laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Halliku mõis

Halliku mõis (saksa keeles Hallick) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Mõis asutati 18. sajandi II poolel Saare mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 29.01.2016) Halliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 29.01.2016) Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 94-5. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 201 [1]. Halliku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kadrina mõis (Kodavere)

Kadrina mõis (saksa keeles Hohensee, aastani 1862 Catharinenhof) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumile. Kadrina mõis sündis 1791. aastal, kui see eraldati Ranna mõisa maadest. Esimene omanik oli polkovnik Georg Tunzelmann von Adlerpflug. Hiljem kuulus mõis von der Pahlenite suguvõsale, von Bockidele, Braschidele, Ewersitele, Rothidele ja viimastena von Strykidele. Mõisa härrastemaja on XIX sajandi alguses ehitatud ühekorruseline kelpkatusega kivihoone, kus asub tänapäeval hostel. Säilinud on ka osa kõrvalhooneist. Kadrina mõis (Kodavere) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 29.01.2016). Särg, Alo. Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Tallinn: Argo, 2012, lk 27-29. Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 112-3. Särg, Alo. Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Tallinn: Argo, 2012. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 200 [1]. Kadrina mõis (Kodavere) Eesti mõisaportaalis Kadrina mõisa lugu Mõisablogis
Kodavere kirikumõis

Kodavere kirikumõis (saksa keeles Pastorat Koddafer) oli kirikumõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Jõgeva maakonda Pala valda[küsitav]. http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 29.01.2016) Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 140-1.
Kokora mõis

Kokora mõis (saksa keeles Kockora) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda. Mõis asutati 1734 Alatskivi mõisast eraldatud alast. Mõisa viimane omanik oli Kurt von Rathlef. Kokora mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 29.01.2016) Kinnistute register. Nr 73. Kokora mõis [1]. Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 39-40. Praust, Valdo. Tartumaa mõisad. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 142-145. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 199-200 [2]. Kokora mõis Eesti mõisaportaalis Kokora mõis (Kodavere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis,
Bernhard von Gudden

Johann Bernhard Aloys von Gudden (7. juuni 1824 Kleve – 13. juuni 1886) oli saksa psühhiaater. 1848 lõpetas ta Halle ülikooli doktorikraadiga ja asus internina tööle Siegburgi hullumajas, mida juhatas Carl Wigand Maximilian Jacobi (1775–1858). 1851–1855 töötas von Gudden psühhiaatrina Badenis asuvas Illenau hullumajas. 1855–1869 oli ta Werneckis asuva hullumaja direktor. 1869–1872 oli ta Zürichi ülikooli psühhiaatriakliiniku ("Burghölzli") direktor ja ühtlasi psühhiaatriaprofessor. Pärast seda oli ta Müncheni ülikooli psühhiaatriaprofessor. Von Gudden tegi palju avastusi neuroanatoomia vallas. Sellest kõige olulisemana kaardistas ja kirjeldas ta kraniaal- ja nägemisnärvide närvivõrkude neuroanatoomilisi keskusi, ühendusteid ja ühendussõlmi. Ta töötas välja mikrotoomi, seadme, millega patoloogilistel uuringutel aju osadeks lõigata. Teiste hulgas kuulus tema hooldamise alla tulevane Baieri kuningas Otto. Vaimuhaiglate direktorina pooldas von Gudden võimalikult väheste piirangute seadmist patsientidele, vaimuhaigete inimlikku kohtlemist, patsientide omavahelist sotsiaalset suhtlemist ja eriväljaõppega meditsiinilise personali kasutamist. Neid seisukohti peeti uuenduslikeks, kui mitte revolutsioonilisteks. Bernhard von Gudden diagnoosis Baieri kuninga Ludwig II vaimuhaiguse, mis muutis ta valitsemisvõimetuks ja õigustas tema paigutamise eestkoste alla. 13. juunil 1886 hukkusid nii Gudden kui Ludwig ebaselgetel asjaoludel Starnbergi järves. See oli ametlikult õnnetusjuhtum (kuningas uputas põgenemiskatsel dr. Guddeni ja külmas vees jäi tema süda seisma), kuid nad võidi mõlemad mõrvata. Tänapäevani on nende surma asjaolud saladuseks jäänud. Ludwigi surma järel sai Baieri kuningaks Otto. On neid, kes arvavad, et Otto ei saanud kuni surmani 1916. aastal arugi, et ta kuningaks oli saanud. Pärast von Guddeni surma kogus tema väimees psühhiaater Hubert von Grashey tema tööd kokku, toimetas need ja andis 1899 välja.
Paul Kerese väljak

Paul Kerese väljak on väljak Narvas Tallinna maantee ja Paul Kerese tänava ristmikul. Tänav sai nime 19. novembril 2008 eesti maletaja Paul Kerese järgi. Hooneid sellel väljakul ei ole, selle territooriumil asub Aleksander Puškini tänava ring. Väljakule anti Kerese nimi seetõttu, et väljaku lähistel on koht (praegu Puškini tänav 19), kus enne sõda oli Kereste perekonna kodumaja, kus aastal 1916 sündis tulevane maletaja. [Paul_Kerese_valjak_kor.jpg Narva Linnavalitsuse korraldus] Narva sai Kerese väljaku Põhjarannik, 12.12.2008
STS-41-D

STS-41-D oli NASA Space Shuttle'i programmi 12. missioon ja esimene missioon, mida teenindas kosmosesüstik Discovery. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 30. augustil 1984 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasi 5. septembril. Discovery viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja sooritas mitmeid teaduslikke katseid. Missiooni lükati mitu korda edasi ja ühe stardikatse ajal peatasid Discovery pardaarvutid esmakordselt kosmosesüstikute programmi jooksul stardiloenduse 6 sekundit enne stardikiirendite käivitumist, sest tuvastasid rikke ühes peamootoris. Meeskond koosnes peaaegu täielikult algajatest ja missioon oli kõigile peale, komandör Hartsfieldi, esimene lend. Komandör Henry Hartsfield Piloot Michael L. Coats Missiooni spetsialist 1 Richard M. Mullane Missiooni spetsialist 2 Steven A. Hawley Missiooni spetsialist 3 Judith Resnik Laadungi spetsialist 1 Charles D. Walker Start oli algselt planeeritud 25. juunile 1984, kuid mitmed tehnilised probleemid lükkasid stardi korduvalt edasi ja ühel korral tuli kosmosesüstik koostehalli tagasi viia, et asendada vigane peamootor. 26. juunil toimunud stardikatse oli esimene kord pärast missiooni Gemini 6A, kus peamootorid seisati vahetult enne starti. Discovery pardaarvutid märkasid ühe peamootori töös viga ja seiskasid peamootorid. Olukord muutus ärevaks, kui ootamatult käivitus starditorni tulekahjualarm. Meeskonna õnneks ei järgitud tavapärast evakuatsiooniprotseduuri, sest tulekahjualarmi käivitanud vesiniku põlemine oli silmale nähtamatu ja meeskond oleks tulle jooksnud. Evakuatsiooni protseduure ei järgitud lennujuhtide kõhkluste tõttu, sest avariisüsteeme ei olnud keegi reaalselt katsetanud. Hilisemal uurimisel selgus, et peamootori rikke põhjustas vigane kütuseklapp. STS-41-D startis lõpuks 30. augustil 1984 toimunud neljandal katsel. Kosmosesüstik viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja testis OAST-1 päikesepaneeli. OAST-1 oli 4 meetrit lai ja 31 meetrit pikk, ning see oli sel ajal suurim mehitatud kosmoselaeval testitud süsteem. OAST-1 tõestas, et nii suur ja kerge päikesepaneel on edukalt kasutatav ning tänapäeval kasutatakse analoogseid paneele ISS-is. Missioon kestis 6 päeva, 56 minutit ja 4 sekundit. Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasi, olles orbiitil teinud 97 tiiru ümber Maa. STS-41-D oli esimene missioon, kus insenerid märkasid tahkekütusekiirendite O-tihendite juures kahjustusi. See sai hiljem Challengeri katastroofi põhjuseks.
Lepatriinude jõulud

"Lepatriinude jõulud" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm. Lepatriinude jõulud Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 29.01.2016) Lepatriinude jõulud Eesti filmi andmebaasis
Reekviem (film)

"Reekviem" on Eesti 1984. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Olav Neuland. Filmi tootis Tallinnfilm. Aarne Üksküla – orelimeister Jaan Prii Doris Neuland – Mari Prii Andrus Vaarik – Sebastian Prii Sven Grünberg – Johann Prii Regina Razuma – hauptman Evelyn Ewers Ivo Linna – kapten Viktor Vene Sulev Luik – major Andrei Dobrjanski Aigar Vahemetsa – Hans Siim Rulli – Saksa ohvitser Reekviem Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 29.01.2016) Reekviem Eesti filmi andmebaasis
Ludwig III (Baieri kuningas)

Ludwig III (7. jaanuar 1845 – 18. oktoober 1921) oli Baieri printsregent aastail 1912–1913 ja kuningas aastail 1913–1918. Seni printsregent olnud Ludwig nimetati eriseaduse alusel 5. novembril 1913 kuningaks, kuna senine kuningas Otto oli juba üle kümne aasta olnud valitsemisvõimetu. 20. veebruaril 1868 abiellus Ludwig Modena printsessi Marie Theresega, kes alates 20. novembrist 1875 oli Stuarti dünastia pärijana nimeline Inglismaa ja Šotimaa kuninganna Mary IV ja III. Aastal 1914 rahuldas ta Adolf Hitleri palve astuda vabatahtlikuna Baieri sõjaväkke.
Eesti Naiste Koostöökett

Eesti Naiste Koostöökett on Eesti poliitilisi ja mittepoliitilisi naisteorganisatsioone ühendav organisatsioon (vabaühendus). Organisatsioon asutati 2003. Organisatsioon annab välja auhinda Teenäitaja. https://web.archive.org/web/20160129090721/http://www.naistekoostookett.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=1&Itemid=2 (vaadatud 29.01.2016) Organisatsiooni koduleht
Põhja-Eesti Pank

Põhja-Eesti Pank (lühend PEP) oli Eesti pank. Põhja-Eesti Pank asutati 1993. aasta 16. märtsil, kui ühinesid Balti Ühispank ja aprillis 1992 asutatud Põhja-Eesti Aktsiapank[viide?]. 1993. aastal toimunud laenutehing, kus Mario Bertelli firma Villa Paradiso laenas Põhja-Eesti Pangalt kümme miljonit dollarit, mida pole siiani tagasi saadud ja mille eest olid kohtu all Eesti Panga kunagine president Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju, on tuntud kui 10 miljoni dollari afäär.. Põhja-Eesti Pank võttis 1995. aasta veebruari alguses esimese Eesti pangana kasutusele rahvusvahelisi Visa pangakaarte toetava sularahaautomaadi (ATM). 1995. aastal korraldas Eesti Pank piiratud osalusega ostupakkumise PEP-i müügiks. Piiratud osalusega pakkumiskonkursi võitis Ühispank, mis omandas septembris kolmandiku Eesti Panga osalusest PEP-is. 1996. aasta 11. jaanuar lasi palgamõrvar Õismäel Ehitajate tee 127 juures maha Põhja-Eesti Panga (PEP) andmetöötlusosakonna juhi 32-aastase Aare Tomsoni. 1996. aasta novembris oli juhatuse esimees Lembit Kitter ning liikmed Margus Talsi, Evelin Kõlu, Urmas Pütsepp, Lembit Zernant ja Jaan Tamm. 1996. aastal koostati PEP-i saneerimise ja Ühispangaga liitumise kava. Põhja-Eesti Pank tegutses enne liitumist Eesti Ühispangaga iseseisva krediidasutusena kuni 5. jaanuarini 1997. 1997. aastal ühinesid PEP ja Eesti Ühispank. Vabariigi Valitsuse 25. jaanuari 1993. a korraldus nr 29-k. Nimetada Põhja-Eesti Aktsiapanga juhatuse esimeheks Peeter Vähi, RT 1993, 5, 92 Katariina Krjutškova, Kes pääsesid uurimisest?, www.aripaev.ee, 2. oktoober 2012 "Siim Kallase 10-miljoni-dollari-itaallane läks pikaks ajaks vangi"[alaline kõdulink] Äripäev, 21. mai 2009 Risto Berendson, Skandaal seab panga IT-juhi palgamõrva uude valgusse, www.postimees.ee, 29. jaanuar 2013 "Ühispank ja Põhja-Eesti Pank liituvad" Ärileht, 6. jaanuar 1997
Akadeemiline Usuteadlaste Selts

Akadeemiline Usuteadlaste Selts oli aastatel 1921–1940 Tartu Ülikooli juures tegutsenud selts, mille liikmeskonna moodustasid Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud, üliõpilased ja vilistlased. Seltsi põhikirja järgi oli nende eesmärk arendada usuteaduslikku uurimistööd ja haridust. Aastast 1993 andis selts välja Usuteaduslikku Ajakirja. Seltsi tegevus jätkus 1999. aastal Akadeemilise Teoloogia Seltsina. Akadeemiline Usuteadlaste Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 29.01.2016) Akadeemiline Teoloogia Selts Akadeemiline Usuteadlaste Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Enn Oja (merendustegelane)

Enn Oja (sündinud 25. veebruaril 1950 Lohusuus) on Eesti kaugsõidutüürimees ja merendustegelane. Aastatel 1967–1971 õppis ta Tallinna Merekoolis. 1995. aastal lõpetas Eesti Merehariduskeskuse. Ta on olnud mitmel laeval madrus või tüürimees, näiteks aastatel 1995–1996 oli laeva Georg Ots madrus. Aastast 1999 on ta merekeele nõukoja liige. Ta on "Inglise-eesti meresõnaraamatu" kaasautoreid. Enn Oja Merevikis (vaadatud 29.01.2016) Enn Oja Merevikis
Lõng (informaatika)

Lõng on informaatikas jada sõnumeid, mis sisaldavad tihedalt seotud informatsiooni ja mida saab kergesti isoleerida teistest sõnumitest. "EVS-ISO/IEC 2382-32:2002" (inglise keeles). Eesti Standardikeskus. Vaadatud 29.01.2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Tantsupidu

Tantsupidu on pidu, mis on korraldatud eeskätt tantsimiseks. Tantsupidu on näiteks pidulik tantsuõhtu: ball. Pidu, kus tantsitakse rahvatantse, nimetatakse rahvatantsupeoks. Eestis korraldatavad üleriigilised tantsupeod on üldtantsupeod. laulupidu
Lui Lääts

Lui Lääts (sündinud 23. juulil 1945 Tartus) on eesti teatritegelane. Ta töötas aastatel 1964–2014 Vanemuise teatris. Algul oli lavatööline, hiljem lavamasinist, pillikandja, pealavamasinist, pealavameister ja lavatehnika osakonna juhataja. Aastatel 1992–2014 oli ta Vanemuise lavastusala juhataja. 2006 Vanemuise hõbemärk 2012 Eesti Teatriliidu haldus- ja administratiivtöötaja auhind 2014 Vanemuise kuldmärk 2015 Kaarel Saha preemia Ramp 2012/2013 by Vanemuine - Issuu Rei, Ave-Marleen. Lui Lääts - pillikandjast lavastusala juhatajaks. Ramp, 2012/2013, lk 42-43. Ave-Marleen. Lui Lääts - pillikandjast lavastusala juhatajaks. Ramp, 2012/2013, lk 42-43. ERR arhiiv (2005). Tartu vaim: Teatrimees Lui Lääts
Robin Morgan

Robin Morgan (sündinud 3. jaanuaril 1941) on USA radikaalne feministlik aktivist, kirjanik ja ajakirjanik. 1960. aastatel võttis ta osa kodanikuõigusi pooldavatest ja sõjavastastest liikumistest. Ta on üks 1960. aastate lõpus asutatud radikaalsete feministlike organisatsioonide New York Radical Women ja W.I.T.C.H. rajajaid. Morgan sündis Florida osariigis ja kasvas üles New Yorgi lähedal. Palka hakkas ta teenima juba kaheaastaselt, kui ema ja tädi Sally olid ta esitanud lapsmodelliks. Nelja-aastaselt oli tal oma raadiosaade "Väike Robin Morgan" ja eriti kuulsaks sai ta üheksa-aastaselt, kui hakkas mängima Dagmar Hansenit 1950. aastate telesarjas "Mama". Kui ta 1956. aastal näitlemise lõpetas, oli ta kuulsusest tüdinud ja otsustas pigem luuletajaks saada kui edasi näitleja olla. Ema pettumuseks astus ta Columbia Ülikooli. Pärast selle lõpetamist töötas ta New Yorgis kirjandusagendi ja vabakutselise toimetajana. Tema luuletusi hakati avaldama 1960. aastatel. Ta oli koos Abbie Hoffmani ja Paul Krassneriga Youth International Party liige. 1968. aastal liitus ta demonstratsioonidega Valerie Solanase vabastamiseks (kes oli saanud karistuseks kolmeaastase vabadusekaotuse Andy Warholi mõrvakatse eest). Radikaalse feministina protestis ta ka Miss Ameerika valimisürituse vastu 1968. aasta septembris. Ta asutas radikaalse feministliku rühmituse, mis tegi tänavateatrit, et tõmmata tähelepanu seksismile. 1970. aastatel hakkas ta radikaalfeministlikel teemadel ka kirjutama. Lisaks luulele ja feministlikele artiklitele koostas ta antoloogiad "Sisterhood is Powerful" (1970), "Sisterhood is Global" (1984) ja "Sisterhood is Forever" (2003). 1989–1993 oli ta ajakirja Ms. Magazine peatoimetaja. Praegu elab Morgan New Yorgis. Patriarhaalsus Terrorism, seksuaalsus ja Robin Morgan EquityFeminism.com Patriarhaalsus toidab terrorismi: ülevaade deemonlikust armukesest Peacework Magazine
Akadeemiline Metsaselts

Akadeemiline Metsaselts oli Eesti metsandusorganisatsioon. Selts asutati 1922 ja taasasutati 1990. aastatel. 1998 ühines Akadeemiline Metsaselts Eesti Metsaseltsiga. Enne Teist maailmasõda andis selts koos teiste metsandusorganisatsioonidega välja ajakirja Eesti Mets. Aastast 1993 andis selts välja kogumikku "Akadeemilise Metsaseltsi toimetised" ja pärast 1998. aastat andis seda välja koos Eesti Metsaseltsiga. Eesti Metsaselts Balti Metsaselts Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 76.
Eesti Lastearstide Selts

Eesti Lastearstide Selts (lühend ELS) on Eesti selts, mis ühendab arste (eelkõige lastearste) ja teisi laste tervishoiuga kokku puutuvaid inimesi ja juriidilisi isikuid. Põhikirja järgi on seltsi eesmärkide seas: "süsteemipäraselt edendada lastearstide erialaseid teadmisi; tihendada lastearstide omavahelist suhtlemist; teavitada avalikkust laste terviseprobleemidest, lastehaigustest ja nende vältimisviisidest; kontrollida elanikkonnale osutatava pediaatrilise abi kvaliteeti". Selts on ettevõtteregistri andmetel asutatud 1956. aastal, Eesti NSV ajal tegutses see nimega Eesti NSV Pediaatrite Selts. Eesti Perearstide Selts http://www.elselts.ee/els/index.php?option=com_content&view=article&id=67&Itemid=82 (vaadatud 29.01.2016) https://web.archive.org/web/20160129133303/http://www.elselts.ee/els/dokumendid/20130531_pohikiri_els.pdf (vaadatud 29.01.2016) Seltsi koduleht
Eesti Kirurgide Assotsiatsioon

Eesti Kirurgide Assotsiatsioon (lühend EKA) on Eesti kirurge ühendav organisatsioon. EKA asutati 1992. EKA korraldab igal aastal kevadpäevi. 2015. aastal toimusid XXIII kevadpäevad. Balti Kirurgide Assotsiatsioon Balti Lastekirurgide Assotsiatsioon http://www.eestikirurgia.ee/eka/ajalugu/ (vaadatud 29.01.2016) EKA koduleht
Joachim Ernst

Joachim Ernst (1. november 1901 – 18. veebruar 1947) oli viimne valitsev Anhalti hertsog 13. septembrist kuni 12. novembrini 1918. Alaealisuse tõttu oli ta oma valitsemisaja jooksul prints Ariberti eestkoste all. Hertsog Joachim Ernst suri NKVD erilaagris nr. 2 Buchenwaldis.
Eesti Arstide Selts Rootsis

Eesti Arstide Selts Rootsis (lühend EASR; rootsi keeles Estniska Läkarföreningen i Sverige) on Rootsis Stockholmis aastast 1945 tegutsev väliseesti arstide organisatsioon. EASR pidi mitmel juhul Rootsi ametivõimudele andma poliitilisi selgitusi liikmete mineviku kohta. Ka võttis EASR endale Inglismaalt ajendatud ülesandeks ette valmistada meditsiinilist teenindust Eesti pinnal mõeldavas sõjaolukorras. 2012 oli EASRil 123 liiget, sh 2 auliiget. 40% EASRi liikmetest on Rootsi elama tulnud 10 aasta jooksul Eestist. Seltsi esimehed on olnud: 1945–1969 Johannes Riives 1969–1982 Jaan Novek 1982–1990 Peep Algvere Ants Anderson Einar Berggren Argo Kõvamees Seltsi praegune (2021) esimees on Hendrik Pakosta. Auliikmed Elmar Jakobson, Erik Undritz, Eldur Velliste, Argo Kõvamees, Jaan Novek, Olaf Kibe, Ilo Käbin ja Ants Anderson. Eesti Arstide Liit http://www.easr.se/eesti-arstide-selts-rootsis/ (vaadatud 29.01.2016) EASRi koduleht
Herbord Bienemann von Bienenstamm

Herbord Carl Friedrich von Bienenstamm (6. september 1778 (ukj) Liepaja, Läti – 8. mai 1840 Riia) oli baltisaksa geograaf, publitsist. Ta on tuntud eeskätt Eesti-, Liivi- ja Kuramaa geograafia ja haldusjaotuse kohta kirjutatud raamatute tõttu. Tema isa oli justiitsnõunik, mõisaomanik, kreisimarssal Peter Bienemann von Bienenstamm (1749-1820). Sissekanne TLÜ Akadeemilise Raamatukogu isikuloolises andmebaasis Ericus (vaadatud 29.01.2016) Sissekanne TLÜ Akadeemilise Raamatukogu isikuloolises andmebaasis Ericus
Kerese

Kerese on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna maantee põhjas, Kreenholmi tänav läänes, Aleksander Puškini tänav idas ja Tallinna–Peterburi raudtee lõunas. Kerese linnaosa piirneb põhjas Kalevi, idas Vanalinna ja Joaoru, lõunas Kreenholmi ja Paemurru ning läänes Soldina linnaosaga.
Nevarėnai vald

Nevarėnai vald (leedu keeles Nevarėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1573 inimest. Valla keskuseks on Nevarėnai alev (2011. aastal oli seal 552 elanikku). Vallamaja aadress on Liepų g. 16. Vallavanem on Vilma Šakienė.. Lisaks asub vallas ka Nerimdaičiai alev (2011. aastal 281 elanikku). Vallamaja Juozapavase vanausuliste kirik Tučiai Mitkaičiai kirik [1]. Telšių rajono savivaldybė, vaadatud 29.01.2016. [2]. Telšių r. sav. , vaadatud 29.01.2016.
Harald Tüür

Harald Tüür (6. oktoober 1934 Haapsalus – 10. jaanuar 2022 Tallinnas) oli eesti kunstnik ja karikaturist. Aastatel 1957–1960 õppis ta maalimist Tallinna Kunstistuudios. Esimene karikatuur avaldati Õhtulehes 1957. aastal, sellest ajast on tema karikatuure avaldatud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades nii Eestis kui ka välismaal. 1960. aastatel töötas Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi konstrueerimis- ja tehnoloogiabüroos projekteerijana. 2003 – Viljandi kultuurimajas koos Eduard Tüüriga karikatuurinäitus "Perekondlikud jamad" 1977 – karikatuurivõistlus "Meri ja mehed", S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi ergutusauhind 1980 – Energiamüügi ja Õhtulehe karikatuurivõistlus "Säästkem energiat", III koht 1982 – Õhtulehe karikatuurivõistlus "Tõkestame neile tee", III koht Harald Tüür – "Hi-hi" (Teadus, 72 lk, 2007), ISBN 9789949138913 Harald Tüür – "Hi-hi" (Teabetrükk, 64 lk, 2008), ISBN 9789949157419 Harald Tüür – "Pila" (Kommunaalprojekt, 64 lk) väljaanded 1999, 2001, 2004 ja 2005 Harald Tüür on Eduard Tüüri vend. http://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=131592 – Fotode Infosüsteem http://www.sakala.ajaleht.ee/2393439/eduard-tuur-tunneb-puudust-ajatutest-karikatuuridest Sakala – (08.04.2003) "Eduard Tüür tunneb puudust ajatutest karikatuuridest" Facebook.com – Vennad Tüürid
Christian Bornhaupt

Christian Bornhaupt (1846–1925) oli baltisaksa kirjastaja, pedagoog. 1885–1887 andis ta koos W. Jarmerstedtiga välja ajalehte Rigaer Tageblatt. https://web.archive.org/web/20160129160935/http://erb.nlib.ee/?kid=14687434&oid=ddab45ce (vaadatud 29.01.2016)
Teet Korsten

Teet Korsten (sündinud 9. veebruaril 1967) on eesti ajakirjanik, tõlkija, endine vaimulik. Aastatel 1994–1998 oli ta EELK Elva koguduse vaimulik (diakon). 2008-2020 oli ajalehe Põhjarannik toimetaja, aastast 2020 ajakirjanik ajalehes Postimees. 2020. aastast on ta Constelling OÜ juhatuse liige. 2023. aasta aprillis kolis ta maja põlengu tõttu Kohtla-Järvelt Tallinna. 6. ja 7. aprillil toimunud tulekahju põhjuseks on oletatud süütamist. Ta on ühe teose kaaskoostaja: Tunne Kelam. Eesti eest Euroopas. Koostanud Mart Helme, Teet Korsten ja Heiki Raudla. Civitas, 2009, 112 lk. Koostöös Ken Saaniga valminud tunnine teleuurimus «Putini propaganda», mis esilinastus 2. septembril 2014 Kanal 2-s. Looming: «Aliinat otsides», Postimees, 19. detsember 2020 «David Bowie mitte eriti optimistlik sissejuhatus Joe Bideni aega», Postimees, 16. jaanuar 2021 Helilooja «David Lang: ma tahan, et minu emotsionaalne elu oleks väga lame», Postimees, 19. september 2023 Tõlgitud artikleid: Andrei Kontšalovski «Millisesse jumalasse usub vene inimene» Sirp, 24. oktoober 2013 Andrei Piontkovski «Tšetšeenia - pomm, mis kohe plahvatab» Postimees, 25. jaanuar 2016 Sergei Medvedev «Nii kõneles Žirinovski. Kuidas poliitiku fantaasiad viisid fašismini Venemaal» Postimees, 9. juuli 2022 Ladva, Asso (14. aprill 2023). "Kodu kaotanud Teet Korsten: «Suhtlen pidevalt tegelastega, kes ei ole Putini sõbrad.»". www.ohtuleht.ee. Vaadatud 3. mail 2023.
Ryškėnai vald

Ryškėnai vald (leedu keeles Ryškėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 107 km². 2011. aasta seisuga elas seal 21463 inimest. Valla keskuseks on Ryškėnai küla, vallamaja aadress on Masčio g. 5. Vallavanem on Gražina Sukurienė.. Lisaks asub vallas ka Lauko Soda alev (2011. aastal 134 elanikku). Lauko Soda seltsimaja Lieplaukė kirik Lauko Soda paisjärv [1]. Telšių rajono savivaldybė, vaadatud 29.01.2016. [2]. Telšių r. sav. , vaadatud 29.01.2016.
Silvia Laul

Silvia Laul (4. detsember 1931 – 23. märts 2013) oli eesti arheoloog. Ta on kirjutanud artikleid muu hulgas Eesti rauaajast. Ta abikaasa oli ajaloolane Endel Laul. Rauaaja kultuuri kujunemine Eesti kaguosas. Ajaloo Instituut, 2001 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti Vabariigi teenetemärgid. Silvia Laul Heiki Valk, 2013. Silvia Laul - in memoriam 04.12.1931 - 23.03.2013. Tutulus: 54.