laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Anne Kyllönen

Anne Maria Kyllönen (sündinud 30. novembril 1987 Kajaanis) on Soome murdmaasuusataja. Kyllönen kuulub spordiklubisse Kainuun Hiihtoseura. Suusatamisega hakkas tegelema kolmeaastaselt. Kyllönen sai 2005. aasta Euroopa noorte taliolümpiafestivalil Montheys Šveitsis sprindis ja 5 km distantsil pronksmedali. 2007. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Tarvisios sai ta teatesõidus pronksmedali. 2010. aasta kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Hinterzartenis oli ta 10 km klassikas neljas. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos saavutas ta vabatehnikasprindis 33. koha. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta klassikasprindis 26., suusavahetusega sõidus 17. ja 30 km klassikas kaheksas. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis sõitis ta teatevõistluses pronksmedali võitnud Soome naiskonna avavahetust, 10 km klassikas oli neljateistkümnes, vabatehnikasprindis kuueteistkümnes ja suusavahetusega sõidus 33. Kyllönen osales esimesel maailma karikasarja etapil 2007. aasta detsembris Kuusamos sprindis. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2010. aasta märtsis Drammenis, kui oli sprindis 13. Esimest korda jõudis ta esikümnesse 2012. aasta jaanuaris Milanos, kui oli sprindis viies. 2011.–2012. aasta hooajal oli ta sprindis lõplikus paremusjärjestuses üheksas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2012. aasta detsembris Canmore'is, kui oli 10 km klassikas teine. 16. detsembril oli ta Canmore'is suusavahetusega sõidus samuti teine. 2012.–2013. aasta Tour de Ski etapil Oberhofis oli Kyllönen 9 km klassikas kolmas ja saavutas üldkokkuvõttes üheksanda koha. Sotši etapil võitis ta paarissprindis koos Mona-Lisa Malvalehtoga esikoha ja oli etapil Davosis individuaalsprindis kolmas. 2012.–2013. aasta hooajal oli ta lõplikus järjestuses seitsmes, tavadistantsidel ja sprindi arvestuses viies. 2013.–2014. aasta hooaja etapil Asiagos oli Kyllönen klassikasprindis teine ja võitis koos Aino-Kaisa Saarineniga teatesprindis esikoha. 2013.–2014. aasta Tour de Skil oli ta kahel etapil kolmas ja üldjärjestuses kuues. Hooaja sprindiarvestuses oli ta kümnes. 2014 Sotšis hõbemedal teatesõidus Anne Kyllönen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 7. veebruar 2016) 152 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kaheksal korral, neist kolmel korral on ta on teine ja viiel korral kolmas. U23 FIS World Ski Championships 2010. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 Ski Championships 2011. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 World Ski Championships 2013. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 Olympic Winter Games. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 World Cup. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 WC Standings. FIS. Kasutatud 20. veebruar 2015 Anne Kyllöneni koduleht Anne Kyllönen FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Adrasajandik

Adrasajandik on maatulukuse ühik, mida kasutati Eestimaa kubermangus alates 1872. aastast. 1872 määratleti adramaa niisuguse maaomandina, millelt tuli maksta renti 300 rubla aastas. Seega võrdus adrasajandik 3 puhtakasurublaga. Praktikas kasutati enamasti selle ühiku kolmandikke ehk puhtakasurublasid. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 11
Vesna Fabjan

Vesna Fabjan (sündinud 13. märtsil 1985 Kranjis) on endine Sloveenia murdmaasuusataja. 2018. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial kandis Fabjan Sloveenia lippu. 2014 Sotšis pronksmedal sprindi vabastiilis Vesna Fabjan osales individuaalarvestuses 209 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi ta võitis. Vesna Fabjan FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Sandra Brown

Sandra Brown (sündinud 12. märtsil 1948) on USA kirjanik, kes on tuntud oma romantiliste romaanide ja trilleritega. Sandra Brown sündis USA-s Texase osariigis Waco linnas ja elas seal esimesed viis aastat. Ta on õppinud Texase kristlikus ülikoolis, Oklahoma osariigi ülikoolis ja Texase ülikoolis Arlingtonis. 1968. aastal abiellus ta Michael Browniga. Ta on lühikest aega töötanud näitlejana, parfümeeriapoe juhatajana ja telereklaamides modellina. Tema esimesed lühijutud ilmusid 1981. aastal. Peagi sõlmis algaja romaanikirjutaja esimesed lepingud kirjastusega oma käsikirjade avaldamiseks, võttes kohustuse kirjutada erinevate pseudonüümide all kuus raamatut aastas. Alates 1987. aastast kirjutab Brown romantilisi romaane ehk naistekaid. Suurem edu saabus 1990. aastal, mil tema romaan "Nagu kaks tilka vett" jõudis ajalehe New York Times bestsellerite nimekirja. Sellest ajast on kõik tema romaanid saanud bestselleriks. 1992. aastal sai Brown Ameerika Edukate Naiste Liidu preemia ning tema romaani "Prantsuse siid" põhjal valmis telefilm. Sellele järgnenud aastatel on ta saanud hulgaliselt autasusid ja olnud nomineeritud auhindadele. 1998. aastal anti talle ameerika romantikakirjanike gildi preemia "Ustavuse eest žanrile". Browni sulest on ilmunud üle kuuekümne raamatu, millest rohkem kui nelikümmend on olnud New York Timesi bestsellerid. Tema romaane on avaldatud kolmekümnes keeles ja neid on trükitud paljudes riikides kokku üle 70 miljoni eksemplari. Brown on Eesti raamatukogude üks populaarsemaid autoreid. Brown elab koos abikaasaga vaheldumisi Texases ja Lõuna-Carolinas. Sandra Browni koduleht Browni raamatud Apollo kodulehel Browni raamatud Erseni kodulehel Browni raamatud Rahva Raamatus
Ringlevad kasvajarakud

Ringlevad vähirakud ehk ringlevad tuumorirakud (ka tsirkuleerivad vähirakud) (inglise circulating tumor cells on vereringesse sisenenud vähirakud, mis ringlevad verega soontes vabalt ja mida seostatakse metastaaside levikuga ning vähisurmadega. Vabalt ringlevate vähirakkude esmakirjeldajaks 1869. aastal peetakse Austraalia arsti Thomas Ashworthi, kes tuvastas need rakud valgusmikroskoobiga ja arvas et need sarnanevad primaarse kasvajaga. Tänapäeval arvatakse, et nende rakkude varajane avastamine on suure tähtsusega kasvaja kaugsiirete kindlakstegemisel. Nende rakkude avastamise meetod ei ole veel veakindel, sest mitte kõik vähirakud ei ole suuremad kui vererakud ja paljud vähirakud veres liigeldes siiski surevad. CTCtrap-meetod Munasarja pahaloomuline kasvaja M. Craig Miller, Gerald V. Doyle, ja Leon W. M. M. Terstappen, of Circulating Tumor Cells Detected by the CellSearch System in Patients with Metastatic Breast Colorectal and Prostate Cancer[alaline kõdulink], Journal of Oncology, 2010 väljaanne (2010), artikli ID 617421, 8 lk, http://dx.doi.org/10.1155/2010/617421, veebiversioon (vaadatud 20.02.2015)(inglise keeles) Prof Colleen Coyne Nelson, Circulating Tumour Cells in Cancer- Pathway to Precision Oncology, 1—2- mai 2013 Uus meetod ajab vähirakud lõksu, 21. veebruar 2013 University of Texas M. D. Anderson Cancer Center, New route for ovarian cancer spread discovered, 14. juuli 2014
Külapood

Külapood on maapiirkonnas asuv kauplus. Esimesed külapoed rajati 19. sajandi algupoole. Rohkem rajati neid sama sajandi lõpupoole. Põhiliselt asutasid külapoode linnast maale asunud kaupmehed ning jõukamad rändkaupmehed ja harjuskid, 20. sajandil ka taluperemehed. Tavaliselt asusid samas hoones nii poeruum, laoruum kui ka kaupmehe pere eluruumid. Külapoes müüdi kõiki talus vajaminevaid kaupu, peamiselt toiduaineid ja majapidamistarbeid. Veel suuremaks muutus külapoodide arv siis, kui pärast Esimest maailmasõda lõpetasid tegevuse rändkaupmehed. Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 272-273
Julija Tšekaljova

Julija Vladimirovna Tšekaljova (sündinud 6. veebruaril 1984 Vologdas) on Venemaa murdmaasuusataja. 2013 Val di Fiemmes pronksmedal 10 km vabatehnikas pronksmedal teatesõidus Julija Tšekaljova on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 20. veebruar 2015) 105 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist ühe etapi on ta võitnud. Julija Tšekaljova FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Nora Roberts

Nora Roberts (kodanikunimi Eleanor Marie Robertson Aufem-Brinke Wilder, sündinud 10. oktoobril 1950 Silver Springis Marylandis) on USA kirjanik, paljude populaarsete romantiliste novellide ja kriminaalromaanide autor. Robertsi vanemad olid iiri päritolu. Nora mõtles lugusid välja juba koolilapsena, kuid kirja ei pannud muud kui koolikirjandeid. Alghariduse sai ta katoliku koolis. Montgomery Blairi keskkoolis õppides tutvus ta Ronald Aufdem-Brinkega. Nad abiellusid vastu vanemate tahtmist 1968. aastal, kohe pärast keskkooli lõpetamist. Neil sündis kaks poega. Abielu lõppes lahutusega 1983. aastal. Bruce Wilderiga abiellus Roberts 1985. aastal ja nad on siiani koos. Neile kuulub raamatupood Marylandi osariigis Boonsboros. Robertsi debüüdiks sai armastusromaan "Irish Thoroughbred" ilmus 1981. aastal. Varem oli ta oma käsikirju kirjastustele pakkunud kolme aasta jooksul, kuid need ei vaimustanud kirjastusi. Lisaks armastusromaanidele kirjutab Roberts ka futuristlikke detektiivilugusid leitnant Eve Dallasest. Roberts on kasutanud ka pseudonüüme J.D. Robb, Sarah Hardesty, Jill March. Roberts on võitnud kõik tähtsamad romaaniauhinnad ja on esimene kirjanik, kes arvati Ameerika Romaanikirjanike Kuulsuste Halli. Robertsi ametlik koduleht fantasticfiction.co.uk rwa.org Nora Robertsi raamatud Apollos Nora Robertsi teosed Erseni kodulehel
Kunda

Kunda on linn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. See asub Kunda jõe suudmealal. Kunda sai aleviõigused 1920. aastal, kui aleviga liideti Lontova, rannaküla Maagerand ja Lähta moonaküla. 1. maist 1938 on Kundal linnaõigused. Kundas mõõdeti 2014. aastal Eesti absoluutne maikuu soojarekord 33,1 kraadi. Linna järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Kunda lade. Kunda on tekkinud Kunda mõisaomaniku John Karl Girard de Soucantoni 1870. aastal rajatud tsemendivabriku juurde. Sellest ajast on Kundas tsementi toodetud ja praegu toodab seda AS Kunda Nordic Tsement, mis kuulub rahvusvahelise Heidelberg Cement Groupi koosseisu. Aastal 1905 valmis Rakvere–Kunda raudtee ja võeti kasutusele Kunda raudteejaam. Kunda alev sai 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks. Varem tähistas Kunda nimi linnast 2,5 kilomeetrit lõuna pool asunud Kunda mõisa, mida on esmamainitud 1443. aastal kivist vasallilinnusena. Mõis on nime saanud Cundiste perekonna järgi. 1770. aastatel püstitatud varaklassitsistlik mõisahoone on alates Teisest maailmasõjast varemeis. Linna idaservas asub Kunda hiiemägi. Kunda linna ja Kunda sadama vahel Kukerpalli orus asub Kukerpalli sild. Kunda linna omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aasta 12. detsembril. 2017. aastal ühines Kunda linn Viru-Nigula vallaga.  Pikemalt artiklis Kunda linnapeade loend 6. novembrist 2015 kuni 2018. aasta alguseni oli Kunda linnapea Kaido Veski. Kunda linnavolikogu juhtis 2017. aasta seisuga Janek Puusepp. Kundas tegutseb Kunda ühisgümnaasium ja Kunda lasteaed Kelluke. Tegutsevad Viru-Nigula valla muusikakool ja Viru-Nigula valla kultuurikeskus. Linnas asub veel Kunda linnaraamatukogu. Endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones on avatud Kunda tsemendimuuseum. Kunda tsemendivabriku pudelahi Klinkerveski hoone Dietz-ahju korsten nr 1 Päikeseloojang Kunda rannas Kundas tegutseb tsemenditehas (tsemendivabrik). Linnas on sündinud astronoom Ernst Öpik, kirikuõpetaja Voldemar Kuljus, näitleja Argo Aadli, kirjanik Jüri Parijõgi ja Harald Suislepp, keemik Michael Wittlich, kunstnik Uno Ong, pedagoogikateadlane Lembit Andresen, koreograaf Ženja Fokin ja taani helilooja Knudåge Riisager. Endisel omavalitsuslikul Kunda linnal oli neli sõpruslinna. Seinäjoki, Soome Söderhamn, Rootsi Gdynia, Poola Brocēni, Läti Kunda kultuur Kunda sadam Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud Sõbralaat Kunda alevivolinike loend 1934 Kunda linnavolinike loend 1939 Kunda Vabadussõja mälestussammas Kunda kirik Kunda tänavate loend EMK Kunda Betaania kogudus Kunda raudteejaam Kunda lipp Kunda vapp Maakatastri statistika, vaadatud 17.10.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Kunda+lade Linnaseadus., Riigi Teataja, nr. 43, 27 aprill 1938 Lääne-Viru maakonna Vihula, Viru-Nigula ja Väike-Maarja valla ning Kunda linna, Pärnu maakonna Pärnu-Jaagupi alevi ning Koonga ja Surju valla, Põlva maakonna Mooste valla ja Võru maakonna Vastseliina valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991) [1]  Kunda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rudolf Georg Gabrel

Rudolf Georg Gabrel (perekonnanimi ka Gabriel; 20. august (vkj)/ 1. september 1871 Küti vald, Viru-Jaagupi kihelkond, Virumaa – 23. juuli 1940) oli eesti jurist, poliitik ja kohtunik. Ta õppis aastatel 1882–1883 Rakvere linna algkoolis, aastatel 1884–1886 Rakvere kreiskoolis, aastatel 1887–1888 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, aastatel 1889–1892 Tartu kroonugümnaasiumis. Aastatel 1892–1894 õppis ta õigusteadust Tartu Ülikoolis, aastatel 1894–1896 Moskva Ülikoolis, mille ka lõpetas. Aastatel 1897–1902 oli ta kohtuametikandidaat Riia ringkonnakohtus. Aastatel 1903–1918 töötas ta notarina Võrus; lisaks oli ta aastal 1917 Võru maavalitsuse liige. Aastatel 1920–1921 oli ta Riigikohtu tsiviilosakonna sekretär; aastatel 1921–1922 oli ta Tartu-Võru Rahukogu alaline liige; aastatel 1922–1923 oli ta Kohtupalati liige. 12. oktoobrist 1923 kuni 15. detsembrini 1925 oli ta kohtuminister (Konstantin Pätsi teises valitsuses, Friedrich Akeli valitsuses ja Jüri Jaaksoni valitsuses). Lisaks täitis ta 20. veebruarist 1924 kuni 27. märtsini 1924 haridusministri kohuseid (nii Konstantin Pätsi teises valitsuses kui ka Friedrich Akeli valitsuses). Aastatel 1925–1933 oli ta Tartu-Võru Rahukogu esimees; aastast 1933 oli ta riigikohtunik. Leinakuulutus. Päevaleht nr 197, 25. juuli 1940. Lk 10 "Rudolf Gabrel 60-aastane". Postimees nr 238, 3. september 1931. Lk 7 Ene Sepp. "Eesti haridusministrid läbi aegade". Kooliuuenduslane nr 3/ 1994. Lk 17 Haud Tallinna Rahumäe kalmistul]
UPS

UPS võib tähendada: puhvertoiteallikas – varutoiteseade elektrivõrgu võimalike rikete ja häirete puhuks (lühend sõnadest Uninterruptible power supply) United Parcel Service – maailma suurim kullerteenuseid osutav ettevõte, mille peakorter asub Georgia osariigis Sandy Springsis.
Hannes Kulla

Hannes Kulla (21. juuni 1961 Tallinn – 2. juuni 2021 Pärnu) oli eesti näitleja ja matusekõneleja. Ta lõpetas aastal 1979 Pärnu 2. Keskkooli, õppis aastatel 1979–1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat. Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 11.lennu. Ta töötas aastatel 1984–1986 näitlejana Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris. https://koidulag.edu.ee/et/vilistlased 1985 William Wycherley "Provintsitar Londonis" (Dick Dorilant)
Neeruti Orajärv

Neeruti Orajärv on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Orajärv on Eesjärvest umbes 0,4 kilomeetrit põhja pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 2,6 hektari suuruse järve sügavus on 4,3 meetrit; koos lendmudaga 5,1 meetrit. Orajärv keskkonnaportaalis
Neeruti Sinijärv

Neeruti Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Sinijärv on Tagajärvest ligikaudu 600 meetrit ida pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 1,1 hektari suuruse järve sügavus on 4,8 meetrit. Sinijärv keskkonnaportaalis
Ilmandu jõgi

Ilmandu jõgi on jõgi Lääne-Virumaal. Ilmandu jõgi algab Ilmandu allikatest. Jõgi suubub Põltsamaa jõkke. Ilmandu jõe valgala suurus on 65,1 km². Ilmandu jõgi keskkonnaportaalis
Kadrina Vabadussõja mälestussammas

Kadrina Vabadussõja mälestussammas on Kadrina kirikuaias asuv Vabadussõja mälestusmärk. Selle kavandas Kadrina Katariina koguduse õpetaja Gustav Johannes Beermann. Mälestussammas avati 15. augustil 1926. Kujur Constanze von Wetter-Rosenthali kavandite järgi valmistati 1928. aastal lisaks kaks pronksbareljeefi. Osaliselt lõhuti mälestusmärk 18. juunil 1941. Mälestusmärk on 2003. aastal arvatud ajaloomälestiseks. Kadrina Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Kultuurimälestis nr 27124 "Vabadussõja mälestussammas" "Kadrina Vabadussõja mälestussamba ehitus". Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:114 Kadrina Vabadussõda ja I maailmasõda, www.monument.ee
Viitna Linajärv

Viitna Linajärv on eutroofne järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas. Järve pindala on 4,2 hektarit, sügavus umbes 5 meetrit. Kaldajoone pikkus on 872 meetrit. Vesi on hallikaskollane, vähese läbipaistvusega. Järve põhjas on kuni 8,5 m paksune mudakiht, sellest 7 m on tekkinud viimase 100-200 aasta jooksul, mil järve kasutati lina leotamiseks. Toitainete rohkus põhjustab vetikate vohamist. Vetikad kulutavad hapniku ära ning talvel võib tekkida hapnikupuudus. Seetõttu elab siin vähe kalu, peamiselt kogred. Linajärv keskkonnaportaalis
Juhtsirge

Juhtsirge (ka juhtjoon või direktriss) on koonuselõigete (ringjoone, ellipsi, parabooli ja hüperbooli) kõverjoonte loogikat, seaduspära selgitav mõiste. Juhtsirge on selline sirgjoon, mis on risti koonuselõigete selle sümmeetriateljega, mis läbib fookust või fookusi. Kui fookus asub lõiketasandil kõverjoone seespoolses osas (näiteks nagu ringjoone keskpunkt ringjoone sees), siis juhtsirge asub koonuselõike joonest kindlal kaugusel selsamal tasandil teisel pool, n-ö kumerusepoolsel välisküljel. Seega on koonuselõiked kõverjooned, mis jäävad fookuse ja juhtsirge vahele. Koonuselõigete puhul kehtib kindel seaduspärasus: koonuselõike joone iga punkti kaugus fookusest ja kaugus juhtsirgest moodustavad terve koonuselõike joone ulatuses täpselt sama suhte. Seda suhet iseloomustab ekstsentrilisus. Erinevad koonuselõiked on erineva ekstsentrilisusega. Ekstsentrilisuse muutumisega muutub ka juhtsirge kaugus koonuselõike joonest. Ringjoone puhul asub juhtsirge lõiketasandil lõpmatus kauguses (ringjoone puhul ainukesena saab juhtsirgeid olla lõpmatult palju, sest ringjoonele saab luua lõpmatult palju sümmeetriatelgi). Ellipsitel on 2 juhtsirget. Ellipsite ekstsentrilisuse suurenedes 0-st 1 poole liiguvad juhtsirged lõpmatusest ellipsi joonele lähemale. Kui juhtsirge on koonuselõike joonest täpselt samal kaugusel kui fokaalkaugus, siis on tegemist parabooliga. Ekstsentrilisuse suurenedes arvust 1 suuremaks moodustuvad hüperboolid. Hüperboolil, mis koosneb kahest kõverjoonest on ka vastavalt 2 juhtsirget. Ekstsentrilisuse suurenedes lähenevad juhtsirged hüperbooli joontele. Kui ekstsentrilisus on maksimaalne, on ka juhtsirge ja hüperbooli joone vahe minimaalne. Juhtsirge iseloomustus (inglise keeles)
Norra küberkaitse

Norra küberkaitse (norra keeles Cyberforsvaret – 'küberkaitse', lühendatult Cyber või CYFOR) on Norra kaitseväe väeliik, mis vastutab Norra sõjaväeside, küberkaitse ja kübersõja pidamise eest. Küberkaitsesse kuulub 1500 inimest[viide?], kes paiknevad 60 paigas. Peakorter on Lillehammeri vallas Jørstadmoenis. Suurem baas on ka Kolsåsi mäe juures Oslo lähedal. Küberkaitse ülem on kindralmajor Odd Egil Pedersen. Varem oli ülemaks kindralmajor Roar Sundseth. Küberkaitse sai eraldi väeliigiks 18. septembril 2012. Varem nimetati seda valdkonda Forsvarets informasjonsinfrastruktur (Kaitseväe infotaristu).. Küberkaitse ülesanne on käitada, valvata ja kaitsta kaitseväe infosüsteeme. Tihedas koostöös riikliku julgeolekuametiga (Nasjonal sikkerhetsmyndighet) on selle ülesanne hoida ära ja avastada küberrünnakuid kaitseväe vastu.. Küberkaitsel ei ole tsiviilülesandeid, kuid ta saab vajadusel NorCERTile ja teistele asjaomastele organitele abiks olla. Küberkaitse eelarvet kärbitakse 2015. aastal poole võrra ja järgmistel aastatel 70%. Küberkaitsel on kaks osakonda. Kompetentsi- ja transformatsiooniosakond (Cyberforsvarets kompetanse- og transformasjonsavdeling, CYFOR CKT) koolitab personali, arendab kaitseväe süsteeme ja saadab vajaduse korral kiiresti personali kommunikatsiooniprobleemide lahendamiseks kodu- või välismaal. Osakonnal on baas Jørstadmoenis ja allosakonnad Haakonsverni sõjaväebaasis, Rygge lennuväebaasis, Kjeviki lennuväebaasis, Rena laagris ja Bodø pealennuväebaasis ning kaitseväe operatiivses peakorteris (Forsvarets operative hovedkvarter) Reitanis. Küberteenistuste ja -operatsioonide osakond (Cyberforsvarets avdeling for cybertjenester og -operasjoner​, CYFOR CTO) käitab ja kaitseb kaitseväe süsteeme; selle peabaas on Kolsåsis Oslo lähedal ning sel on 60 allüksust, sealhulgas Jan Mayenil. Cyberforsvarets kompetanse- og transformasjonsavdeling Forsvarets ingeniørhøgskole (FIH; kaitseväe insenerikõrgkool) Arkivtjenesten i Forsvaret (ATJ; kaitseväe arhiiviteenistus) Communication and Information Systems Task Group (CIS TG) Taktisk datalinksvadron (TDL; taktikaline andmesideeskadron) Cyberforsvarets avdeling for cybertjenester og -operasjoner Avdeling for beskyttelse av kritisk infrastruktur (BKI; kriitilise taristu kaitse osakond) Avdeling for sensorer (andurite osakond) Forsvarets kommunikasjonsinfrastruktur (FKI; kaitseväe kommunikatsioonitaristu) Forsvarets satellittstasjon Eggemoen (kaitseväe Eggemoeni satelliidijaam) Forsvarets nettkontrollsenter (NKS) Forsvarets meldingskontrollsenter (MKS) Sveinung Berg Bentzrød. Norsk Cyber-forsvar mister 70 prosent av investeringsbudsjettet, aftenposten.no, 12.5.2015. Jonas Blich Bakken. Vår svakeste forsvarsgren: - Vi opplever målrettede angrep, hver uke, dn.no, 23.2.2013. Cyberforsvaret offisielt etablert i dag, regjeringen.no, 18.09.2012.
Radikaaldemokraatlik Koondis

Radikaaldemokraatlik Koondis (hiljem Eesti Vabadusmeelsed Föderalistid) oli 1947. aastal Rootsis asutatud eesti pagulaste erakond. Koondis asutati pagulaslaagrites kohtunud noorema põlvkonna intellektuaalide poolt. Algatajaks oli Vahur Linnuste, kes soovis toetuda Jüri Vilmsi traditsioonidele 1917. aastast, erilise rõhuasetusega kultuuriradikalismile. Maailmavaateliselt seisis erakond lähedal libertarismile, rõhutades riigi keskvõimu minimeerimist ja kodanikuvabaduste maksimeerimist. "Meie föderalism taotles ühiskonnakorda, mis teeks kommunistliku või natsistliku diktatuuri võimatuks. Tulipunktis oli küsimus: kuidas hajutada riigi keskvõimu ning ellu viia detsentraliseeritud võimusüsteem," on meenutanud Ilmar Mikiver. Erakond kuulus Eesti Rahvusnõukogu koosseisu ning andis välja bülletääni Radikaaldemokraat ja ajalehte, hiljem ajakirja Vaba Eesti. Hiilgeajal oli sellel umbes 400 liiget, nende hulgas veel näiteks Harri Kiisk, Raimond Kolk, Ilmar Laaban, Hans Lebert, Kalju Lepik, Rein Marandi, Olev Mikiver, Harry Olt, Imant Rebane, Jüri Seim, Peeter Tõnus, Rein Riitsalu ja Vaptas Urke. 1979. aastal lahkus erakond Eesti Rahvusnõukogu koosseisust, sest oli oma tegevuse selleks ajaks praktiliselt lõpetanud. Ameerika päevikust: EL ja föderalistlik nostalgia
Ine Marie Eriksen Søreide

Ine Marie Eriksen Søreide (sündinud 2. mail 1976) on Norra poliitik ja alates 20. oktoobrist 2017 kuni 14. oktoobrini 2021 Norra välisminister. 2013–2017 oli ta Norra kaitseminister. Ta kuulub erakonda Høyre. Eriksen Søreide alustas 1995. aastal õpinguid Tromsø ülikooli õigusteaduskonnas ja ülikooli ajal liitus ta Høyrega. 2000. aastal sai ta erakonna keskkomitee liikmeks ja noortekogu esimeheks. 2005. aastal valiti ta Stortingisse ja 16. oktoobril 2013 sai temast kaitseminister.