laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Prantsusmaa kuningas

Prantsusmaa kuningas (prantsuse keeles roi; sama sõna tähendab prantsuse keeles ka tamme) oli Prantsusmaa valitseja aastail 843–1792, 1814–1815 ja 1815–1848. Õigupoolest pole päris selge, millal Prantsuse kuningriik alguse sai, kuid üpris loogiline oleks selle algust lugeda Lääne-Frangi riigi loomise algusest. Sageli peetakse Prantsuse kuningriigi asutavaks sündmuseks Frangi riigi loomist Chlodovechi poolt 486. aastal või ka Hugues Capet' saamist kuningaks 987. aastal pärast Karolingide väljasuremist. Samas ei saa Frangi riiki üheselt pidada Prantsusmaa eelkäijaks, sest germaani rahvaste hulka kuuluvad frangid rajasid oma riigi Kirde-Prantsusmaale ning prantsuse rahvas kui selline tekkis alles sajandeid hiljem. Aasta 843 tundub kõige loogilisem seetõttu, et siis tekkinud Lääne-Frangi riik hõlmas umbkaudu hilisema Prantsusmaa piire ning sealseks pealinnaks sai Pariis. Prantsuse kuninga tiitel oli läbi keskaja äärmiselt oluline ja seda mitte ainult seetõttu, et tegu oli võimsa riigi monarhiga. Kuningas uskus end üldiselt olevat Karl Suure tõeline järeltulija ning seega pärinud ka erilise vahekorra Rooma paavstiga, mistõttu nimetati Prantsuse kuningat kas katoliiklikuks kuningaks või kõige kristlikumaks kuningaks, mis juba iseenesest aitas tekitada rivaliteeti Saksa-Rooma keisriga. Prantsusmaa kuningate eelisteks võrreldes keisritega oli aga nende pärilik võim ning korraldus, millega pärijaks võis olla vaid monarhi meessoost järeltulija, mis välistas võimaluse mõnel võõral valitsejal abielu teel Prantsusmaa valitsejaks saada. Prantsusmaa riigipeade loend Gallia
Jacques-Étienne Montgolfier

Jacques-Étienne Montgolfier (7. jaanuar 1745 – 2. august 1799), noorem Montgolfier' vendadest, oli prantsuse paberivabrikant, kuumaõhupalli loojaid. Joseph-Michel Montgolfier
Mullaniiskus

Mitte segi ajada mõistega mullavesi Mullaniiskus (ka mulla niiskus; inglise soil humidity, moistness of (the) soil) on vee või veeauru hulk mulla massi- või mahuühikus (%, kg/kg, kg/m3). Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 08.01.2012)
Eduard von Sass

Eduard Heinrich Hartwig Reinhold vabahärra von Sass (ka Saß; 11. september 1900 Charlottenburg, Berliin – 3. veebruar 1946 Velikije Luki, NSV Liit) oli baltisaksa päritolu Saksa sõjaväelane (ooberstleitnant). Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa vägede okupeeritud Velikije Luki linna garnisoni ülem. Eduard von Sass sündis Sasside suguvõsast pärit Saaremaa aadliku parun Georg von Sassi (1853–1931) ja tema eestlannast abikaasa Marie (neiuna Roes; snd 1863) noorima lapsena. Eduard von Sass abiellus 17. oktoobril 1928 Stettinis Elisabeth Sachsega (snd 1909). Abielust sündis poeg Peter Anton (snd 1930). Velikije Luki operatsioon Michael Garleff,Karl-Ernst von Baer-Stiftung, Deutschbalten, Weimarer Republik und Drittes Reich, Baltische Historische Kommission, lk 332 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935. Lk. 331 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935. Lk. 323–330 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935. Lk. 99–102 Väljavõte Kuressaare õigeusukoguduse meetrikast
Mo Williams

Maurice Williams (sündinud 19. detsembril 1982 Jacksonis Mississippi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega. 2003. aasta NBA draft'ist 47. valikuna Utah Jazzi värvatud Williams oli tõeline rännumees, kes vahetas karjääri jooksul kaheksa korda klubi ja jõudis mängida kokku seitsmes meeskonnas. Kõige pikemalt mängis Williams Milwaukee Bucksis, kus tõi oma parimal, 2006/07. hooajal keskmiselt 17,3 punkti, 4,8 lauapalli ja 6,1 resultatiivset söötu mängus, ning Cleveland Cavaliersis, kus mängis ligi neli aastat. Karjääri viimaseks jäänud 2015/16. hooajal tuli Williams Cavaliersiga NBA meistriks, kui finaalseerias alistati 4 : 3 Golden State Warriors. NBA meister (2016) NBA tähtede mäng (2009) 2003–2004 Utah Jazz 2004–2008 Milwaukee Bucks 2008–2011 Cleveland Cavaliers 2011–2012 Los Angeles Clippers 2012–2013 Utah Jazz 2013–2014 Portland Trail Blazers 2014–2015 Minnesota Timberwolves 2015 Charlotte Hornets 2015–2017 Cleveland Cavaliers  Mo Williams – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mo Williams – NBA.com Mo Williams – Basketball-Reference.com
Kreusa

Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Ateena kuninga Erechtheuse tütar. Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Korintose kuninga Kreoni tütar. Kreusa oli vanakreeka mütoloogias Trooja kuninga Priamose tütar, Aineiase abikaasa.
Rena (laev)

Rena (endine Andaman Sea, ZIM Amerika) oli Panamax-tüüpi konteinerlaev, mis ehitati 1990. aastal Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal. Libeeria lipu all sõitvat ja Kreeka Costamarelt renditud laeva käitas Šveitsi laevakompanii Mediterranean Shipping Company. 5. oktoobril 2011 sõitis Rena tormiga Uus-Meremaa rannikust 22 kilomeetri kaugusel karile ja põhjustas Uus-Meremaa ajaloo suurima keskkonnakatastroofi. 8. jaanuaril 2012 murdus laev pooleks ja 10. jaanuaril uppus laeva ahtriosa. ABS Record, registri andmed Rena (Ex: Andaman Sea) Dead/Demolished (inglise keeles) "Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2011. Vaadatud 8. jaanuaril 2012. Uus-Meremaa Põhjasaart ähvardab keskkonnakatastroof "Uus-Meremaa õnnetuslaev murdus pooleks". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2012. Vaadatud 8. jaanuaril 2012. Uus-Meremaa võimud sulgesid varaste eemaletõrjumiseks liivaranna, Postimees, 09. jaanuaril 2012 Galerii: pool konteinerlaevast vajus ookeanisügavikku, Postimees, 04.04.2012 15:19
Pentagon

Pentagon on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi peahoone, mis asub Virginia osariigis Arlingtoni maakonnas. Hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi ja selle riigi sõjamasina sünonüümiks. Hoonet ehitati 1941. aasta 11. septembrist kuni 1943. aasta 15. jaanuarini. Ehitust juhtis Robert Furman, kes oli hiljem Manhattani projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes. Hoone sai nime viisnurkse põhikuju järgi. See on maailm suurim kontorihoone ja USA arhitektuuripärandina kaitse all. Põrandapindalalt on Pentagon kolm korda suurem kui New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Building. 11. septembril 2001, mis oli juhtumisi Pentagoni ehitustööde alguse 60. aastapäev, vallutasid 5 al-Qaeda enesetaputerroristi American Airlinesi lennu 77 ja suunasid selle Pentagoni. Õnnetuses hukkusid kõik 64 lennukis viibinut, sealhulgas 5 terroristi. Lisaks hukkus 125 hoones töötanud inimest, 106 sai vigastada. Hukkunute väike arv tulenes sellest, et parajasti käis selles hoone piirkonnas remont ja paljud kabinetid olid tühjad. Maja selles piirkonnas, mida lennuk tabas, töötas ainult 800 inimest tavalise 4500 asemel. Key WWII figure kept quiet, denverpost.com, 10/24/2008  Pentagon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ümberkihistumine

Ümberkihistumine ehk tsirkulatsioon (inglise turnover, overturn) on parasvöötme järvede vee segumine, mis johtub veetemperatuuri kevadisest ja sügisesest ühtlustumisest, järve kogu sügavust haarav püstsuunaline ringlus. Parasvöötme järvede veetemperatuuri kevadisest ja sügisesest ühtlustumisest johtuv vee segunemine, järve kogu sügavust haarav püstsuunaline ringlus. Dimiktiline veekogu Veekogude stratifikatsioon Destratifikatsioon Õhu tsirkulatsioon Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 08.01.2012)
Koeru telemast

Koeru telemast on saatemast Kapu külas Koerust kirdes, endise Koeru valla kõrgeimas punktis Haagi mäel. Projekt valmis 1987. aastal ning ehitustööd kestsid 1989–1993. Ehitajaks oli Sevzapstalkonstruktsija Leningradi montaaživalitsus nr 26. Masti alus on merepinnast 105 meetri kõrgusel, masti kõrgus on 349,5 meetrit. Koeru telemast on Eesti kõrgeim ehitis. Ehitusplaane varjas saladusloor, Järva Teataja, nr. 127, 1. november 2014
Vändra rajoon

Vändra rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Vändra rajoon moodustati 1950 septembris seoses maakondade likvideerimisega, Pärnumaa idaosa Kaisma, Lelle, Tori ja Vändra valla maadest ning Harjumaa Järvakandi valla maadest. Rajooni keskus asus Vändra alevis. Rajooni kuulusid algselt Vändra, Tootsi ja Järvakandi alev ning Aesoo, Aluste, Eidapere, Kaisma, Kase, Kõnnu, Rõusa, Suurejõe, Tehaste, Tõia, Vihtra ja Vändra külanõukogu. Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Vändra rajooni 6 külanõukogu: Aesoo, Aluste, Eidapere, Kaisma, Rõusa ja Tori külanõukogu. 1963 jaanuarist Vändra rajoon likvideeriti. Vändra ja Tootsi alev, Aluste, Kaisma, Tori ja osa Rõusa külanõukogust arvati Pärnu rajooni koosseisu. Järvakandi alev ja Eidapere külanõukogu arvati Rapla rajooni koosseisu. Rõusa külanõukogu ja likvideeritud Aesoo külanõukogu Kaansoo kolhoosi maa-alad liideti Viljandi rajooni Suure-Jaani külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. detsembri 1962 seadlus "Eesti NSV territooriumi administratiivses jaotuses muudatuste tegemise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 51, 183
Kiviõli rajoon

Kiviõli rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Aseri külanõukogu (1945–1954) Erra külanõukogu (1945–1954) Kabala külanõukogu (1945–1954) Kalvi külanõukogu (1945–1954) Lüganuse külanõukogu (1945–1959) Maidla külanõukogu (1945–1959) Oandu külanõukogu (1945–1954) Purtse külanõukogu (1945–1954) Rannu külanõukogu (1954–1959) Samma külanõukogu (1945–1954) Sonda külanõukogu (1945–1959) Soonurme külanõukogu (1945–1954) Tudu külanõukogu (1945–1954) Varja külanõukogu (1945–1954) Viru-Nigula külanõukogu (1945–1954)
Tapa rajoon

Tapa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. Aegviidu külanõukogu (1945–1962) Albu külanõukogu (1954–1962) Ambla külanõukogu (1945–1962) Aravete külanõukogu (1945–1962) Arbavere külanõukogu (1945–1954) Aru külanõukogu (1945–1954) Jäneda külanõukogu (1945–1962) Järva-Madise külanõukogu (1945–1954) Kadrina külanõukogu (1954–1962) Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu (1945–1954) Lehtse külanõukogu (1945–1962) Neeruti külanõukogu (1945–1954) Pakito-Sorgi külanõukogu (1945–1954) Peedu külanõukogu (1945–1954) Põima külanõukogu (1954–1960) Roosna külanõukogu (1945–1954) Saksi külanõukogu (1945–1962) Tapa külanõukogu (1945–1954) Udriku-Tuha külanõukogu (1945–1954) Vohnja külanõukogu (1945–1962) Tapa rajoon moodustati 1950. aastal seoses maakondade likvideerimisega Virumaa ja Järvamaa 6 valla 17 külanõukogust. Rajoonikeskuseks oli Tapa linn. Aastatel 1952-1953 kuulus Tapa rajoon Tallinna oblasti koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega likvideeriti Tapa rajoon ning Tapa Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu. Endise Tapa rajooni territoorium liideti Paide rajooniga 1. aprillil 1962, kuid juba 21. detsembril 1962 viidi Kadrina, Saksi ja Vohnja külanõukogu üle Rakvere rajooni ning Aegviidu alev ja Aegviidu külanõukogu Harju rajooni koosseisu. 1964. aastal viidi Paide rajoonist Rakvere rajooni üle ka Tapa linn. EKP Tapa Rajoonikomitee ja Tapa Rajooni TSN häälekandja (ajaleht), mis ilmus aastail 1951–1962, oli Edasi Kommunismile. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi SEADLUS, Vahipostil : ENSV Siseministeeriumi häälekandja, nr. 13, 31 märts 1962 Liivi Uuet. "Eesti haldusjaotus 20. sajandil. Teatmik". Tallinn, 2002. ISBN 9985-78-385-9
Türi rajoon

Türi rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Hiiekõnnu külanõukogu (1945–1954) Jõeküla külanõukogu (1945–1954) Kirna külanõukogu (1945–1954) Kolu külanõukogu (1945–1954) Käru külanõukogu (1945–1959) Laupa külanõukogu (1945–1959) Lelle külanõukogu (1954–1959) Mäo külanõukogu (1945–1954) Oisu külanõukogu (1945–1959) Ollepa külanõukogu (1945–1959) Piiometsa külanõukogu (1945–1954) Türi külanõukogu (1945–1959) Villevere külanõukogu (1945–1954)
Kilingi-Nõmme rajoon

Kilingi-Nõmme rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Kilingi-Nõmme rajoon moodustati 1950. aasta septembris seoses maakondade likvideerimisega Pärnumaa Häädemeeste, Laiksaare, Orajõe, Saarde, Tali ja Tihemetsa valla maadest. Rajooni keskus asus Kilingi-Nõmme linnas. Rajooni kuulusid algselt Kilingi-Nõmme linn ning Asuja, Jäärja, Kabli, Kamali, Kanaküla, Krundiküla, Massiaru, Orajõe, Rannametsa, Ristiküla, Saarde, Tali, Veelikse ja Väljaküla külanõukogu. Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Kilingi-Nõmme rajooni 8 külanõukogu: Häädemeeste, Jäärja, Kabli, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu 1959 veebruaris Kilingi-Nõmme rajoon likvideeriti. Suurem osa selle aladest (Kilingi-Nõmme linn ning Jäärja, Kanaküla, Massiaru, Saarde, Tali ja Tihemetsa külanõukogu) liideti Abja rajooniga. Häädemeeste ja Kabli külanõukogu allutati Pärnu Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Pärnu-Jaagupi rajoon

Pärnu-Jaagupi rajoon oli haldusüksus (rajoon) Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. Pärnu-Jaagupi rajooni moodustamise ajal lülitati selle koosseisu Pärnu-Jaagupi alev ning Kivi-Vigala, Vigala, Valgu, Velise, Halinga, Kaelase, Pööravere, Vee, Are ja Suigu külanõukogu. Aastatel 1952–1953 kuulus rajoon Pärnu oblasti koosseisu. 1955. aastal oli rajooni pindala 958,4 km². Pärast külanõukogude ühendamisi kuulusid 1954. aastast Pärnu-Jaagupi rajooni Pärnu-Jaagupi alev ja 5 külanõukogu: Are, Halinga, Kivi-Vigala, Velise ja Vigala. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Suure-Jaani rajoon

Suure-Jaani rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s. See loodi aastal 1950. Rajooni moodustasid Suure-Jaani linn, endisest Olustvere vallast Aimla, Olustvere ja Tääksi külanõukogu, Taevere vallast Arjandi, Maltsaare, Kaansoo ja Sürgavere külanõukogu ning Vastemõisa vallast Ketuküla, Metsküla ja Vastemõisa külanõukogu. 1954. aasta juunis kadusid Aimla, Maltsaare, Sürgavere, Ketuküla ja Metsküla külanõukogu. Aastatel 1952–1953 oli Suure-Jaani rajoon Pärnu oblasti koosseisus. Jaanuaris 1959 Suure-Jaani rajoon likvideeriti. Arjandi, Olustvere, Tääksi ja Vastemõisa külanõukogu liideti Viljandi rajooniga. Suure-Jaani rajooni kuulunud Kaansoo külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Viljandi rajooni Arjandi külanõukogu ning Vändra rajooni Aesoo ja Rõusa külanõukogu vahel. "Suure-Jaani kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandimaa Muuseumi aastaraamat 2003 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Väike-Maarja rajoon

Väike-Maarja rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. 1954. aastal anti Väike-Maarja rajooni Tamsalu külanõukogusse kuulunud Tamsalule töölisalevi staatus ja moodustati alevi töörahva saadikute nõukogu. Likvideerimisel liideti Väike-Maarja rajoon Rakvere rajooniga. Ao külanõukogu (1945–1954) Assamalla külanõukogu (1945–1960) Emumäe külanõukogu (1945–1954) Kadila külanõukogu (1945–1954) Kiltsi külanõukogu (1945–1962) Kurtna külanõukogu (1945–1954) Käru külanõukogu (1945–1954) Laekvere külanõukogu (1945–1962) Muuga külanõukogu (1945–1960) Pada külanõukogu (1945–1954) Pandivere külanõukogu (1945–1954) Pikevere külanõukogu (1945–1954) Porkuni külanõukogu (1945–1954) Põdrangu külanõukogu (1945–1954) Rahkla külanõukogu (1945–1954) Rakke külanõukogu (1945–1962) Salla külanõukogu (1954–1960) Simuna külanõukogu (1945–1962) Tammiku külanõukogu (1945–1954) Tamsalu külanõukogu (1945–1962) Triigi külanõukogu (1945–1960) Vajangu külanõukogu (1945–1960) Venevere külanõukogu (1945–1960) Väike-Maarja külanõukogu (1945–1962) Väike-Maarja
Tõrva rajoon

Tõrva rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s. See loodi 1950. aastal. Rajooni koosseisu läksid Tõrva linn, Helme vallast Helme, Jõgeveste ja Koorküla külanõukogu, Hummuli vallast Hummuli ja Puide külanõukogu, Põdrala vallast Leebiku ja Riidaja külanõukogu, Vaoküla vallast Holdre ja Taagepera külanõukogu, Tuhalaane vallast Kärstna külanõukogu. Aastatel 1952–1953 oli Tõrva rajoon Pärnu oblasti osa. 1954. aastal vähendati külanõukogude arvu. Tõrva rajooni jäid alles Helme, Hummuli, Koorküla, Kärstna, Riidaja ja Taagepera külanõukogu ning Tõrva linn. 1959. aastal Tõrva rajoon likvideeriti. Tõrva "Helme kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandimaa Muuseumi aastaraamat 2007
Negative

Negative on meloodilist hard rock'i mängiv Soome ansambel. Bändi eeskujudeks on teiste seas Hanoi Rocks, Nirvana ja Guns N' Roses. Bändi asutasid 1997. aastal laulja Jonne Aaron ja trummar Jay Slammer koos koolikaaslastega. 2002. aastal sõlmisid nad lepingu Gbfam Recordsiga. Bändi kuulusid sel ajal lisaks Aaronile ja Slammerile veel kitarristid Larry Love ja Sir Christus ning bassimängija Antti Anatomy. Järgmise aasta suvel liitus bändiga klahvpillimängija Mr. Snack. 2003. aastal anti välja esimene album "War of Love", mis on saavutanud Soomes kuldplaadi staatuse. Ka bändi järgmised albumid "Sweet & Deceitful" ja "Anorectic" olid edukad ning jõudsid Soome edetabelis esikohale. Viies stuudioalbum "Neon" ilmus 2010. aastal ning see salvestati Los Angeleses koos produtsentide Jimmy Westerlundi ja Warren Rikeriga. "Neon" oli esimene Negative'i album, mis anti ühel ajal välja nii Euroopas kui ka Aasias. 2011. aasta maikuus lahkus bändist Larry Love ning tema asemel sai Negative'i uueks kitarristiks Hannu Salmi. Eestis on Negative esinenud 2006. aastal Rabarockil. Jonne Aaron Liimatainen – laul Hannu "Hata" Salmi – kitarr Antti "Anatomy" Aatamila – basskitarr Janne "Mr. Snack" Kokkonen – klahvpillid Janne "Jay Slammer" Heimonen – trummid Lauri "Larry Love" Markkula (2000–2011) Jukka "Sir Christus" Mikkonen (1997–2008) War of Love (2003) Sweet & Deceitful (2004) Anorectic (2006) Karma Killer (2008) God Likes Your Style (2009) kogumikalbum Neon (2010) ""Negative biograafia"". Metal from Finland. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.12.2011. Vaadatud 09.01.2012. ""Sweet & Deceitful"". Finnishcharts.com. Vaadatud 09.01.2012. ""Anorectic"". Finnishcharts.com. Vaadatud 09.01.2012. ""Näin Negative löysi uuden kitaristinsa"". Suosikki 16.06.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.06.2011. Vaadatud 09.01.2012. http://www.negative.fi/ngt/ bändi ametlik koduleht http://www.myspace.com/negative
Bamba Fall

Bamba Fall (sündinud 27. mail 1986, Saint-Louis) on Senegali korvpallur. Fall võttis osa 2007. aastal toimunud korvpalli Aafrika meistrivõistlustest, olles Senegali koondise noorim mängija. Elukutselise karjääri alustas Fall 2009. aastal, kui liitus Iisraeli kõrgeimas liigas mängiva Hapoel Afuliga. 2011. aasta augustis sõlmis Bamba kolmeaastase lepingu BC Kalev/Cramoga. Hooajal 2017-2018 mängis Bamba korvpallimeeskonnas Tallinna Kalev/TLÜ Basket.ee ESPN (kolledž) SMU Kolledž
Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik

Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik (ka Kalamaja Kalju palvela) on kirik Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal. See avati 15. detsembril 1902. Kirik ehitati eestimeelse ja sügavalt uskliku parun Woldemar von Uexkülli eestvõttel ja rahalisel toetusel, kui jutlustaja Andres Tetermanni vaimulikuks olles kiirelt kasvanud Tallinna I Baptisti Kogudus hädasti omaenda kirikuhoonet vajas. Arhitektuuriajaloolise väärtusega palvela on erinevalt teistest tolle aja palvemajadest, mis olid valdavalt puidust, ehitatud puhtalt tahutud paekivist ja uusgooti stiilis. Hoone arhitekt on Konstantin Wilcken. Kirik kuulub riiklike arhitektuurimälestiste nimekirja. Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Bruno Junk

Bruno Junk (27. september 1929 Valga – 22. september 1995 Tartu) oli eesti kergejõustiklane, käija. 1949 – meistersportlane 1949 – Eesti NSV riiklik spordipreemia 1956 – NSVL teeneline meistersportlane 1957 – Tööpunalipu orden 1969 – Eesti NSV teeneline sporditegelane 1970 – audünamolane 1990 – Kergejõustiku alaliidu juhatuse auliiga 1994 – Eesti Politsei teeneteplaat 2009 – tänava nimetamine ja puu istutamine kuulsuste alleele Pukas 2009. aastal 26. septembril nimetas Puka vallavolikogu Puka alevikus ühe tänava Bruno Jungi nimeliseks. Lisaks istutati Puka kuulsuste alleele tema auks tamm. Biograafia ESBL-is Bibliograafia, autor Jaak Valdre "Bruno Junk – komeet käimistaevas" ESTER Jaak Valdre. "Bruno Junk – komeet käimistaevas".
Madeira saar

Madeira saar on Madeira saarestiku suurim saar. Saare suurima asula ja halduskeskuse Funchali geograafilised koordinaadid on 32° 39' põhjalaiust ja 16° 55' idapikkust. Saare kõrgeima tipu Pico Ruivo geograafilised koordinaadid on 32° 44' põhjalaiust ja 16° 58' idapikkust.
Saastumus

Saastumus (ka reostusaste, saasteaste, reostumus, reostatus, saastatus) on keskkonna (enamasti õhkkeskkonda silmas pidades) seisund (saastatud olek), mis sõltuvalt saastuse määrast võib omada eri astmeid, tasemeid. Saastumust ei saa kvantitatiivselt üheselt iseloomustada. Näiteks õhu läbipaistvus ja nähtavus näitavad küll õhus leiduvate saasteainete (nt aerosooli) sisaldust, kuid läbipaistvust ja nähtavust mõjutab tugevasti ka atmosfääris olev vesi. Siiski väljendavad praktikas kasutatavate gaasiliste saasteainete sisalduse summad enam-vähem olulisimate saasteainete koosmõju. Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Ants Kõverjalg

Ants Kõverjalg (10. november 1926 Viljandi – 21. juuli 2017) oli eesti pedagoogikateadlane. Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1959. aastal füüsika- ja matemaatikaõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aastatel 1949–1959 töötas ta õpetajana. Aastatel 1959–1972 töötas ta Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis ja ühtlasi Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna. Aastatel 1972–1990 töötas ta NSV Liidu Kutsepedagoogika TUI Tallinna laboratooriumi juhatajana. 1990. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis professorina, 1997. aastast emeriitprofessorina. 1993. aastast töötas ta ka Sisekaitseakadeemias professorina. Lisaks haridusmetoodilistele raamatutele on ta kirjutanud neljaosalise mälestustekogumiku "Valikud elus" (ilmunud 2006–2009). 2006 Kotkaristi V klassi teenetemärk "Väga õnnelik inimene" Elukiri nr 8/2007
Norman Borlaug

Norman Ernest Borlaug (25. märts 1914 Cresco, Iowa – 12. september 2009 Dallas, Texas) oli USA agronoom. 1970. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna maailmas näljahäda vähendamise eest. Borlaug kaitses doktoriväitekirja taimepatoloogia ja geneetika alal 1942. aastal Minnesota ülikoolis. Aastatel 1944–1979 töötas ta rahvusvahelise maisi- ja nisuaretuskeskuse juhatajana Mehhikos. Ta aretas saagikaid lühikõrrelisi teraviljasorte, mis 1960. aastatel panid arengumaades aluse nn rohelisele revolutsioonile, mille "isaks" teda on nimetatud. Ta kuulus Minnesota Ülikooli maadlusmeeskonda ja korraldas maadluse propageerimiseks näidismatše. 1977 – USA presidendi vabadusmedal 1987 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 2006 – USA Kongressi kuldmedal Ta on saanud ka India kõrge tsiviilautasu Padma Vibhushan. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2005. Vaadatud 10. märtsil 2005.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Suri Nobeli rahupreemia laureaat Norman Borlaug. Postimees, 13. september 2009 Heiki Suurkask, Lahkus Norman Borlaug – Nobeliga ehitud inimsoo unustatud heategija. Eesti Päevaleht, 14. september 2009