laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sator

"Sator" on mitmekeelne eelretsenseeritav teaduslik raamatusari, aastaraamat, mille väljaandja on EKM Teaduskirjastus. Sarjas avaldatakse akadeemilisi originaalkäsitlusi, artikleid ja monograafiaid religiooniantropoloogia, ennekõike võrdleva usundiuurimise alalt. Eesti teadlaste eestikeelsete kirjutiste kõrval ilmub ka välismaa teadlaste kirjutisi, valdkonna uurimisklassikat ja muukeelses teaduskirjanduses avaldatud tippuurimuste tõlkeid. Eraldi rubriikides ilmuvad võimaluse korral erialaraamatute tutvustused ja arvustused, teadusklassikute mälestused, osalusvaatluste kroonikad, uurimiskeskuste ja kaitstud väitekirjade ülevaated, konverentside ja välitööde tutvustused jm. Sarja asutas Mare Kõiva, kes on ühtlasi selle peatoimetaja. Tegevtoimetajad on Asta Niinemets ja Liisa Vesik. Sari ilmub 1996. aastast, perioodiliselt 2013. aastast. Toimetuskolleegium: Tiiu Jaago (Tartu Ülikool), Reet Hiiemäe (Eesti Kirjandusmuuseum), Mare Kalda (Eesti Kirjandusmuuseum), Tarmo Kulmar (Tartu Ülikool), Nikolay Kuznetsov (Eesti Kirjandusmuuseum), Aado Lintrop (Eesti Kirjandusmuuseum), Emily Lyle (School of Scottish Studies in Edinburgh), Mirjam Mencej (Ljubljana ülikool), Jonathan Roper (Tartu Ülikool), Marju Kõivupuu (Tallinna Ülikool), Ülo Valk (Tartu Ülikool), Tatjana Vladõkina (Udmurdi Ajaloo, Keele ja Kirjanduse Instituut, Ižkar), Irina Vinokurova (Karjala Ajaloo, Keele ja Kirjanduse Instituut, Petroskoi), Ergo-Hart Västrik (Tartu Ülikool). Sarja koduleht http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/sator/ (vaadatud 24.02.2018) Ajakirja koduleht
Balti filmifestival

Balti filmifestival (inglise Baltic Film Festival) on mitme eraldiseisva filmifestivali nimi: Balti filmifestival Berliinis Balti filmifestival Sydneys Balti filmifestival Pariisis ...
Tommy Nilsson

Erik Tommy Nilsson (sündinud 11. märtsil 1960 Köpingis) on Rootsi rokkmuusik. 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "En dag", saavutades 110 punktiga neljanda koha. .
Edin-Ådahl

Edin-Ådahl oli Rootsi ansambel, mis esitas kristlikku popmuusikat. Ansambel tegutses aastatel 1977–1994. 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Som en vind", saavutades 24 punktiga 16. koha.
Kęstutis Navakas

Kęstutis Navakas (24. veebruar 1964 – 16. veebruar 2020) oli leedu luuletaja, esseist, kirjanduskriitik ja tõlkija. Eesti keeles on ilmunud tema luulevalimik "Kala peeglis" (Loomingu Raamatukogu 40, 2017, valinud ja leedu keelest tõlkinud Rein Raud).
FIBIT

FIBIT (akronüüm fraasist Fashion is Back in Tallinn) on igal aastal Tallinnas Viru keskuse aatriumis toimuv moefestival. Festivalil astuvad üles eeskätt Eestis tegutsevad moeloojad. 2017 toimus järjekorras 25. festival.[viide?] https://menu.err.ee/287164/tana-algav-fibit-toob-paevavalgele-parimate-moeblogijate-stiilinipid-ja-stiilseimad-muusikud (vaadatud 24.02.2018) https://menu.err.ee/287164/tana-algav-fibit-toob-paevavalgele-parimate-moeblogijate-stiilinipid-ja-stiilseimad-muusikud
Christer Björkman

Christer Samuel Björkman (sündinud 25. augustil 1957 Boråsis) on Rootsi laulja ja teleprodutsent. 1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "I morgon är en annan dag", saavutades üheksa punktiga 22. koha. Hiljem on ta olnud Melodifestivaleni produtsent. Ametlik koduleht .
Arvingarna

Arvingarna on Rootsi ansambel, mis alustas tegevust 1989. aastal. 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Eloise", saavutades 89 punktiga seitsmenda koha.
Roger Pontare

Fred Roger Pontare (sünninimi Roger Johansson; sündinud 21. novembril 1951 Slagnäses) on Rootsi muusik. Ta on saami päritolu. 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit koos Marie Bergmanga, kellega ta esitas laulu "Stjärnorna", mis saavutas 48 punktiga 13. koha. 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit sooloartistina lauluga "When Spirits Are Calling My Name", saavutades 88 punktiga seitsmenda koha. .
Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsioon

Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsioon oli Punaarmee idarinde strateegiline pealetungioperatsioon 1944. aasta 14. jaanuarist – 1. märtsini, mille eesmärgiks oli Leningradi blokaadirõnga lõplik läbimurdmine ning järgnenud pealetung Saksa vägedele Eesti ja Läti suunal. 1944. aasta jaanuaris sundis Punaarmee Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsioonil Leningradi blokaadirõnga läbimurdmisel Saksa 18. armee Krasnoje Selo – Ropša pealetungioperatsioonil tagasi ja rinne jõudis Narva jõeni. 14. jaanuaril alanud rünnakus osalesid ka Kroonlinna kindlus ja Punalipuline Balti laevastik. 14. jaanuaril ründasid Leningradi ja Volhovi rinde üksused, hiljem liitus rünnakutega ka 2. Balti rinne. Pealöögi andsid Leningradi rinde väed, kokku kolm armeed. Oranienbaumi platsdarmilt, ründas Nõukogude 2. löögiarmee kindral Ivan Fedjuninski juhtimisel, kes murdis läbi Saksa 170. diviisi rinde. Nõukogude 42. armee alustas aga rünnakut Jamburgi suunas, et tõkestada sakslaste taandumist Narva. Saksa armee taganes Leningradi alt Narva jõe joonele. Novgorodi juurest murti rinne ning 21. jaanuaril hõivasid Punaarmee Volhovi rinde 59. armee väed Novgorodi, Leningradi rinde väed 22. jaanuaril Kingisseppa ja 31. jaanuaril jõudis Punaarmee Luuga jõe joonele. 2. veebruaril jõudsid Punaarmee väed Narva jõeni, mis ületati mitmes kohas ja loodi sillapead Narva jõe läänekaldal, millest suuremad olid Narvast põhja pool Riigiküla ja Vaasa-Vepsküla-Siivertsi juures ning Narva jõe keskjooksul Krivasoo sillapea, mis aga kõik tagasi tõrjuti. 1944. aasta veebruaris peatati Nõukogude vägede Kingissepa-Gdovi pealetungioperatsiooni Narva pealetung. Väegrupi Nord väed võtsid positsiooni sisse Panther-liinil, mis kulges piki Eesti ja Läti piiri. Leningradi rinde 2. löögiarmee, 42. armee Krasnoje Selo – Ropša pealetungioperatsioon, 14.–30. jaanuar 1944 Volhovi rinde 67. armee, 54. armee Novgorod-Luga pealetungioperatsioon, 14. jaanuar – 15. veebruar 1944 Leningradi rinde Kingissepa-Gdovi pealetungioperatsioon, 1. veebruar – 1. märts 1944 2. Balti rinde Staraja Russa – Novorževi pealetungioperatsioon, 18. veebruar – 1. märts 1944 Narva lahing (1944)
Jai Guru Deva Om

Jai Guru Deva Om on tänuavaldus vaimsele õpetajale sanskriti keeles. See lause esineb The Beatlesi laulus "Across the Universe" (1969). Ansambel The Beatles oli omandanud transtsendentaalse meditatsiooni tehnika india vaimselt õpetajalt, Maharishilt. Guru Dev oli omakorda olnud Maharishi õpetaja. Tähe "a" sõna "Dev" lõpus lisas John Lennon, kuna seda oli kergem hääldada. Laulus "Across the Universe" lisati ka püha silp (mantra) "om". Väljend "Jai Guru Dev" [džei guru dev] on kasutusel transtsendentaalse meditatsiooni praktiseerijate hulgas. Üks tõlge sellele on "Tänan taevalikku õpetajat". Jai tähendab "ma loodan" või "tänan (kedagi)" aga ka "võitu". Guru tähendab õpetajat. Dev tähendab jumalat või taevalikku, antud kontekstis konkreetset õpetajat. Om või ohm on universumi tasakaal, püha silp või mantra.
Vosburg

Vosburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Kareebergi vallas. Asula rajati 1895. aastal, linnaõigused sai 1897. aastal. Vosburg on saanud nime selle järgi, et rajati Vos'i perekonnale kuulunud farmi maadele. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vosburgi elanikest värvilisi 79,59%, mustanahalisi aafriklasi 11,83%, valgeid 7,23%, India või Aasia päritolu inimesi 1,11% ja teisi 0,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 89,12% inimestest, koosa keelt 4,53%, inglise keelt 1,99%, tsvana keelt 1,11%, pedi keelt 0,87% ja svaasi keelt 0,87%. Kirik Vosburgis Hotell Vosburgis History of Vosburg Karoo South Africa Vosburg Karoo Information https://census2011.adrianfrith.com/place/372003
Griekwastad

Griekwastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Siyancuma vallas. Linn on asutatud misjonijaama juurde 1812. aastal. 1873–1880 oli Griekwastad Briti koloonia Griqualand Westi pealinn. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Griekwastadi elanikest värvilisi 60,14%, mustanahalisi aafriklasi 33,26%, valgeid 3,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,54% ja teisi 2,22%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,37% inimestest, tsvana keelt 2,29%, inglise keelt 0,81% ja koosa keelt 0,50%. https://census2011.adrianfrith.com/place/376004
Aristarh Trofimov

Aristarh Trofimov (sündinud 11. oktoobril 1928 Venemaal) on Eesti ettevõtja ja endine Eesti NSV kaubandustegelane. Trofimov lõpetas 1950 Moskva Väliskaubanduse Instituudi väliskaubanduse ökonomisti erialal. Ta on töötanud 1958–1967, 1971–1980 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi volinikuna. 1961–1969 oli esimese Nõukogude Liidu poolt välismaal loodud aktsiaseltsi – Brüsselis tegutsenud AS Belso kommertsdirektor. 1969–1971 oli ta ametnik NSV Liidu Kaubandusesinduses Pariisis ning 1980–1986 NSV Liidu kaubanduslik esindaja Tuneesias. Trofimov oli 1986–1989 Eesti NSV Tööstus-Kaubanduspalati presiidiumi esimees, 1989. aastal oli ta üks Eesti Kaubandus-Tööstuskoja taastajatest ning 1989–1998 OÜ Belesta juhatuse liige. Ta oli 1975–1980 Tallinna Linna Töötava Rahva Saadikute Nõukogu saadik, NSV Liidu Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu liige, Itaalia – NSV Liidu administratiivnõukogu liige ning Eesti NSV VEKSA ühingu juhatuse liige. Austuse märk, 1971 Eesti NSV teeneline ökonomist, 1980 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000, Tallinn 2003
Karl-Gustav Kristenbrun

Karl-Gustav Kristenbrun (21. november 1914 Käsmu – 28. november 1992 Tallinn) oli Eesti koduloolane ja Käsmu kapteniküla teemalise raamatu "Käsmu" autor. Lapse- ja nooruspõlves elas ta Käsmus, seejärel asus pere elama Tallinna. Pere küüditati 14. juunil 1941 Siberisse Sverdlovski oblastisse Turjinski rajooni. Siberist naasnult asuti taas elama Tallinna, sest Käsmus asuva kodutalu olid hõivanud Nõukogude võimu tegelased. Põlise käsmulasena kogus ja hoidis Karl-Gustav Kristenbrun teateid ja mälestusi oma koduküla ajaloost. Tema rikkalikus kogus on nii dokumente kui ka kohalikku pärimust. Ta andis koos Anne Kurepaluga 1994. aastal välja raamatu "Käsmu", mis annab ülevaate küla kujunemisest, merendus- ja laevandusloost ning sisaldab andmeid seal ehitatud laevade ja elanud kaptenite kohta. Karl-Gustav Kristenbrun suri 1992. aastal ja on maetud Käsmu kalmistule. Tema vanaisa oli Jakob Kristenbrun, kes koos oma venna Joosepiga olid 19.-20. sajandi vahetusel põhjaranniku ühed suuremad laevaomanikud. Tema 1880. aastal sündinud ning 1901. aastal Käsmu merekooli lõpetanud isa Gustav Kristenbrun sooritas kaugesõidukapteni eksami 1907. aastal Liibavi merekoolis ning oli 1923. aastal asutatud AS Käsmu Laevaomanikud (KLO) üks juhtfiguure. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Carson City

Carson City on linn USA-s, Nevada osariigi pealinn. Linn on nime saanud Kit Carsoni järgi. Linn on üks kolmest väljaspool Virginia osariiki asuvast maakonnavabast linnast USA-s. Enne 1969. aastat oli linn ka Ormsby maakonna keskus, kuid siis linn ja maakond liideti ning maakond likvideeriti. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. http://www.carson-city.nv.us/ http://www.carson-city.org/
East London

East London (afrikaani keeles Oos-Londen) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis, Buffalo City linnaringkonna halduskeskus. Linn asub India ookeani rannikul Buffalo jõe suudmes. East London on oluline tööstus- ja sadamalinn. East London on asutatud 1847. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli East Londoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,09%, valgeid 16,00%, värvilisi 11,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,78% ja teisi 0,50%. Koosa keelt pidas emakeeleks 61,77%, inglise keelt 21,21% ja afrikaani keelt 13,25%. East Londoni raekoda East Londoni esplanaad Vaade linnale East London South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/260113
Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele

"Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele" on Jakob Hurda 1888. aasta üleskutse, millest algas ulatuslik rahvaluulekogumine Eestis. Hurt palus kõigil suurematel ajalehtedel oma üleskutse avaldada. Hurt oli juba varem ajakirjanduse kaudu üles kutsunud "rahvamälestust" koguma: 1871. aastal ilmus tema "Mis lugu rahva mälestustest pidada". Üleskutses "Paar palvid..." toob Hurt kasutusele mõiste 'vanavara' ja jääb hiljem selle juurde. "Paar palvid...", mis ilmus "Olevikus" 22. veebruaril 1888, kutsub üles koguma nii eesti murdeid kui rahvapärimust. Esimene palve käib murdekogumise kohta. Murdeid soovitab Hurt koguda tekstidena, kõige sobivamaks peab "ennemuistseid jutte". Ühtlasi jagab ta üleskutses metodoloogilisi nõuandeid murdetekstide üleskirjutamiseks, juhtides tähelepanu foneetilistele detailidele nagu vokaalharmoonia, palatalisatsioon ("häälte pehmendus ehk peenendus"), larüngaalklusiil (lõunaeesti kurguhäälik sõna lõpus). Teine palve puudutab rahvaluulet. Hurt soovitab koguda rahvalaule, ennemuistseid jutte, vanasõnu, mõistatusi, teateid kommete ja tavade kohta ning rahvausu ja ebausu kohta. Rahvalaulude puhul rõhutab Hurt, et "nende viimne korjamise aeg praegu käes on" ning loetleb kihelkondi, kust rahvalaule on rohkem või vähem kogutud. Rahvaluule suuliste vormide puhul toonitab Hurt vajadust tekst täpselt üles kirjutada: "üleskirjutaja ei pea midagi muutma, ei maha jätma ega juure lisama. Üksnes selle läbi saab materjaal õige ja usaldusevääriline olema, teadusele kõlblik ja kasuline". Kommete, tavade ja rahvausu puhul loetleb Hurt hulga valdkondi, millele informandid peaksid tähelepanu pöörama, hõlmates argikäitumise, teadmised ja uskumused loodusobjektide ja -nähtuste kohta ning rahvausundi. Richard Viidalepa hinnangul lähtus Hurt kogumiskava temaatilise liigenduse puhul Wilhelm von Mannhardti küsimuslehe eeskujust. Hurda üleskutse lõpeb lubadusega kord kuus talle saadetava materjali kohta "avalikult seitungi läbi" aru anda. Üleskutse mõjus: juba sama aasta lõpuks oli Hurdal üle 200 kirjasaatja, 1889. aasta lõpuks 533. Seoses rahvaluulekogumisega avaldas Hurt ajakirjanduses 155 aruannet. Hans Kruusi sõnutsi oli Hurda juhitud rahvaluulekogumine "venestamisaja olukorras" 19. sajandi lõpus "ainsaks üldrahvuslikuks ettevõtteks, millest ülemaaliselt osa võeti". "Paar palvid" on hiljem ära trükitud Hans Kruusi koostatud kogumikus "Jakob Hurda kõned ja avalikud kirjad" (Tartu, 1939) ja Ülo Tedre koostatud valimikus "Mida rahvamälestustest pidada" (Tallinn, 1989). Eine Bitte an unsere Historiker Ülo Tedre. Saateks - Jakob Hurt. Mida rahvamälestustest pidada. Artiklite kogumik. Tallinn: Eesti Raamat 1989, lk 5-8 Richard Viidalepp. Jakob Hurda üleskutse "Paar palvid". Keel ja Kirjandus nr 5, 1980 Hans Kruus. Üleskutse rahva vaimse vanavara korjamiseks. - Jakob Hurda kõned ja avalikud kirjad. Toimetanud Hans Kruus. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1939, lk 229 Viidalepp, R. Jakob Hurda üleskutse "Paar palvid". Keel ja Kirjandus 5/1980, lk 282-290
Martin Linnas

Martin Linnas (2. august 1908 – 25. juuli 1989 Suure-Jaani) oli Eesti NSV põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik. 1951. aastast oli ta Viljandi rajooni kolhoosi "Kindel Tee" esimees. Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik. Ta oli Eesti Looduskaitse Seltsi auliige. Ta on maetud Suure-Jaani kalmistule. 1972 aunimetus "Vabariigi suurte saakide meister" 1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Sürgavere PÜ ajalugu "Eesti Looduskaitse Selts. Tähtpäevad". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2016. Vaadatud 24. veebruaril 2018. Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Linnas, Martin Jaani poeg - Viljandi tootmisvalituse “Kindel Tee” kolhoosi esimees, Eesti NSV Ülemnõukogu saadikukandidaat (1963) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi rajooni "Kindla Tee" kolhoosi Lenini ordeniga autasustatud esimees Martin Linnas (1970) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi rajooni kolhoosi "Kindel Tee" esimees Martin Linnas (1973) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Viljandi rajooni kolhoosi "Kindel Tee" esimees Martin Linnas
Arretiir

Arretiir on seade kantavatel mõõteriistadel, mille abil saab mõõtemehhanismi liikumatult fikseerida, et see kandmisel või transportimisel ei vigastuks. Mõõteriist Mõõtemehhanism
Rustenburg

Rustenburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis, Bojanala Platinumi ringkonna ja Rustenburgi valla halduskeskus. Rustenburg on asutatud 1851. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rustenburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 52,84%, valgeid 40,44%, India või Aasia päritolu inimesi 3,30%, värvilisi 2.79% ja teisi 0,63%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,17%, tsvana keelt 27,86%, inglise keelt 11,93%, sotho keelt 4,05%, koosa keelt 3,09%, tsonga keelt 2,88%, suulu keelt 1,99% ja pedi keelt 1,87%. Rustenburg Timeline 1850-2001 South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/662049
Verwaltungsverfahrensgesetz

Saksamaa haldusmenetluse seadus (saksa keeles: das Verwaltungsverfahrensgesetz (lühend: VwVfG) on Saksa Liitvabariigi seadus, mis reguleerib avaliku halduse toimimist, haldusmenetlust.
Ivo Pilving

Ivo Pilving (sündinud 7. oktoobril 1975) on Eesti jurist, riigikohtunik (halduskolleegiumi liige). Ta õppis 1994–1998 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas bakalaureuseõppes. 1999–2000 õppis ta Freiburgi Ülikooli õigusteaduskonnas. 2000–2006 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas doktorantuuris. Ta sai 2000. aastal magistrikraadi teemal "Realakt im Verwaltungsverfahrensrecht: Eine Untersuchung am Beispiel der Bundesrepublik Deutschland und der Republik Estland unter besonderer Betrachtung der hoheitlichen Informationshandlungen" 2006. aastal sai ta doktorikraadi tööga "Haldusakti siduvus. Uurimus kehtiva haldusakti õiguslikust tähendusest rõhuasetusega avalik-õiguslikel lubadel". Ta nimetati 29. aprillil 2004 teise astme kohtunikuks. Ta töötas algul Tallinna Ringkonnakohtus ning alates 2009. aastast[lisa viide] Tartu Ringkonnakohtus. Ta on olnud Tartu Ringkonnakohtu esimees. 2011. aastal vabanes kohtuniku ametikoht seoses riigikohtunik Julia Laffranque'i nimetamisega Euroopa Inimõiguste Kohtusse. Välja kuulutatud konkursil konkureeris Ivo Pilving Tallinna Ringkonnakohtu kohtuniku Oliver Kasega (Kask) ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Madis Ernitsaga (Ernits). Riigikohtu esimees Märt Rask tunnistas, et valik oli väga keeruline, kuid ta otsustas esitada Riigikogule Pilvingu kandidatuuri. 18. jaanuaril 2011 otsustas Riigikogu nimetada Ivo Pilvingu riigikohtunikuks alates 1. veebruarist 2011. Otsuse poolt oli 83 Riigikogu liiget, vastu ega erapooletuid ei leidunud. Ta on alates 1. oktoobrist 2014 Riigikohtu halduskolleegiumi esimees. Ta on olnud 2001–2009 Tartu Ülikoolis õppeülesande täitja ja 2009–2017 haldusõiguse dotsent. Ivo Pilving Eesti Teadusinfosüsteemis Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 29.04.2004 otsus nr 623 "M. Kauri, O. Kase ja I. Pilvingu kohtunikuks nimetamine". Avaldamismärge: RTL 2004, 57, 966. XI Riigikogu stenogramm, IX istungjärk, 18. jaanuar 2011, päevakorrapunkt "Riigikogu otsuse "Ivo Pilvingu Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (899 OE) esimene lugemine". Elektrooniline Riigi Teataja. Riigikogu 18.01.2011 otsus "Ivo Pilvingu Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT III, 21.01.2011, 1. Riigikohtu koduleht. "Riigikohtu kolleegiumid said uued juhid", riigikohus.ee, 09.09.2014.
Slaavi vanavara: Etnolingvistiline sõnastik

Slaavi vanavara: Etnolingvistiline sõnastik (originaal vene keeles: "Славянские древности: Этнолингвистический словарь", lühend СДЭС) on vene fundamentaalne akadeemiline entsüklopeedia, mille temaatika haarab slavistika, kultuuri ja slaavi mütoloogia. Teos koosneb viiest köitest, ilmus aastail 1995–2012. Sõnastiku koostas veerandsaja aasta jooksul NSV Liidu Teaduste Akadeemia Slavistika instituudi etnolingvistika ja folkloristika osakonna teadlaskond. Katseversioon avaldati 1984, esimese köite kirjastas 1995 kirjastus Meždunarodnõje otnošenija (vene keeles Международные отношения). Sõnastik on kokkuvõte enam kui veerandsada aastat kestnud uurimistööst teemal slaavi keeled, slaavi folkloor ja slaavi mütoloogia, etnograafia, rahvakunst ja kombestik. Esindades ennekõike õpetlashuve on teos samal ajal põnev lugemine ka laiemale lugejaskonnale. Sõnastikku esitleb slaavi vaimse kultuuri erinevaid aspekte. Spetsiaalsed artiklid on pühendatud rahvapärastele arusaamadele maailma ülesehitusest, loodusest, pühakutest, uskumustele nõidadest, samuti on vaatluse all erinevad slaavi haldjad. Sõnastik tutvustab lähemalt valdkondi, nagu slaavi kalender, kombed, tavand, pühad ja peretavand. Toimetuskolleegium Tatjana Agapkina, Ljudmilla Vinogradova, Vladimir Petruhhin, Svetlana Tolstaja (vastutav toimetaja). Autorid Tatjana Agapkina, Olga Belova, M. M. Valentsova, Ljudmilla Vinogradova, Aleksander Gura, G. I. Kabakova, Elena Levkievskaya, Anna Plotnikova, Irina Sedakova, Svetlana Tolstaja, E. S. Uzenova, V. V. Usacheva. Юдин, Алексей Валериевич Славянскaя этнолингвистика Этнолингвистический словарь славянских древностей: Проект словника. Предварительные материалы. 1984. Том 4 // страница на сайте ИСл РАН Том 5 // страница на сайте ИСл РАН
Jan Johansen

Jan Christian Johansen (sündinud 9. jaanuaril 1966) on Rootsi laulja. 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "Se på mig".
Subjektifilosoofia

Subjektifilosoofiaks peetakse filosoofias mõtlemise viisi, mis võtab oma teoreetiliseks aluseks subjekti ja objekti seotud vastanduse. Subjektifilosoofiat seostatakse uusaja filosoofiaga, mis paneb aluse subjekti filosoofilisele käsitlusele. Ajalooliselt esimeseks ja kõige esinduslikumaks subjektifilosoofiks võib pidada René Descartesi, kes rajab oma metafüüsika subjekti tõendatud teaduskindlusele. Järgnenud filosoofiline traditsioon alates Spinozast ja Kantist kuni Hegelini on käsitletav selle edasiarendusena. 20. sajandi filosoofias saab senine subjekti filosoofiline käsitlus problemaatiliseks Kierkegaardi ja Nietzsche filosoofias, uusaegne subjektikäsitlus põhistatakse uuelt eksistentsi käsitluses, mis on aluseks eksistentsifilosoofiale. Mõtlemise viis, mis võtab subjekti asemel aluseks eksistentsi ning on eelkõige iseloomulik 20. sajandi prantsuse filosoofiale, lähtub suuresti Husserli ja tema õpilase Heideggeri arusaamadest ning arendab neid oma huvides edasi. Subjektiivsus Objektiivsus Ratsionalism Empirism Transtsendentaalfilosoofia
Malena Ernman

Sara Magdalena Ernman (sündinud 4. novembril 1970 Uppsalas) on Rootsi ooperilaulja. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "La voix". Ernman on abielus näitleja Svante Thunbergiga. Neil on kaks tütart. Vanem tütar Greta Thunberg on tuntud kliimaaktivist. Mõlemal tütrel on autismispektri diagnoosid. 2018. aastal ilmus abikaasaga kahasse kirjutatud raamat "Scener ur hjärtat", milles kõneldakse perekonna kriisidest ja kliima kriisidest.
Martin Stenmarck

Martin Olof Jon Stenmarck (sündinud 3. oktoobril 1972 Täbys) on Rootsi laulja. 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "Las Vegas".
Blond (ansambel)

Blond oli Rootsi ansambel. 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Bara hon älskar mig".
Friends (ansambel)

Friends oli Rootsi ansambel. 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Listen to Your Heartbeat".
Ennik

Ennik on n-korteeži või mõne selle erijuhu sünonüüm. Sõna "ennik" (vastena inglise sõnale tuple) on tuletatud tähe n hääldusest enn ja liitest -ik analoogia põhjal sõnaga "kolmik" selleks, et oleks võimalik rääkida korraga paaridest, kolmikutest, nelikutest jne, spetsifitseerimata arvu (n väärtust). Üldjuhul võib n olla mis tahes naturaalarv alates nullist. järjend lõplik hulk
Fame (ansambel)

Fame oli Rootsi ansambel. 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas see Rootsit lauluga "Give Me Your Love".
Afro-dite

Gladys Del Pilar Blossom Tainton Kayo Shekoni Afro-dite oli Rootsi ansambel. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Never let it go".
Conchita Bautista

María Concepción Bautista Fernández (sündinud 27. oktoobril 1936) on Hispaania laulja. 1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Estando contigo". 1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Qué bueno, qué bueno".