laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Samuel Umtiti

Samuel Yves Umtiti (sündinud 14. novembril 1993 Yaoundés Kamerunis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille. Umtiti tegi oma debüüdi Lyoni meeskonnas 8. jaanuaril 2012 mängus linnarivaaliga Lyon-Duchère. Ta mängis kõik 90 minutit ja aitas oma klubil võita 3:1 . Umtiti mängis esimese hooajal Lyoniga kõikide sarjade peale 18 mängu. 2012–13 hooajal mängis ta Lyoni meeskonnas 32 kohtumist ja lõi kaks väravat. Esimene värav tuli 12. jaanuaril 2013 Troyese'i vastu. Hooajal 2015–16 valisid Lyoni Olympique toetajad ta klubi hooaja parimaks mängijaks Alexandre Lacazette'i ees. 30. juunil 2016 siirdus Umtiti mängima Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Klubi maksis ta eest 25 miljonit eurot.. 17. augustil debüteeris ta Hispaania superkarikafinaalis Sevillaga, kui Barcelona võitis kahe mängu kokkuvõttes 5:0. Umtiti lõi esimese värava klubi meeskonnas 4. märtsil 2017 Celta Vigo vastu, katalaanid võitsid kodus 5:0. 27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Copa del Rey finaalis Alavési 3:1. Suvel 2023 lõppes tema leping Barcelonaga ning ta liitus LOSC Lille'iga. 2010. aastal mängis ta Prantsusmaa U17 koondises Euroopa meistrivõistlustel Liechtensteinis. 2013. aastal tuli ta Prantsusmaa U20 koondisega oma vanuseklassi Euroopa meistriks. Umtiti kutsuti Prantsusmaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusteks mängima vigastatud Jérémy Mathieu asemel. Debüütmängu pidas ta turniiri veerandfinaalis Islandiga, Prantsusmaa võitis 5:2. Samuti mängis ta ka poolfinaalis Saksamaaga ja finaalis Portugaliga, kui Prantsusmaa kaotas lisaajal 0:1. 13. juunil 2017 lõi ta sõpruskohtumises Inglismaaga oma koondise debüütvärava, prantslased võitsid 3:2. 2018. aasta maailmameistrivõistluste poolfinaalis alistas Prantsusmaa Umtiti väravast 1:0 Belgia. Finaalis alistati Horvaatia ja tuldi teist korda maailmameistriks. Lyon Coupe de France: 2011–12 Prantsusmaa superkarikas: 2012 Barcelona La Liga: 2017–18, 2018–19 Copa del Rey: 2016–17, 2017–18, 2020–21 Hispaania superkarikas: 2016, 2018 Prantsusmaa jalgpallikoondis Kuldmedalist Maailmameistrivõistlused: 2018 Kuldmedalist U-20 maailmameistrivõistlused: 2013 Hõbemedalist Euroopa meistrivõistlused: 2016 "Barcelona ostis endale EM-il säranud prantslase Samuel Umtiti". ERR Sport. 12. juuli 2016. Vaadatud 21.07.2016. "Iniesta ja Messi võitsid Barcelona mängijatena 30. trofee". DELFI. 28. mai 2017. Vaadatud 28. mai 2017. "Inglismaa sai Prantsusmaa käest piinliku kaotuse". Postimees. 13. juuni 2017. Vaadatud 13.06.2017. "Umtiti tabamus viis Prantsusmaa finaali". sport.err.ee. 10.7.2018. Vaadatud 16.7.2018  Samuel Umtiti – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil FC Barcelona kodulehel
Benoît Costil

Benoît Costil (prantsuse hääldus: [bənwa kɔstil]; sündinud 3. juulil 1987 Caenis) on Prantsusmaa jalgpallur, väravavaht. Alates 2017. aastast esindab ta Ligue 1 klubi Auxerre. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta Prantsusmaa jalgpallikoondise kolmas väravavaht.
Goce Sedloski

Goce Sedloski (makedoonia keeles Гоце Седлоски; sündinud 10. aprillil 1974 Golemo Konjaris) on Põhja-Makedoonia endine jalgpallur, kaitsja. Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2010 100 mängu ja lõi 8 väravat. Goce Sedloski veebisaidil National Football Teams (inglise) rsssf
Baže Ilijoski

Baže Ilijoski (sündinud 9. juulil 1984) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, ründaja. Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2015 13 mängu. Baže Ilijoski veebisaidil National Football Teams (inglise)
Boban Babunski

Boban Babunski (sündinud 5. mail 1968) on Põhja-Makedoonia endine jalgpallur, kaitsja. Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta 1991. aastal 2 mängu. Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–2000 23 mängu ja lõi 1 väravat. Boban Babunski veebisaidil National Football Teams (inglise)
Stevica Ristić

Stevica Ristić (sündinud 23. mail 1982) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, ründaja. Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2012 17 mängu ja lõi 1 väravat. Stevica Ristić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Goran Jurić

Goran Jurić (sündinud 5. veebruaril 1963 Mostaris) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja. Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1989 4 mängu. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–1999 15 mängu. Goran Jurić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Andrej Panadić

Andrej Panadić (sündinud 9. märtsil 1969 Zagrebis) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja. Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta 1989. aastal 3 mängu. Andrej Panadić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Mladen Mladenović

Mladen Mladenović (sündinud 13. septembril 1964) on Horvaatia endine jalgpallur, poolkaitsja. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1996 19 mängu ja lõi 3 väravat. Mladen Mladenović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Igor Cvitanović

Igor Cvitanović (sündinud 1. novembril 1970 Osijekis) on Horvaatia endine jalgpallur, ründaja. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1992–2001 29 mängu ja lõi 4 väravat. Igor Cvitanović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Mato Neretljak

Mato Neretljak (sündinud 3. juunil 1979) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2006 10 mängu ja lõi 1 väravat. Mato Neretljak veebisaidil National Football Teams (inglise)
Tomislav Erceg

Tomislav Erceg (sündinud 22. oktoobril 1971 Splitis) on Horvaatia endine jalgpallur, ründaja. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta 1997. aastal 4 mängu ja lõi 1 väravat. Tomislav Erceg veebisaidil National Football Teams (inglise)
Jill Alexander Essbaum

Jill Alexander Essbaum (sündinud 1971 Bay Citys Texases) on Ameerika Ühendriikide luuletaja, proosakirjanik ja loova kirjutamise professor California Ülikoolis Riverside'is. Ta on õppinud Austinis episkopaalkiriku teoloogilises seminaris (Seminary of the Soutwest). Ta on tuntud luuletajana, aga 2015. aastal ilmus tema esikromaan "Hausfrau", samal aastal ilmus romaani eestikeelne tõlge "Üksildane naine on ohtlik naine"; ilmus kirjastuse Helios vahendusel, tõlkija Triin Peek.
Tähtvere valla lipp

Tähtvere valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Tähtvere valla lipp. Lipp kinniti 11. juunil 1998. Tähtvere valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kaldjaotusega, lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka vaheldumisi paigutatud kahe lainelise sinise ja kahe lainelise valge laiuga. Kaldjaotuse ülemine laid on sinine ning on valgest laiem. Vardapoolne, ülemine väli on valge ning sellel on must-valge rohunepp. Alumine, lehvipoolne väli on roheline ning sellel on kaks püstist kollast viljapead. Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Sinised lainelised laiud sümboliseerivad Tähtvere valla paiknemist Suur-Emajõe ääres. Kollased viljapead viitavad hästi arenenud põllumajandusele Tähtvere vallas. Rohunepp sai koha lipul tänu Tähtvere valla territooriumil Emajõe luhal asuvale rohuneppide mänguplatsile (rohunepp on eriti ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse). Lipul sümboliseerib rohunepp arukat põllumajandust ja loodushoidu. Tähtvere valla vapp Tartu maakond Tähtvere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel Tähtvere valla sümbolid valla kodulehel
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses peeti 15.–19. augustini Moskvas. Järjekorras olid need kümnendad. 11.–15. juulil peeti eraldi meeskondlikud meistrivõistlused, samuti Moskvas. Individuaalselt oli parim Nikolai Tatarinov, Eesti esindajatest J. Peets 17. kohaga. Samas peeti ka noorte meistrivõistlused, mille võitis Vene NFSV, Eesti esindus oli neljas. Koondarvestuses tuli esimeseks Vene NFSV 26 001,5 punktiga Leningradi (25 434) ja Ukraina (25 409) ees, Eesti oli kuues (23 836,5). Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963.
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses peeti III rahvaste spartakiaadi raames Moskvas 11.–15. augustil. Kehakultuurlase aastaraamat 1963, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964.
1962. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

1962. aasta moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused toimusid Mexicos 21.–25. oktoobril 1962. Kehakultuurlase aastaraamat 1962, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963.
Kazlų Rūda vald

Kazlų Rūda vald (leedu keeles Kazlų Rūdos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Aastani 1999 oli osa Marijampolė rajoonist. Valla pindala on 360 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3908 inimest. Valla keskus on Kazlų Rūda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil M.Valančiaus g. 12. Vallavanem on I. Černiauskienė. Vallas asub ka Jūrė alev (2011. aastal elas seal 6051 inimest). Kazlų Rūdos seniūnija. Kazlų Rūdos savivaldybė, vaadatud 21.06.2016. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.06.2016.
Ell-Maaja Randküla

Ell-Maaja Randküla (29. juuli 1939 Paide – 16. juuni 2016 Tallinn) oli eesti moekunstnik ja -ajakirjanik. Ta lõpetas 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna. Aastatel 1983–1992 oli ta Tallinna Moemaja moeajakirja Siluett peatoimetaja. 1980. aastatel oli ta Mati Eliste juhitud populaarse telesaate "Reklaamiklubi" iganädalane külaline, jagades moekommentaare. Ta töötas ka kostüümikunstnikuna järgmistes filmides ja lavastustes: mängufilm "Valge laev", 1970 – kostüümikunstnik mängufilm "Maaletulek", 1972 – kostüümikunstnik mängufilm "Hukkunud Alpinisti hotell", 1979 – kostüümikunstnik mängufilm "Metskannikesed", 1980 – kunstniku assistent lavastus "Johnny", Noorsooteater, 1980 – kostüümikunstnik dokumentaalfilm "Su(u)ndorienteerumine", 1981 – konsultant Hiljem tegeles Randküla sisearhitektuuri aastaraamatu "Ruumipilt" koostamisega. Siluett aitas Nõukogude Eestis naiseks jääda, Õhtuleht, 6. detsember 2003 Absoluutselt populaarne: Ervin Abel, Heino Baskin, Ita Ever, Kärna-Ärni ja teised, KesKus, 17. mai 2008 Ell-Maaja Randküla – suunaseadja miljoneile, Postimees, 23. aprill 2012 Mati Eliste: "Reklaamiklubi" naerutas inimesi üle Eesti, ERR, 7. veebruar 2016 5 riietuseset, mis peaksid Ell-Maaja Randküla sõnul iga naise kapis olemas olema!, Delfi, 21. juuni 2016  Eesti teatri lavastuste andmebaas Eesti Filmi andmebaas "Su(u)ndorienteerumine"
1961. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

1961. aasta moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused toimusid 19.–23. augustil 1961 Moskvas. Kehakultuurlase aastaraamat 1961, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962.
Jankai vald

Jankai vald (leedu keeles Jankų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Aastani 1999 oli osa Šakiai rajoonist. Valla pindala on 169 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1194 inimest. Valla keskus on Jankai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Jevgenij Kušnarenko. Jankų seniūnija. Kazlų Rūdos savivaldybė, vaadatud 21.06.2016. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.06.2016.
Fagott

Fagott (itaalia keeles fagotto) on kahekordse lesthuuliku ehk trostiga C-puupuhkpill, mis koosneb viiest osast: saapast, kahest säärest, lehtrist ja essist – viimase külge kinnitatakse trost. Klapisüsteem koosneb peamiselt kangidest, kusjuures vasaku pöidla teeninduspiirkonda jääb 9–12 kangi-hooba ja lukusti. Kokkupandud fagott on 134 cm kõrge, toru kogupikkus on 254 cm. Nimetus pärineb itaalia keelest: 'fagotto' = "haokubu". Fagott arenes välja 16. sajandil leiutatud dulcianist, millel oli 8 auku ja 2 kangi. Fagotipartiid kirjutatakse peamiselt bassi- ja tenorivõtmes. Instrument on kasutatav nii orkestri- kui ka sooloopillina, kuid kuna originaal-soolorepertuaari võrreldes teiste instrumentidega on vähe, kohandatakse fagotile näiteks klarnetikontserte. Artikulatsioon (staccato, legato, legato + vibrato, slurred) Ilmar Aasmets Edgar Berman Martin Kuuskmann Madis Schmidt Puupuhkpillid
Antanavase vald

Antanavase seniūnija (leedu keeles Antanavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Valla pindala on 19 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 764 inimest. Valla keskus on Antanavase küla. Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 1. Vallavanem on Artūras Urbonas. Antanavase kabel Antanavas Antanavo seniūnija. Kazlų Rūdos savivaldybė, vaadatud 21.06.2016. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 21.06.2016.
Tähti Saar

Tähti Saar (30. jaanuar 1944 – 18. juuni 2016) oli eesti arst ja meditsiiniõppejõud. Ta sündis Viljandis, kuid tema haridustee on kulgenud peamiselt Tartus. 1962. aastal lõpetas ta kuldmedaliga Tartu 1. Keskkooli (praegune Hugo Treffneri Gümnaasium) ning 1968. aastal cum laude Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Olles omandanud anestesioloogi eriala, asus ta tööle Kuressaare Haiglas. 1971. aastal naasis Saar ülikoolilinna, kus jätkas tööd anestesioloogina Tartu Kliinilises Haiglas. Paralleelselt kliinilise tööga pühendus ta ka õppe- ja teadustööle ning oli alates 1979. aastast arst-õppejõud. Ta avaldas üle 80 teadustöö, eriti suur on Tähti Saare panus kardioanesteesia ja kardiointensiivravi, samuti pulmonoloogilise intensiivravi ja lasteanesteesia arengusse Eestis. 1992 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2010 Tartu Ülikooli aumärk 2014 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022.
1963. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

1963. aasta moodsa viievõistluse maailmameistrivõistlused toimusid Šveitsis Magglingenis 22.–26. septembril 1963. Olulise muudatusena peeti alad ebatraditsioonilises järjekorras. Kehakultuurlase aastaraamat 1963, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964.
Plutiškėse vald

Plutiškėse vald (leedu keeles Plutiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Valla pindala on 30 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 734 inimest. Valla keskus on Plutiškėse küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 5. Vallavanem on Arūnas Arlauskas. Plutiškių seniūnija. Kazlų Rūdos savivaldybė, vaadatud 21.06.2016. Marijampolės apskritis. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 21.06.2016.
Tudulinna valla lipp

Tudulinna valla lipp on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Tudulinna valla lipp. Lipp kinnitati 30. mail 1997. Tudulinna valla lipp on ruudukujuline kollane kangas, mille keskel on punane ehistuttidega padi. Padja keskosas on kümne kodaraga kollane vokiratas. Lipu üla- ja alaosas ning kahel küljel on neli punast murakat, igal küljel üks. Kandelipu suurus on 105×105 cm. Lipu vars on roheline, vardaehis kuldne. Vokiratas on oma vormi tõttu valla ühtsuse sümbol. Kodutöönduslik puutöö ja vokitreimine on Tudulinna valla laialt tuttavaks teinud. Lipul olev 10 kodaraga vokk tüüpiline Tudulinnaas valmistatud vokkidele. Ehistuttidega padi viitab Tudulinna nimele (magamine e. tudumine, padi on ju ka lastekeeles tudimise atribuut). Roosõieliste sugukonda kuuluv murakas sümboliseerib taimestiku ja loomastiku kaitseala - Murakaraba. Värvid sümboliseerivad tarbepuu kollakat süüd ja muraka toonide skaalat punasest mesikollaseni. Valla lipp heisati valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega ning muudel avalikel üritustel. Lipp heisati hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Tudulinna valla vapp Ida-Viru maakond Tudulinna valla sümboolika valla kodulehel Tudulinna valla sümboolika
Didier Deschamps

Didier Claude Deschamps (prantsuse hääldus: [di.dje de.ʃã] ; sündinud 15. oktoobril 1968 Bayonne'is) on Prantsusmaa endine kutseline jalgpallur ja praegune Prantsusmaa jalgpallikoondise peatreener. Ta oli kaitsev poolkaitsja sellistes suurklubides nagu Chelsea, Juventus ja Marseille. Ta oli aastaid Prantsusmaa jalgpallikoondise kapten ning oli ka 1998. aasta maailmameistriks ja 2000. aasta Euroopa meistriks tulnud meeskonna kapten. Marseille ja Juventuse koosseisus on ta kahekordne UEFA Meistrite Liiga võitja (vastavalt 1993. ja 1996. aastal). 2018. aastal oli ta maailmameistriks tulnud Prantsusmaa koondise peatreener. Temast sai sellega kolmas jalgpallur maailmas, kes on tulnud maailmameistriks nii mängija kui ka treenerina. Varem olid seda saavutanud brasiillane Mário Zagallo ja sakslane Franz Beckenbauer. "Deschamps kerkis Beckenbaueri ja Zagallo kõrvale". sport.postimees.ee. 15.7.2018. Vaadatud 18.7.2018
Paldiski sadam

Paldiskis on/oli mitu sadamat: Paldiski Lõunasadam Paldiski Põhjasadam Paldiski sõjasadam Paldiski vabasadam Paldiski sõjamerebaas (Paldiski mereväebaas) Paldiski Sadamate AS
Rahvamajanduse Saavutuste Näitus

Rahvamajanduse Saavutuste Näitus (vene keeles Выставка достижений народного хозяйства, lühend ВДНХ) on Venemaal Moskvas asuv alaline messikeskus ja lõbustuspark. See on suuruselt teine messikeskus Moskvas ja on maailmas 50 suurima messikeskuse seas. Keskuse pindala on pärast 2014. aasta laienemisi 520 ha, millest paviljonide alla jääb 134 000 m² (13,4 ha). Keskus ehitati 1935–1954. 1939–1959 kandis see nime Üleliiduline Rahvamajanduse Saavutuste Näitus (vene Всесоюзная сельскохозяйственная выставка, lühend ВСХВ). 1959–1991 kandis nime NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näitus (vene Выставка достижений народного хозяйства СССР, lühend ВДНХ СССР) ja 1992–2014 Üle-Venemaaline Näitusekeskus (vene Всероссийский выставочный центр, lühend ВВЦ). Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näitus
Paulo Futre

Paulo Futre (sündinud 28. veebruaril 1966 Montijos) on Portugali endine jalgpallur, ründaja. Portugali jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1983–1995 41 mängu ja lõi 6 väravat. Paulo Futre veebisaidil National Football Teams (inglise)
Nenad Đorđević

Nenad Đorđević (sündinud 7. augustil 1979 Paraćinis) on Serbia jalgpallur, kaitsja. Ta kuulus Serbia ja Montenegro koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Nenad Đorđević veebisaidil National Football Teams (inglise)
Mario Haas

Mario Haas (sündinud 16. septembril 1974) on Austria endine jalgpallur, ründaja. Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2007 43 mängu ja lõi 7 väravat. Mario Haas veebisaidil National Football Teams (inglise)
Michael Baur

Michael Baur (sündinud 16. aprillil 1969 Innsbruckis) on Austria endine jalgpallur, kaitsja. Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2002 40 mängu ja lõi 5 väravat. Michael Baur veebisaidil National Football Teams (inglise)
Željko Petrović

Željko Petrović (sündinud 13. novembril 1965 Nikšićis) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja. Željko Petrović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Vlada Avramov

Vladimir "Vlada" Avramov (sündinud 5. aprillil 1979 Novi Sadis) on Serbia endine jalgpallur, väravavaht. Vlada Avramov veebisaidil National Football Teams (inglise)
Rade Bogdanović

Rade Bogdanović (sündinud 21. mail 1970 Sarajevos) on Serbia endine jalgpallur, ründaja. Rade Bogdanović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Dragiša Binić

Dragiša Binić (sündinud 21. oktoobril 1961 Golubovacis) on Serbia endine jalgpallur, ründaja. Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1991 3 mängu ja lõi 1 värava. Dragiša Binić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Ranko Despotović

Ranko Despotović (sündinud 21. jaanuaril 1983 Loznicas) on Serbia endine jalgpallur, ründaja. Serbia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2011 4 mängu. Ranko Despotović veebisaidil National Football Teams (inglise)
Aleksandar Živković

Aleksandar Živković (sündinud 28. juulil 1977) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja. Ta kuulus Serbia koondisse 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis. Aleksandar Živković veebisaidil National Football Teams (inglise)
Torņakalnsi raudteejaam

Torņakalnsi raudteejaam on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. Jaam koosneb A- ja B-pargist. A-pargis on 6 teed ja kolm ooteplatvormi, B-pargis on 10 teed. Jaamas peatuvad Jelgavasse ja Tukumsisse sõitvad elektrirongid, seal võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. B-pargi tupikteedel asub Läti Raudtee Ajaloomuuseum. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 2,7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Torņakalnsi raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 31 000 kaubarongi ja 41 000 reisirongi. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Jaam rajati aastal 1868 ja algul kandis see nime Riga-Mitauer Bahnhof. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone asus tänapäevasest vaksalist põhja pool; see on osaliselt säilinud (aadress on Akmeņu ielā 38), kuigi on elumajaks ümber ehitatud. Jaamahoone oli osalt tellistest, aga suuremalt osalt puidust kahekorruseline hoone. Jaamahoones olid daamidele ja härradele mõeldud ruumid, ootesaalid, telegraafijaam, samuti ka liini kantselei. Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, ühtlasi rajati ka raudteesild üle Daugava jõe. See tõi kaasa jaama tähtsuse vähenemise, kuna liini lõppjaamaks kujunes siis Riia keskraudteejaam. Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma Tukumsisse sõitvad rongid. Aastal 1895 hakkas jaam kandma nimetust Rīga III. Sel perioodil rajati ka tänapäevane jaamahoone, mis aastal 1994 põles, ent seejärel restaureeriti. Ka rajati selle juurde samanimeline kaubajaam; hiljem (aastal 1912) ühendati need ühtseks Torņakalnsi raudteejaamaks. Aastal 1941 kasutati Torņakalnsi raudteejaama küüditamisel, raudteejaama juures on aastal 1990 püstitatud mälestustahvel Aastal 1996 lisati ohvrite mälestuseks ka kaubavagun. Aastal 1950 muudeti Tukumsi suunas viiv tee elektriraudteeks, aastal 1972 elektrifitseeriti ka Jelgavasse viiv raudtee. Vaade raudteejaamale, tagaplaanil Riia raamatukogu Kaubajaam Mälestusmärk küüditatutele http://www.pv.lv/lv/zonas/ Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981 http://www.citariga.lv/lat/tornakalns/infrastruktura/dzelzcels/ Latvijas enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : Valērija Belokoņa izdevniecība. 2003. 442. lk Ojārs Spārītis. Rīgas pieminekļi un dekoratīvā tēlniecība. Rīga : Nacionālais apgāds, 2007. 58.—59. lk Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil
Atgāzene raudteepeatus

Atgāzene raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 4,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Peatus rajati 1928. aastal. Algul kandis see Ģimnastikas iela nime. 1929. aastas sai peatus tänapäevase nime. 1972. aastal raudtee elektrifitseeriti. 2007. aastal põles vana jaamahoone maha, selle asemele rajati uus ootepaviljon. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 43. lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2014. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Raudteepeatus Biznesa augstskola "Turība"

Biznesa augstskola "Turība" (tõlkes 'kõrgem ärikool Turība') on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis aadressil Laktas iela 5. Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni. Peatus avati 29. augustil 2003. Tegemist on kõige uuema peatusega sel liinil, ühtlasi on see ainus peatus, mis Lätis peale taasiseseisvumist on avatud. Peatuse rajamist finantseeris Kõrgem ärikool "Turība". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 22. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.pv.lv/lv/zonas/ http://www.delfi.lv/news/national/politics/svinigi-atklaj-dzelzcela-staciju-turiba.d?id=6150378 T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 44. lk. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)