laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Loomaarstide loend

Siin on loetletud loomaarste. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Rudolf von der Aa Juhan Ainson Tšõngõz Ajtmatov James Herriot Mihkel Jalakas Nikolai Jõeste Johannes Kaarde Arvid Kaarma Valter Kadarik Karl Kangro Heinz Kask Kaja Kivi Georg Koort Nikolai Koslov Valter Kraner Toivo Kroon Märt Kuivas Ants Kuul Teodor Kõivastik Hanno Kübar Aleksander Laas Juhan Laurimaa Valfried Lehtmets Karl Lind Erik Mathiesen Ursula Mesikäpp Riho Mesilane Reio Michelson August Mõttus Johannes Neeme Evald Nõmm Andres Ollino Krzystof Pancersky Jüri Parre Herman Peterson Oskar Plaan Sergei Punin Maie Pärn Elfriede Ridala Vassil Ridala Villem Robi Peeter Ruus Karl Saral Aleksandr Semjonov Olga Sjatkovskaja Karl Taagepera Julius Taeker Lembit Tegova Voldemar Tilga Harry Tillmann Tiina Toomet Hugo Magnus Tschakkar Elmar Vau Nikolai Vestmaa Jüri Viilip Eevald Äärma Loomaarstide Koda
Guntis Ulmanis

Guntis Ulmanis (sündinud 13. septembril 1939 Riias) on Läti poliitik, ta oli Läti Vabariigi president aastatel 1993–1999. Kārlis Ulmanis, kes oli Läti president 1930. aastatel, oli Guntis Ulmanise vanaonu. Ulmanis veetis lapsepõlve Siberis Krasnojarski krais, kuhu tema vanemad olid küüditatud. 1946. aastal lubati perel Lätisse tagasi tulla. Perekonnal keelati Riias elada ja sellepärast asusid nad Kuldīgasse. 1949. aastal küüditati kogu nende suguvõsa uuesti, aga Guntis Ulmanis pääses sellest, sest tema ema oli vahepeal uuesti abiellunud ning võtnud endale ja oma pojale uue perekonnanime Rumpītis. Seejärel kolis perekond Jūrmalasse. Pärast keskkooli lõpetamist astus Rumpītis Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonda, mille lõpetas 1963. aastal. Seejärel võeti ta ajateenistusse Nõukogude armees, millest vabanes 1965. aastal. 1965. aastal astus Rumpītis NLKP-sse. Ta hakkas töötama ehituses raamatupidajana. Hiljem edutati ta tööle Riia Trammi- ja Trollibussivalitsusse. Seejärel sai ta Riia linna täitevkomitee plaaniosakonna aseesimeheks. Kuid 1971. aastal avastati tema sugulus Kārlis Ulmanisega ja ta vallandati. Siis töötas ta Riia kommunaalsüsteemis madalamatel kohtadel. Ta töötas ka Riia Polütehnilises Instituudis ehituse majanduse ja Läti Riiklikus Ülikoolis majanduse planeerimise õppejõuna. Pärast seda, kui Läti iseseisvuma hakkas, astus Rumpītis 1989. aastal NLKP-st välja ja võttis oma õige perekonnanime Ulmanis tagasi. 1992. aastal määrati ta Läti Panga nõukogu liikmeks. 1992. aastal astus Ulmanis Läti Talurahvaliitu. 1993. aastal valiti ta parlamenti ja samal aastal Läti presidendiks: üldjärjestuses viiendaks, aga pärast taasiseseisvumist esimeseks. Sealjuures saavutas ta presidendivalimiste avavoorus kolmanda koha Gunārs Meierovicsi ja Aivars Jerumanise järel, aga pääses teise ringi, kui Meierovics loobus, ning võitis teise ringi. 1996. aastal valiti ta presidendiks teiseks ametiajaks. Ta valiti esimeses ringis, edestades seimi eesistujat Ilga Kreituset, Imants Liepat ja Läti Kommunistliku Partei esimeest Alfrēds Rubiksit, kes parajasti vanglakaristust kandis. 2010. aastast on ta taas parlamendi liige. 1996 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
Sofia

Sofia on Bulgaaria pealinn. Riigi suurim linn asub Vitoša mäe jalamil. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sofia elanikest bulgaarlasi 96,46%, mustlasi 1,53%, türklasi 0,55% ja venelasi 0,18%. Bulgaaria Teaduste Akadeemia Sofia metroo Sofia linna piirkond Sofia lennujaam Universiada Aleksander Nevski katedraal Sofia ülikool Sofia tehnikaülikool https://grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt http://censusresults.nsi.bg/Census/Reports/2/2/R9.aspx?OBL=SOF Sofia koduleht
Poliitikute loendid

Eesti poliitikute loendis on loetletud Eesti poliitikuid. Välismaa poliitikute loendis on loetletud Teise maailmasõja järgseid välismaa poliitikuid.
Tingimine

Tingimine on ostja ja müüja vaheline vaidlus kauba või tehingu hinna ning tingimuste üle. Tavaliselt kasutatakse vastaspoole mõjutamiseks peale tõeste argumentide ka kõiki demagoogiavõtteid, mida osatakse. Kumbki pool püüab hinda võimalikult enda kasuks pöörata. Tingimise tekkimise eelduseks on osavõtjate sobiv moraal ja usk või lootus, et vastaspoolt on võimalik veenda oma seisukohta hinnas muutma. Mõnes ühiskonnas peetakse tingimist pisut ebamoraalseks või alandavaks, mõnes jällegi peetakse seda elu ja kaubanduse normaalseks osaks ning head tingijat austusväärseks tegelaseks.
Esteetika mõisteid

Siin on loetletud esteetika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y abstraktsus argiesteetika eskapism formalism generatiivne kunst harmoonia huumor ilu katarsis kaunid kunstid kaunis kitš koomika kunst kunst kunsti pärast kunsti funktsioonid kunsti väärtus kunstiliigid kunstiteos looming nali traagika ülevus
Juri Balujevski

Juri Balujevski (Юрий Николаевич Балуевский, sündinud 9. jaanuaril 1947 Truskavetsis Ukrainas) on Venemaa sõjaväelane (armeekindral). Ta oli Venemaa Kindralstaabi ülem 19. juulist 2004 3. juunini 2008. Ta on Venemaa julgeolekunõukogu asesekretär ja esimene asekaitseminister. Elulugu (vene keeles) Vene väeülem: NATO-riigid lõid põnnama, Delfi 7. mai 2007 Vene armeejuht süüdistas Balti riike «hoogsas relvastumises», Postimees, 7. november 2007 Balujevski: Venemaa võib vajadusel tuumarelva kasutada ennetavalt, Postimees, 20. jaanuar 2008 Medvedev vahetas välja relvajõudude sõnaka ülema, Eesti Päevaleht, 4. juuni 2008
Peetri plats

Peetri plats on väljak Narvas Vanalinna linnaosa lõunaosas. Põhjas piirneb see Triumphi bastioni müüridega. Peterburi maantee ühendab platsi Aleksander Puškini tänavaga loodes ja Sõpruse sillaga idas. Peetri plats sai nime Peeter I värava järgi, mis ehitati 1822. aastal Triumphi bastionist lõuna poole. Nõukogude ajal korraldati Peetri platsil rongkäike 1. mail ja 7. novembril. 9. mail korraldatakse Peetri platsil rongkäiku Venemaa Suure Isamaasõja lõpu aastapäeva auks. 1997. ja 2015. aastal korraldati Peetri platsil Eesti kaitseväe paraad Eesti Vabariigi aastapäeva puhul. Platsi lõunakülge ääristavates majades Peetri plats 1, 3 ja 5 asuvad Narva Linnavalitsuse ametid ja asutused. Peetri plats 2 ja 4 hoonetes asus Narva Majaomanike Pank. Üldine informatsioon Narva bastionidest[alaline kõdulink] DELFI FOTOD: Narvas tähistai 9. maid rongkäigu ja rahvakogunemisega delfi.ee, 09.05.2014 Eesti tähistab vabariigi aastapäeva lipupäevaga ning jumalateenistuse, paraadi ja piduliku vastuvõtuga Ida-Virumaal Läänlane, 24.02.2015
Vabaduse plats

Nime Vabaduse plats all on tuntud mitu väljakut: Vabaduse väljak Tallinnas Vabaduse plats Viljandis
Anna Nicole Smith

Anna Nicole Smith (õieti Vickie Lynn Marshall; 28. november 1967 – 8. veebruar 2007) oli USA modell ja näitleja. Tema abielu endast 63 aastat vanema miljardärist ärimehe J. Howard Marshalliga ei leidnud ühiskonnas heakskiitu, sest arvati, et naine abiellus 80. eluaastates mehega rahalise kasu saamiseks. Anna ise aga eitas selliseid motiive. Pärast mehe surma algasid pikad kohtuprotsessid ärimehe vara jagamise asjus, kohtuasi jõudis viimaks isegi USA ülemkohtusse. Anna lapsepõlv möödus Texase osariigis. Ta visati keskkoolist välja ja ta abiellus 17-aastaselt. Tuntuks sai ta siis, kui astus üles 1993. aastal Playboy kaanetüdrukuna ja sai seksisümboliks[viide?]. Ta reklaamis mitme rõivafirma tooteid, näiteks Guess?i teksapükse. Juhtis ka omanimelist telesaadet "Anna Nicole Show". Anna Nicole Smith suri 2007. aasta 8. veebruaril mürgistuse tõttu, mille põhjustas retseptiravimite üledoos. Mõni kuu enne surma oli ta ajakirjanduse tulipunktis olnud poeg Daniel Smithi surma tõttu. Anna Nicole Smith Autopsy Released
Akommodatsioon

Akommodatsioon on silma kohanemisvõime eri kaugusel asuvate esemete selgeks nägemiseks. See toimub silmaläätse kumeruse muutmise teel. Lähemal asuvate esemete vaatlemisel on lääts suurema kumerusega kui kaugemal asuvate esemete vaatlemisel. Läätse kumeruse muutumisel muutub ka valguse murdumisnurk, mistõttu vaadeldavatelt esemetelt tulevate kiirte fookus satub alati võrkkestale. Läätse optilist tugevust mõõdetakse dioptriates. Läätse kumerus suureneb ripskehas asuva lihase (akommodatsioonilihase) kokkutõmbumisel ja väheneb sama lihase lõõgastumisel. Lihase kontraheerumisel lõtvub side, mille abil on lääts ripskehale kinnitatud ning lääts muutub kumeramaks. Akommodatsioon on seega silma võime tugevdada valguskiirte murdumisjõudu, mis on vajalik lähedalasuvate esemete nägemiseks. fookus
Propaan

Propaan (molekulivalem C3H8) on kolme süsinikuaatomiga alkaan. Propaan on normaalolekus gaas, kuid kokkusurutav vedelasse olekusse. Seda kasutatakse kütusena. Butaani ja propaani segu
Butaan

Butaan (C4H10, mille struktuurivalem on CH3CH2CH2CH3, inglise butane) on nelja süsinikuaatomiga alkaan, värvusetu ja väga kergesti süttiv gaas. Butaani keemistemperatuur on –0,5 ja sulamistemperatuur –138. Butaan on laialdaselt kättesaadav kui välgumihkligaas. Butaan leiab noorte seas tarvitamist rekreatiivsetel eesmärkidel, põhjustades eufooriat. Samas on gaasi sissehingamine ohtlik, sest see takistab tarvitamise järel õhust hapniku normaalset omastamist. Hapnikuvaeguse ja muude kõrvaltoimete tagajärjed võivad olla eluohtlikud. Näiteks 15. augustil 2013 suri Pärnus välgumihkligaasi hinganud 13-aastane poiss. Butaani ja propaani segu "BOILING POINTS AND STRUCTURES OF HYDROCARBONS". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2014. Vaadatud 27. augustil 2014. Välgumihkligaasi sisse hinganud poiss suri
Mariner 10

Mariner 10 oli Marineri programmi viimane kosmoseaparaat, mis startis 3. novembril 1973. (Plaanis olnud Mariner 11 ja Mariner 12 viidi üle Voyageri programmi ja said nimeks Voyager 1 ja Voyager 2) Mariner 10 lõppsiht oli Merkuur. Ta kasutas esimesena oma lennutrajektoori muutmiseks Veenuse gravitatsioonitõmmet. Lähisultravioletset filtrit kasutades tegi ta esimesed selged ülesvõtted Veenuse pilvedest ning tegi teisi Veenuse atmosfääri uuringuid. Merkuurist möödus Mariner 10 kuuekuuliste intervallidega kolm korda (29. märts 1974, 21. september 1974, 16. märts 1975). Möödalendudel kaardistas ta 45% protsenti planeedi pinnast. Merkuuri aeglase pöörlemise tõttu jäi teine pool planeedist iga kord pimedusse. "Mariner 10: First Mission to Mercury". Space.com. Vaadatud 31. mai 2018. "March 16, 1975: Mariner 10 Bids Mercury Farewell". Wired.com. Vaadatud 31. mai 2018.
Pikkliin

Pikkliin on kahest rööpsest voolujuhist moodustatud elektriliin, mille geomeetriline pikkus on suurem liinis leviva elektromagnetlaine pikkusest. Pikkliin kujutab endast hajuparameetritega elektriahelat, sest liini takistus, juhtivus, induktiivsus ja mahtuvus on hajutatud piki liini. Pikkliini tähtsad näitajad on lainetakistus ja laine levimistegur, mis iseloomustavad energia sumbumist ja faasinihet liinis. Nende parameetrite väärtuse määravad järgmised suurused: pikitakistus R – aktiivtakistus liini ühikpikkuse kohta; pikiinduktiivsus L – induktiivsus liini ühikpikkuse kohta; ristjuhtivus G – juhtmetevahelise dielektriku aktiivjuhtivus; ristmahtuvus C – juhtmetevaheline mahtuvus. Pikkliinis leviva laine ülekande parameetrid on parimad, kui RC = GL. Selle tingimuse täitmiseks suurendatakse telefoni, telemeetria ja andmeside liinide induktiivsust ehk pupiniseeritakse liini. Elektromagnetlained pikas liinis
Enno Penno

Enno Penno (22. aprill 1930 Tallinn – 16. november 2016 Stockholm) oli Eesti poliitik, Vabariigi Valitsuse eksiilis liige. Penno sündis 22. aprillil 1930 Tallinnas. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Soome ja sealt edasi Rootsi, kus lõpetas ülikooli tehnikateadlasena. Ta töötas külalislektorina USAs Illinoisi Ülikoolis, samuti Stockholmis Kooperatiivide Liidus, kinnisvara- ja linnaehitusametis. Penno oli aastatel 1955–1994 ka Eesti Demokraatliku Uniooni liige, peasekretär, Rootsi osakonna esimees ja keskjuhatuse esimees. Samuti oli ta tegev Eesti Rahvusnõukogus, Eesti Laenu-Hoiu Ühisuses, ajalehe Teataja ühingus, Eesti Skautide Malevas Rootsis ja Eesti Üliõpilaskonnas Rootsis. Aastast 1953 kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi. Penno oli Aleksander Warma valitsuses 1. jaanuarist 1962 kuni 1. märtsini 1963 teedeminister ja haridusministri kohusetäitja. 1. märtsil 1990 nimetas Heinrich Mark ta enda järglasena peaministri asetäitjaks. Valitsuse koosseisu ümberkujundamine 20. juunil 1990 loeti uue valitsuse nimetamiseks, kuigi formaalselt uut valitsuse koosseisu ametisse ei nimetatud. Penno oli Eesti Rahvusfondi juhatuse liige. Aastail 1981–1986 oli ta Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis esimees. Penno valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. Ta oli Rudolf Penno ja Alma Penno (sündinud Trubok) poeg. 1999 – Riigivapi III klassi teenetemärk Enno Penno valitsus "In Memoriam - Enno Penno". Eesti Hääl = Estonian News : eestlaste ajaleht Inglismaal. 13. detsember 2016. Vaadatud 20.11.2017. In memoriam Enno Penno 22. IV 1930 – 16. X 2016". Nekroloog // Postimees, 26. november 2016. Lk 26 Enno Penno TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
Vabariigi Presidendi Asetäitja

Vabariigi Presidendi Asetäitja on 1938. aasta põhiseaduse alusel Eesti ajutine riigipea, kes valitakse Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu poolt. Vabariigi Presidendi Asetäitja ametisseastumisega lõpevad senise Vabariigi Presidendi volitused. Seaduslikus korras ei ole valitud ühtegi Vabariigi Presidendi Asetäitjat. 3. märtsil 1953, varsti pärast Vabariigi Valitsuse eksiilis esimese koosseisu nimetamist Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei poolt Oslos, valisid mõned poliitikud Augustdorfis toimunud ebaseaduslikul koosolekul Vabariigi Presidendi Asetäitjaks Alfred Maureri, kes pidas seda ametit kuni surmani 20. septembril 1954. Väidetavasti järgnes temale Johan Holberg, kuid pole selge, millise ametinimetusega. Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu Põhiseadus ja Presidendi Asetäitja. (Ernst Eini ettekanne Los Angeleses 10. mail 1953.) Teataja, 7. juuni 1953, nr. 4, lk. 3. Artur Mägi. Ühe ettekande puhul. Teataja, 25. oktoober 1953, nr. 13, lk. 5–6; õiendus 8. november 1953, nr. 14, lk. 5.
Alfred Maurer

Alfred Maurer (2. detsember 1888 Tallinn – 20. september 1954 Stockholm) oli Eesti poliitik ja advokaat. Alfred Maurer oli 25. märtsist 1919 Kohtuministeeriumi juriidilise komisjoni esimees. Asendades alates 6. detsembrist 1922 Sergei Andrejevit, kuulus Maurer I Riigikokku. Arstide Koja juhatuse poolt kahe valijamehe osavõtul valiti ta vabakutsete alalt Riiginõukogu liikmeks ning ta oli Riiginõukogu abiesimees. 20. aprillil 1944 toimus Tallinnas Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu salajane koosolek, kus osalesid lisaks Alfred Maurerile ka Jüri Uluots, Otto Pukk, Johan Holberg ja Mihkel Klaassen. Valimiskogu konstateeris, et alates 16. juunist 1940 riigis toimunu on põhiseaduse vastane ning Eesti põhiseaduslikud riigiorganid püsivad edasi 16. juuni 1940 koosseisus. Maurer oli portfellita minister ja peaministri asetäitja 21. aprillist 1944 kuni 18. septembrini 1944. Alfred Maurer: "J. Uluotsa, O. Tiefi ja minu vahelise kokkuleppe järgi oleks minu ülesandeks olnud asendada J. Uluotsa tema väljalangemise korral, O. Tiefi ülesandeks aga juhtida valitsust, kui seesugune moodustataks J. Uluotsa, resp. minu poolt ja meie mõlema väljalangemise korral – meie asendamine." 1944. aastal põgenes Alfred Maurer Rootsi. 3. märtsil 1953 valitud vaidlusaluse ja vaid neljaliikmelise Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu poolt Vabariigi Presidendi Asetäitjaks. Selles ametis oli Maurer kuni oma surmani 20. septembril 1954. J. Uluots määras oma asetäitjaks A. Maureri. Stockholms-Tidningen Eestlastele, 29. november 1952, nr. 275, lk. 7. Kontinuiteedi küsimus uues valguses. Välis-Eesti, 30. november 1952, nr. 48, lk. 5.
Viru-Jaakobi kogudus

EELK Viru-Jaakobi kogudus (ka Viru-Jaagupi kodugus) on luterlik kogudus Viru-Jaagupis. Kogudus kuulub Viru praostkonda. Koguduse õpetaja on Tarmo Linnas, Juhatuse esimees on Juhani Seilenthal. Jumalateenistused on iga kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 12.00 Viru-Jaakobi kirikus. Conrad Lapicidia, 1581-1598 Simon Päss, 1598- Andreas Lundius Johann Christoph Selmerus, 1630-1696 Christian Kelch, 1697–1706, Viru-Jaakobi koguduse pastor ja Alutaguse praost 1706–1710 Carl Philipp Knieper, 1711–1718, Viru-Jaakobi koguduse pastor Axel Julius Herlin, 1719–1737, Viru-Jaakobi koguduse pastor Reinhold Johann Wetterstrand, 1737–1786, Viru-Jaakobi koguduse pastor Carl Conrad Rauch, 1786–1798, Viru-Jaakobi koguduse pastor Friedrich August Hörschelmann, 1798–1850, Viru-Jaakobi koguduse pastor ja 1838. aastast Viru praostkonna praost Carl Friedrich Sigismund Walther, 1850–1870, Viru-Jaakobi koguduse pastor Hugo Wilhelm Hoffmann, 1870–1904, Viru-Jaakobi koguduse pastor ja 1891. aastast Viru praostkonna praost Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann, 1904–1933, Viru-Jaakobi koguduse pastor Jaan Kiivit seenior, 1933–1940, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja Ferdinand Jürgenson, 1946-1960, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja Madis Oviir, 1959–1994, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja Peeter Kaldur, 1994–1997, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja Avo Kiir, 1997–2002, Viru-Jaakobi koguduse õpetaja Tarmo Linnas, 2002– Viru-Jaakobi koguduse õpetaja ja Viru vangla kaplan, 2011– EELK Viru-Jaakobi kogudus Facebookis Koguduse lugu: Viru-Jaagupi kogudus
Sehmet

Sehmet ehk Sahmet 'vägev' on egiptuse mütoloogias sõja, haiguse ja tervenemise jumalanna, kurjuse eest kaitsja. Teda kujutatakse metsiku, sõjaka ja hirmuäratava lõvipeaga naisena, kes kannab peas päikeseketast. Tema lõvisuust väljuvad kõrbetuuled. Ta on sõjakas jumalanna, kes kehastab kõrvetavat päikest. Ta on Ra tütar. Ra maksab tema kaudu kätte mässulistele inimestele. Sehmeti hõõguv keha ja säravad nooled hävitavad kuninga vaenlasi. Ta võis tuua konflikte, epideemiaid ja surma, kuid preestrid võisid teda palvetega leebeks teha, nii et ta oma ähvardused tagasi võttis. Sehmetist räägib Soome sümfoonilise metal'i ansambli Amberian Dawn laul "Lionheart" ('Lõvisüda', ilmus 2009. aasta albumis "The Clouds of Northland Thunder", 'Põhjala Äikesepilved'). "Sekhmet – Myth Digest". sites.psu.edu. Vaadatud 22. septembril 2023. "Amberian Dawn - Lionheart Lyrics | AZLyrics.com". www.azlyrics.com (inglise). Vaadatud 22. septembril 2023.
Selket

Selket 'hingata laskja' oli egiptuse mütoloogias jumalanna, keda on seostatud skorpioniga.
Šu

Šu on egiptuse mütoloogias õhu jumal.
Sobek

Sobek on egiptuse mütoloogias krokodilli peaga jumal, vete valitseja ning viljakusejumal.
Osiris

Osiris on Vana-Egiptuse allmaa ja ülestõusnute jumal. Ta on allmaailmas surmamõistmise kohtunik. Tema pojad on surnutejumal Anubis ja taevajumal Horos. Osirist kujutati vaaraona. Karjasekepi ja koodiga. Ta oli surnute riigi valitseja. Osirise mõrvas kurjuse kehastus Seth, kes oli ta vend. Ta sulges Osirise kavalusega kasti ja viskas kasti Niilusesse. Osirise naine viljakuse ja emaduse jumalanna Isis otsis tema säilmeid, kuni ta need puutüvesse peidetuna leidis. Puu hoidis üleval Byblose palee katust. Isis otsustas kirstu avada, aga Osiris oli juba surnud. Ühe müüdi järgi kasutas Isis oma isalt õpitud loitsu Osirise ellu äratamiseks, et temaga laps saada. Hiljem suri Osiris uuesti ja Isis mattis ta laiba kõrbe. Hiljem leidis laiba Seth, kes lõikas selle neljateistkümneks tükiks ja mööda maad laiali laotas. Isis otsis kõik kehaosad üles, sidus need kokku ja mattis Osirise. Jumalad olid Isise pühendumisest üllatunud ja taaselustasid Osirise allmaailma jumalana. Egiptlased uskusid, et kõik inimesed peale vaarao peavad läbi käima Osirise kohtu eest. Seal kaaluti südant. Kui süda oli kergem kui kõrval kaalul asuv maat, sai isik igavese elu osaks. Apis
Isis

Isis (egiptuse keeles 'troon') oli vanaegiptuse mütoloogias jumalanna, Osirise naine ja õde ning Horose ema. Teda kummardati kui ideaalset ema ja abikaasat ning looduse ja maagia matrooni. Ta oli orjade, patuste, kunstkäsitööliste ja rõhutute sõber ning kuulis rikaste, neidude, aristokraatide ja valitsejate palveid. Jumalanna Isis oli maa jumala Gebi ja taevavõlvi jumalanna Nuti esimene tütar. Hilisemates müütides oli Isisel vend Osiris, kellest sai tema abikaasa ja kellega Isis eostas Horose. Isis äratas Osirise ellu pärast seda, kui Seth tolle mõrvas. Isis kogus selleks kokku Osirise kehaosed, mille Seth oli mööda Maad laiali pildunud. See müüt sai hiljem egiptlastele väga oluliseks. Isis on tuntud ka surnute kaitsjana ja laste jumalannana, kellest "kõik algused võrsuvad". Hiljem uskusid muistsed egiptlased, et Niilus ajab igal aastal üle kallaste Isise pisarate tõttu. Isis nutvat oma surnud mehe Osirise pärast. Osirise surm ja taassünd elati igal aastal rituaalina uuesti läbi. Isisele ohverdati hanesid. Hellenismi ajal 4. sajandil eKr sai Isis müsteeriumiusundi keskseks kujuks ja talle tekkis hierarhiline preesterkond. 2. sajandil eKr jõudis Isise kultus Rooma ja jäi seal püsima, kuigi Senat oli sellele vastu ja käskis mitu korda kõik Isise pühamud hävitada. Tema austamine levis koos Serapise kultusega kõikjal Vana-Rooma riigis, kaasa arvatud Hispaanias, Gallias ja Britannias. Pannoonias oli Isise kultus eriti mõjukas. Isist kummardasid ka vanad germaanlased ja tema jumalateenistused toimusid paatidel või laevadel. Caligula ja Caracalla ajal ehitati talle Roomasse templeid. Isise kultus püsis Rooma riigis kuni 5. sajandini. Hilisantiigis levisid suundumused, mis lähendasid Isise kultust ainujumalakultusele. Isist ülistati arvukates hümnides kõiksuse- ja taevajumalannana, kultuurihüvede andjana, saatuse valitsejana ja hädas aitajana (viimase tõttu sai ta lisanime Soteira. Antiikajal hakati tema kummardamisele omistama tervistavat toimet. Isisele kirjutati rohkeid aretaloogiaid. Vanakreeka mütoloogias samastati Isist Demeteri, Io ja mitme teise jumalannaga, germaani mütoloogias Freyjaga. Kunstis kujutati teda umbes samamoodi nagu Aphroditet ja Tychet. Tema tunnusteks on lehmasarved ja päikeseketas. Kui Kleopatra VII sünnitas 47 eKr Caesarile poja Caesarioni, kuulutas ta selle jumalkuningaks ja Isise pojaks. "Antiigileksikon", 1. kd., lk. 214-215 "Antiigileksikon". 2. kd., lk. 54 "Antiigileksikon". 2. kd., lk. 44 "Antiigileksikon". 1. kd., lk. 166 "Antiigileksikon". 2. kd., lk. 14 "Antiigileksikon". 2. kd., lk. 181 "Antiigileksikon". 2. kd., lk. 220 "Antiigileksikon". 1. kd., lk. 212 "Antiigileksikon". 1. kd., lk. 256
Nut (jumal)

Nut on Egiptuse taevajumal, maajumal Gebi õde. Teda kujutati tähtedega kaetud alasti naisena, kes kaardub üle taevavõlvi, või lehmana. Ta on õhujumal Šu ja veejumal Tefnuti tütar. Nutil on neli või viis last: Osiris, Seth, Isis, Nephthys ja mõnikord Horos.