laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dave Lepard

Dave Lepard (sündinud David Roberto Hellman; 28. mai 1980 – 20. jaanuar 2006 Uppsala, Rootsi) oli Rootsi glam metal'i bändi Crashdïet laulja ja kitarrist. 1990. aastate keskel oli ta laulja vana kooli death metal'i bändis Warpath. 2000. aastal lõi ta bändi Crashdïet, ent 2002. aastal bänd läks lahku ja jätkas uue koosseisuga. Nende muusika oli 1980. aastate glam metal'i bändide stiilis, nagu Mötley Crüe ja Twisted Sister, ning bänd sai kiiresti kuulsaks, eriti Rootsis. Crashdïet ilmutas debüütalbumi "Rest in Sleaze", millest sai Rootsis suur hitt[viide?], ning singlina ilmusid laulud "Riot in Everyone", "Breakin' the Chainz", "Knokk 'Em Down" ja "It's A Miracle". 26. jaanuaril 2006 tegi 25-aastane Dave Lepard enesetapu. See juhtus ta enda korteris depressioonihoo käigus. Tema kolm bändikaaslast korraldasi veebruaris tema austuseks mälestuskontserdi. Nad otsustasid endiselt kokku jääda ja 2007. aasta oktoobris teatasid nad pärast läbirääkimisi Lepardi perekonnaga, et jätkavad endiselt Crashdïet' nime all. Uueks lauljaks sai H. Olliver Twisted.
Toomas Hussar

Toomas Hussar (sündinud 1. mail 1962 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja, näitekirjanik ja režissöör. Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 16. Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1980–1981 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, 1981–1983 EELK Usuteaduse Instituudis usuteadust ning 1986–1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlemist, kuid ei lõpetanud. 1988–1996 oli ta Gregori Trupi juht ja lavastas 11 enda kirjutatud näidendit (neist nelja on etendatud teatrifestivalil Baltoscandal). 1994–1996 töötas Hussar Rakvere Teatri kirjandusala juhatajana. Samal perioodil kirjutas ja lavastas ta koos Ervin Õunapuuga näidendid "Ilma sisulise mõtteta riiklik püha" ja "Immelmanni sõlm". 1. jaanuaril 1998 jõudis ekraanile tandemi teledraama "Linnapea ehk Hirmu põhivormid" (nimiosas Arvo Kukumägi). Hussar on Eesti Lavastajate Liidu liige (1994). Toomas Hussar on kirjutanud ja lavastanud näidendeid ja teledraamasid, tema jutustusi on ilmunud mitmes novellikogumikus. Esimeseks filmitööks režissöörina oli Tallinnfilmis valminud lühifilm "Mis juhtus, Waldemar?" (1990, Peeter Sirge diplomitöö Moskva filmikoolis, peaosas Mait Lepik). 2012. aastal lavastas Hussar täispika mängufilmi "Seenelkäik", mille eest pälvis Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna Neitsi Maali (kahasse Sulev Keeduse dokumentaalfilmiga "Varesesaare venelased"). 1989 Hussar, Saarepera " Viimane öö" 1990 "Roike taust" 1991 "Lågmälda" 2012 Tammsaare "Uurimise all" 1990 "Mis juhtus, Waldemar?" 1990 "Mis juhtus msj. Waldemariga" 1994 "Tulivesi" (tudeng) 2012 "Seenelkäik" 2016 "Luuraja ja luuletaja" 1997 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Tule minuga lendama", koos Ervin Õunapuuga) 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse I preemia telenäidendite kategoorias ("Romanss trompetile", koos Ervin Õunapuuga) 2012 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Piret Tibbo-Hudginsiga; aasta menufilm "Seenelkäik")
Järeltäiend

Järeltäiend on täiend, mis asub nimisõnafraasis põhisõna järel. Järelasendit kasutatakse täiendi esiletõstmiseks peamiselt ilukirjanduskeeles ja emotsionaalses kõnekeeles: Aken, väike ja määrdunud, summutas kogu valguse; Tüdruk, väle kui välk, jooksis kommipoodi. Järeltäiend võib olla täpsustavat lauseosa esile tõstev ja pikem: Talveöö, karge ja sünge. Maja, massiivne ja kandiline. asesõna laiendav: Miski inimlik pole meile võõras. Miski muu; mina vaene. võrdlustarind: Meri, must kui öö. Naeratus, särav kui päike. fraasi peasõnast lahutatud, mis tähendab et järeltäiend paikneb lause lõpus: Referaadi saatis ta mulle ingliskeelse = Ta saatis mulle ingliskeelse referaadi. Vesi jooksis kraanist hästi külm = Kraanist jooksis hästi külm vesi. Kirja saatis ta lühikese = Ta saatis lühikese kirja. asendatav täiendkõrvallausega, kus vastav omadussõna on öeldistäide, ning lause lõpus paiknev järeltäiend on kui iseseisev elliptiline lause: Ta kleit, päikesest pleekinud ja vihmast märg, rebenes katki. = Ta kleit, mis oli päikesest pleekinud ja vihmast märg, rebenes katki. Rühma juhtis nooruke leitnant, peenike kui piitsavars. = Rühma juhtis nooruke leitnant. Peenike kui piitsavars. mitmesõnaline. Ühesõnaline järeltäiend esineb vaid asesõna või nime, sõnade ema, isa, õde, vend jms juures, eriti üttes: Õde, kallis, ulata mulle raamat. Sina, õnnetu, oled tõesti palju kannatanud! lauses fraasi peasõnaga käändes ja arvus ühilduv, v.a. neli viimast käänet. Järeltäiendina kasutatakse asesõnu niisugune, selline, seesugune, säärane ja sihuke jmt, mis laiendavad isikulist asesõna: Kes ta niisugune on? kõnekeeles hinnangulist nimisõna: Lollpea niisugune! nimisõna, kui nimisõnafraas sisaldab ka eestäiendit, milleks on näitav asesõna: Kes see plika säärane on? Kui järeltäiendiks on omadussõna, siis eraldatakse see põhjast koma(de)ga. Omastavas käändes täiendi või kaassõna laiendi järellisand eraldatakse komaga vaid eest. Lydia Koidula, meie ärkamisaja suurima luuletaja haud asub Metsakalmistul. Komaga ei eraldata olevas käändes ja kui-lisandit: Onu vanema inimesena ei võtnud noorte trallist osa. Onu kui vanem inimene ei võtnud noorte trallist osa. vähendava või hellitleva varjundiga ilma täienditeta järellisandit: Laps rumaluke ei saa veel asjadest aru. isikulist asesõna laiendavat täienditeta järellisandit, kui lause ei muutu arusaamatuks: Teil perenaistel on alati kiire. Omadussõnaline täiend Eestäiend Määrustäiend Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=3&id=462 http://math.ut.ee/~kaili/thesis/pt3_8_7.html
Jartsevo

Jartsevo on linn Venemaal Smolenski oblastis, Jartsevo rajooni keskus. Asub Smolenskist 63 km kaugusel Vopi jõe vasakkaldal. Asulat on esmamainitud 1610. aastal. 1873. aastal rajati seal suur tekstiilitehas. 1925. aastal sai asulast Smolenski kubermangu Duhhovštšina maakonna keskus, ka maakond nimetati ümber Jartsevo maakonnaks. Asula sai linnaõigused 1926. aastal. http://www.yartsevo.ru
Preilikivi

Preilikivi on Kärde mäel asuv kivi, mis märgib Stackelbergide vanima tütre (Margarethe Victoria, sünd. 1882) hauda Kärde mõisa kalmistul. Noore neiu surma asjaolud jäid rahvale ebaselgeks, seetõttu on tekkinud mitmeid versioone. Ametlikult uppus Margarethe Victoria 27. juunil 1903 Lõuna-Tartumaal Löwenhofis (Kuigatsis). Kuna enesetapjaid kirikuaeda matta ei tohtinud, leidis isa talle viimse puhkepaiga Kärde mäe lõunapoolse oru veerul. Suur looduslik kivi Stackelbergide sisseraiutud vapi ja nimega olevat jäänud haua jalutsisse, sest preili ei surnud loomulikku surma. Kivil seisis mustast kivist rist, haua peatsis tahvel täieliku nimega. Lõhutud risti tükke võib veel praegugi näha, tahvel on kaduma läinud. Hauakivi juurde viib nulgudega ääristatud rada. Kivisse raiutud vapikilbil on all kolm mäge, millel kaks pärnatüve kahe paremale ja vasakule alla rippuva lehega. Murtud tüved lehtedega sümboliseerivad Stackelbergide suguvõsa, mida võib küll murda, aga ei saa hävitada, sest tugevatest juurtest sirguvad uued harud. Victor von Stackelberg olevat tahtnud Kärde mäele ehitada ka kabeli, kuid mõtteks see jäigi. Kui ajalugu poleks pöördunud, võinuks sellest kohast saada Stackelbergide perekonna matmispaik. Rahva hulgas on enesetapu ajendina nimetatud õnnetut armastust mõisatöölise või talupoisi vastu, aga ka kihlatut – Kuremaa noorparuni – reetlikku käitumist. Aegade jooksul on neiu uppumiskohana nimetatud Kuremaa järve, Elva järve, Väikest Linajärve, Kärde tiiki ja Endla järve. Kärde mõisa kalmistu Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Torma mõis

Torma mõis (saksa keeles Torma) on endine mõis, mis kuulus Tartumaal Torma kihelkonda. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuvad mõisahooned Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Mõisat on esmamainitud 1493. aastal. 19. sajandi esimesel poolel viidi mõisasüda selle praegusse asukohta, varem asus see 2 kilomeetrit lõuna pool ja kandis saksakeelset nime Padefest. Torma mõisa park Mõisa saeveski Mõisa küüni varemed Tõllakuuri varemed Mõisa sõiduhobuste tall Mõisa kupjamaja Mõisa viinavabrik Torma mõis Mõisaportaalis Torma mõisahoonete kaitse alla võtmise ettepanek Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Torma mõis (Torma khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pajusi mõis

Pajusi mõis (saksa keeles Pajus) on endine rüütlimõis Põltsamaa kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Pajusi mõis Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas. Mõis rajati 17. sajandil. 1721. aastal kinkis Peeter I mõisa sõjaliste teenete eest riiginõunik Heinrich von Fickile. Alates 1820. aastast kuulus mõis Wahlidele. Tänapäeval tegutseb mõisa peahoones Pajusi rahvamaja. Mõisa südamest linnulennult umbes 1,35 km kaugusele põhjakirdesse jääb mõisa kalmistu. Pajusi mõisa peahoone Mõisa valitsejamaja Mõisa ait Mõisa park Mõisa meierei Pajusi küla. eestigiid.ee, vaadatud 4. novembril 2012 Pajusi mõisast Eesti mõisaportaalis Pajusi mõis (Põltsamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Modellindus

Modell (prantsuse keeles modèle, varasem nimetus ka mannekeen) on inimene, kelle tööks on edendada, demonstreerida ja reklaamida kaubanduslikke tooteid (eelkõige rõivaid). Eristatakse moemodelle, kataloogimodelle, glamuurimodelle, fitnessmodelle ja kunstimodelle. Moemaailmas jagunevad modellid kõrgmoe ning kataloogimoe modellideks. Kõrgmoe modellid osalevad moeetendustel ja poseerivad kõrgmoe ajakirjades, nagu Vogue. Headeks näideteks on Cindy Crawford, Naomi Campbell ja Kate Moss. Kataloogimoe modellid esinevad moeajakirjades ja reklaamides ning reklaamivad jaekaubandustooteid. Mõned tuntumad reklaamimodellid on Irina Shayk, Bar Refaeli ja Josie Maran. Modellinduses on palju erinevaid žanre, sealhulgas moetoimetus, elustiilitoimetus, poodium, reklaam, kataloog, glamuur, treening, ilu, kaunid kunstid ja elustiil. Iga žanr on seotud teatud modellinduse tüübiga. Moemodellid võivad töötada igas žanris. Teisest küljest, teiste modellide, nagu glamuuri- või reklaamimodellide (mõnikord nimetatakse ka elustiilimodellideks) töö võib olla piiritletud.
Mällikvere mõis

Mällikvere mõis (saksa keeles Melligfer) oli Uue-Põltsamaa mõisa kõrvalmõis Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Mällikvere
Kaavere mõis

Kaavere mõis (saksa keeles Kawershof) oli mõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põltsamaa valla territooriumile. Kaavere mõisa omanikuks sai 1750. aastal Jakob Heinrich von Lilienfeld oma äia Heinrich von Ficki testamendi järgi, kui Kaavere 1750. aastal eraldati Vana-Põltsamaa mõisast. 1787. aastal andis J. H. von Lilienfeldi lesk Christina (sünd. von Fick) mõisa üle oma pojale, kuninglikule preisi kammerhärrale Carl Magnus von Lilienfeldile., kes 1824. aastal pantis mõisa Reinhold Johann Ludwig von Samson-Himmelstjernale, kes mõisa 1835. aastal lõplikult omandas. Reinhold Johann Ludwig von Samson-Himmelstjernale kuulusid ka Urvaste, Torma, Kivijärve ja Kurista mõis. Aastatel 1820–1919 kuulus Kaavere mõis Kurista mõisa kõrvalmõisana von Samson-Himmelstjernadele.. Alates 1855. aastast oli Kaavere mõis koos Kurista mõisaga fideikomissmõis. 1866. aasta vallaseadusega eraldati mõisa järelevalve alt Kaavere vald, mis läks Venemaa keisririigi ametnike järelevalve alla. Mõisa haldusalasse kuulusid Kaavere ja Sulustvere küla. Uue-Põltsamaa mõis Põltsamaa turismiinfo (vaadatud 20. detsembril 2012) Kaavere mõis - EAA.1343, Eesti Ajalooarhiiv Kurista mõis Eesti mõisaportaal (vaadatud 20. detsembril 2012) "Kaavere vald". Rahvusarhiivi Eesti valdade register 1866-1917. Vaadatud 19.10.2017. Kaavere mõis kultuurimälestiste registris Kaavere mõis (Põltsamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Krisse Salminen

Krisse Salminen (täisnimega Heidi Kristiina Salminen; sündinud 28. mail 1976 Hollolas Soomes) on Soome lavakoomik ja telesaatejuht. Salminen on telesaatejuht Reijo Salmineni ja näitleja Kaarina Turuneni tütar, tema vend Eppu Salminen on samuti näitleja. Koomikuna on tema lavakuju enesekeskne ja ennast täis blondiin, kes räägib liialdatud nasaalses Helsingi kõnekeeles. Salminen on Soomes viimastel aastatel esile kerkinud lavakoomika keskne kuju. Krisse Salminen oli 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuht. Ta on juhtinud telesaateid "Krisse Show" ja "Krisse Road Show". 2012. aastal esines Salminen sarja "Tantsud tähtedega" Soome versioonis "Tanssii tähtien kanssa", kus tema kutselisest tantsijast partner oli Matti Puro. 2003 Telvis – parim seriaalinäitlejanna 2003 Venla – parim esineja 2004 Telvis – parim seriaalinäitlejanna 2005 Telvis – parim seriaalinäitlejanna 2004–2005 "Krisse" 2006–2007 "Krisse Show" 2007 "Krisse Road Show" 2007 "Röyhkeä diplomaatti" 2009–2010 "Ne Salmiset" 2011– "Krissen vaaligrilli" 2005 "Robotid", Piperi hääl soome keeles 2006 "Keisarin salaisuus", hääl 2007 "Shrek 3", Lumivalgekese hääl soome keeles 2010 "Toy Story 3", Barbie hääl soome keeles Krisse Salminen andmekogus IMDb (inglise) Krisse Road Show (soome keeles)
Viivi Pumpanen

Viivi Amalia Pumpanen (sündinud 20. juulil 1988 Soomes Vantaas) on Soome iluduskuninganna, kes võitis 2010. aastal konkursi Miss Suomi ning esindas Soomet 2010. aasta konkursil Miss Universe. 2009. aastal valiti Pumpanen Miss Helsinkiks. Miss Suomi konkursi 71. võitjana võttis Viivi Pumpanen krooni 2009. aasta missilt Essi Pöystilt vastu 17. jaanuaril 2010, öeldes: "Ma olen sellest unistanud juba kaheksa-aastasest peale. Mu ema ja isa on mind toetanud." Temalt võttis tiitli omakorda üle 2010. aasta võitja Pia Pakarinen. 23. augustil 2010 võistles ta konkursil Miss Universe Las Vegases USA-s, Nevada osariigis. Viivi Pumpanen kaalus võistluse ajal 52 kilo, tema pikkus oli 169 cm ja tal olid pruunid juuksed. Ta on mänginud soomekeelsetes filmides ja sarjades. Ta on olnud abielus Otso Rantakariga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2012. Vaadatud 3. novembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Hörkkö, Panu (18. jaanuar 2024). "Viivi Pumpanen ja Robert Helenius: salasuhde paljastui". Seiska.fi (soome). Vaadatud 19. jaanuaril 2024. Official Miss Suomi konkursi koduleht
Lola Wallinkoski

Iyabode Ololade (Lola) Remilekun Wallinkoski (neiupõlvenimega Odusoga; sündinud 30. juunil 1977 Soomes Turus) on Soome modell ja Miss Suomi konkursi võitja 1996. aastal. 1997. aastal võitis ta konkursi Miss Scandinavia. 17. juunil 1996 tuli ta teiseks printsessiks konkursil Miss Universe Las Vegases. Wallinkoski on 174 cm pikk ja kaalus Soome missina 54 kg. Tema ema on pärit Soomest ja isa Nigeeriast. 12. augustil 2005 abiellus ta Jarkko Wallinkoskiga. Neil on tütar Denise Patricia (sündinud 2004) ja poeg Sylvester Ilmari Jalmari (sündinud juulis 2006). Lola Wallinkoski elulugu (soome keeles)
Pomplamoose

Pomplamoose on Ameerika Ühendriikide indie-ansambel, mille liikmed on Jack Conte ja Nataly Dawn. Ansambel sündis 2008. aasta suvel ning on saanud tuntuks eelkõige YouTube'i kaudu. Ansambli mõlemad liikmed on teinud ka soolokarjääri. "Pomplamoose" (2009) "Tribute to Famous People" (2010) "Pomplamoose: Season 2" (2014) "Besides" (2015) "Hey It's Pomplamoose" (2016) "Winter Wishes" (2018) "Best of 2018" (2018) "Best of 2019" (2020) "Lucid Dreaming Soundtrack" (2020) "Invisible People" (2020) Ansambli koduleht Ansambel YouTube'is
Haidad

Haidad on Põhja-Ameerika indiaanirahvas, kes räägivad haida keelt. Üldarv umbes 3000. Nende asuala on Vaikse ookeani rannikul USA Alaska osariigis ja Kanada Briti Columbia provintsis.
Hadia Tajik

Hadia Tajik (sündinud 18. juulil 1983 Rogalandis) on Norra jurist, ajakirjanik ja poliitik. Tema vanemad emigreerusid Pakistanist Norrasse 1970. aastate alguses. Ta on Norra Töölispartei liikmena parlamendiliige. 21. septembril 2012 nimetati ta Norra kultuuriministriks. Seega sai ta Norra läbi aegade noorimaks ja esimeseks muslimist ministriks. Ta oli selles ametis kuni 16. oktoobrini 2013.
Pala mõis

Pala mõis (saksa keeles Palla) oli rüütlimõis Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Tänapäeval on mõisahooned Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumil. Pala mõis eraldatati 1701. aastal Jõe (Jaegel) mõisast. Esimesteks omanikeks said von Bockid, kui 1701. aastal müüs Carl Wilhelm von Stackelberg Jõe mõisast eraldatud Pala mõisa Georg Johann von Bockile, Bockid vahetasid selle 1716. aastal Kivijärve mõisa vastu. Alates 1716. aastast, 1725. aastast sai Pala mõisa ainuomanikuks Andreas von Stryk, kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli ta aga von Strykide aadliperekonna omanduses. Pala mõisa karjamõisad olid: Aleksandri, Mareti, Nuka mõis. Pala mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Pala mõis, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1809 Pala mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 200 [1].
Aidu looduskaitseala

Aidu looduskaitseala on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Selle maismaaosa pindala on 310,5 ha. Aidu looduskaitseala oli loodud 19. novembri 2002 Vabariigi Valitsuse määrusega nr 356. Kaitseala loomise eesmärgiks on must-toonekure, metsise, laanepüü ja kassikaku elupaika ning ürgmetsailmeliste puistute säilitamine. Looduskaitseala territooriumil on levinud kuusikud ja männikud vanusega kohati 180 aastani. Inimtegevus seal peaaegu puudub, välja arvates kuivendamise mõju. Aidu looduskaitsealal on palju ohustatud liike, eriti sammaltaimed, seened ja selgrootud loomad, peamiselt mardikad. Seal on leitud järgmisi kaitsealuseid taimi: ungrukold, kaunis kuldking, kahkjaspunane sõrmkäpp ja pruunikas pesajuur. Peale ülalnimetatud haruldasemaid linde pesitsevad Aidus valgeselg-kirjurähn ja kanakull. Aidu looduskaitseala Turismiwebis Aidu looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Jeremiaad

Jeremiaad on nutulaul või kaebelugu, enamasti proosas, ent mõnikord värsis. See sõna on kasutusele tulnud Vana Testamendi prohvet Jeremia nutulaulu järgi. Eleegia Itk
Konrad (Tüüringi maakrahv)

Konrad (tuntud ka Konrad Raspe nime all; umbes 1206 – 24. juuli 1240) oli Saksa ordu viies kõrgmeister aastatel 1239–1240. Konrad oli Tüüringi maakrahvi Hermann I poeg. Alates 1227. aastast oli ta Hessen-Gudensbergi krahv ja kuulus 1227–1231 Tüüringi regendivalitsusse, mida juhtis tema vend Heinrich Raspe. 1234. aastal loobus Konrad krahvitiitlist ja liitus Saksa orduga. 1239. aastal valiti ta ilmselt oma perekonna suure mõju tõttu paavsti kuurias Hermann von Salza järel Saksa ordu uueks kõrgmeistriks. Oma lühikese ametiaja kestel paistis ta eelkõige silma Tüüringi ja oma suguvõsa huvide edendamisega. Sõitnud varasuvel 1240. aastal Itaaliasse, haigestus ta seal ja suri. Tema põrm viidi Saksamaale ja maeti Marburgi Püha Elisabethi kirikusse.
Arved Külanurm

Arved Külanurm (sündinud 9. septembril 1948 Võrumaal Meremäe vallas Tääglova külas) on eesti maadlus- ja sumotreener. Arved Külanurm lõpetas 1969. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi põllumajanduse mehhaniseerimise erialal ja 1974. aastal Tartu Pedagoogilise Kooli Pärnu filiaali kehalise kasvatuse erialal. Töömeheteed alustas ta Põltsamaa Põllu- ja Kodumajanduskoolis traktorite õppesõidu õpetajana. Aastail 1970–2000 töötas ta samas koolis kehalise kasvatuse õpetajana. Külanurm on võistelnud Eesti meistrivõistlustel suusatamises, murdmaajooksus, orienteerumises, tõstmises, Kreeka-Rooma maadluses ja vabamaadluses. Ta on tulnud Eesti meistriks autoorienteerumises. Arved Külanurm alustas treeneritööd 1. jaanuaril 1966. Aastatel 1975–1978 oli Arved Külanurm Eesti orienteerujate noortekoondise treener. Tema esimene õpilane oli hilisem meistersportlane Maido Kaljur. 2003–2007 oli Külanurm Eesti sumo noortekoondise treener ja 2006–2007 Eesti naistemaadluse treener. 2000. aastast on ta Põltsamaa spordiklubi Nipi maadlustreener. 27. oktoobril 2020 anti Külanurmele Eesti Kvalifikatsiooniraamistiku 7. taseme maadlustreeneri kutse (eluaegne). Lisaks on tal sumotreeneri 3. kategooria kutse. Arved Külanurme käe all on teiste seas treeninud kahekordne Euroopa meister Johanna Kikkas ja Epp Mäe. Meestest on häid tulemusi saavutanud Hergo Andruse, Ardi Andruse, Aimar Andruse, Sander Orion ja Hendrik Orion. Jõgevamaa parim treener (2010, 2011, 2012) Jõgevamaa Kuldrist (2012) Põltsamaa valla aukodanik (2021) Põldoja, A. Maadleja hingega. Maksimalist treener, Maadlus, 1/2021, lk 54 "Arved Külanurm eluaegne EKR7 taseme maadlustreener", Eesti Maadlusliidu koduleht Sissekanne Eesti spordiregistris. Vaadatud 4. november 2012 "Edu tuleb tööle pühendudes" Vooremaa, 4. oktoober 2011 "Parim treener maadlustreener Arved Külanurm"[alaline kõdulink], Vooremaa, 27. jaanuar 2011 "Arved Külanurm on optimistlik, kuid samal ajal enesekriitiline treener"[alaline kõdulink]. Vooremaa, 21. jaanuar 2012 "Jõgevamaa Kuldristi pälvib viis ja Hõberisti neli inimest"[alaline kõdulink]. Vooremaa, 23. veebruar 2012 "Põltsamaa valla aukodanik Arved Külanurm". Maadlusliidu koduleht, vadatud 16.09.2021 Biograafia ESBL-is
Harta 77

Harta 77 (tšehhi ja slovaki keeles Charta 77) oli opositsiooniline rühmitus Tšehhoslovakkias aastatel 1976–1992, mis nõudis kodanikuühiskonna, demokraatia ja õigusriigi taastamist. Liikumise nimetus tulenes jaanuaris 1977 välja antud manifestist ja selle põhilised initsiaatorid olid Václav Havel, Jan Patočka, Zdeněk Mlynář, Jiří Hájek ning Pavel Kohout. Harta 77 loodi vastusena tšehhi rokigrupi The Plastic People of the Universe arreteerimisele. Harta 77 manifest, mis koostati 1976. aasta lõpus, avaldati Lääne-Saksamaa ajalehtedes 6. jaanuaril ja see sai kohe ka ülemaailmset kajastust, kui selle trükkisid ära paljud välismaa väljaanded. Manifest kutsus Tšehhoslovakkia valitsust jälgima 1975. aasta Helsingi lepetes sätestatud inimõigusi. 1977. aasta lõpuks oli sellel enam kui 800 allkirja. Tšehhoslovakkia kommunistlikud võimud organiseerisid vastukaaluks nn. Antiharta "Sotsialismi nimel", millele pidid alla kirjutama 76 rahvakunstnikku ja -kirjanikku, 360 teenelist kunstnikku-kirjanikku ja 7000 tiitliteta loomeinimest. Harta 77 esines uue avaliku kirjaga samal päeval kui Mihhail Gorbatšov 1985. aastal uueks NLKP parteijuhiks valiti. 45 allakirjutanut kutsusid üles austama kodanike vabadusi ja inimõigusi: "Üksikute kodanike vabadus ja inimõigused on võtmeks rahvaste vabadusele ja enesemääramisele ning vaid sõltumatud rahvad võivad muuta Euroopa võrdsete osapoolte ühenduseks, mis ei looks globaalse tuumasõja ohtu, vaid oleks näiteks tõelisest rahumeelsest kooseksistentsist." 1989. aastal toimunud Sametrevolutsiooni järel said mitmetest allakirjutanutest uute liikumiste ja parteide (kaas)loojad. Nende seast oli tuntuim Kodanike Foorum (hiljem nime all Kodanikuliikumine). Václav Havelist sai Tšehhoslovakkia president. Harta 77 poliitiline mõju hakkas vähenema ja harta lõpetas ametlikult oma tegevuse 3. novembril 1992. Paljud selle liikmed asusid Kodanike Demokraatliku Partei ja Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirja. Vincent Cheremi Petr Chudožilov Gábor Demszky Jiří Dienstbier Anna Fárová Jiří Hanzelka Jiří Gruša Jiří Hájek Václav Havel Zbyněk Hejda Ladislav Hejdánek Josef Hiršal Jaroslav Hutka Vladimír Kadlec Eva Kantůrková Svatopluk Karásek Alexandr Kliment Vladimír Klokočka Pavel Kohout Jiří Kolář Florin Kovach Marta Kubišová Rudolf Kučera Vaclav Lamser Tomas Laslo Miroslav Lehký Milan Machovec Václav Malý Zdeněk Mlynář Jan Patočka Petr Pithart Jaroslav Šabata Anna Šabatová Jaroslav Seifert Jiřina Šiklová Dominik Tatarka Jan Trefulka Milan Uhde Petr Uhl Ludvík Vaculík Vaclav Havel moreorless.au.com Mariusz Szczygieł. Gottland. Tartu, 2014, lk. 131 Heiki Suurkask: "Sametise revolutsiooni kümme aastat" Postimees, 17. november 1999 "Harta 77 ja Läänemere Liit – kaks ilmekat näidet "vastupanust Tšehhi moodi"" Riigikogu Toimetised, 2007 Iivi Zájedová: "Harta 77 ja Läänemere Liit – kaks ilmekat näidet "vastupanust Tšehhi moodi"" Riigikogu Toimetised, 2007