsla Kutsekeskkooli ja Võrumaa Kutsehariduskeskuse ümberkorraldamine Riigi Teataja, 28.03.2012 "Vana-Antsla mõisa uue omaniku esindaja: „Oleme pühendunud mõisa taastamisele."" Võrumaa Teataja, 4. september 2014 Matti Masing „Eesti parkide nahkhiireline väärtus detektor-uuringute põhjal”, 2009 Endel Kuppar, Lidya Tee."Ja voogab kuldne põld... Meie aastad Vana-Antslas 1946-1986" Väljaandja: Lidya Tee, 2013. lk 90, 440. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Vana-Antsla mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris Vana-Antsla mõisa pargi omaniku kava
Henn Kilkson

Henn Kilkson (30. detsember 1930 Tartus – 9. juuni 2019) oli eesti keemik. Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1944. aastal põgenes koos vanematega Saksamaale. 1949. aastal lõpetas Lingenis eesti gümnaasiumi. Samal aastal kolis ta koos ülejäänud perega USA-sse, kus lõpetas 1952. aastal Colorado ülikooli keemiainsenerina. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1957. aastal kaitses ta Cornelli ülikoolis doktoriväitekirja ja sai keemiadoktori kraadi. Keemiainsenerina töötas ta ettevõtte Du Pont de Nemours & Co teaduskeskuses Wilmingtonis. Ta uuris kõrgtemperatuurseid polümeere, osales terasest tugevama polümeeri (kevlari) väljatöötamises ning sai mitu patenti. Tema isa oli füüsik Ernst Kilkson, ema Salme Kilkson ja vend biofüüsik Rein Kilkson (1927–2011). Surmateade. Lään, Vello. 2011. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion.
Järvere mõisa park

Järvere mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Võru vallas Vagula järve juures. Park asub endisaegse Järvere mõis ees. Pargi pindala on 8,8 ha. Pargi rajamistööd algasid 1830. aastal. Pargis on üle 200 eri puu- ja põõsaliigi. 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 18 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Sõmerpalu mõisa park

Sõmerpalu mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Võru vallas Sõmerpalu alevikus. Park ümbritseb endisaegset Sõmerpalu mõisat. Pargi pindala on 10,9 ha. Parki ilmestavad vanad tammed ja pärnad. 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 18 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sõmerpalu mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Väimela mõisa park

Väimela mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Park ümbritseb endisaegset Väimela mõisat. Pargi pindala on 7,6 ha Parki ilmestavad vanad tammed ja pärnad. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 19 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Väimela mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Mõniste mõisa park

Mõniste mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas Mõniste küla juures. Park ümbritses praeguseks hävinud Mõniste mõisa hoonet. Pargi pindala on 14,58 ha. Pargis kasvab palju eri liiki puid, eksootilistest nt mandžuuria pähklipuu (Juglans mandshurica) ja roheline ebatsuuga (Pseudotsuga viridis). Pargi põhjaossa jääb Mõniste järv. Pargi alal asus ka tänaseks hävinud Mõniste vasallilinnus. 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 19 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kufstein Arena

Kufstein Arena (endise nimega Grenzlandstadion) on mitmeotstarbeline spordirajatis Kufsteinis Austrias. Kompleksi kuulub kergejõustikustaadion (Grenzlandstadion), mille muruväljakul peetakse ka jalgpallikohtumisi. Lisaks sellele on olemas ka jäähall, tennisehall ja tenniseväljakud, korvpallisaal ning ujula. Staadion on kohaliku jalgpallimeeskonna FC Kufstein kodustaadioniks. 28. mail 2012 toimus staadionil 500 pealtvaataja ees Eesti-Ukraina sõpruskohtumine jalgpallis, mille Ukraina võitis 4:0. . Täielikult domineerinud Ukraina alistas Eesti 4:0. Õhtuleht, 28.05.2012. Kufstein Arena koduleht
Uue-Antsla mõisa park

Uue-Antsla mõisa park (ka: Vastse-Antsla mõisa park) on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Võru-Viljandi maantee ääres. Pargi pindala on 18,4 ha Pargis kasvavad teiste seas hall pähklipuu (Juglans cinerea), hõbevaher (Acer saccharinum). 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 19 Uue-Antsla mõisa park (KLO1200088) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Manuel Gregório de Sousa Pereira de Sampaio

Manuel Gregório de Sousa Pereira de Sampaio, Santa Marta vikont (29. november 1766 Vila Pouca de Aguiar – 21. oktoober 1844 Vila Pouca de Aguiar) oli Portugali sõjaväelane. Santa Marta vikont oli miguelistide sõdades 1828–1834 absoluutset monarhiat toetavate miguelistide üks tähtsamaid väejuhte, kes juhtis aastatel 1832–1833 Porto piiramist. Pärast miguelistide lüüasaamist sõjas saadeti ta erru ja ta tõmbus avalikust elust kõrvale.
Juhan Kunderi kivi

Juhan Kunderi kivi on rändrahn Võru maakonnas Rõuge vallas. Rändrahn asub Suure Munamäe nõlval, vaatetornist 50 m lõuna pool. Kivi maksimaalne kõrgus on 1,3 m, keskmine kõrgus 1,1 m, pikkus 3 m ja laius 1,7 m. Kivi on nimetatud eesti kirjaniku Juhan Kunderi järgi. See kivi olevat olnud tema meelispaikasid. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 20 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tinnipalu rändrahn

Tinnipalu rändrahn on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Võru vallas. Rahnu on segi aetud lähedal asuva Helsekiviga. Rahnu pealispind on sammaldunud ja rahnu lael on lohkvorm (40 x 50 cm), mille sügavus on 10–20 cm. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Tinnipalu rändrahn keskkonnaportaalis
Manuel António Marreiros

Manuel António Marreiros (surnud 5. juulil 1833) oli Portugali mereväelane, admiral. Miguelistide sõdades oli Marreiros absolutismi pooldavate miguelistide laevastiku peamine juht. Sõja suurimas merelahingus, 5. juulil 1833 toimunud São Vicente neeme lahingus sai miguelistide ülekaalukas laevastik konstitutsionalistide laevastikult (šotlase Charles John Napieri juhtimise all) hävitavalt lüüa, admiral Marreiros hukkus aga lahingus.
Hinnimäe rändrahn

Hinnimäe rändrahn on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Rõuge vallas Soolätte külas Hinnimäel. Kivi on põhiplaanilt ristkülikukujuline. Kivi on tugevasti sammaldunud. Kivi maksimaalne kõrgus on 1,7 m, keskmine kõrgus 1,5 m, pikkus 5,6 m ja laius 4,1 m. 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto. Lk 20 Hinnimäe rändrahn keskkonnaportaalis
Cortes (Portugal)

Cortes oli Portugali kõrgeima esinduskogu (hiljem parlamendi) nimetus kuni 1910. aastani. Traditsiooniline Cortes koosnes kolme seisuse – aadli, linnakodanike ja vaimulike – esindajatest. Eristamaks kolme seisusega esinduskogu väiksematest, ainult aadli ja vaimulike esindajatest koosnevatest esinduskogudest, nimetati seda suurt Cortest ka Cortes-Gerais. Absoluutse monarhia kehtestamise järel Cortest enam pärast 1689. aastat kokku ei kutsutud. Uuesti moodustati Cortes 1821. aastal pärast liberaalset revolutsiooni, kuid siis enam mitte seisuste esinduse, vaid demokraatlikel alustel moodustatud parlamendina. Vasturevolutsiooni perioodil 1820. aastatel kutsuti mõnel korral veel kokku ka traditsiooniline, seisuste esindajatest koosnev Cortes. Pärast vabariigi väljakuulutamist 1910. aastal enam parlamenti Corteseks ei nimetatud.
Pütsepä rändrahn

Pütsepä rändrahn (ka Suurkivi, Pütsepa rahn, Jeremi rahn, Viidrik Mokra kivi) on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Võru vallas Heinasoo külas. See on Võru maakonna suurim rändrahn. Kivi pikkus on 6,6 m, laius 4,6 m, kõrgus 4,0 m ja ümbermõõt 18,6 m. Võru maakonna kaitstavad looduse üksikobjektid ja nende piiranguvööndi ulatus. RT I, 3.01.2020, 3. 2000. Võrumaa looduskaitseobjektid. Võrumaa Keskkonnateenistus. Eesti Loodusfoto, lk 20. Ürglooduse objekt: Pütsepa rahn = Jeremi rahn = Viidrik Mokra kivi Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 4.04.2013. Ürglooduse objekt: Pütsepa rahn = Jeremi rahn = Viidrik Mokra kivi Eesti looduse infosüsteemis
Cortes

Cortes on hispaania- ja portugalikeelne sõna, mis võib tähendada järgmist: Cortes Generales – Hispaania parlament Cortes – Portugali ajalooline esinduskogu Samuti on Cortes mitme asula ja geograafilise objekti nimi: Cortes – küla Hispaanias Navarra lõunapiiril; Cortes de Aragón – asula Hispaanias Aragónis Terueli provintsis; Cortes – asula Filipiinidel Boholi provintsis; Cortes – asula Filipiinidel Surigao del Suri provintsis; Cortes – saar Kanadas Briti Columbia rannikul; Cortes – maa-asula Šotimaal Aberdeeni krahvkonnas. Cortés
Lagakivi

Lagakivi (ka: Laagri rändrahn, Sassikivi) on migmatiidist hiidrahn Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. On ainus hiidrahn Võru maakonnas. Kivi pikkus on 10,5 m, laius 8,0 m, kõrgus 1,5 m ja ümbermõõt 29,5 m. Rahn on lapik, madal, ümarovaalse põhiplaaniga, kuid suure ümbermõõduga. Lame lagi on keskelt nõgus ja sinna koguneb vesi. Rahn meenutab silekaljut, on laiguti sammaldunud. Nimetus antud kunagise Laagri vahtkonna järgi. Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all. Eesti hiidrahnude loend Pirrus, Enn (2009). Eestimaa suured kivid. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus. "Laagri rändrahn". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. "Lagakivi". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Lagakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis Lagakivi keskkonnaportaalis
Pältre lühterkuusk

Pältre lühterkuusk oli kaitsealune kuusk Võru maakonnas Rõuge vallas. Kuusk kasvas Pältre-Viitka tee ääres, Pältre külast 1,5 km Vastseliina poole, teelt 60 meetrit eemal metsas. Puu meenutas hiiglaslikku lühtrit küünalde jaoks, sellest ka lühterkuuse nimi. Pältre kuusk oli Eesti lühterkuuskedest vägevaim, 11 ladvaga puu. Puu hargnes 1,5 m kõrgusel 9-haruliseks, kõrgemal hargnes veelgi. Eesti kaunima lühterkuuse kõrgus oli 25 m, ümbermõõt 0,8 m kõrguselt 3,4 m ja võra läbimõõt 19-20 meetrit. Selle puu alt olla ka raha leitud. Räägitakse, et vanasti jäänud kiviraidurid kuuse alla ööbima. Üks meestest aga oli hommikuks surnud. Kuna too oli rikas pärijateta poissmees, matsid teised kiviraidurid tema varanduse kuuse juure alla. Eesti Looduse Infosüsteemi andmetel on puu murdunud (seisuga 09.01.2017) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Go-Lab

Go-Lab oli 2012.–2016. aastani kestnud Euroopa Liidu finantseeritud projekt, kus loodi koolis loodusteaduste õppimiseks ülemaailmsed internetipõhised uurimusliku õppe laborid. Projektis oli 20 osalist üle Euroopa, sh Tartu Ülikool. Projekti praegune edasiarendus on Next-Lab. "Go-Lab — ülemaailmsed internetipõhised uurimusliku õppe laboratooriumid loodusteaduste õppimiseks koolis". Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 6. märts 2019. "Global Online Science Labs for Inquiry Learning at School". European Commission CORDIS. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 6. märts 2019. "About". Go-Lab. Vaadatud 6. märts 2019. Go-Lab project
Tejo lahing

Tejo lahing oli 11. juulil 1831 Tejo jõe suudmes aset leidnud merelahing Portugali kuninga Miguel I laevastiku ja Prantsusmaa laevastiku vahel. Miguel I konservatiivne valitsus ei soovinud tunnustada 1830. aastal Prantsusmaal Charles X troonist loobumise järel kehtestatud liberaalset juulimonarhiat. Selle tulemusel sekkus Prantsusmaa Portugali kodusõtta, et aidata Portugali troonile tagasi Miguel I vennatütar Maria II, kes esindas liberaalsete ja konstitutsionalistlike ringkondade huve. Prantsusmaa ja Portugali vahelise sõjategevuse vallandamiseks esitasid Prantsusmaa võimud Portugalile mais 1831 ultimaatumi, milles nõudsid Portugalis kiriku teotamise eest vahistatud prantslaste vabastamist, neid karistanud kohtunike ametist vabastamist, prantslastele hüvitise maksmist ja keeldu Prantsusmaa kodanikke edaspidi ilma Prantsuse kohtuniku loata vahistada. Portugali valitsus keeldus ultimaatumit rahuldamast. Prantslased blokeerisid kohe pärast ultimaatumi esitamist kahe sõjalaevaga Tejo jõe suudme, takistades seal kaubalaevade liikumist. Pärast ultimaatumi tagasilükkamist saatsid prantslased jõe suudmesse 6 liinilaevast, 3 fregatist, 3 korvetist ja 3 prikist koosneva eskaadri kontradmiral Albin Roussini juhtimisel. Roussin pidi portugallastele esitama veelgi rangema ultimaatumi, selle täitmata jätmisel blokeerima täielikult laevaliikluse Tejo jõel ja pommitama pealinna Lissaboni. 6. juulil esitatud ultimaatumi lükkasid portugallased tagasi ja 11. juulil otsustasid prantslased asuda Lissaboni pommitama, olles eelnevalt pommitanud juba mitmeid portugallaste kaitserajatisi. Prantslaste laevastiku vastu oli Portugalil panna 1 liinilaev, 3 fregatti, 3 korvetti, 3 prikki ja 1 brigantiin, kõik vanemad ja nõrgemad laevad kui prantslastel. Kokku oli Prantsuse eskaadril 756 kahurit, Portugali eskaadril aga 318 kahurit. Kui Prantsuse eskaader avas Portugali laevastiku pihta tule, andis see ühtegi lasku vastu tulistamata alla. Lõpptulemusena oli Portugali valitsus sunnitud 14. juulil ikkagi ultimaatumiga nõustuma. Lisaks kaotasid portugallased 3 fregatti ja 2 korvetti, mille prantslased rekvireerisid. Liinilaev Dom João VI oli aga nii halvas olukorras, et selle andsid prantslased peatselt pärast ülevõtmist portugallastele tagasi.
Montabone

Montabone on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Montabone kõrgus merepinnast on keskmiselt 454 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 43 inimest ruutkilomeetri kohta. Montabone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acqui Terme (AL), Bistagno (AL), Castel Boglione, Castel Rocchero, Rocchetta Palafea, Terzo (AL). Montabone halduspiirides asuvad järgmised asulad: Ferraris, Girini, Lacqua ja Merlamorta. 1568. aastal sündis vallas kunstnik Guglielmo Caccia. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Arcanum: Of Steamworks and Magick Obscura

"Arcanum: Of Steamworks and Magick Obscura" on arvuti-rollimäng, mis avaldati 22. augustil 2001. Mängu lõi Troika Games ja avaldas Sierra Entertainment. Mängu tegevus toimub väljamõeldud Arcanumi-nimelisel kontinendil, kus parasjagu on käimas tööstusrevolutsioon. Mäng algab tsepeliini allakukkumisega, milles mängu peategelane, keda mängija juhib, on ainus ellujääja. Mängu graafika on isomeetriline ja mängija saab tegelasega vabalt mängumaailmas ringi liikuda.
Mongardino

Mongardino on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis. Mongardino kõrgus merepinnast on keskmiselt 292 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 141 inimest ruutkilomeetri kohta. Mongardino halduspiirides asuvad järgmised asulad: Madonna, San Pietro Stazione, Serra d'Asti ja Terpone. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Mongardino https://demo.istat.it/?l=it  Mongardino – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)