laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aleksander Rebane (noorem)

Aleksander Rebane on eesti füüsik. Ta lõpetas 2004. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2008. aastal Zürichi Šveitsi Föderaalse Tehnikakõrgkooli bakalaureusekraadiga. Aastail 2010–2012 õppis Rebane Osaka Ülikooli magistrantuuris füüsika erialal. Aleksander Rebane oli Yale'i Ülikooli füüsikaosakonna doktorant alates 2012. aasta augustist, doktorikraadi sai 2018. aastal tööga "Exploring free energy landscapes of SNARE assembly using optical tweezers". Rebane valdab professionaalsel tasemel jaapani keelt, emakeele või teise emakeele tasandil saksa, eesti ja inglise keelt. Aleksander Rebane, Paul Ruijgrok, Robert Wüst, Alois Renn, Vahid Sandoghdar "Spontaneous emission of nanoscopic emitter in a strongly scattering disordered medium" Optics Express 18, 6360–6365, 12, 2010 Ta on Montana Osariigi Ülikooli füüsikaprofessori Aleksander Rebase poeg. Aleksander Rebase andmed Yale'i ülikooli veebilehel Aleksander Rebane linkedin.com ( inglise keeles) Aleksander Rebane Yale'i ülikooli kodulehel ( inglise keeles)
Julius Aagaard

Johan Gottlieb Julius Aagaard (26. aprill 1847 Odense – 14. detsember 1926 Tranebjerg) oli taani fotograaf. Ta oli kingseppmeister Hans Christian Aagaardi (sündinud umbes 1820) ja Marie Louise Otto (sündinud umbes 1819) poeg. Ta abiellus 14. mail 1875 Næstvedis Vilhelmine Dorthea Christine Brockmeyeriga (11. märts 1855 Kopenhaagen – 23. august 1923), kelle vanemad olid pagarmeister Conrad Frederik Vilhelm Brockmeier (sündis 1817) ja Cathrine Bergite Andersen (umbes 1834 – 1913). Arst Otto Carl Aagaard oli nende poeg. Julius Aagaard, Dansk Biografisk Leksikon
Zazad

Zazad on etniline rühm Türgi idaosas. Nad kõnelevad zaza keelt. Zaza-Dımli Encyclopædia Iranica
Kirikute ja koguduste seadus

Kirikute ja koguduste seadus (lühend: KiKoS) on Eestis usutemaatikat reguleeriv seadus. Praegune KKS hakkas kehtima 2002. aastast ja see selle aluseks on 1993. aasta versioon. Praeguse seaduse eelkäijad on 1925. ja 1934. aasta analoogsed seadused. Au, I. & Ringvee, R., 2007. Usulised ühendused Eestis. Tallinn: MTÜ Allika kirjastus, 2007. Lk 14 Kirikute ja koguduste seadus eRT-is
Kuningas Williami saar

Kuningas Williami saar (inuktituti Qikiqtaq) on saar Põhja-Jäämeres, üks Kanada Arktika saarestiku saartest. Saare pindala on 13 111 ruutkilomeetrit ja kõrgus merepinnast kuni 137 meetrit. Saart eraldavad Boothia poolsaarest James Rossi väin ja Rae väin. Läänes eraldab saart Victoria saarest Victoria väin. Kuningas Williami saar kuulub Kanada Nunavuti koosseisu ja on pindalalt Kanada 15. saar. Saare ainukeses asulas Gjoa Havenis elas 2006. aastal 1064 inimest. Saarel suvituvad suured põhjapõdrakarjad.
Kärt

Kärt (omastavas Kärdi või Kärdu) on eesti naisenimi, harva ka mehenimi. Tõenäoliselt on see lühend nimest Gertrud . 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kärt alla viiel mehel ja 802 naisel. Kärt on populaarsuselt 8595. mehenimi ja 213. naisenimi. Kärt oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 28). Kõige populaarsem oli eesnimi Kärt vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,42. Kõige populaarsem on eesnimi Kärt Tartu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,77. Kõige rohkem on eesnimega Kärt sündinuid juunis, kokku 81. Kärdi nimepäev on 10. märtsil. Kärt Anton, eesti näitleja Kärt Anvelt (end. Karpa), eesti ajakirjanik Kärt Blum, eesti muusik Kärt Einlo, eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja Kärt Hansberg, eesti näitleja Kärt Hellerma, eesti ajakirjanik, kirjanduskriitik ja kirjanik Kärt Johanson, eesti laulja ja näitleja Kärt Jänes-Kapp, eesti teadusajakirjanik ja toimetaja Kärt Kaljaspoolik, eesti laulja Kärt Kaseorg, eesti jalgpallur Kärt Koppel Kärt Kross, eesti näitleja Kärt Kull, eesti näitleja Kärt Loopalu, eesti sisearhitekt Kärt Matiisen, eesti õpetaja Kärt Merilain, eesti tõlkija Kärt Miil, eesti raamatukogutegelane ja õigusinfospetsialist Kärt Ojavee, eesti tekstiilikunstnik Kärt Rebane, eesti ajakirjanik Kärt Seppel, eesti keraamik Kärt Siilats, eesti kõrgushüppaja Kärt Summatavet, eesti ehtekunstnik Kärt Tomingas, eesti laulja, näitleja ja teatripedagoog Kärt Tõnisson, eesti tantsija ja koreograaf Kärt Villmann, eesti disainer Kärt Voogre, eesti sisearhitekt Külli Kärt, eesti õpetaja Olav Kärt, eesti loomakasvatusteadlane Üllar Kärt, eesti muusik Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 15. https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kärt[alaline kõdulink]
Tokaata

Tokaata (itaalia keeles toccare, puudutama) on muusikas 16. sajandil alguse saanud instrumentaalmuusikažanr, mida iseloomustas akordide ja kiirete passaažide järsk vaheldumine.
Pütipaber

Pütipaber (ka käsitsipaber) on nõrgrestil käsitsi valmistatud paber, mida iseoomustavad ebaühtlase kujuga ning õhenevad servad, jooned ja sageli ka vesimärk. Seda kvaliteetsetest ainetest käsitsi tehtud paberiliiki kasutatakse kaubanduses eelkõige luksustarvetega seoses. Amate Papüürus Kaltsupaber Linapaber Raamatukogusõnastik[alaline kõdulink] Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 19. Vinter, Kati, 2002. Vesimärk ja käsitsipaber: arengulugu, terminid, kirjandusnimestik. Bakalaureusetöö. Tallinna Pedagoogikaülikool, sotsiaalteaduskond, infoteaduste osakond. 157 lk. ESTERis: [1]
Judovka

Judovka (vene keeles Юдовка) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Judovka oli juutide küla. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Judovkas asub 1909. aastal rajatud vanausuliste palvemaja (ühine Maļutka külaga). http://archive.ec/SsKn
Käsitöökool

Käsitöökool on õppeasutus, kus õpetatakse erinevaid käsitööalasid . Eesti esimese vabariigi ajal nimetati käsitöökoole tööstuslikeks koolideks ja naiskutsekoolideks. Tartu Naisühingu Kutsekool Tallinna Linna Naiskutsekool Narva Linna Naiskutsekool Pärnu Linna Naiskutsekool Rakvere Naiskutsekool Valga Linna Naiskutsekool Viljandi Linna Naiskutsekool Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 20. Kutseharidus Eestis. Tallinn: Haridusministeeriumi Kutseoskuse osakond. 1938. Lk Kutsehariduslike õppeasutuste nimekiri lk. 475-485.
Algriim

Algriim on sõnade algushäälikute kooskõla, mida kasutatakse poeetilise võttena. Algriim jaotub alliteratsiooniks, mispuhul korduvad kaashäälikud ("Siniseida sugrusida..."), ja assonantsiks, kus korduvad täishäälikud koosesinemisel ("Oleks minu olemine..."; "Kalevite kangem poega..."). Algriim on levinud Põhja-Euroopa rahvalaulus ja vanemas luules. Näiteks on see iseloomulik anglosaksi ("Beowulf"), skandinaavia ("Vanem Edda") ja läänemeresoome ("Kalevala") traditsioonile, sealhulgas eesti regivärsile ("Kalevipoeg"). Algriimi kasutamine ajaleheartikli pealkirjas: Tartu Postimees, Martin Pau: "Suvine sats sõdurpoisse sõitis sõjaväkke" Lõppriim Riim
Ettevõtte juhtimine

Ettevõtte juhtimine on tegevus, mille tulemusena saavutatakse ressursside efektiivne ja edukas kasutamine kõiki töötajaid ja tervet ettevõtet kaasates. Igapäevases ärielus puututakse kokku vägagi erinevate juhtimisliikidega: aja juhtimine integratsiooni juhtimine kliendisuhete juhtimine kommunikatsioonijuhtimine koosotsustamine kriiside juhtimine kulude juhtimine kvaliteedijuhtimine lisandunud väärtuse juhtimine meeskonna juhtimine muutuste juhtimine personalijuhimine piirangute juhtimine projektijuhtimine protsessijuhtimine ressursside juhtimine riskide juhtimine strateegiline juhtimine stressi juhtimine suhete juhtimine süsteemide juhtimine teadmistepõhine juhtimine tootejuhtimine tootlikkuse juhtimine Juhtimine
India lipp

India lipp (hindi keeles ka तिरंगा tirangā 'trikoloor') on India riigilipp. See võeti kasutusele 22. juulil 1947. Lipp koosneb kolmest võrdsest horisontaalsest laiust: ülemine on safrankollane, keskmine valge ning alumine roheline. Valge laiu keskel on 3/4 laiu kõrgune tumesinine 24 kodaraga dharmatšakra ehk seaduse- ja eluratas ehk Ašoka ratas. Lipp põhineb 1933. aastal kasutusele võetud India Rahvuskongressi lipul. See on üks esimesi riigilippe, mis põhineb erakonna lipul. Dharmatšakra asemel oli Rahvuskongressi lipul kujutatud vokki. Lipu värvid sümboliseerivad ühes tõlgenduses julgust, rahu ja ustavust, teises tõlgenduses ohvrimeelt, tõde ja viljakust.
Liginiški

Liginiški (vene keeles Лигинишки) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Aastal 1864 asus seal Liginiški poolmõis, mille juures pruuliti õlut. Aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 12. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Käsmu Laevaomanikud

Käsmu laevaomanikud oli Eesti suuruselt teine reeder Tallinna Laevaühisuse järel. Ettevõtte tegevus sai alguse 1923. aastal, kui esimene kaubaaurik Nemrac osteti mitmest omanikust koosneva laevaühinguna. 1934. aastal kuulus ettevõttele 7 kaubaaurikut, 7 purjelaeva ja 2 mootorpurjelaeva, sh "Maia", "Sigrid", "Nemrac", "Lenna", "Minna", "Linda", "Hilda", M/pl. "Merilind", "Elna", P/l "Tormilind", "Anette", "Elfriede", "Julia", "Signe", A/l. "Kotkas", "Romeo", "Julia". 1940. aastal oli Käsmu Laevaomanike laevade mahutavus kokku 18 600 brt. Sel ajal oli laevakompaniil 15 aurulaeva ja 5 purjelaeva. Nõukogude võim natsionaliseeris Käsmus kaks laeva, teised laevad jäid välismaale. Eesti Meremuuseumi püsinäitus. (2020) Urmas Dresen. Shipping community on a graveyard. Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002 Urmas Dresen, Teele Saar. Mereriik Käsmu. Käsmu, 2021 EESTI LAEVADE LIIKUMINE, Päewaleht, nr. 259, 20 september 1934 Madli Vitismann. Aarne Vaik, director of the Käsmu museum: “We could have been the shareholders of ESC”. Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002
Käsundusametnik

Käsundusametnik on ametnik, kes ei täida tavalisele ametnikule omaselt mitte kindla valdkonnaga seotud ülesandeid, vaid kes igal üksikul juhul saab ülesande oma ülemuselt. Käsundusametnik oli näiteks kuberneri teenistuses. käsundusohvitser käsundusleping Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 24. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 09.11.2013)
Kalkūni (Daugavpils)

Kalkūni (vene keeles Калку́ны) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Nīderkūnist lõunas, Daugava jõe lõunapoolsel kaldal, Kalkūni valla ja Laucesa valla vahel. Daugavpils-Vilniuse raudtee äärde kujunes 1862. aastal Kalkūni mõisa lähedale rajatud Kalkūni raudteejaama juurde asula. Raudtee äärde tekkisid viinavabrik ja tellisetehas. Raudteejaam nimetati 1921. aastal ümber Grīva raudteejaamaks. Aastast 1959 on Kalkūni Daugavpilsi koosseisus. Jaan Eilart, "August Kitzberg Kalkunis" (aastatel 1894–98) – Keel ja Kirjandus 1963, nr 5, lk 298–302
Robert Brandom

Robert Brandom (sündinud 1950) on filosoof ja loogik. Ta töötab Pittsburghi Ülikoolis. Perspectives on Pragmatism: Classical, Recent, & Contemporary, Harvard University Press, 2011, 222 pp. ISBN 978-0-674-05808-8 Reason in Philosophy: Animating Ideas, Harvard University Belknap Press, 2009, 248 pp. ISBN 0-067403449X Between Saying and Doing: Towards an Analytic Pragmatism, Oxford University Press, 2008, 240 pp. ISBN 0-199-54287-2 In the Space of Reasons: Selected Essays of Wilfrid Sellars, edited with an introduction by Kevin Scharp and Robert Brandom. Harvard University Press, 2007, 528 pp. ISBN 0-674-02498-2 Tales of the Mighty Dead: Historical Essays in the Metaphysics of Intentionality, Harvard University Press, 2002, 430 pp. ISBN 0-674-00903-7 Articulating Reasons: An Introduction to Inferentialism, Harvard University Press, 2000 (paperback 2001), 230 pp. ISBN 0-674-00158-3 (kõva), ISBN 0-674-00692-5 (pehme) Rorty and His Critics, toimetaja, sissejuhatus (sisaldab "Vocabularies of Pragmatism") Robert Brandomilt. Original essays by: Rorty, Habermas, Davidson, Putnam, Dennett, McDowell, Bouveresse, Brandom, Williams, Allen, Bilgrami, Conant, and Ramberg. Blackwell's Publishers, Oxford, July 2000 ISBN 0-631-20981-6 (kõva), ISBN 0-631-20982-4 (pehme) Empiricism and the Philosophy of Mind, by Wilfrid Sellars, Robert B. Brandom (ed.) Harvard University Press, 1997. With an introduction by Richard Rorty and Study Guide by Robert Brandom ISBN#0-674-25154-7 (kõva) ISBN 0-674-25155-5 (pehme) Making It Explicit: Reasoning, Representing, and Discursive Commitment, Harvard University Press (Cambridge) 1994. 741 pp. ISBN 0-674-54319-X 9 (kõva), ISBN 0-674-54330-0 (pehme) The Logic of Inconsistency, koos Nicholas Rescheriga. Basil Blackwell, Oxford 1980, 174 pp.
Pittsburghi Ülikool

Pittsburghi Ülikool on ülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Pittsburghis. Ülikool on asutatud aastal 1787.
Nīderkūni

Nīderkūni (varasem nimi Niderkuņi; (vene keeles Нидеркуны) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Nīderkūni linnaosast hargnevad raudteeliinid Vilniuse ja Šiauliai suunas. Nīderkūni hakkas arenema Kalkūni raudteejaamaga koos. Linnaosa elanikud käisid tööl Kalkūni telliselöövis ja viinavabrikus. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Nīderkūnis asub XX sajandi alguses rajatud vanausuliste palvemaja. http://archive.ec/SsKn
Raudteemudelism

Raudteemudelism on hobi, mille sisu on miniatuursete mõõtkavaliste raudteeliinide ja juurdekuuluva raudteetaristu makettide ehitamine, samuti raudteeveeremi mudelite kogumine või valmistamine. Ehitatavat mini-raudteetaristut nimetatakse mudelraudteeks, miniatuurseid ronge mudelrongideks ja raudteemudelitega tegelejaid raudteemudelistideks. Esimese tööstusliku seeria-mudelraudtee valmistas 1891. aastal firma Märklin Saksamaal. Esimesed mudelrongid olid suurema mõõtkavaga. Ajapikku on mõõtkavad vähenenud ja ühtlustunud. Tavaliselt on mudelraudtee maketid ehitatud mudelistide kodudesse, kuid on ka avalikke mudelraudteid. Raudteemudelistidel on oma katusorganisatsioonid ja ajakirjad. Raudteemudelite tootmisega tegeleb maailmas kümneid ettevõtteid. Euroopas on levinuim mõõtkava H0 (HO) suurusega 1:87. Vabaõhu tingimustesse ehitatud mudelraudteed mõõtkavaga 1:8 või 1:10 nimetatakse ka aiaraudteeks. Sageli on aiaraudteega võimalik tänu veeremi suurusele ka ise kaasa sõita. Mudelid ja maketid jagatakse piiritlemiseks tavaliselt ajajärkudeks järgnevalt: I = 1835–1920 II = 1920–1945 III = 1945–1970 IV = 1970–1990 V = 1990– Maailma suurim ja pikim mudelraudtee on alates 2001. aastast arendatav avalik Miniatur Wunderland Saksamaal Hamburgis. Külastuskeskuseks kujundatud "imedemaa" asub ajaloolises Speicherstadtis ja seda haldab Miniatur Wunderland Hamburg GmbH. 2019. aasta augusti seisuga on 1499 m² suurusel alal 15,715 kilomeetri pikkune raudteevõrgustik, mis on loodud mõõtkavas H0 (1:87) (vastab reaalsuses umbes 1367,2 kilomeetri pikkusele võrgustikule). Mudelraudteid kasutatakse mõnikord ka tehnilise hariduse eesmärkidel. Suurim õppeotstarbeline mudelraudteekompleks Euroopas on Dresdeni Tehnika- ja Majanduskõrgkooli juures asuvas Tehnoloogilises Raudteetranspordilaboris (530 m mudelrööpaid). Seda on kasutatud inseneride väljaõppel. Lasterong Lasteraudtee Worlds Largest Miniature Railway / On The Road (Ep. 20). YouTube, Guinness World Records: OMG!, 17. märts 2013. Lennusadamas 2012 Väärikas ja kallis hobi – mudelrongid! Reporter.ee, 16. aprill 2012
Valikküsilause

Valikküsilause on küsilause, mille võimalikud vastused on küsimusega ette antud. Üldküsilause küsimus esitatakse kogu lause kohta: Kas lapsed on koolist koju tulnud? eeldab jaatavat või eitavat vastust: Kas lapsed on koolist koju tulnud? - Jah. kui lünklause koosneb tegusõna pöördelisest vormist: Kas lapsed läksid kinno? → Läksid? Ülderiküsilause küsimus esitatakse lause mingi osa kohta: Kas sina tõid lapsed koolist koju? eeldab jaatavat või eitavat vastust: Kas sina tõid lapsed koolist koju? - Ei. kui lünklause sisaldab täislause mingi osa: Kas Merike päevitab? → Kas päevitab? Loetleva valikküsilause küsimuses on sidesõnaga või seotud valikute loend: Kas täna on esmaspäev või teisipäev? loetlev valikküsilause ei eelda jaatavat või eitavat vastust: Kas täna on esmaspäev või teisipäev? - Esmaspäev. potentsiaalseid vastuseid on nii palju kui küsimuses alternatiive: Kas Jüri või Mari on koolist koju jõudnud? - Jüri (on koolist koju jõudnud) ~ Mari (on koolist koju jõudnud). loetlev valikküsilause kui lünklause koosneb võimalikest vastuse variantidest: Kas neile meeldivad koerad või kassid? → Koerad või kassid? Kirjakeeles kasutatakse küsisõna kas või eituse korral ega: Kas eile sadas vihma? Ega keegi pole veel ära läinud? vahetab tegusõna pöördeline vorm alusega kohad: On (tegusõna pöördeline vorm) Mari (alus) juba koolist koju tulnud? ← Mari on juba koolist koju tulnud. Kõnekeeles võib valikküsilause sisaldada lauselõpulist abisõna või: Koolitükid tehtud või? lauselõpulist kiilu (küsijätku) mis, ah, ega vmt: Oled juba tüdinud, mis? See laps on nii armas, kas pole? Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika. II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, 1993, lk 168-169.
Brad Garrett

Brad Garrett (sünninimi Brad H. Gerstenfeld; sündinud 14. aprillil 1960 Woodland Hillsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Eesti televaatajale on ta tuntud esmajoones komöödiasarjast "Kuni surm meid lahutab", kus ta mängib Eddie Starki. "Ratatouille" (Auguste Gusteau) "Rapuntsel" (Hook-Hand Thug) "Öö muuseumis" "Kalapoeg Nemo" (Bloat) "Muusika ja sõnad" (Chris Riley)
Ilmar Soomere

Ilmar Soomere (sündinud 23. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti psühhiaater ja paranormaalsete nähtuste uurija. Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Vladimir Levi. "Mõttejaht. Psühhiaatri märkmed". Vene keelest tõlkinud Enn Toom; illustreerinud Jüri Kerem, eessõna Ilmar Soomere. Valgus. Tallinn 1974. 192 lk "Väike eesti seksiraamat". Kupar. Tallinn 1990. 192 lk "800 parajuhtumit Eestis". Viljandi 1997. 78 lk "Surmad, uned ja elud". // "Kuldne kroon Eesti lipul". Intervjueerinud Ingvar Luhaäär. Olion. Tallinn 1992. Lk 64–90 Kaja Grigorjev. "Doktor Ilmar Soomere vaatab inimese sisse läbi unenägude". Õhtuleht, 13. jaanuar 2001 Meelis Piller. "Ilmar Soomerega parateadustest: kas iidsetel aegadel oli Maal kõrgtsivilisatsioon?" Eesti Naine, 4. jaanuar 2015 Tema vend oli helilooja, muusikapedagoog ja pianist Uno Soomere. Tema poeg on Lauri Soomere. Eduard Viira. "Dr Ilmar Soomere 70". Eesti Arst 91(8)/ 2012. Lk 449 Eduard Viira. "Dr Ilmar Soomere 70". Eesti Arst 91(8)/ 2012. Lk 449
Irma

Irma võib tähendada: Irma, asula ja vald (comune) Itaalias Lombardias Brescia provintsis Irma, küla Kanadas Irma, küla Venemaal Vologda oblastis Irma, asula USA-s Wisconsini osariigis Irma, naisenimi Irma, 2017. aasta orkaan Atlandi ookeanis
Grīva

Grīva (vene keeles Грива, poola keeles Grzywa) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Linnaosas asub vanausuliste palvemaja, ka on seal 1924. aastal rajatud 11 ikooniga õigeusu kirik. Grīva tekkis 18. sajandi alguses Kalkūni mõisa maadele. Algul teati seda asulat Jeruusalemma nime all, kuid hiljem kujunes Laucesa jõekese suudmes asunud Grīva kõrtsi järgi linnaosa nimeks Grīva (läti keeles jõesuu). Hiljem ehitati kõrgematele maadele Liginiški; linnaosad eristusid seetõttu, et algselt asusid need kahe erineva mõisa maadel. 1810. aastal rajati linnaosa maadele Daugavpilsi kindluse sillapea, mistõttu asula liikus veidi maad ülesjõge. Hiljem rajati sillapea hoonetesse Grīva vangla, kuid 2008. aastal liideti see administratiivselt Daugavpilsi vanglaga, nii et praegu asub seal Daugavgrīva vangla Grīva filiaal. 1831. aastal ühendati Grīva koos Daugavpilsiga ühiseks haldusüksuseks Vitebski kubermangus, ent samal ajal jäi see ka Kuramaa kubermangu osaks, nii et seal kehtis ka Balti erikord. Selline olukord kestis 1859. aastani, mil Grīvast sai alev Kuramaa kubermangu Ilūkste kreisis. Raudteesild Sild üle Daugava (1932. aasta) Kui Daugavpils 19. sajandi lõpus kiirelt kasvama hakkas, mõjutas see ka Grīvat. Enam kui 8000 elanikuga oli alev suurem mitte üksnes kreisi keskusest Ilūkstest, vaid ka Tukumsist, Jēkabpilsist ja Ventspilsist. 1910. aastal oli alevis üle 12 000 elaniku. 1912. aastal sai Grīva linnaõigused, 1953. aastast Daugavpilsi koosseisus. Rainis – luuletaja Viktor Grosse – Vene diplomaat Rihards Zariņš – läti graafik Karl Reinhold Kupffer – botaanik Abraham Isaac Kook – rabi Katoliku kirik Vanausuliste palvemaja Grīva kool Mälestusmärk http://archive.ec/SsKn#selection-661.0-661.46 "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2016. Vaadatud 12. juuli 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Irma (Itaalia)

Irma on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Irmas. 804 meetri kõrgusel merepinnast asuva Irma asustustihedus on keskmiselt 34 inimest ruutkilomeetri kohta. Irma piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bovegno, Marmentino. Aastatel 1927–1955 oli Irma osa Bovengo vallast. Toponimi in dialetto bresciano https://demo.istat.it/?l=it  Irma (Itaalia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Maohabe

Maohabe (Ophiopogon) on asparilaadsete seltsi aspariliste sugukonda kuuluv taimeperekond. Perekonna nimetus tuleneb vanakreeka sõnadest ὄφις (ophis, 'madu') ja πώγων (pogon, 'habe'). Varem on maohabeme perekond paigutatud maikellukeseliste sugukonda. Allikas: Eestikeelsete taimenimede andmebaas Aleksei Turovski, Urmas Laansoo, Taimi Puusepp, Krista Kaur. "Ahvileivapuust ämblikliiliani. Loomanimedega taimi meilt ja mujalt" (2012). lk 207. Menu Kirjastus. ISBN 978-9949-495-09-2
Asso õu

Asso õu (ka: Karjase hoov) on Assauwe torni sisehoov (õu), Müürivahe tänav 12. Nime "Asso õu" pani kohale 1996. aastal linna tänavanimede komisjon. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 25 Tänava- ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas, Tallinna Linnavalitsus, RT IV, 19.09.2013, 16
Pöörane Hobune

Pöörane Hobune (lakota keeles Tȟašúŋke Witkó; 1840 – 5. september 1877) oli indiaanlaste (lakotade) pealik. Ta sündis praeguse Lõuna-Dakota osariigi territooriumil. Pöörane Hobune kaitses edukalt oma territooriumi valgete asunike vastu, kelle juurdevool pärast kodusõda (1861–1865) eriti suurenes. Ta keeldus minemast reservaati, kuid USA valitsus üritas teda jõuga sundida. Tema kuulsaim võit tuli aastal 1876, kui ta hävitas täielikult kindral George Armstrong Custeri seitsmenda ratsaväe rügemendi Little Bighorni jõe lähedal Montanas. Kindral Custeri saatis valitsus indiaanlasi vägivaldselt reservaati sundima. 1877. aastal andis ta ennast vabatahtlikult USA võimudele, sest viimaste poolt avaldatud surve all kannatasid kõik Lakota elanikud. Ta hukkus samal aastal rüseluse käigus sõjaväelaagris. Väidetavalt puudub Pöörase Hobuse kohta foto. Crazy Horse Biograpy Part 1
Astoria

Astoria on restoran ja kasiino Tallinnas Vene Teatri keldris. Selle aadress on Vabaduse väljak 5. Restoran avati 1930. aasta veebruaris nimega Dancing-Palace Gloria. Enne teist maailmasõda peeti Dancing-Palace Gloriat Tallinna üheks esinduslikumaks restoraniks. 1990. aastast kuulub restoran OÜ Astoriale. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 25 "Uus luksuslokaal pealinnas. 'Dancing-Palace Gloria' – noobleim restoran Balti riikides". Uudisleht. 05.02.1930.