Jüri Ratase teine valitsus

Jüri Ratase teine valitsus oli 29. aprillil 2019 ametisse astunud 50. Eesti Vabariigi valitsus, mille moodustasid Eesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa. President Kersti Kaljulaid nimetas valitsuse ametisse 24. aprillil 2019 ja selle volitused jõustusid viis päeva hiljem ametivande andmisega XIV Riigikogu ees. 12. jaanuaril 2021 teatas meedia, et riigiprokuratuur esitas Keskerakonnale ja veel viiele inimesele kuriteokahtlustuse altkäemaksus. 13. jaanuaril teatas Jüri Ratas, et astub tagasi. Ratase valitsus jätkas kuni uue valitsuse ametisse nimetamiseni 26. jaanuaril 2021. Harju maakohus mõistis 18. oktoobril 2023 Keskerakonna ja teised kohtualused õigeks. Kantar Emor viis enne valitsuse ametissekinnitamist, 10.–15. aprillil 1312 Eesti elaniku seas läbi küsitluse ministrikandidaatide sobivuse ja tuntuse teemal. Kõige sagedamini nimetati oma ametisse sobivaks Jüri Luike (60%), Tõnis Lukast (56%) ja Mailis Repsi (55%). Ministriks mittesobivateks kandidaatideks peeti kõige sagedamini Martin Helmet ja Mart Helmet – sellel seisukohal oli vastavalt 58% ja 53% vastajatest. Kõige vähem tuntud ministrikandidaadid olid Marti Kuusik (68% vastajatest ütles, et ei tea teda), Mart Järvik (66%), Rene Kokk (63%), Tanel Kiik (58%) ja Riina Solman (51%). Peaminister Jüri Ratast pidas ametikohale sobivaks 44%, mittesobivaks aga 37% vastajatest. Ühtlasi oli Ratas ministrikandidaat, kelle puhul inimesed kõige harvem ütlesid, et ei tea teda (4%). 10. septembril 2019 oli Riigikogus lõpphääletusel Reformierakonna algatatud eelnõu "Ettepanek Vabariigi Valitsusele Eesti alus- ja koolihariduse ühtseks ja eestikeelseks muutmiseks" 2 OE. Keskerakonna, EKRE ja Isamaa koalitsioon lükkas eelnõu tagasi. Tallinna linnapea ja Keskerakonna aseesimehe Mihhail Kõlvarti sõnul oli Keskerakonna otsus minna koalitsiooni EKRE ja Isamaaga ainus võimalus säilitada venekeelne haridus Eestis. Jüri Ratase teisel valitsusajal puhkes koroonapandeemia. Esimene nakkusjuht Eestis registreeriti 27. veebruaril 2020. 12. märtsil kehtestas valitsus Eestis eriolukorra. Taastati piirikontroll, keelati avalikud kogunemised ja suleti suur osa asutusi. Koolid viidi kaugõppele ja soovitati kodus töötamist. Eriolukord kestis 17. mai õhtuni, aga osa piiranguid lõpetati juba varem, osa jäid edasi kehtima. Terviseamet lõpetas koroonapandeemiaga seotud hädaolukorra alles 2023. aasta mais. Viirusepuhangu esimene laine hakkas taanduma aprilli lõpus. Augustis hakkas nakatumiste arv uuesti kasvama ning ületas esimes puhangu nakatumiste arvu novembri lõpus. Vaktsineerimist alustati detsembri viimastel päevadel ja uued vaktsiinipartiid saabusid Eestisse järgmise aasta jaanuari keskel, aga augustis alanud nakatumiste arvu kasv kestis kuni järgmise aasta märtsi keskpaigani ja Eesti tõusis siis nakatumiste arvult elanike kohta maailmas esimeseks. "Keskerakond, Korb, Kracht ja Teder said kahtlustuse kriminaalkuriteos". ERR Uudised. Vaadatud 13. jaanuar 2021. "Jüri Ratas astub peaministri ametist tagasi". ERR Uudised. Vaadatud 13. jaanuar 2021. ERR (18. oktoober 2023). "Harju maakohus mõistis Porto Franco kaasuse süüdistatavad õigeks". ERR. Vaadatud 30. detsembril 2023. Uuring: oma ametikohale kõige vähem sobivateks peetakse sise- ja rahandusministrikandidaati. Postimees, 23.04.2019 Kolm kõige enam oma ametisse sobivat ministrikandidaati on Jüri Luik, Tõnis Lukas ja Mailis Reps. Kantar Emor, 23.04.2019 Riigikogu otsus "Ettepanek Vabariigi Valitsusele Eesti alus- ja koolihariduse ühtseks ja eestikeelseks muutmiseks" 2 OE. 10.09.2019. Kõlvart: rõhutan, koalitsioon Isamaa ja EKRE-ga oli ainus võimalus säilitada venekeelne haridus. ERR 04.07.2019. "Toomas Sildam: koalitsioon muutuks abieluhääletusega ühe-teema-valitsuseks" ERR, 15. november 2020 "Raimond Kaljulaid: oluline on teada selle valitsuse tegelikku sünnilugu" ERR, 5. jaanuar 2020 "Harju maakohus mõistis Porto Franco kaasuse süüdistatavad õigeks" ERR, 18. oktoober 2023