laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peakorje

Peakorje (ka peameekorje) on mesilaste korjeperiood, mille käigus kogub mesilaspere oma põhilise meetagavara. Taru kaal tõuseb sel perioodil ööpäevas rohkem kui 2 kg. Sellel korjeperioodil on mesilastele iseloomulik väljalennu varane algus ja pikk kestus. Mesilased saabuvad tarru tagasi raske koormaga, mistõttu on nende tagakeha allapoole vajunud. Õhtusel ajal kostab tarust tugevat suminat ja varahommikul on lennulaud niiske tarust väljaaurutatud veeaurust. Kuna peakorje ajal ei ole mesilastel enam eriti aega kärgi ehitada, peaks tarus leiduma piisavas koguses varukärgi. Elatuskorje Korjemaa Meetaimed Produktiivkorje Peakorje Mesindusleksikon
Plantaator

Plantaator on ühe või mitme istanduse omanik.
Monroe doktriin

1823. aasta detsembris deklareeris uus USA president James Monroe oma läkituses Kongressile, et Ühendriigid on vastu igasugusele Euroopa võimu edasisele laienemisele Ameerikas. Seda pöördumist on hakatud nimetama Monroe doktriiniks. Ameerika mandreid .... ei tohi enam kunagi käsitada kui mõne Euroopa riigi koloniaalobjekti. Me suhtume igasse nende katsesse laiendada oma poliitilist võimu siinse poolkera mis tahes osas kui ohtu meie rahule ja julgeolekule. Me pole kunagi sekkunud ega kavatse sekkuda ühegi Euroopa riigi koloniaal- või mõjualade jagamisse. Kuid nende riikide puhul, kes on end iseseisvaks kuulutanud ja omariiklust säilitada suutnud ning kelle iseseisvust ka meie oleme tunnustanud, ei saa me lubada ühegi Euroopa võimu vahelesegamist nende allasurumiseks või muul viisil nende sõltumatuse kahjustamist, ka suhtume sellesse kui avalikku vaenuakti Ühendriikide vastu.
Missouri kompromiss

Missouri kompromiss oli 1819. aastal USA-s vastu võetud otsus Missouri ja Maine'i osariigi vastuvõtmise kohta uniooni liikmeks. 1819. aastal tuli senatis päevakorda Missouri osariigi vastuvõtmine Ameerika Ühendriikide koosseisu. Kuna senatis oli orjapidamist ja vabade osariikide esindajaid võrdselt, siis otsustati tasakaalu säilitamiseks sõlmida kompromiss: korraga võeti vastu kaks osariiki, üks vaba ja teine orjanduslik. Lisaks orjanduslikule Missourile sai Ameerika Ühendriikide liikmeks ka orjapidamist mittelubav Maine. Samuti määrati kindlaks orjuse eraldusjoon – 36º30' põhjalaiust pluss Missouri osariik. Lõuna poole jäävatest aladest pidid saama orjapidamist sallivad osariigid, põhja poole jäävatest seda mitte lubavad osariigid.
Vladimir Võssotski (admiral)

Vladimir Võssotski (Владимир Сергеевич Высоцкий; 18. august 1954 Komarno Lvivi oblast – 5. veebruar 2021 Moskva) oli Venemaa sõjaväelane, admiral. Ta lõpetas Sevastopolis Musta mere kõrgema mereväekooli 1976. aastal ja teenis seejärel Vaikse ookeani laevastikus. 1999. aastal lõpetas Venemaa kindralstaabi akadeemia. 2004–2005 oli Võssotski Balti laevastiku juhataja asetäitja, 2005–2007 Põhjalaevastiku juhataja. 2006. aastal sai ta admirali auastme. 12. septembril 2007 nimetati ta Venemaa sõjalaevastiku ülemjuhatajaks. Venemaa president Dmitri Medvedev vabastas Võssotski mereväe juhataja kohalt 2012. aasta mais. Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist
EDL

EDL on lühend, mis võib tähendada: Eesti Demokraatlik Liikumine Eesti Demokraatlik Liit Eesti Disainerite Liit Euroopa Digitaalraamatukogu
Arvi Haak

Arvi Haak (sündinud 26. jaanuaril 1978) on eesti arheoloog. Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala. 2010. aastal omandas ta Tartu Ülikoolis eksternina teadusmagistrikraadi, tema töö pealkiri oli "Viljandimaa linnuste kedrakeraamika hilisrauaajal (11. sajand – 13. sajandi algus)" ja juhendaja Heiki Valk. Haak on uurinud Eesti muinas- ja keskaegseid linnuseid ning keskaegseid linnu, eriti Viljandit. Ta töötab alates 2006. aastast Tartu Linnamuuseumis arheoloogiaosakonna juhatajana, 2004–2006 töötas teadurina Viljandi Muuseumis. Arvi Haak Eesti Teadusinfosüsteemis
Airi-Alina Allaste

Airi-Alina Allaste (sündinud 1. augustil 1967 Tallinnas) on eesti sotsioloog. 2006. aastal kaitses ta Helsingi Ülikoolis doktoritöö teemal "Drug Cultures in Estonia – the contexts, meanings and patterns of illicit drug use". Ta on Tallinna Ülikooli sotsioloogiaprofessor, Tallinna Ülikooli Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi direktor ning elustiilide uurimise keskuse juhataja. Airi-Alina Allaste peamised uurimisvaldkonnad on noorsoosotsioloogia, uimastitarvitajad Eestis ja subkultuurid. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 100 häält ning ei osutunud valituks. "Ökokogukonnad retoorikas ja praktikas". Toimetaja Airi-Alina Allaste. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2011, 349 lk; ISBN 9789985587126. "Subkultuurid. Elustiilide uurimused". Koostanud Airi-Alina Allaste. Autorid: Airi-Alina Allaste, Peeter Vihma, Pirjo Turk, Lii Araste, Maarja Kobin, Madis Altermann, Lee Maripuu, Rene Mäe, Maarin Ektermann, Hannaliisa Uusma ja Kadri Ann Salla. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013, 398 lk; ISBN 9789985587676. Airi-Alina Allaste Eesti Teadusinfosüsteemis "Airi-Alina Allaste kaardistas mahemõtlemise Tegija" Eesti Ekspress, 5. juuni 2011 "Noor, haritud ja töötu?" EPL, 12. jaanuar 2013
Mesinduse mõisteid

Siin on loetletud mesinduse mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Eesti taru elatuskorje kaanetuskahvel kong korjemaa korpustaru kärg kärjekann kärjepõhi Langstrothi taru lesk magasin magasiniraam meejaht meeproduktiivsus meetaimed meevurr mesi mesilasema mesilasmürk mesilaspere mesilassülem mesilasvaha mesindus mesinik metsmesindus nektar paarituslend peakorje pereheitmine produktiivkorje raam suhkrustumine suir suitsik suitsulõõts sülemikast taru tarutuur taruvaik tolmeldamine töömesilane varroatoos õietolm
Liitsed minevikuajad

Liitsed minevikuvormid on võrreldes lihtminevikuga keerukamad nii sisult kui vormilt. Liitvorm on ebamäärasem ega eelda sündmuste toimumisaja täpsustamist. Kõigi minevikuaegadega saab edasi anda seda, et tegevus toimub minevikus. Seda millisest vaatepunktist minevikus toimuvat sündmust käsitleda valib kõneleja. Kas öelda: Luuletuse kirjutas Minna Maasikas või Luuletuse on kirjutanud Minna Maasikas. Bernard Comrie eristab nelja põhilist perfekti kasutustüüpi: tulemusprefekt - minevikusündmus väljendub olevikus ilmneva tagajärje kaudu Indrek Visnapuu on teinud head tööd Eesti järelkasvukoondisega. kogemusprefekt - võtab kokku pikema aja jooksul toimunu Ta on mänginud mitmes Euroopa tippklubis. kuuma uudise prefekt - uudislik sündmus, mis on äsja juhtunud Marko Asmer on allkirjastanud testisõitja lepingu. kestva oleviku prefekt - mineviku olukord kestab edasi olevikus Me oleme BSBC noorteturniiri korraldanud juba neli aastat. Minevik (keeleteadus) Öeldis
Suvi (Luts)

"Suvi" on Oskar Lutsu lühiromaan, "Kevade" järg, mis ilmus esmatrükis 1918–1919. Raamatu põhjal valmis 1976. aastal Arvo Kruusemendi film, mis kannab samuti pealkirja "Suvi". "Kevade" lõpust on möödunud 6–7 aastat. Tuttavad tegelased on jõudnud mehelemineku- või naisevõtuikka. Teose põhiraskus koondub Joosep Tootsi ümber, kes saabub pärast pikka teenistust Venemaalt tagasi kodutallu Ülesoole ning hakkab mahajäänud talu üles ehitama. Tootsi ning endise kooliõe Raja Teele vahel tärkab armuleek, ent Teelet ihaldab võluda ka rätsepmeister Kiir. Ta on valmis senise elukutse nurka viskama ning põllumeheks hakkama, kuna see on Teele tingimus. Asjast ei tule aga midagi välja ning pärast vastastikuseid vingerpusse väljub "duellist" võitjana Toots.
Balkhi provints

Balkh on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Ericsson

Ericsson (Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson) on Rootsi juhtiv telekommunikatsiooniettevõte. Selle peakorter asub Stockholmi Kista linnaosas. Ettevõtte asutas 1876. aastal telegraafivarustuse remonditöökojana Lars Magnus Ericsson. Tallinnas asub mobiiltelefonivõrkude tarbeks võrguseadmeid tootev Ericssoni tehas (Ericsson Eesti AS). 1. oktoobril 2001 liitus Ericssoni mobiilitelefone tootev üksus ettevõttega Sony ja ühisettevõte hakkas kandma nime Sony Ericsson. 2012. aastal ostis Sony Ericssoni osaluse välja ja sai ettevõtte ainuomanikuks; ettevõtte nimi on sestpeale Sony Mobile Communications AB. http://www.ericsson.com/
Bāmyāni provints

Bāmyāni provints (ka Bāmīāni provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Mundo de Fieras (2006)

"Meeletu armastus" (originaalpealkirjaga "Mundo de Fieras" ) on Mehhiko seebiooper. Lugu kaksikvendadest Demiánist ja Gabrielist, kes lahutati kohe pärast sündi ning kelle elud on läinud täiesti erinevat rada. Gabrieli lapsendas jõukas pere, kuid Demián sai tunda vaesust ja hüljatust. Kui vennad lõpuks kohtuvad, hakkab Demián Gabrieli kohutavalt vihkama ning tema eesmärk on oma vend hävitada. Ametlik veebileht
Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis

"Concordia Ülikool" suunab siia. Kanada ülikooli kohta vaata artiklit Concordia Ülikool (Kanada). Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis oli 1992. aastal asutatud Eesti ülikool, mis 2003. aasta suvel ühines Audentese Ülikooliga. Ühinemise tulemusena tekkis ingliskeelse õppega International University Concordia Audentes. Alates 2006/2007 õppeaastast läks kogu ülikool üle ühisele nimele International University Audentes. http://epl.delfi.ee/news/eesti/concordia-ulikooli-lopetajad-saavad-ka-usa-korgharidusdiplomi?id=50827068
Porijärv

Porijärv (ka Põrja Porijärv, Põrja järv, Kulijärv, Kullijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas. Porijärv on 16,4 hektari suurune. Ta on Sauniku oja pidi ühendatud Väikese Emajõega. Porijärv Eesti looduse infosüsteemis
Farāhi provints

Farāhi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Kullijärv

Kullijärv on mitme Eesti veekogu nimi: Kullijärv ehk Porijärv Kullijärv (Harju maakond) Kullijärv ehk Venejärv Kulli järv
Meeproduktiivsus

Meeproduktiivsus on taimede võime eritada nektarit putukate ligimeelitamiseks. Meeproduktiivsust väljendatakse ühe hektari kohta kilogrammides. Taimede meeproduktiivsus erineb liigiti. Näiteks hariliku võilille meeproduktiivsus on 20 kg/ha, kuid ussikeele meeproduktiivsus on 400–500 kg/ha. Meeproduktiivsus on võrdlemisi raskestimääratav suurus ja seetõttu võivad andmed erinevate meetaimede nektarierituse kohta tugevalt kõikuda. See sõltub palju aastast ja taimede kasvukohast ning seda mõjutab näiteks aasta keskmine õhutemperatuur, õhuniiskus, mullaniiskus, päikesevalguse hulk, taimede kasvukoha mullastik ja spetsiaalselt külvatud korjetaimede puhul ka külviaeg ning muud tegurid. Meetaimed Mesindus
Eldar Efendijev

Eldar Efendijev (aserbaidžaanipäraselt Eldar Əfəndiyev; sündinud 29. juunil 1954 Tallinnas) on aseri päritolu Eesti poliitik. Ta lõpetas Narva 6. Keskkooli 1971 ning Herzeni-nim Leningradi Riikliku Pedagoogikainstituudi ajaloo erialal 1976. Efendijev töötas tehases Baltijets treialina 1971–1972 ning Narva muuseumis teadurina 1976–1978, filiaali juhatajana 1978–1979 ning direktorina 1979–1999 ja 2001–2002. Efendijev on Eesti Keskerakonna liige alates 1997. Ta oli Narva Linnavolikogu liige 1996–1999, 2001–2002 ning Narva linnapea 1999–2000. Efendijev oli X, XI Riigikogu ja XII Riigikogu liige. Ta oli rahvastikuminister Siim Kallase valitsuses 2002–2003. Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 Aserbaidžaani orden "Sõprus" («Dostluq» Ordeni) 2011 http://azeri.ee/index.php?language=ee&page=sl&id=119&limit=71&cat=6
Niesky

Niesky on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani oli Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi halduskeskus. Niesky koosneb järgmistest osadest: Kosel (sorbi Kózło), Stannewisch (Stanojšćo), Ödernitz ja See (Jězor). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Ta‘izz

Ta‘izz on linn Jeemenis, Ta‘izzi kubernerkonna keskus. Asub Jeemeni mägismaal 1370 m kõrgusel. Ta‘izz on elanike arvult Jeemeni teine linn. Aijubiidide ja rasuliidide ajal oli Ta‘izz Jeemeni pealinn. 16. sajandil vallutasid linna osmanid. Aḩmad ibn Yaḩyā valitsusajal 1948–1962 oli Ta‘izz Põhja-Jeemeni pealinn. Ta‘izz on Jeemeni kohvitootmise keskus. Linnas on rahvusvaheline lennujaam.  Ta‘izz – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Canada Place

Canada Place on hoone Kanadas Vancouveris. Asub Burrardi fjordi kaldal. Hoones asuvad muu hulgas Vancouveri konverentsi- ja messikeskus, Vancouveri World Trade Centre, Pan Pacific hotell ja IMAX 3D-kino. Hoones on ka Vancouveri peamine kruiisilaevade terminal. Canada Place ehitati Expo 86 jaoks Kanada paviljonina. See on oma tuntud purjesid meenutava välimusega. Hoone arhitekt oli Eberhard Zeidler.  Canada Place – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Harry S. Truman (laev)

USS Harry S. Truman (CVN-75) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku kaheksas Nimitz-klassi lennukikandja. See ehitati 1993–1996 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases. 2003. aastal osales ta Iraagi sõjas. Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas USA Virginia osariigis. Lennukikandja on nime saanud president Harry S. Trumani järgi. USS Harry S. Trumanile mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub kaks Sea Sparrow õhutõrjeraketti, kaks RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja Phalanx CIWS õhutõrjesüsteem. Jõuallikateks on kaks tuumareaktorit. Laeva ehituskulud olid umbes 4,5 miljardit dollarit. Pikkus: 333 m Laius: 76,8 m Veeväljasurve: 101 000 t Kiirus: 30 sõlme USS Harry S. Trumani koduleht http://www.navy.mil./local/cvn75/
Taranto

Taranto (ladina keeles Tarentum) on sadamalinn Itaalias Apuulia maakonnas, Taranto provintsi halduskeskus. See asub Taranto lahe ääres. Taranto on tähtis kauba- ja sõjasadam. Taranto nimest pärinevad sõnad "tarantel", "tarantism" ja "tarantella". Taranto kohale rajasid Spartast pärit kreeka kolonistid 8. sajandil eKr koloonia nimega Taras (Τάρας). Linn sai tuntuks oma rikkuse poolest ja kujunes Magna Graecia keskuseks. Aastal 272 eKr vallutasid linna Rooma väed. Roomlased panid linnale uue nime – Tarentum. Hiljem valitsesid Taranto üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid Lõuna-Itaalia. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Taranto valla koduleht (itaalia keeles)
Toomas Frey

Toomas Frey (13. detsember 1937 Põltsamaa – 23. september 2020 Tartu) oli eesti ökoloog, geobotaanik ja metsateadlane. Aastatel 1990–1991 oli ta keskkonnaminister. 1961. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajandusinsenerina. 1968. aastal kaitses ta bioloogiadoktori väitekirja. Aastatel 1961–1963 ja 1966–1983 töötas ta ENSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1979. aastal sai temast professor. Aastatel 1983–1990 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ja 1991–1993 Tartu Ülikooli ökosüsteemide labori juhataja. 1995–2003 oli Frey Eesti Maaülikooli korraline professor, 2003. aastast emeriitprofessor. Ta oli aastatel 1988–1990 Eesti Rohelise Liikumise esimees. Aastatel 1990–1991 oli ta Eesti keskkonnaminister, 1990–1992 Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige. Ta oli Eesti Ökoloogiakogu juhatuse esimees ja üks asutajaid, TA Looduskaitse Komisjoni liige, Eesti Ökoloogiakonverentside ja Ökoloogiapäevade initsiaator ja peamisi korraldajaid. Tema algatusel rajati Vooremaa metsaökoloogia jaam. Ta on uurinud produktsioonibioloogiat, ökoloogia teoreetilisi ja keskkonnakaitse praktilisi küsimusi. Pilk üle Carl Linné koduläve. Eesti Loodus, 5/2007 Olukord metsanduses tekitab kõhedustunde. Maaleht, 3. veebruar 2017 Ökoloog ja metsateadlane Toomas Frey riigikogus: meie metsanduse olukord on keeruline ja murettekitav. Pealinn, 13. aprill 2017 1987 Eesti Eluteaduse Hoidja 1987 Suur looduskaitsemärk 1988 Karl Ernst von Baeri mälestusmedal 2003 Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige 2006 Eesti Maaülikooli teenetemedal Kalevi Kull, Andres Koppel (toim). Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2017. [Sisaldab T. Frey bibliograafia] Andres Põld. Metsateadlane Toomas Frey: me oleme oma metsa juba seitse aastat ette ära raiunud!. Õhtuleht, 5. märts 2018 (intervjuu)
Tiiu Kull

Tiiu Kull (sündinud 26. augustil 1958) on eesti botaanik. Uurinud käpaliste populatsioonibioloogiat. Ta on Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi botaanika professor, Eesti Orhideekaitse Klubi asepresident. Kull, Tiiu 1987. Kuldking. Tallinn : Valgus. Kull, Tiiu (toim.) 1994. Orchid ecology and protection in Estonia. Tartu: Eesti Loodusfoto. Kull, Tiiu (koost.) 1999. Eesti bioloogilise mitmekesisuse kaitse strateegia ja tegevuskava. Tallinn: Eesti Loodusfoto. Kull, Tiiu; Kull, Kalevi; Tartes, Urmas; Viikmaa, Mart 2001. Bioloogia gümnaasiumile. III osa. Tartu: Eesti Loodusfoto. Kull, Tiiu; Tuulik, Taavi 2002. Kodumaa käpalised. Tallinn: Digimap. Kukk, Toomas; Kull, Tiiu 2005. Eesti taimede levikuatlas. Tartu: Eesti Maaülikool. Kull, Tiiu; Kukk, Toomas (koost., toim.) 2005. Invasiivsed võõrliigid Eestis. Tallinn: Keskkonnaministeerium. Kull, Tiiu; Arditti, Joseph; Wong, Sek Man (eds.) 2009. Orchid Biology: Reviews and Perspectives, X. Dordrecht: Springer. Kull, Tiiu; Liira, Jaan; Sammul, Marek (toim.) 2011. Haruldused Eesti looduses. (Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 86.) Tartu: Eesti Looduseuurijate Selts. 2023 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tiiu Kulli koduleht Tiiu Kull Eesti Teadusinfosüsteemis
Vilma Kuusk

Vilma Kuusk (9. veebruar 1931 Kilingi-Nõmme - 9. aprill 2024 Pärnu-Jaagupi) oli eesti botaanik. 1946–1950 õppis Pärnu Lydia Koidula nimelises 2. keskkoolis. Aastal 1955 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia alal. Bioloogiakandidaat 1964 (TRÜ), väitekiri: "Eesti NSV ristõielised (Cruciferae B. Juss.)." Seejärel töötas õpetajana Jõgeva keskkoolis (1955–1957). Aastast 1957 töötas EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis: 1957–1960 aspirant, 1960–1980 nooremteadur, 1981–1992 vanemteadur, 1992–2003 (pensionile jäämiseni) vanemkuraator. Ta on peamiselt uurinud Eesti ja Läänemere maade floorat ning koostanud Eesti floora ülevaateid ja määrajaid. Osalenud "Eesti NSV floora", "Eesti punase raamatu", "Läänemeremaade punase raamatu", "Euroopa floora atlase" koostamisel. Tema kaasautorlusel, koostamisel ja toimetamisel ilmus kolmeköiteline "Balti floora" (Flora of the Baltic Countries, 1. kd 1993, 2. kd 1996, 3. kd 2003). Õpetanud Tartu ülikoolis kaitstavate taimede kursust. Avaldanud 66 teaduslikku ja aimeartiklit. Käinud ekspeditsioonidel Baltikumis, Vene keskmustmullavööndis, Karpaatides, Turkmeenias, Koola poolsaarel, Skandinaavias jm. "Umbrohud ja prahitaimed". Valgus. Tallinn 1984 Rahi, Märt, toim (1997). Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947-1997. Tartu: Zooloogia ja Botaanika Instituut. Lk 47. Vilma Kuusk Eesti Teadusinfosüsteemis
Silvi Salupere

Silvi Salupere (kuni 1962 Silvi Tungal; sündinud 11. mail 1956 Jermakovskoje rajoonis Krasnojarski krai Vene NFSV-s) on eesti kultuurisemiootik ja semiootika ajaloo õppejõud Tartu Ülikoolis[viide?]. Ta sündis küüditatute perekonnas. 1974. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna vene filoloogia erialal tööga "К вопросу о точности перевода" ("Tõlke täpsusest"; juhendaja Peeter Torop). Aastatel 2004–2012 oli ta Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant. Ta kaitses 2018. aastal samas doktoriväitekirja "О метаязыке Юрия Лотмана: проблемы, контекст, истоки" ("Juri Lotmani metakeelest: probleemid, kontekst, allikad"; juhendaja Irina Avramets) ja sai doktorikraadi. 1981. aastast on ta lugenud Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna/ Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vene filoloogia osakonnas ja aastast 1994 semiootika osakonnas. Ta töötab alates 2001. aastast filosoofiateaduskonna semiootika osakonnas (assistent, toimetaja ja lektor) Peamised loengukursused on olnud sissejuhatus semiootikasse, semiootika ajalugu ja semiootika koolkonnad. Ta on olnud "Tartu Semiootika Raamatukogu" (1998–) ja Acta Semiotica Estica (2005–), samuti mitme raamatu ("Tartu-Moskva semiootikakoolkonna mõistesõnastik", 1999 jms) toimetaja. Tema peamised uurimisvaldkonnad on semiootika teooria, metodoloogia ja ajalugu, tähendusloome, semiootilise kultuurianalüüsi transdistsiplinaarne metodoloogia ja Tartu-Moskva koolkonna semiootika. Üle 20 teadustrükise. Übersetzung tabuisierter Lexik. Am Beispiel einer Novelle von Peeter Sauter. // Körpertabus und Umgehungsstrategien. Berlin 2005 Semiotics has no beginning (kaasautorid P. Torop, K. Kull). // J. Deely. Basics of semiotics. Tartu 2005 Text transfer and a configuration of the cultural field (kaasautor M. Grišakova). // Different Inputs – Same Output?: Autonomy and Dependence of the Arts under Different Social-Economic Conditions: The Estonian Example. Maastricht 2006 Semiootika teadusena. // Teaduse uuringud: eesmärgid ja meetodid. Tartu 2007 Понятие "перевод" в трудах Юрия Лотмана. // Sign Systems Studies 36 (2008) 2 1999 Eesti Semiootika Seltsi asutajaliige 2004 juhatuse liige 2011 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal Tema ema oli Malle Salupere ja õde on Lea Leppik. "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Silvi Salupere Eesti Teadusinfosüsteemis Silvi Salupere TÜ filosoofia ja semiootika instituut, semiootika osakond "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Silvi Salupere TÜ kodulehel Silvi Salupere Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ester Bardone

Ester Bardone (kuni oktoober 2012 Ester Võsu, sündinud 24. juulil 1975) on eesti etnoloog, Tartu Ülikooli etnoloogia lektor. Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule erialal. 2013. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Mu talu on mu lava: etenduslik perspektiiv maaturismi ja külalismajanduse teenustele Eestis" (inglise keeles "My Farm is My Stage: A Performance Perspective on Rural Tourism and Hospitality Services in Estonia"). Tema peamised uurimisvaldkonnad on toidukultuur, kultuuripärand ja maaturism. 2006 Juri Lotmani stipendium Ester Võsu Eesti Teadusinfosüsteemis
Riste Keskpaik

Riste Keskpaik (sündinud 6. jaanuaril 1978) on eesti semiootik, kelle uurimisvaldkonnaks on ökoloogia ja semiootika kokkupuuteala. 2005 Juri Lotmani stipendium 2016 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Riste Keskpaik Eesti Teadusinfosüsteemis
Kaie Koppel

Kaie Koppel (sünninimi Kaie Kotov, sündinud 18. aprillil 1978) on eesti semiootik. Ta uurib meedia semiootikat ja ökoloogilise kultuuri teooriat. Kaie Kotov on õppinud aastatel 1984–1993 Lüllemäe Põhikoolis ja 1993–1996 Tallinna Nõmme Gümnaasiumis. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal ning kaitses 2002. aastal samas magistrikraadi tööga "Semiosfäär, diagramm, intersemioosis. Mudelid visuaalses kommunikatsioonis". Aastail 2002–2008 oli ta Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant. Ta on keskkonnateemalise dokumentaalfilmi "Inimese mõõt" stsenarist. Kotov, Kaie 2005. Kultuur, identiteet ja enesekirjeldus. Acta Semiotica Estica 2: 184–192. Kotov, Kaie 2006. Juhatus Gregory Batesoni epistemoloogilisse ökoloogiasse. Acta Semiotica Estica 3: 199–210. Kotov, Kaie; Kull, Kalevi 2006. Semiosphere and biosphere. In: Brown, Keith (ed.), Encyclopedia of Language and Linguistics, vol. 11: 194–198. Oxford: Elsevier. Kotov, Kaie 2010. Do you mind? Does it matter? Semiotics as a science of noosphere. Hortus Semioticus 6. (artikkel semiootikast kui noosfääri teadusest) Kotov, Kaie; Kull, Kalevi 2011. Semiosphere is the relational biosphere. In: Emmeche, Claus; Kull, Kalevi (eds.), Towards a Semiotic Biology: Life is the Action of Signs. London: Imperial College Press, 179–194. 2002 Juri Lotmani stipendium Kaie Kotov Eesti Teadusinfosüsteemis Kaie Kotov Eesti Teadusinfosüsteemis
Anti Randviir

Anti Randviir (sündinud 5. jaanuaril 1975) on eesti semiootik. Ta uurimisvaldkond on ruumi- ja sotsiosemiootika. Ta on Tartu Ülikooli semiootika osakonna õppejõud ning Eesti Semiootika Seltsi ja Soome-Ugri Semiootika Seltsi asutajaliige. 2015 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Anti Randviir Eesti Teadusinfosüsteemis