laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (2009)

Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (lühend ERSP) oli 2009. aasta augustis taasasustatud rahvuslik organisatsioon, mis sama aasta novembris võttis vastu ka loodava erakonna põhikirja. Väidetavalt oli ERSP 1988. aastal moodustatud esimese Nõukogude aegse samanimelise rahvusliku partei õigusjärglane.[viide?] Liikumise algatas oli endine vabadusvõitleja ja poliitvang Tiit Madisson, kelle eestvedamisel kujunes organisatsiooni loosungiks hüüdlause "Võtame Eesti tagasi!". Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (lühend ERSP) oli esimene Eestimaa Kommunistlikust Parteist sõltumatu erakond Eestis pärast Nõukogude okupatsiooni algust ja esimene sõltumatu erakond kogu Nõukogude Liidus selle loomisest alates. Erakond tegutses aastatel 1988–1995. ERSP programmiline eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine. Tollalgi oli partei üks peategelasi liikumist 2009. aastal taastada püüdnud Tiit Madisson. ERSP taasasutati 2009. aasta suve lõpul. Liikumise algataja Tiit Madisson korraldas 23. augustil Hirvepargis meeleavalduse, mille käigus anti avalikult teada liikumise taastamisest. Madissoni sõnul pidi meeleavaldusest saama Eesti poliitikas pöördepunkt, nagu seda oli 1987. aastal korraldatud Hirvepargi meeleavaldus. Organisatsioon alustas samal päeval ka allkirjade kogumise kampaaniat, millega taotleti muuhulgas Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmist. ERSP seadis endale eesmärgiks esineda edukalt 2011. aasta Riigikogu valimistel ning propageerida rahvuslust kogu Eestis, kuid erakonda ei registreeritud. Juulis 2011 registreeris Patendiamet Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei kaubamärgi Isamaa ja Res Publica Liidu nimele. "Patendiamet: IRL sai ERSP kaubamärgi endale". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2011. Vaadatud 29. novembril 2011. ERSP ametlik koduleht (ei tööta) Eve Pärnaste: "ERSP taasloomine on ebaseaduslik ja solvav!" Õhtuleht, 7. november 2009 "Kas taasloodavast ERSPst saab uus natsipartei?" - Õhtuleht, 19.08.2009.
Kollektiivne Töö

Kollektiivne Töö oli 1941. aastal kord kuus (6 numbrit) ilmunud Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi käsitööstuslike artellide ajakiri.
Male ja Mõttesport

Male ja Mõttesport oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Komitee Vabariikliku Male-kabe Klubi häälekandja, mis ilmus 1941. aastal. Ajakirjas olid male- ja nuputamisülesanded. Ajakiri vahetas välja varasema ajakirja Ajude Gümnastika (1933–1940). Male ja Mõttesport kuulub 1941. aastal Saksa okupatsioonivõimu poolt avaldatud Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestikku.
Võitluseks Valmis

Võitluseks Valmis : Eesti NSV Osoaviahimi riigikaitseline ajakiri / Eesti NSV Osoaviahimi Kesknõukogu oli 1941. aastal kord kuus (kokku ilmus kuus numbrit) ilmunud Eesti NSV OSOAVIAHIM-i riigikaitseline ajakiri.
Mäng ja Töö

Mäng ja Töö oli Eestis aastatel 1940–1941 ilmunud ajakiri oktoobrilastele. Ajakirja peatoimetaja oli Ilmar Peterson. Fotosid
Bobisõit 1984. aasta taliolümpiamängudel

Bobisõiduvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel peeti 11.–18. veebruaril Trebevićis. Osalesid ainult mehed. 11. veebruar, 28 võistkonda Bobi kaal koos võistlejatega kuni 365 kg. 12. veebruar, 27 võistlejat Bobi kaal koos võistlejatega kuni 630 kg.
Tasseomantia

Tasseomantia on kohvipaksu või teelehtede pealt ennustamine. Ka sinus on peidus selgeltnägija - väike spikker kohvipaksu pealt ennustamiseks
Protagoras

Protagoras Abderast (5. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, sofist, kes hakkas ühe esimese filosoofina oma õpetuse eest raha võtma. Teda võib pidada ka esimeseks väitlusõpetajaks, kuna ta pani oma õpilasi teema poolt ja vastu väitlema. Periklese palvel töötas ta välja uue konstitutsiooni projekti. Kuid õige pea Protagoras vahistati ja mõisteti surma. Hiljem ta siiski vaid pagendati, kuid teel Sitsiiliasse ta uppus. Süüdistuse põhjuseks oli tema raamat „Jumalatest”, mis sai esimeseks avalikult põletatud teoseks. See teos algas sõnadega: „Jumalatest ei või ma täie kindlusega ütelda, kas nad on olemas või ei ole olemas, sest takistusi seisab siin ees – nii küsimuse enda tumedus kui ka inimliku elu lühidus.” Protagoras õpetas, et kõik on tõde, mida tõeks peetakse. Millistena asjad näivad mulle, sellised nad ongi minu jaoks; millistena nad näivad teisele inimesele, sellised nad ongi tema jaoks. Tõde on alati tõde kellegi jaoks mingites tingimustes ja mingil ajal. Näited: Üks ja sama seltskond on nõme ühe inimese jaoks, kuid täiesti normaalne teise inimese jaoks. Õppeaine, mis on huvitav ühe jaoks, ei ole huvitav teise jaoks. Protagoras on tuntud Protagorase paradoksi poolest. Nimelt leppis ta kokku ühe õpilasega, et õpetab talle kõrge tasu eest loogikat ja kõnekunsti, et võimaldada tal edukalt kohtuasjades esineda. Protagoras andis oma õpetusele ka garantii: õpilane pidi maksma alles siis, kui on oma esimese kohtuasja võitnud. Pärast õpingute lõpetamist aga ei võtnud õpilane ette ühtegi kohtuasja ega maksnud ka Protagorasele. Protagoras kaebas õpilase kohtusse, et nõuda kokkulepitud tasu. Protagoras oli kindel, et saab igal juhul oma tasu kätte: kui Protagoras võidab, on kohus otsustanud, et õpilane peab maksma. Protagorase kaotuse puhul on õpilane oma esimese kohtuasja võitnud ja peab maksma. Kuid õpilane oli kindel, et ei pea ühelgi juhul tasu maksma: kui õpilane võidab, on kohus otsustanud, et ta tasu maksma ei pea. Õpilase kaotuse korral ei ole ta oma esimest protsessi võitnud ega pea maksma. Kõigi asjade mõõt on inimene, olevate – et/kuidas need on, olematute – et/kuidas need ei ole. See on Protagorase ütlus. Lause esimene osa: ἄνθρωπος μέτρον (Ánthrōpos métron)/ inimene on kõikide asjade mõõt. „Filosoofia ajalugu”, I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, lk 143–147 ja 152–156
Mardilaul

Mardilaul on eesti rahvalaul, mida esitavad mardisandid mardilaupäeval. Sügistalv. Käivad sanditajad (PDF) Taive Särg "Eesti kalendrilaulud viisidega"
Trebević

Trebević (serbia Требевић) on mägi ja küla Bosnias ja Hertsegoviinas, 10 km Sarajevost idas. 1984. aasta taliolümpiamängudeks ehitati Trebeviči bobirada. Sellel peeti 11.–18. veebruaril 1984 olümpiamängude kelgutamis- ja bobisõiduvõistlused. Bobiraja ehitus maksis 10 miljonit dollarit, veidi alla kümnendiku kogu olümpia maksumusest. 13 kurviga bobiraja pikkus oli 1243 m, mõnes lõigus tõusis kiirus kuni 140 km/h. Pärast olümpiat ei suudetud bobirajale enam kasutust leida, sest Jugoslaavias kelgutamist ega bobisõitu ei harrastatud. Jugoslaavia lagunemise järel tekkinud kodusõjas kasutati bobirada kaevikuna. Bobisõit 1984. aasta taliolümpiamängudel Kelgutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel
Agonist

Agonist on keemiline ühend (tavaliselt ravim), mis seotuna retseptoriga avaldab endogeensele ligandile sarnast toimet. Agonist võib olla: täielik – toime on maksimaalselt sarnane endogeense ligandi toimega. Näiteks metadoon on µ-opioid retseptori täielik agonist. osaline – toime on osaliselt sarnane endogeense ligandi toimega. Tramadool on µ-opioidretseptori osaline agonist – võrreldes morfiiniga on tramadooli afiinsus µ-opioid retseptori suhtes umbes 6000 korda väiksem. Antagonist
Phippsøya

Phippsøya on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast põhja pool. Phippsøya on suurim Sjuøyane saartest. Saar asub Nordenskiöldi lahes umbes 35 km kaugusel Kirdemaa rannikust. Saare geograafilised koordinaadid on 80° 43′ N, 20° 47′ E. Kagus on tema naabersaar Martensøya, edelas Nelsonøya ning loodes Tavleøya. Phippsøya pikkus on umbes 11 km. Saarel on üks vähestest teadaolevatest ohustatud seisundis vandelkajaka kolooniatest. Morsakolooniaid võib näha saare kagurannikul Isflakbukta ääres ja ranniku lähedal madalas vees. Samal rannikul asub 1936. aastal kaevandusinspektori Hans Merckolli ehitatud majake, mis on mälestisena kaitse all. Saarel on ka jääkarusid. Arvatakse, et saart võis juba 1618. aastal märgata Enkhuizenist pärit hollandi vaalakütt. Saar sai nime Briti maadeuurija Constantine John Phippsi järgi, kes juhtis 1773. aastal kahe laeva, Racehorse'i ja Carcassi ekspeditsiooni Teravmägedele. Sellel retkel osales ka noor Horatio Nelson. 1973. aastast alates kuulub Phippsøya Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. Turistidel on lubatud Phippsøyat külastada, kuid loomi ei tohi häirida. Norsk Polarinstitutt
Vanamõisa jõgi

Vanamõisa jõgi (keskjooksul ka Veltsa jõgi) on jõgi Pärnumaal Lääneranna vallas Seira, Emmu, Kalli, Lõpe, Nedrema, Rabavere, Tarva, Urita, Veltsa külas. Jõgi suubub Seira külas vasakult Kasari jõkke (20 km suudmest). Jõkke suubuvad vasakult Rabavere kraav (13,7 km suudmest) ja Rootsi jõgi (3,3 km suudmest) ning paremalt Võitra kraav (16,7 km suudmest). Jõe kaldale jääb kaitsealune Veltsa mõisa park. Jões elab kaitsealune kalaliik võldas. Jõe lähtest itta jääb Urita raba (Nedrema looduskaitseala), läände jääb Pärnu–Lihula maantee. Jõe alamjooksust läände jääb Lihula raba (Lihula maastikukaitseala). Seira külas jääb jõest itta Vanamõisa mõisa park. Jõe ületavad Mihkli–Oidrema tee (Veltsa sild) ja Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (Vanamõisa sild). Jõe idakaldal kulgeb Vanamõisa–Koonga–Ahaste tee. Jõgi on heledaveelina ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Vanamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116100. Vanamõisa sild Vanamõisa jõgi keskkonnaportaalis
Vaud' kanton

Vaud [voo] ehk Waadt on kanton Šveitsi lääneosas. Piirneb läänes ja lõunas Prantsusmaaga. Hõlmab põhjapoolse osa Genfi järvest ja Neuchâteli järve läänetipu. Kantoni kirdeosas asuvad Juura mäed, kagus Berni Alpid, kus asub kantoni kõrgeim tipp Les Diablerets (3210 m). Kantoni keskus on Lausanne, suuremad linnad on veel Vevey, Montreux ja Yverdon-les-Bains. Vaud on valdavalt prantsuskeelne. 2000. aastal oli 81,83% elanikest emakeel prantsuse keel. Halduslikult jaguneb 10 ringkonnaks ja 376 vallaks. 1803. aastal muutis Lémani kanton nime Vaud' kantoniks ja liitus Šveitsi konföderatsiooniga. Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Kantoni koduleht
Võitra kraav

Võitra kraav (ka Võitre kraav) on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Karuba, Koonga, Urita, Veltsa ja Võitra külas. Kraavi pikkus on 5,9 km ning see suubub paremalt Vanamõisa jõkke (16,7 km suudmest). Kraavi valgla on 25 km². Kraav saab alguse Koonga külas Koonga järvest. Kraavi suue on Veltsa ja Urita küla piiril. Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Võitra kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116200. Võitra kraav keskkonnaportaalis
Riigikontrolör

Riigikontrolör on Eesti Riigikontrolli juht. Riigikontrolöri nimetab ametisse ja vabastab ametist presidendi ettepanekul Riigikogu. Riigikontrolöri ametiaeg on viis aastat. 1918 Aleksander Oinas 1919 Aleksander Kask, kohusetäitja 1919–1920 Kaarel Eenpalu Peeter Reisik, kohusetäitja 30. juulist 11. oktoobrini 1920 Ferdinand Vellner, kohusetäitja 11. oktoobrist 1920 17. märtsini 1921 1920–1921 Aleksander Oinas 1926–1929 Johannes Zimmermann 1929 – 10. juulini 1940 Karl Soonpää 13. juulist 1940 Aleksander Aben, ajutine kohusetäitja 1944. aastal nimetas Jüri Uluots riigikontrolöri kohusetäitjaks Oskar Gustavsoni. 20. september 1990 – 31. oktoober 1997 Hindrek-Peeter Meri 9. juuni 1998 – 8. oktoober 2002 Juhan Parts 1. aprill 2002 – 6. aprill 2013 Mihkel Oviir 8. aprill 2013 – 7. aprill 2018 Alar Karis 9. aprill 2018 – Janar Holm Riigikontrolöride nimekiri
Jacob Grimm

Jacob Ludwig Carl Grimm (4. jaanuar 1785 Hanau – 20. september 1863 Berliin) oli koos vend Wilhelm Grimmiga keeleteadlane ja muinasjuttude koguja. Koos Karl Lachmanni ja Georg Friedrich Beneckega panid nad aluse saksa filoloogiale ehk germanistikale. 1832 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1863 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
Rabavere kraav

Rabavere kraav on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Tarva, Urita ja Veltsa külas. Kraavi pikkus on 2,9 km ning see suubub vasakult Vanamõisa jõkke (13,7 km suudmest). Kraavi valgla on 7,2 km². Kraavi lähe on Tarva, Urita ja Rabavere küla piiril. Kraavi suue on Veltsa külas. Alamjooksul ületab kraavi Mihkli–Oidrema tee. Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Rabavere kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116300. Rabavere kraav keskkonnaportaalis
Wilhelm Grimm

Wilhelm Carl Grimm (24. veebruar 1786 Hanau – 16. detsember 1859 Berliin) oli saksa folklorist. Koos vend Jacob Grimmiga on ta tuntud keeleteadlane ja muinasjuttude koguja. Koos Karl Lachmanni ja Georg Friedrich Beneckega panid nad aluse saksa filoloogiale ehk germanistikale. 1825 abiellus Wilhelm Grimm apteekri tütre Henriette Dorothea Wildiga. Neil sündis kolm poega ja tütar, kellest vanim laps, poeg, suri pisikesena. Wilhelm Grimm oli Göttingeni ülikooli professor, kui 20. juunil 1837 sai Hannoveri kuningaks Ernst August. Uus kuningas kuulutas sama aasta 1. detsembril Hannoveri põhiseaduse kehtetuks ja hakkas valitsema absoluutse monarhina. Seitse Göttingeni professorit protestisid selle vastu ja nõudsid põhiseaduse taastamist. Kuna protest jäi piiratuks (Göttingenis oli tollal ligi viiskümmend professorit), laskis Ernst August kõik mässulised professorid lahti ja andis kolmele neist (sealhulgas Jacob Grimmile) 3 päeva Göttingenist lahkumiseks. Seda Grimmid tegidki. Tänapäeval on Göttingeni ülikooli ees kõigile seitsmele professorile, sealhulgas vendadele Grimmidele, mälestussammas.
Sun Zhongshan

Sun Zhongshan, ka Sun Yatsen (hiina 孫逸仙 / 孙逸仙, Sūn Yìxiān või 孫中山 Sūn Zhōngshān) (12. november 1866 Cuiheng, Zhongshan, Guangdong – 12. märts 1925 Peking) oli Hiina revolutsionäär, Hiina Vabariigi esimene president. Teda peetakse kaasaegse Hiina rajajaks. Hiina Vabariik Hiina Vabariigi riigipeade loend
Rootsi jõgi

Rootsi jõgi (ka Rootsi oja) on jõgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tarva, Hälvati ja Seira külas. Jõe suue on Hälvati külas. Jõgi suubub Seira külas vasakult Vanamõisa jõkke (3,3 km suudmest). Paremalt suubub Rootsi jõkke Sokukraav (4,5 km suudmest). Jõe vees on palju saviühendeid. Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Rootsi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116400. Rootsi jõgi keskkonnaportaalis
Tamsalu raudteejaam

Tamsalu raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Tamsalus. Tamsalus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (k.a ekspressrongid). Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Tamsalu jaamas asub 3 rööpapaari ning 5 pööret, lisaks suundub jaamast harutee tööstusterritooriumile. Tamsalu naaberjaamad on Tapa suunal Nõmmküla raudteejaam (kus alates 2001. aastast reisirongid ei peatu) ja Tartu suunal Kiltsi raudteejaam. Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres, mis avati 1876. aastal Balti aadlike eestvedamisel. Jaam jäi avamisel Ambla kihelkonda Tamsalu mõisa maadele. Raudtee ja jaama tulek mängis olulist rolli asula majanduselus ja elanikkonna kasvus. Tamsalu lubjatehase tarbeks rajati jaamast läände kitsarööpmeline raudtee. Aastal 1915 alustati just seetõttu Paidet Balti raudteega ühendava kitsarööpmelise raudtee ehitustöid Tamsalust - olemasolev raudtee vähendas vajalike ehitustööde mahtu. Aastatel 1920–1972 asus Tamsalus kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tamsalule eelnes sellel liinil Vajangu raudteejaam. Kuna jaamas said kokku kitsarööpmeline ja laiarööpmeline raudtee, kuulus Tamsalu tollal Eesti olulisemate ümberlaadimisjaamade hulka. 2010. aasta mais avati Tamsalus uus täispikk teedevaheline perroon ühes jalakäijate tunneliga. Balti raudtee Tapa–Tartu raudteelõik Eesti raudteetransport Tallinna–Tartu rongiliin Türi–Paide–Tamsalu raudtee Tamsalu jaama tehnokorraldusakt; AS Eesti Raudtee TAPA - TARTU; Eesti Raudteeajaloo Selts Leo Narbekov "Kui raudtee Eestimaale kord tuli..." lk 55-56 (Trükis 2006) Helme, Mehis (2018). Eesti raudteede 100 aastat. Tallinn: Post Factum. Lk 37. ISBN 978-9-94960-335-0. Tamsalu jaam; Histrodamus.ee "Aastakümneid oodatud jalakäijate tunnel Tamsalus avati pidulikult", Virumaa Teataja, 31. mai 2010 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Kiltsi raudteejaam

Kiltsi raudteejaam (19. sajandi lõpus nimega Assi raudteejaam; vene keeles (vanas ortograafias) Аccъ) on raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Kiltsis. Tegemist on Eesti Raudtee vahejaamaga Tapa–Tartu raudteel. Jaamas peatuvad Elroni reisirongid Stadler FLIRT liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Kiltsis ei peatu). Jaamas asub üks teedevaheline perroon pikkusega 100 m. Kuivõrd Tapa–Tartu raudteeharu lõppes esialgu Tartus, arvestati tema rajamisel üksnes kohalike vedude ja reisijatega. Tsaaririigi III–IV klassi jaamades nägi tüüplahendus ette madala viilkatusega ühekorruselisi ja osalise teise korrusega puithooneid. Kiltsi IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Vägeva vaksalihoonega. Jaamahoone fassaadidekoor jäi võrreldes mõned aastad varem rajatud Tallinna–Narva liini sama tähtsusjärgu ehitistega aga tagasihoidlikuks, piirdudes ainult püstlaudisribade, pitsvööde ning tahutud talaotstega. Hoolimata eelarvekärbetest sisaldas ruumilahendus endiselt kahte vestibüüliga eraldatud ooteruumi erineva klassi piletiomanikele. Kiltsi vaksalihoone on oma tüübist ainsana säilinud. Tapa–Tartu raudteeharu Kiltsi raudteejaam rajati koos raudteega 1876. aastal. Jaam jäi avamisel Väike-Maarja kihelkonda Vorsti mõisa maadele. Jaamas asus postkontor, mille templeid võib leida vanadelt postkaartidelt. Läbi Kiltsi käis Järva-Jaani kihelkonna post. Ajaloolist jaamahoonet ei kasutata oma esialgses funktsioonis 1980. aastate keskpaigast alates. Viimati olid hoones korterid, kuid nüüdseks seisab ehitis juba aastaid kasutuseta. Kiltsi raudteejaamast mõnisada meetrit Tartu suunas asub vasakul (raudteest idas) Kiltsi vasallilinnuse ehk Kiltsi lossi (sks Schloß Aß) varemetele ehitatud Kiltsi mõis, kus tegutseb Kiltsi Mõisakool. Kiltsi jaama tehnokorraldusakt; AS Eesti Raudtee Välja, Leele (2012). 20. sajandi Eesti raudteejaamad. Alusuuring (PDF). Tallinn: Kultuurimälestiste riiklik register. Lk 14. Vaadatud 16.03.2021. Vana Kiltsi jaam kaugeid aegu teab …; Väike-Maarja Valla Infoleht, nr. 7, 1 august 2016. DIGAR [www.nahkanuia.net/?p=8935#more-8935] Kiltsi vana jaamahoone on omataolistest ainsana säilinud - Virumaa Teataja, nr. 220, 13 november 2014. DIGAR Kiltsis tähistati rongiliikluse juubelit; Virumaa Teataja, nr. 175, 13. september 2016 (DIGAR) Maalinäitus lõi Kiltsi vana jaamahoone särama; Virumaa Teataja, 21.09.2022 Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Rakke raudteejaam

Rakke raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Rakkes ei peatu). Rakke jaamas asub 4 rööpapaari ja 7 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee Rakke lubjavabrikusse. Raudteejaam avati 1876. aastal koos laiarööpmelise Tapa–Tartu raudteega. Avamisel jäi see Koeru kihelkonda Liigvalla mõisa maadele. Jaama avamine andis olulise tõuke asula tekkele ja arengule, iseäranis lubjatööstusele. Kahekorruseline puidust Rakke jaamahoone hävis II maailmasõjas, asemele ehitati lihtne ühekorruseline hoone. Jaama Tallinna-poolses otsas, lubjatehase poolel, paiknes katusega kaubaplatvorm. Kaupu rongile ja rongilt maha laadida saab Rakke jaamas ka tänapäeval ning jaamast siirdub haruraudtee tehase territooriumile. Alates 2012. aastast on jaamas 55 cm kõrgune perroon pikkusega 100 m. Raudteejaama Tartu-poolne osa ei olnud Rakke Lubjatehases toimuvate tolmuste laadimistööde tõttu perrooni asukohaks sobiv. Tänapäeval on Rakke raudteejaam automaatseadmetega juhitav, kuid varem töötas jaamas suur kollektiiv: ainuüksi pöörmeseadjaid oli kaheksa, lisaks ülesõidu- ja jaamakorraldajad, jaamaülem, kassapidajad jne. Jaamahoone seisab tänaseks kasutuseta. Tapa–Tartu raudteelõik Eesti raudteetransport Rakke jaama tehnokorraldusakt; Eesti Raudtee Rakke elanikud: “Siin võiks olla pagariäri. Või hoopis kaugtöökeskus" - Virumaa Teataja, nr. 220, 13 november 2014; DIGAR Eva Klaas: Rakke raudteejaama ehitatakse tänapäevane ooteplatvorm, Virumaa Teataja 20.04.2011 Rakke tähistab tähtsat rongiliikluse juubelit; Virumaa Teataja, 18.08.2011 Rong see sõidab tsuhh-tsuhh; Rakke Kaja, nr. 3, 1 aprill 2014. DIGAR Foto vanast jaamahoonest; Baltic Trains Picture Gallery YouTube-i video: Rongid Rakke jaamas Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Vägeva raudteejaam

Vägeva raudteejaam on raudteejaam Jõgevamaal Jõgeva vallas Vägeval. Vägeval asus varem kaks madalat perrooni pikkusega 125 m. Üleminekul eurokõrgusel ooteplatvormidele ehitati Vägevale teedevaheline perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala. 2018. aasta seisuga peatub Vägeval päevas 8 reisirongi (ekspressrongid Vägeval ei peatu). Jaam jäi rajamisel Simuna kihelkond Selli mõisa maadele. Vägeva IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi koos Tapa–Tartu raudteega, analoogselt Kiltsi vaksalihoonega. 5. juulil 1934 süütas välk jaamahoone ja purustas telefoniliini Kiltsist Jõgevani. Vägeva jaam pandi 1944. aasta septembris Saksa vägede poolt põlema. Hiljem täitsid jaamahoone funktsiooni raudteelaste elamu 1. korrusel paiknenud ruumid. 1984. aastal valmis silikaattellistest hoone (ehk elektritsentralisatsioonipost), milles asuvad tänini jaama juhtseadmed ja jaamakorraldaja töökoht. Kuna jaam on üle viidud kaugjuhtimisele, siis alaliselt seal jaamakorraldaja tänapäeval siiski enam ei viibi. Kuni 2019. aastani tegutses endises raudteetööliste elamus Vägeva raamatukogu. Postimees 06.07.1934, Nr. 181, lehekülg 1 "Elu Tartu linnaga", Kultuur ja Elu, 2002 "Karmil sõjajärgsel ajal avatud Vägeva raamatukogu läks manalateele"; Õhtuleht, 15.11.2019 FOTO: Vägeva jaam aastal 2007; Baltic Trains Picture Gallery Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
Pedja raudteejaam

Pedja raudteejaam on raudteejaam Jõgevamaal Jõgeva vallas Pedjal. Pedjal asus üks madal perroon pikkusega 110 m. Täna on kasutusel lühike teedevaheline perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala. 2018. aasta seisuga peatub Pedjal päevas 8 reisirongi (ekspressrongid Pedjal ei peatu). Tapa–Tartu raudteele rajati Pedja jaam Vaimastvere mõisniku Braschi initsiatiivil (algselt oligi raudteejaama nimi Brasch). Jaam jäi avamisel Laiuse kihelkonda Vaimastvere mõisa maadele. Edelaraudtee AS-i andmetel kasutas 2000. aastal Pedja raudteejaama ümbruse elanikkonnast sõiduks rongi keskmiselt 242 inimest kuus (ehk 8 ööpäevas). Pedja jaamahoone valmis 20. sajandi alguses ja oli ehitatud tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi. Hoone kujutas endast 1,5 korruselist ristkülikulise põhiplaani ja kõrge kelpkatusega puitehitist, mis oli analoogne näiteks Turba jaamahoonega. Jaamahoone lammutati 2003. aasta kevadel. Sirje Pärismaa, "Talumuuseum Lääne pilgu all", Targu Talita "Reisirongiliiklusest Jõgevamaal", Vooremaa, 15. detsember 2001 Välja, Leele (2012). 20. sajandi Eesti raudteejaamad. Alusuuring (PDF). Tallinn: Kultuurimälestiste riiklik register. Lk 51. Vaadatud 18.06.2022. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) YouTube'i video: kolm DR1A rongi Pedja jaamas (1998) FOTO: Pedja jaamahoone aastal 1998; Baltic Trains Picture Gallery