laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kruus

Kruus on purdsete, mille osakeste läbimõõt on valdavalt 2–64 mm. Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse kruusaks purdsetet terasuurusega 1–10 mm. Kruusa keskmine tihedus on 1800 kg/m³. Purdsette terasuurus, mida nimetatakse kruusaks, erineb riigiti. Kruusast peenem purdsete on liiv. Suured kruusalademed on maailmas kõikjal tavalised. Kruus tekib kaljude murenemise ja erosiooni tulemusena. Jõgede ja lainete tegevusel kipub kruus kuhjuma. Mõnikord muutuvad kruusakuhjatised pika aja jooksul suure rõhu all olemisest settekivimiks, mida nimetatakse konglomeraadiks. Kruusase pinnasega aladel on taimkate tavalisest kesisem. See tuleneb kruusa väikesest võimest niiskust siduda ja sellest tulenevast mineraalainete vähesusest. Kruus on maavara, mida kasutatakse mitmeti. Liiva ja kruusa kasutatakse betooni tootmisel. Paljud teed on kaetud kruusaga ja neid nimetatakse kruusateedeks. Kogu maailma arvestuses on kruusateid märksa rohkem kui asfaldi või betooniga kaetud teid. Eriti levinud on nad maapiirkondades, kus on väike liiklustihedus. Eestiski ületas kruusateede kogupikkus veel nõukogude aja lõpus märgatavalt asfaltteede kogupikkuse (tänapäeval on asfaltteid juba rohkem). Kruusateid on odavam ehitada kui asfaltteid, aga nad kuluvad rohkem ja neisse tekivad kergemini augud. Lisaks kruusateed tolmavad ja nende ääres võivad kõik taimed olla kaetud valge või halli kruusatolmuga. Sellepärast ei soovitata kruusateede ääres kasvavate taimede osi süüa. Kruusa kaevandatakse. Kruusakarjääre, eriti väikesi, nimetatakse kruusaaukudeks. Kui looduslikest kruusalademetest väheks jääb, saab kruusa ka valmistada. Selleks kaevandatakse ja purustatakse teisi kivimeid, näiteks liivakivi, lubjakivi ja basalti. Rein Sinisalu, Anne Kleesment (2002). Purdsetete granulomeetrilisest klassifikatsioonist. Eesti Geoloogiakeskuse Toimetised. 10/1. Lk 20–26 Anto Raukas (1964). Purdkivimite terasuuruse klassifikatsioon Anto Raukas. (1981). Purdkivimite ja purdsetete klassifikatsioon terasuuruse järgi
Energiabilanss

Energiabilanss on süsteemi energiavoogude summa. Kui süsteemi siseenergia ei muutu, siis on süsteemi siseneva ja süsteemist väljuva energiavoo võrdsuse korral süsteemi temperatuur muutumatu ning energiabilanss null. Energiabilansi arvutamisel tuleb seejuures arvesse võtta kõik energialiigid. Energiabilansi võib koostada ka ainult ühe energialiigi kohta; sel juhul räägitakse nt elektribilansist, kiirgusbilansist, soojusbilansist jne. Termodünaamika esimene seadus Energia Avatud süsteem
Loomade loendid

Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevad loomade loendid. Ainuõõssete loend Imetajate loend Kahepaiksete loend Kalade loend Kammloomade loend Keriloomade loend Kärssusside loend Käsnade loend Lameusside loend Limuste loend Lindude loend Okasnahksete loend Roomajate loend Putukate loend Rõngusside loend Sammalloomade loend Vähkide loend Ämblikulaadsete loend Ümarusside loend
Brändö

Brändö on küla Soomes Ahvenamaal, Brändö valla kirikuküla.
Finström

Finström on küla Soomes Ahvenamaal, Finströmi valla kirikuküla. Finströmis asub Finströmi kirik, valla keskus on aga Godby.
Kumlinge

Kumlinge on küla Soomes Ahvenamaal Kumlinge saarel, Kumlinge valla kirikuküla. Külas elab umbes 200 inimest. Seal asuvad kauplus, apteek, pangakontor ja kool. Ühelööviline kirik on ehitatud 15. sajandil ja pühitsetud Annale. Külast kagus asub lennuväli.
Sottunga

Sottunga on küla Soomes Ahvenamaal Sottunga vallas. Seal asub kauplus, panga- ja postkontor, põhikool kümmekonna õpilasega, helikopteri maandumispaik hädajuhtude tarbeks. Sottunga Maarja-Magdaleena kirik on väikseim puukirik Soomes. Kirik on selles kohas olnud 1661. aastast, praegust kirikut hakati ehitama 1728. aastal, kui eelmine kirikuhoone oli tulekahjus hävinud.
Vårdö

Vårdö on küla Soomes Ahvenamaal Vårdö vallas.
Askola

Askola on küla Soomes Ida-Uusimaa maakonnas, Askola valla kirikuküla. Külas on kirik, algkool ja raamatukogu. Askola kirik valmis 1799. aastal.
Lapinjärvi

Lapinjärvi on küla Soomes Ida-Uusimaa maakonnas, Lapinjärvi valla kirikuküla. See on valla küladest rahvarohkeim, 2009. aastal elas seal 781 inimest. Külas on kaks kõrvutiasetsevat puukirikut. Suuremat neist kutsutakse ajaloolistel põhjustel rootsi kirikuks ja väiksemat soome kirikuks, kuid praegu ei ole nende kasutamisel keelel tähtsust. Kirikud on ehitatud 1744. aastal ning rootsi kirik mahutab umbes 600 ja soome kirik umbes 150 inimest. Kirikute läheduses asuv kellatorn ehitati 1827. aastal. Kirikute lähedal asub ka vana kalmistu. Uus kalmistu asub küla teisel poolel umbes poole kilomeetri kaugusel kirikutest. Külas on kaks algkooli, üks neist soome- ja teine rootsikeelne. Kirikuküla asukoht vallas Rootsikeelne algkool Soomekeelne algkool Rootsi kirik Soome kirik Kellatorn Vana kalmistu Uus kalmistu
Myrskylä

Myrskylä on asula Soomes Uusimaa maakonnas, Myrskylä valla kirikuküla. Külas on vallamaja raamatukoguga, tervisekeskus ja apteek, kirik, kohvik ja restoran.
Arhede loend

Arhede loend loetleb arhesid. Bakterid on loetletud bakterite loendis. Siia nimekirja palume kanda arhede liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Crenarchaeota, hõimkond Euryarchaeota, hõimkond halobakterid (Halobacteria), klass Halobacterium, perekond Korarchaeota, hõimkond Nanoarchaeota, hõimkond Pyrococcus furiosus Thaumarchaeota, hõimkond Thermococci, klass
Pukkila

Pukkila on küla Soomes Uusimaa maakonnas Pukkila vallas. Pukkila valla kirikuküla.
Sipoo

Sipoo on küla Soomes Uusimaa maakonnas, Sipoo valla kirikuküla. Külas asub Sipoo vana kirik ehk Püha Sigfridi kirik, mis on 1450. aastatel ehitatud maakivist kirik. 19. sajandil hakkas see aga koguduse jaoks väikseks jääma ning kardeti ka hoone lagunemist. Uus punastest tellistest kirik valmis 1885. aastal. Missarüüd ja kirikukellad saadi vanast kirikust. Esimene orel hangiti 1890. aastal. 1892. aastal sai kirik altarimaali. Praegune orel on aastast 1951. Vana kirik Uus kirik
Hyrynsalmi

Hyrynsalmi on küla Soomes Kainuu maakonnas, Hyrynsalmi valla kirikuküla. Vallamaja on ehitatud 1984. aastal, seal asub ka raamatukogu. Puukirik on ehitatud 1786. aastal, selle põhiplaan on ristikujuline, keskel asub kaheksanurkne kellatorn. Kuna kiriku ehituskonstruktsioonid ei kannatanud välja kellade kaalu nende helistamisel, ehitati kiriku kõrvale 1840. aastal eraldi kellatorn. Kirik mahutab 700 inimest. See on üks vähestest Hyrynsalmi ehitistest, mis pääses tervena sakslaste hävitustööst Lapi sõja lahingutes.
Avaliku elu tegelane

Avaliku elu tegelane on õigusteaduse mõistes inimene, kes on kas avaliku võimu teostaja või suudab mõjutada poliitikat, äri või ühiskondlikke valikuid. Avaliku elu tegelase tegevus on avalik, kuid seda üksipäini avaliku elu tegelasena. Näiteks kui inimene avab võimuesindajana teed, silda või kooli, siis sellisena näitab ta end tahtlikult avalikkusele, aga kui ta metsas seeni korjab, siis ta ei ole avalikus rollis. Ka tema pereliikmed ei esinda teda tema igapäevatöös. Avaliku elu tegelane võib olla kuulsus (inglise keeles celebrity), prominent või staar, kuid ei pea seda olema. Iga kuulus inimene ei ole automaatselt avaliku elu tegelane juriidilises mõttes. Kõikide inimeste, kaasa arvatud avaliku elu tegelaste isikuandmete töötlemisel ja avaldamisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seadusest. Isikuandmed loetakse avalikustatuks juhul, kui nende põhjal on võimalik isik tuvastada; selle täpsemad tingimused võivad sõltuda juhtumist.. Kui keegi on avalikustanud inimese isiklikke andmeid, siis isikuandmete kaitse seadus lubab igal inimesel nõuda oma andmete avalikustamise lõpetamist ilma edasise põhjenduseta. Inimesel on õigus oma andmeid ise avaldada ja samuti õigus nõuda avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamist põhjendab ajakirjanduse õigus käsitleda teemat seoses avaliku huviga või kui mõni haldusorgan avaldab kellegi nime seadusega ettenähtud korras. Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 10 tagatud ajakirjandusvabadus tähendab, et ajakirjandus peab saama avaldada infot, mis aitab kaasa debatile demokraatlikus ühiskonnas, näiteks kui see puudutab poliitikute ülesannete täitmist. Kui info puudutab üksnes avalikkuse uudishimu rahuldamist kellegi eraelu detailide suhtes, mis ei ole seotud tema avalike ülesannete täitmisega, ei aita see kaasa ühiskondlikule debatile. Sel juhul on teabe avaldamise taga majandushuvid, mis ei kaalu üles inimese huvi eraelu puutumatusele. Avaliku teabe seadus reguleerib teabekandjale jäädvustatud ja dokumenteeritud teavet, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites, ning selle käsitlemist riigiasutustes. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 26 ütleb, et igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi kellegi perekonna- ega eraellu sekkuda muidu kui seaduses sätestatud juhtudel ja korras tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks. Avaliku teabe seadus Isikuandmete kaitse seadus Staar Prominent Kuidas kaitsta tavalist inimest kriminaalsaates? Intervjuu andmekaitseinspektsiooni peadirektor Viljar Peebuga. Õhtuleht, 1. november 2008. Õiguskantsleri vastus politseiametile detsember 2007[kõdulink] Isikuandmete kaitse seadus, § 4 [1] Õiguskantsler Andmekaitse inspektsioonile. dets 2007[kõdulink] Avaliku teabe seadus
Protistide loend

Protistide loend loetleb protiste (laias mõttes). Siia nimekirja palume kanda protistide liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y alveolaadid (Alveolata), superhõimkond Amoeba alveolata, sgk Amoebidae Amoeba discoides, sgk Amoebidae Amoeba gorgonia, sgk Amoebidae Amoeba guttula, sgk Amoebidae Amoebidae, sugukond Amoebozoa amööb (Amoeba), perekond, sgk Amoebidae amööbilised (Amoebina), selts Diachea, perekond, sgk Didymiidae Diachea leucopodia, perekond, sgk Didymiidae dinoflagellaadid (Dinoflagellata), hõimkond eosloomad (Sporozoa), obsoleetne takson eriviburvetikad (Xanthophyceae), klass Eugleniidid (Euglenoidea), klass Euglenozoa, hõimkond Giardia, perekond Giardia lamblia glaukotsüstofüüdid (Glaucophyta), hõimkond haptofüüdid (Haptophyta), hõimkond harilik põisadru (Fucus vesiculosus), sgk Fucaceae, kogu maailmas, Eestis tavaline harilik vullvetikas (Ventricaria ventricosa), sgk Siphonocladaceae heterokondid (Heterokontophyta), hõimkond ikkesvetikad (Zygnematophyceae), selts juurjalgsed (Sarcodina), endine klass juurviburloomad (Sarcomastigophora), endine hõimkond karevetikas (Cladophora), perekond, sgk Cladophoraceae keermikvetikas (Spirogyra), perekond, sgk Zygnemataceae kingloom (Paramecium), sgk kingloomlased klorella (Chlorella), perekond, sgk Chlorellaceae kodaamööbid (Testaceae või Arcellinida) koppvetikas (Chlamydomonas), perekond, sgk Chlamydomonadaceae krüptofüüdid (Cryptophyta), hõimkond krüsofüüdid (Chrysophyceae), klass lehtadru (Laminaria), perekond, sgk lehtadrulised limakud ehk limaseened (Myxomycota, Myxomycetes, Myxogastria), hõimkond mariadru (Sargassum), perekond, sgk Sargassaceae mändvetiktaimed (Charophyta), hõimkond Phaeophyta, hõimkond Physaridae, sugukond Plasmodium falciparum, sgk Plasmodiidae plasmoodium (Plasmodium), perekond, sgk Plasmodiidae Polychaos dubium, sgk Amoebidae pruunvetikad (Phaeophyceae), klass puugipask (Fuligo septica), sgk Physaraceae põisadru (Fucus vesiculosus), sgk Fucaceae põisadru (Fucus), perekond, sgk Fucaceae päikeseloomad (Heliozoa), endine klass Pylaiella, perekond, sgk Acinetosporaceae Pylaiella littoralis, sgk Acinetosporaceae rafidiofüüdid (Raphidophyceae), klass Reticulariida, selts Reticulariidae, sugukond Rhodophyta, hõimkond ripsloomad ehk tsiliaadid (Ciliophora), hõimkond rohevetiktaimed (Chlorophyta), hõimkond Saprolegnia, perekond, sgk Saprolegniaceae silmviburlane, perekond, sgk Euglenaceae Stemonitales, selts Stemonitis, perekond, sgk Stemonitidae Stemonitis fusca, sgk Stemonitidae zooksantell (Symbiodinium), perekond tativetikas (Gonyostomum semen) tavaline amööb (Amoeba proteus), sgk Amoebidae Trichomonas gallinae Tubulinea, klass vesijuus (Ulothrix zonata), rohevetikas vetikseened (Phycomycota), endine klass väikeeosloomad (Microsporidia), hõimkond
Ida Aalberg

Ida Emilia Aalberg (4. detsember 1857 Janakkala vald – 17. jaanuar 1915 Peterburi) oli soome näitleja. Ta sai kuulsaks eriti traagikuna.[viide?] Teda peetakse Soome teatriajaloo algusaja kõige tähelepanuväärsemaks rahvusvaheliselt tuntud näitlejatariks.[viide?] Aalberg oli 1874–1883 Soome Teatri näitleja ja hiljem regulaarne külalisnäitleja. Ta esines ka Skandinaavia maades, Saksamaal, Ungaris, Venemaal jm. Kui 1902. aastal valmis uus teatrihoone, sai Soome teater nimeks Soome Rahvusteater. Aalberg hakkas 1903 huvi tundma ka lavastamise ja teatrijuhtimise vastu. Aastal 1909 nimetati ta lavastaja-näitlejaks (abijuhatajaks). Lavastajana Aalberg siiski menukas ei olnud. Tema loobumine tekitas 1911 kultuuriskandaali, ja hoolimata plaanidest ei jõudnud ta naasta regulaarseks külalisnäitlejaks, sest jaanuaris 1915 ta ootamatult suri. Aalberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule. Aalberg oli aastast 1887 abielus tuntud fennomaani Lauri Kivekäsega; abielu kestis mehe surmani. Aastast 1894 oli tema abikaasa Peterburi jurist ja filosoof parun Alexander Uexküll-Gyllenband, kellest hiljem sai tähtis teatritegelane. Rahvusteatri taha Kaisaniemi parki rajati sügisel 1972 kujur Raimo Utriaineni kavandatud Ida Aalbergi mälestussammas "Esirippu" ('eesriie'), mis oli Soome esimene mittefiguratiivne skulptuurmonument ning tekitas pärast kavandivõistluse võitmist 1961 oma abstraktsuse tõttu suurt furoori. Helsingi linn on nimetanud Ida Aalbergi auks ühe tee Põhja-Haagas. Ida Aalbergin sünnikodu on Janakkala vallas Leppäkoskis. See raudteevahi maja on praegu Ida Aalbergi muuseum. Janakkala valla raamatukogu, millele samuti on antud Aalbergi nimi, asub Ida Aalbergi väljakul. Jaakko Pakkasvirta filmis "Runoilija ja muusa" (1978) mängis Ida Aalbergi Kyllikki Forssell. Nora Julia ("Romeo ja Julia") Ophelia ("Hamlet") Margareta ("Faust") Mary Stuart (Bjørnsterne Bjørnsoni näidend) Kleopatra ("Antonius ja Kleopatra") Ida Aalbergi juubeliks ilmus 12. aprillil 1957 mitmevärviline Soome postmark tiraažiga 1 996 000 nimiväärtusega 30 marka. Hammastus oli 14×14. Ida Aalbergi Fond Ida Aalbergi Selts "Kansallisbiografia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2017. Vaadatud 8. oktoobril 2014. Antti Manninen: Ida Aalberg oli suomenkielisen teatterin ensimmäinen todellinen tähti. Helsingin Sanomat 4.12.2006 Markku Valkonen, Juhani Pallasmaa, Hannele Savelainen: Raimo Utriainen – soiva viiva, Rakennustieto, 2007 Ida Aalbergi Fond Ida Aalbergi Selts Kansallisbiografia, Ida Aalberg Lühielulugu, Häme Liidu koduleht Ida Aalbergin 150. sünniaastapäeva aasta, Häme Liidu koduleht Soome mark aastast 1957 (klõpsa pilti)
Prominent

Prominent on mingil põhjusel silmapaistev ehk tuntud ehk kuulus inimene, kellele meedia tihtipeale osutab tähelepanu. Sellised silmapaistvad ja esileküündivad isiksused on sageli tippnäitlejas, -lauljad, -kirjanikud, -kunstnikud, -sportlased, poliitikud, televisioonis sageli esinevad arvamusliidrid jt. Kuulus võib olla nii positiivses mõttes (parim näitleja) kui ka negatiivses mõttes (jõhker kurjategija), viimasel juhul on tegu kurikuulsusega. Inimese tuntus on erineva ulatuse, suuruse ja põhjustega. Paljud inimesed saavad tuntuks seoses keskmisest paremate tulemustega oma tööalal, kuid see võib anda neile kuulsuse vaid spetsialistide kinnises ringkonnas. Näiteks on paljud teadlased tuntud akadeemilistes ringkondades, kuid mitte laiemalt rahva hulgas. Paljud riigiametnikud on saanud tuntuks, kuna nad on avaliku elu tegelased ja seaduse järgi kohustatud oma tegevusest avalikkust informeerima. Näitlejad, sportlased, muusikud, kunstnikud ja kirjanikud on tuntud siis, kui nad saavutavad oma töös silmapaistvaid tulemusi, kuid seoses oma töö meelelahutusliku loomusega on nad tuntud laiemalt kui vaid vastavast muusikastiilist või spordialast huvitatute hulgas. Seoses televisiooni leviku ja arenguga on kuulsusteks saanud inimesed, kelle töö on olla televisiooni saatejuht või diktor või on lihtsalt esinenud mõnes televisioonisaates või -uudistes. Paljud inimesed on saanud kuulsaks, kuna ka nende vanemad, abikaasad või teised lähemad sugulased on kuulsad. Selline kuulsus võib olla seotud ka väga rikas olemisega. Näiteks Paris Hiltoni kuulsus sai alguse sellest, et ta on Hilton Hotelsi omanike suguvõsast. Vahel võib mõni inimene olla kuulus, ilma et üldsus teakski, millisel alal ta midagi erilist on saavutanud või miks üldse kuulsaks saanud, kuid kollane ajakirjandus on nad kuulsaks kirjutanud ja rääkinud. Kuulsaid inimesi, kelle eraelust meedia tihti räägib ja kirjutab, võib tabada ka avalik hukkamõist ning neid hakatakse nimetama tühisteks kuulsusteks või libastaarideks. Pierre Bourdieu on leidnud, et kuulsus on üks sümboolse võimu komponentidest. Tänu oma sümboolsele olemusele (sümbolsüsteemid: keel, kunst, religioon, teadus) on sümboolse võimu näol tegu võimuga, mida saab rakendada vaid siis, kui seda tunnustatakse nende poolt, kellele seda rakendatakse. See omakorda sõltub lausuja isikust ehk sellest, kui palju on lausuja endale kogunud sümboolset kapitali. Kui kedagi peetakse jumalaks, siis on tema sõnal loomulikult eriline kaal ja tema korraldustele allutakse, ent ainult niikaua, kui alluvad tunnustavad tema jumalikkust. Seetõttu hoolitsevad kõnelejad oma sümboolse kapitali akumuleerimise eest, kogudes autoriteeti, au ja kuulsust, mis tagab sõnadele kaalu ehk nende sümboolse võimu. Enamik religioone peab kuulsuse taotlemist taunitavaks. Staar Avaliku elu tegelane TIPP20: Eesti kõige tühisemad kuulsused Eesti Ekspress, 2. september 2008.
Kuulsus

Kuulsus on inimese laialdane ja püsiv tuntus ning tunnustatus.
Paltamo

Paltamo (varem Kiehimä) on küla Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, Paltamo valla kirikuküla. Paltamo asub Kiehimänjoe suudmes Oulujärve kaldal. Paltamos on 1926. aastal avatud raudteepeatus Oulu–Kontiomäki raudteel. Kõik Iisalmi–Kajaani–Oulu suunal sõitvad reisirongid peatuvad Paltamos. Raudteepeatuses on üks perrooniga rada, lisaks kaks haruteed ja üks rada kaubarongide laadimiseks. Puidust jaamahoones ei toimu piletimüüki ega ole muid töötajaid. Paltamo koguduse vana kirik asub Paltaniemi külas. Praegusse kirikukülla hakati kirikut kavandama 19. sajandi lõpul. Ehitama saadi hakata alles 1939. aasta suvel ning Talvesõda lükkas nurgakivi paneku 1941. aastasse. Jätkusõda takistas ehitust veelgi. Kirik pühitseti lõpuks 4. augustil 1946. Valgeks krohvitud telliskirik on tüübilt kolmelööviline kodakirik.
Ago Aaloe

Ago Aaloe (17. september 1927 Tallinn – 5. detsember 1980 Tallinn) oli eesti geoloog. Lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal; pärast kooli lõpetamist suunati ta tööle Alma-Atasse. Kuna ta oli keskkooli ajal olnud loodusteaduse ringis väga aktiivne ja edukas, oli seda juhendanud professor Luha ta tagasi ülikooli aspirantuuri kutsunud. Ta õppis Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi aspirantuuris. Aastast 1955 geoloogia-mineraloogia kandidaat.[viide?] Ta töötas pikka aega Eesti NSV TA Geoloogia Instituudis vanemteadurina.[viide?] Uuris Eesti siluri stratigraafiat ja litoloogiat. 1955–1980 uuris ta Kaali meteoriidikraatrite ehitust. Ta avastas peakraatris kildudekoonused, avastas ühe varem teadmata kraatri, määras kraatrite vanuse (3500 aastat), kaardistas meteoriidiaine jaotumuse kraatrite piirkonnas ning määras meteoriidi langemise suuna. Uuemad andmed lubavad oletada, et Kaali meteoriit langes siiski hiljem – 2400–2800 aastat tagasi.[viide?] 1984. aastal rajati Kaali järve kaitsealale mälestusmärk Ivan Reinwaldile ja Ago Aaloele.[viide?] 1970. aastatel uuris ta esimesena Tsõõrikmäe struktuuri ning oletas selle meteoriitset päritolu. Ta uuris ka teisi meteoriidikraatreid, sealhulgas Siberis, Uuralis ja Kaukaasias.[viide?] Ta oli 1963–1966 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.[viide?] Ago Aaloe tegeles ka fotograafiaga, joonistas šarže ja maalis akvarelle.[viide?] 1972 Nõukogude Eesti preemia kollektiivile eesotsas Dimitri Kaljoga Eesti Siluri uurimise eest[viide?] Isa Otto Aloe (1894–1972), ema Aleksandra Johanna Tõnismägi (1902–1975).[viide?] 1949. aastal abiellus ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna geoloogiaosakonna III kursuse üliõpilasena sama kooli kehakultuuriteaduskonna eelviimasel kursusel õppiva Luulega. 1950. aastal sündis poeg ja 1953. aastal tütar. Abielu lagunes 1964. aastal.[viide?] Ülev Aaloe oli tema vend. Eesti entsüklopeedia. 14. köide: Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 5. Reet Tiirmaa. "Ago Aaloe (1927–1980)". // Teaduse ajaloo lehekülgi Eestis, VII kd. 1989 Ago Aaloe Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Joanna Ellmann

Joanna Ellmann (sündinud 11. juulil 1988 Tallinnas) on eesti luuletaja. Ta õppis aastatel 1995–2007 Tallinna Pääsküla Keskkoolis / Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis. On õppinud Tartu Ülikoolis kirjandust ja kultuuriteadusi. Alates aastast 2003 on ta ansambli Ultramelanhool mänedžer. Ta kirjutab sümbolistlikku, müstilise varjundiga luulet. Tema luuledebüüt "Liivaterade lend" ilmus sügisel 2008 ning teine kogu "Kõrbenud galaktikad" sügisel 2009. Kolmas kogu "Kriipimisi kookonist" ilmus 2010 sügisel, neljas luulekogu "Sulgunud ruum" kevadel 2015 , viies kogu "Olemise maa" suvel 2017, proosapoeem "Kõrbest" 2018, luulekogu "Peegeldused tundmatust" 2020. On avaldanud luulet ka ajakirjades Looming, Vikerkaar ja Värske Rõhk, samuti Müürilehes. Merilyn Merisalu. "Sõbranna tõi noore autori sahtlist välja". Tartu Ülikooli ajaleht, 14. november 2008 Maarja Kangro. ülevaade Eesti luulest aastal 2008. Looming 3/2009 Laura-Madleen Vaarik "Ja liivateri lendas..." arvustus., Värske Rõhk 1/2009 Maia Tammjärv. "Fantasy-luule (aga mitte ainult)". arvustus, Värske Rõhk 1/2010 luulekogust "Kõrbenud galaktikad" lugemissoovituste blogis Marite H. Butkaite. "Impressionistlik teisipäevane portree luuletajast". Müürileht, sügis 2010, nr 12 Tema isa oli luuletaja Andres Allan ja tema lell on kunstnik Raoul Kurvitz. Joanna Ellmanni blogi Pilt
Puolanka

Puolanka on küla Soomes Kainuu maakonnas, Puolanka valla kirikuküla. Arhitekt Olavi Sortta projekteeritud Puolanka kirikuhoone on kolmelööviline, kuid ilma tornita ning hoone katus ulatub peaaegu maapinnani. Tellistest ja puidust kirik valmis aastal 1954 ning see mahutab 450 inimest. Samal aastal ehitati kiriku kõrvale ka kellatorn. Eelmine, 1792. aastal ehitatud puukirik hävis pikselöögist süttinud tulekahjus 1949. aastal.
KT315

KT315 on n-p-n bipolaartransistor, mis oli laialt levinud Nõukogude Liidu raadiotehnikas. Algul oli see plastkorpuses KT13 ning oli oma aja kohta väga miniatuurne.
Katalaani keel

Katalaani keel on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Hispaania kirdeosas (Kataloonias, Valencias ja Baleaaridel), Andorras, Prantsusmaa lõunaosas ning Sardiinias. Kirjakeel 12. sajandi lõpust – 13. sajandi algusest. katalaani kirjandus Kataloonia .cat
2N2907

2N2907 on P-N-P bipolaartransistor, mida kasutatakse väikese võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina. Andmeleht
KT361

KT361 - on p-n-p bipolaartransistor, mis oli laialt levinud NSV raadiotehnikas.
Infinity on High

"Infinity On High" on Fall Out Boy neljas stuudioalbum. (Kõik laulud on kirjutatud Fall Out Boy poolt, v.a *-ga tähistatud) "Thriller" – 3:29 ""The Take Over, the Breaks Over"" – 3:33 "This Ain't a Scene, It's an Arms Race" – 3:32 "I'm Like a Lawyer with the Way I'm Always Trying to Get You Off (Me & You)" – 3:31 "Hum Hallelujah" – 3:50* (Fall Out Boy, Cohen) "Golden" – 2:32 "Thnks fr th Mmrs" – 3:23 "Don't You Know Who I Think I Am?" – 2:51 "The (After) Life of the Party" – 3:21 "The Carpal Tunnel of Love" – 3:23* (Fall Out Boy, Eisold) "Bang the Doldrums" – 3:31 "Fame < Infamy" – 3:06 "You're Crashing, But You're No Wave" – 3:42 "I've Got All This Ringing in My Ears and None on My Fingers" – 4:06 "G.I.N.A.S.F.S." (ehk "Gay Is Not a Synonym for Shitty") - 3:15 "It's Hard to Say "I Do", When I Don't" (boonuslugu) - 3:24
2N6110

2N6110 - on p-n-p bipolaartransistor, mille kollektor-emittervool on 7 A. Vene analoog on КТ819Г. Andmeleht