laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vööt-eistekedrik

Vööt-eistekedrik (Triodia sylvina) on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Liblikas on Eestis laialt levinud. ♂ ♂ △ ♀ ♀ △ https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/search?q=lsid:107082#map Vööt-eistekedrik andmebaasis eElurikkus
Aia-eistekedrik

Aia-eistekedrik (Pharmacis lupulina, sünonüüm Korscheltellus lupulinus) on eistekedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Liblikat leidub ka Eestis. Aia-eistekedrik andmebaasis eElurikkus
Vaibakoi

Vaibakoi (Trichophaga tapetzella) on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Liigi viimasest leiust Eestis on kulunud üle saja aasta ja tõenäoliselt seda liiki meie faunas enam ei esine. https://elurikkus.ee/bie-hub/species/106853#redlist Vaibakoi andmebaasis eElurikkus
Leivakoi

Leivakoi (Haplotinea ditella) on koilaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Leivakoi on levinud ka Eestis. Leivakoi andmebaasis eElurikkus
Ürgmärslane

Ürgmärslane (Diplodoma laichartingella) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Liblikas esineb ka Eestis. Kirjed andmebaasis eElurikkus Ürgmärslane andmebaasis eElurikkus
Ćmielów

Ćmielów on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas, Ćmielówi valla halduskeskus. Ćmielów asub Ostrowiec Świętokrzyskist ligi 10 km kagus. Ürikutes on asulat esmamainitud 1388. aastal. Ćmielów sai linnaõigused 1505. aastal. 1790. aastal rajatud Ćmielówi portselanivabrik on vanim siiani tegutsev portselanivabrik Poolas. 2005. aastast tegutseb Ćmielówis Elav Portselanimuuseum (Żywe Muzeum Porcelany). Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad 1702. aastal hävitatud Ćmielówi lossi varemed. Ćmielów. Historia miejscowości Wirtualny sztetl Kalendarium Ćmielów wczoraj i dziś Porcelain and pottery marks - Cmielow marks theoldstuff.com Żywe Muzeum Porcelany w Ćmielowie Fabryka Porcelany AS Ćmielów Adam Spała Ćmielów – castle Ancient and medieval architecture
Jaunzosuļi

Jaunzosuļi (vanasti ka Zosuļi) on küla (aprūpes ciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Jaunzosuļi asub valla keskosas merepinnast 194 meetri kõrgusel Mergupe kaldal. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 4 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele. Ķülas asub erivajadustega inimestele mõeldud pansionaat. Seal asub Zosuļi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 40 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Atsetaalid

Atsetaalid ehk 1,1-dialkoksüalkaanid on orgaaniliste ühendite klass, milles ühe ja sama süsiniku aatomiga on üksiksidemetega seotud kaks alkoksürühma. Atsetaalide üldvalem on R1R2C(OR3)OR4, kus R1 ja R2 on alküülrühmad või vesiniku aatomid ja OR3 ja OR4 on alkoksürühmad või arüüloksürühmad. Atsetaalide lihtsaim esindaja on metülaal ehk dimetoksümetaan CH2(OCH3)2. Kui ühe alkoksürühma asemel on hüdroksüülrühm (OR4 = OH), siis on tegemist poolatsetaaliga ehk hemiatsetaaliga. Nimetust atsetaalid on viimasel ajal[millal?] IUPAC-i ettepanekul laiendatud, nii et see hõlmab alaklassina ka ketaalid, seega kui R1 ja R2 on alküülrühmad. Ketaalid saadakse ketoonide oksorühma asendamisel kahe alkoksürühma või arüüloksürühmaga. Atsetaale võib vaadelda kui α,α–glükoolidele vastavaid eetreid või kui hüdrateeritud aldehüüdidele või ketoondele vastavaid eetreid. Atsetaalid on meeldiva lõhnaga värvitud vedelikud, mis lahustuvad orgaanilistes solventides, kuid vees praktiliset mitte. Orgaanilises sünteesis kasutatakse karbonüülrühma viimist atsetaaliks, mis ei hüdrolüüsu aluselistes tingimustes. Näiteks kasutatakse aldehüüdide või ketoonide korral etüleenglükooli kaitserühma sisseviimiseks. Nimetust atsetaal kasutatakse siintoodud ainete klassi kohta, 1,1-dietoksüetaani ja polüoksümetüleeni (polüatsetaal) kohta. 1,3-dioksolaan on tsükliline atsetaal Atseetaldehüüdi trimeer on paraldehüüd, mis kuulub 1,3,5-trioksaanide klassi Poolatsetaal ehk hemiatsetaal Poolketaal ehk hemiketaal Ribopüranoos on tsükliline poolatsetaal Äädikhappe ortoester Polüatsetaal ehk polüoksümetüleen Oksorühma kaitsmine atsetaaliks viimise läbi: tulemuseks on valikuliselt ainult estri taandamine. Alkoksürühm Aldehüüdid
Merķeļi

Merķeļi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Merķeļi asub valla idaosas merepinnast 207 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 7 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusele. Külas asub Merķeļi bussipeatus. Külast kagus asuvad kaks väikest järvekest: Suur ja Väike Roži järv Aastal 2007 oli külas 40 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Slīpe

Slīpe on küla (skrajciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Slīpe asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 4 ja Riiast 87 kilomeetri kaugusele. Külas asub Slīpe bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Viļums

Viļums on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Viļums asub valla lõunaosas merepinnast 150 meetri kõrgusel. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Vietvārdu datubāze
Ķavari

Ķavari (ka Kavari) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Ķavari asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 9 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele.
1,1-dietoksüetaan

1,1-dietoksüetaan ehk atsetaal (keemiline valem CH3CH(OC2H5)2) on atsetaalide hulka kuuluv keemiline aine, keemistemperatuur 104°C. Ta kuulub ohtlike ainete hulka, sest ta on kergestisüttiv ja mürgine. Atsetaali kasutatakse solvendina. Nimetust atsetaal kasutatakse ka ainete kohta, mis kuuluvad atsetaalide klassi.
Niedras

Niedras (vanasti ka Tēviņēni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Nītaure vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. Niedras asub valla kaguosas merepinnast 127 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Nītaurest 5 ja Riiast 79 kilomeetri kaugusele. Seal asub Niedrase bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Nootamaa

Nootamaa on 4,98 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal. Nootamaa on Eesti läänepoolseim saar. Saart on 1796. aastal esmamainitud kui Notawa. Nootamaa asub Läänemeres 1 kilomeeter Loonalaiust edelas, Vilsandi rahvuspargi piires. Saar kuulus 2014. aastani halduslikult Lümanda valda, pärast seda 2017. aastani Lääne-Saare valda. Saarel asub Eesti läänepoolseim maismaapunkt. Saare pindala on 4,98 hektarit. Saar on valdavalt klibuse pinnasega sirbikujuline atoll, mille idarannast eendub maasäär. Laguun on madal ning kinni kasvamas, sest sinna settib pidevalt adru. Vanematel rannavallidel kasvab mage sõstar, kadakas, kibuvits ja pihlakas. Nootamaa on asustamata. Nootamaa ja selle ümbrus on loodusreservaat. Uus-Nootamaa Nootamaa Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 28. juulil 2019. Marja Kallasmaa: "Saaremaa kohanimed I". Eesti Keele Instituut, 1996. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat, Tallinn 1972 Lääne-Eesti saared. Karirahu ja Nootamaa (Eesti Televisioon 1992). Film; Karirahu ja Nootamaa suvine loodus Raimo Kangro muusika saatel; režissöör Norma Jõekalda
Liivapaber

Liivapaber on paber või riie, mille ühele poolele on liimitud peent liiva, mida kasutatakse abrasiivina. Laiemas mõttes nimetatakse liivapaberiks mis tahes abrasiivpaberit. Alumiiniumoksiidi liivapaber on sünteetiline liivapaber, kasutatakse puidu ja metalli lihvimiseks. Keraamiline liivapaber on punakaspruun sünteetilisest materjalist, vastupidavam kui teised liivapaberid. Granaat liivapaber on punakas/kuldpruun looduslik liivapaber, mõeldud peenemaks viimistluseks ning kulub kiiresti. Ränikarbiid liivapaber sinakashallikat või musta värvi liivapaber, millel on sageli veekindel alus. Saab kasutada nii märgadel kui kuivadel pindadel, sobilik metalli lihvimiseks ja siledate pindade poleerimiseks. Klaaspaber Smirgelpaber "Kuidas valida õige liivapaber". vayongroup. Vaadatud 03.06.2020.[alaline kõdulink]
Aedlevkoi

Aedlevkoi (Matthiola incana) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on hapuka, kapsase maitsega. Aedlevkoi andmebaasis eElurikkus
Aedmalts

Aedmalts (Atriplex hortensis) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aedmalts andmebaasis eElurikkus
Aed-piimalill

Aed-piimalill (Euphorbia peplus) on piimalilleliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aed-piimalill andmebaasis eElurikkus
Aed-puhmikmalts

Aed-puhmikmalts (Bassia scoparia) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aed-puhmikmalts andmebaasis eElurikkus
Aed-rõngaslill

Aed-rõngaslill (Lavatera trimestris) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aed-rõngaslill andmebaasis eElurikkus
Abrasiivpaber

Abrasiivpaber ehk lihvpaber (lihvimispaber; liivapaber; klaaspaber) on abrasiivpulbriga kaetud paber või riie pindade lihvimiseks. Olenemata sellest, kuidas eri tootjad või turundajad abrasiivpaberit nimetavad, ei kasutata tänapäeval selle tootmisel enam liiva ega klaasi, vaid muid abrasiivpulbreid, näiteks granaadi- või ränikarbiidipõhiseid. Liivapaberit toodetakse eri suuruses ja karedusega. Seda kasutatakse materjalide viimistlemisel, et muuta need vastavalt vajadusele kas siledamaks või karedamaks. Samuti kasutatakse liivapaberit vana materjalikihi, näiteks vana värvi või laki eemaldamiseks. Paberi karedust väljendab arv, mis näitab, mitu abrasiivtera mahub ühe tolli pikkusele joonele. Väiksem karedusindeks, näiteks K40 või K80, tähistab jämedat tera, seevastu suurem karedusindeks, näiteks P1000 või P1500, märgib peenemat tera. Esimesena dokumenteeriti liivapaberi kasutamine 13. sajandil Hiinas, kus purustatud merekarbid, seemned ja liiv olid kokku pandud pärgamendile, kasutades kinnitamiseks looduslikke polüsahhariide. Klaaspaber võeti kasutusele Londonis, kui John Oakey ettevõte (John Oakey & Sons) töötas 1833. aastal välja uued liimimistehnikad, mis võimaldasid klaaspaberi masstootmist. Tollal täheldati, et klaas on parem abrasiiv kui liiv, kuna klaasipuru teravaservalised osakesed lõikusid materjaliga efektiivsemalt. Esimene tänapäevasem abrasiivpaber võeti kasutusele 1921. aastal, kui ettevõte 3M leiutas niinimetatud märgkuiva liivapaberi, mis sisaldas ränikarbiidi ja veekindlat liimi. See andis tõuke mitmele tööstusettevõttele, kes asusid oma liivapabereid uuendama. Klaas: enam ei kasutata Ränikivi: enam ei kasutata Granaat: kasutatakse puidutöötlemises Smirgel: kasutatakse metallide lihvimiseks või poleerimiseks Alumiiniumoksiid: kõige levinum, kasutatakse puidul ja metallil Ränikarbiid: kasutatakse märgadel materjalidel Teemant: kasutatakse kõvade metallide, keraamika ja klaasi viimistlemiseks ning poleerimiseks Keraamiline alumiiniumoksiid: kasutatakse kõrgsurvega rakendustes Leht: tavaliselt 23–28 cm lai Vöö: riidest tagaküljega lihvpaber Ketas: ketasmasinates (näiteks lihvmasinates) kasutamiseks Käsnad: kitsaste kohtade jaoks; on tehtud abrasiivpulbriga kaetud vahust Abrasiivide teisendustabel – karedusindeksid (11.02.2021). Abrasiivide ajalugu (11.02.2021).
Aed-uniohakas

Aed-uniohakas (Dipsacus fullonum) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aed-uniohakas andmebaasis eElurikkus
Aed-varesjalg

Aed-varesjalg (Consolida ajacis) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Aed-varesjalg andmebaasis eElurikkus
Ahtalehine kõrvik

Ahtalehine kõrvik (Galeopsis ladanum) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ahtalehine kõrvik andmebaasis eElurikkus
Ahtalehine linnurohi

Ahtalehine linnurohi (Polygonum neglectum) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ahtalehine linnurohi andmebaasis eElurikkus
Ahtalehine sininokk

Ahtalehine sininokk (Sisyrinchium montanum) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Ahtalehine sininokk andmebaasis eElurikkus
Allik-jänesekapsas

Allik-jänesekapsas (Oxalis fontana) on jänesekapsaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Allik-jänesekapsas andmebaasis eElurikkus
Alpi kirburohi

Alpi kirburohi (Polygonum alpinum, sünonüüm Koenigia alpina) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Alpi kirburohi andmebaasis eElurikkus
Alpi kurekell

Alpi kurekell (Aquilegia alpina) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Alpi kurekell andmebaasis eElurikkus
Alpi kuslapuu

Alpi kuslapuu (Lonicera alpigena) on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonds kuuluv taimeliik. Alpi kuslapuu andmebaasis eElurikkus
Alpi litterhein

Alpi litterhein (Thlaspi alpestre, sünonüüm Thlaspi caerulescens) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Alpi litterhein andmebaasis eElurikkus
Altai sinienelas

Altai sinienelas (Sibiraea altaiensis) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Altai sinienelas andmebaasis eElurikkus
Ameerika ruse

Ameerika ruse (Bidens frondosa) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taime looduslik levila on Põhja-Ameerika. Eestis on ta looduslikku tasakaalu ohustav invasiivne liik, mida ei tohi müüa ega kasvatada. https://maaelu.postimees.ee/4371649/voorad-ajavad-omad-minema Ameerika ruse andmebaasis eElurikkus
Bilal Ag Acherif

Bilal Ag Acherif (sündinud aastal 1977 Malis; perekonnanimi vahel ka kujul Cherif) on Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) peasekretär ning endine lühikest aega iseseisvana püsinud Azawadi Sõltumatu Riigi president. Aastatel 1993-2010 viibis ta Liibüas ning õppis riigiteadusi. 26. juunil 2012 sai ta Põhja-Mali konflikti raames toimunud MNLA ja islamistliku Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas vahelises lahingus haavata. MNLA kõneisiku sõnul viidi ta Burkina Fasosse meditsiinilist abi saama. "Mali's shaky rebel alliance and a looming war". The Africa Report. 5. juuli 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2012. Elhadj Ould Brahim (19. veebruar 2012), Conflict in Northern Mali: Internal Facts and Regional Impacts (PDF), Al Jazeera Centre for Studies, lk 3[alaline kõdulink] "Tuareg rebels announce 'end of military operations' in Mali". Channel NewsAsia. Agence France-Presse. 5. aprill 2012. Vaadatud 6. aprill 2012.[alaline kõdulink] "Explainer: Tuareg-led rebellion in north Mali - Africa". Al Jazeera English. 3. aprill 2012. Vaadatud 6. aprill 2012. Vogl, Martin (5. juuli 2012). "Mali's shaky rebel alliance and a looming war". The Africa Report. "Mali: Islamists seize Gao from Tuareg rebels". BBC News. 27. juuni 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2012. Vaadatud 27. juuni 2012. Serge Daniel (27. juuni 2012). "Islamists seize north Mali town, at least 21 dead in clashes". Google News. Agence France-Presse. Vaadatud 27. juuni 2012.
Amellaster

Amellaster (Aster amellus) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Amellaster andmebaasis eElurikkus
Ehituse mõisteid

Siin on loetletud ehituse mõisteid. Ehitusmaterjale on loetletud ehitusmaterjalide loendis. Eraldi loend on arhitektuuri mõistetele (Arhitektuuri mõisteid) # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aaderdamine aaderduskamm aaderduspintsel abrasiivpaber aeglustatud tardumisega kips aliit alumine bjeff alusmüür aluspuu avatäited bjeff Building Information Modeling digitaalehitus eelprojekt ehitamine ehitis ehitise laiendamine ehitiste 3D-printimine ehitusettevõte ehitusgeoloogia ehitusjoonis ehituskonstruktsioon ehitusmehaanika ehitusprojekt ehitusprojekteerimine ehituspäevik ehitustarind ehitusteadus ferm gabioon harjakivi heliisolatsioon hüpokaust isolatsioon kaar kandesõrestik kandur karkass katus katusekate katusekivi katuselasn katusematerjalid kerishüpokaust kessoon kips konditsioneer konditsioneerimine konserveerimine konsooltala konstruktsioon koorikbetoon krohv kõrghoone külmakerge külmasild lagi lamekatus laminaatparkett lammutamine laudkatus lihttala liist liivapaber loomulik ventilatsioon lubi lõhkamine löögimüraisolatsioon lüüs maaehitus mansardkatus mansardkorrus Mulberry sadam munk-nunn-katusekate mört mürasummutusplaat müür müüriankur naelapüstol nurgakivi omanikujärelevalve opus incertum opus mixtum opus reticulatum pais paneel paneelelamu parkett pealisehitis pingbetoon pinnase stabiliseerimine ponuur postvundament projekt projekteerimistingimused prosspulk puistevill puitkiudplaat puitpõrand puitsõrestikkonstruktsioon puittrepp pärlin rajatis raketis raudbetoonkoorik raudbetoontarind renoveerimine restaureerimine ripplagi salapulk sardtsementkonstruktsioon sarikas sarrus savimaja Schmidti vasar seenlagi sein sideaine ‎sildeava ‎sildeehitis sillus sindel sisekliima sisevoodrilaud soojusmass tala tampsavisein tapeet telling telliskivisein tellismüüritis tihtimine toortellis trepp tsiviilehitus tuhaplokk tulekindlad materjalid tulemüür uks ultraheliimpulsi kiiruse test varbalaud veejuhe veetorn vesiehitis vesiehitus vesitsementtegur vundament ‎võlv välisvoodrilaud värav õhkvahe õhumüraisolatsioon ökoehitus ülemine bjeff ‎ümarkaar
Andurjas jaanikakar

Andurjas jaanikakar (Chrysanthemum carinatum) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Andurjas jaanikakar andmebaasis eElurikkus
Tura keel

Tura keel on peamiselt Elevandiluurannikul kõneldav mande keel, mida räägivad turad. Tura keelt räägib umbes 67 000 inimest. Paljud turad räägivad ka prantsuse ja dani keelt. https://www.ethnologue.com/language/neb
Arumadar

Arumadar (Galium pumilum) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Arumadar andmebaasis eElurikkus
Astel-väärtakjas

Astel-väärtakjas (Xanthium spinosum) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Astel-väärtakjas andmebaasis eElurikkus
Austria kerss

Austria kerss (Rorippa austriaca) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Austria kerss andmebaasis eElurikkus
Austria puju

Austria puju (Artemisia austriaca) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Austria puju andmebaasis eElurikkus
Balsamiin-lemmalts

Balsamiin-lemmalts (Impatiens balsamina) on lemmaltsaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Balsamiin-lemmalts andmebaasis eElurikkus
Balti luidekastik

Balti luidekastik (Ammocalamagrostis baltica) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Balti luidekastik andmebaasis eElurikkus
Böömi kurereha

Böömi kurereha (Geranium bohemicum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik. Teaduslik nimetus bohemicum viitab nii taime kasvamisele Böömimaal kui ka etnograafilisele mõistele, mustlastele. Botaanik Theodor Nenjukov tegi 1934. aastal ettepaneku nimetada taim eesti keeles mustlas-kurerehaks , ent senini on jäädud geograafilise tõlgenduse juurde (põhjuseid vt jaotisest "Eluviis"). Ühe- või kaheaastane näärmekarvade tõttu kleepuv, ebameeldiva lõhnaga rohttaim. Lehtede kuju poolest meenutab kõige enam mets-kurereha. Kroonlehed 7–12 mm pikad, sinakaslillad, tumedate soontega, tupplehtedest pikemad. Viljad 2,5–3 cm pikad, karvased. Õitseb juunist augustini või talvekülmadeni (oktoobrini). Böömi kurereha kasvab tavaliselt aasta või mõne aasta vanustel põlendikel ja tuleasemetel, ka raiesmikel ja sihtidel. Seemned on paksu kestaga ja idanevad hõlpsamalt tule (kuumuse) mõjul. Seemned säilitavad mullas idanemisvõime aastakümneid ja idanevad soodsate tingimuste saabudes. "Nagu ka mustlasil, puudub ka mustlas-kurerehal kindel kodumaa, või õigemini öeldud, see on meile teadmata. Samuti nagu mustlased, hulgub ka mustlas-kurereha, alatasa vahetades asukohti, mitte püsides kauemat aega ühel kohal. Nagu ka mustlased ei asu kunagi üksikult, vaid ikka leeris, nii ka see taim ilmub ikka suurehulgaliselt, et järgneval aastal jäljetult kaduda." Viimati avastatud leiukohad Eestis olid Viidu külas lõkkeasemetel (1994). Enne seda on leide mitmelt poolt Eestist, näiteks Jussi nõmmedelt, Aegviidu ümbrusest, Põlva- ja Võrumaalt jne. Eestis on ta ohustatuselt kriitilises seisundis. Nenjukov, Theodor (1934). Huvitav ülesanne loodusesõpradele. Loodusevaatleja 5. ak, nr 1. Lk 19. "Geranium bohemicum — böömi kurereha". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2019. Böömi kurereha andmebaasis eElurikkus
Brasiilia vesikuusk

Brasiilia vesikuusk (Myriophyllum aquaticum) on vesikuuseliste sugukonda kuuluv taimeliik. Brasiilia vesikuuse looduslik levila on Lõuna-Ameerika keskosa. Mujal kasvatatakse teda akvaariumitaimena. Euroopa Liidus on ta kantud ohtlike invasiivsete võõrliikide nimekirja ja teda ei tohi importida, transportida, turustada, pidada, paljundada ega loodusesse lasta. https://www.envir.ee/et/galeriid/euroopa-tahtsusega-voorliigid Brasiilia vesikuusk andmebaasis eElurikkus
Douglase viirpuu

Douglase viirpuu (Crataegus douglasii) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Douglase viirpuu andmebaasis eElurikkus
Eesti palderjan

Eesti palderjan (Valeriana estonica) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Tegemist on haruldase taimega, mis kasvab peamiselt järvede ja jõgede kallastel. Eesti palderjan on kirjas Eesti punases raamatus. Eesti palderjani kirjelduse avaldas esmakordselt 1933. aastal botaanik Theodor Nenjukov. "Soontaimed". Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon. 2002. "Eesti loodusmuuseumi varasalvedest". Eesti Loodus. 71 (12): 32. Detsember 2020. Eesti palderjan andmebaasis eElurikkus
Egiptuse kassinaeris

Egiptuse kassinaeris (Malva parviflora) on kassinaeriliste sugukonda kuuluv taimeliik. Egiptuse kassinaeris andmebaasis eElurikkus
Elegantne klarkia

Elegantne klarkia (Clarkia elegans) on pajulilleliste sugukonda kuuluv taimeliik. Clarkia pulchella andmebaasis eElurikkus
Elsassi soomukas

Elsassi soomukas (Orobanche alsatica) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Elsassi soomukas andmebaasis eElurikkus
1,2-etaandiool

1,2-etaandiool ehk etüleenglükool (keemiline valem HOCH2–CH2OH) on dioolide hulka kuuluv keemiline aine, mida kasutatakse laialdaselt antifriisina. Ta on värvuseta ja lõhnatu magus siirupitaoline mürgine hügroskoopne vedelik. Keemistemperatuur on 197,8 °C. Etüleenglükooli kasutatakse jahutussegudes, antifriisides, polümeeride lähteainena, loodusliku gaasi torustikes ja paljudes tarbekaupades. Orgaanilises sünteesis kasutatakse etüleenglükooli karbonüülrühmale kaitserühma saamiseks. Aldehüüdi või ketooni töötlemine etüleenglükooliga happelise katalüsaatori (näiteks p-tolueensulfoonhape või BF3•Et2O) juuresolekul moodustub vastav 1,3-dioksolaan (tsükliline atsetaal või ketaal), mis ei reageeri nukleofiilide ega alustega. 1,3-dioksolaani kaitsva rühma saab hiljem eemaldada happelisel hüdrolüüsil. Näiteks: Etüleenglükooli sissesöömine on sage ägeda neerupuudulikkuse põhjus koertel ja kassidel. Mürgistust esineb sagedamini kassidel. Letaalne doos kassile on 1,5 ml/kg. Alkoholid
Elulõngjas tobiväät

Elulõngjas tobiväät (Aristolochia clematitis) on tobiväädiliste sugukonda kuuluv taimeliik. Elulõngjas tobiväät andmebaasis eElurikkus
Erilehine linnurohi

Erilehine linnurohi (Polygonum aviculare) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik. Erilehine linnurohi andmebaasis eElurikkus
Eriline õnnehein

Eriline õnnehein (Erigeron speciosus) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Eriline õnnehein andmebaasis eElurikkus
Eriseemnene malts

Eriseemnene malts (Atriplex micrantha) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Eriseemnene malts andmebaasis eElurikkus
Esparsett-hiirehernes

Esparsett-hiirehernes (Vicia onobrychioides) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Esparsett-hiirehernes andmebaasis eElurikkus
1,3-dikloropropeen

1,3-dikloropropeen on keemiline aine, mille summaarne molekulvalem on C3H4Cl2. 1,3-dikloropropeeni kasutatakse fumigandina aedvilja ja tubaka juuri söövate ümarusside hävitamiseks. Aine esineb cis-1,3-dikloropropeenina ja trans-1,3-dikloropropeenina, mis on omadustelt väga sarnased ja mida kasutatakse kahjurite tõrjes sageli mitmesugustes vahekordades segudena. 1,3-dikloropropeen on magusa lõhnaga värvitu vedelik, mille aur on mürgine.