laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marija Pejčinović Burić

Marija Pejčinović Burić (sündinud 9. aprillil 1963 Mostaris) on Horvaatia poliitik, Horvaatia Demokraatliku Liidu liige. Ta on olnud Horvaatia välis- ja euroopa asjade minister ning Horvaatia asepeaminister. Alates 18. septembrist 2019 on ta Euroopa Nõukogu peasekretär. Ta lõpetas aastal 1985 Zagrebi ülikooli majandusteaduskonna. Aastal 1994 kaitses ta Euroopa Kolledži Natolini filiaalis (Varssavis) magistriväitekirja. Ta oli 19. juunist 2017 kuni 19. juulini 2019 Horvaatia välis- ja euroopa asjade minister ning Horvaatia asepeaminister. Ta on 18. septembrist 2019 Euroopa Nõukogu peasekretär. Marija Pejčinović Burić Horvaatia valitsuse kodulehel (horvaadi keeles)
Käesla

Käesla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Käesla mõis Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rahvusvaheline Valga militaarajaloo festival

Rahvusvaheline Valga militaarajaloo festival on Valga maakonnas Valgas igal aastal toimuv rahvusvaheline sõjaajaloo festival. Festivali korraldab Meelis Kivi. Festivalil osalevad teiste seas eri riikide sõjaajaloo klubide liikmed. Festivali raames tehakse näidislahinguid, toimub sõjameeste marss läbi linna. 2018 toimus järjekorras 10. festival. http://www.valgamaa.ee/sundmused/kalender/2018-07-28/x-rahvusvaheline-valga-militaarajaloo-festival/ (vaadatud 16.03.2019)
Alar Nääme

Alar Nääme (sündinud 21. detsembril 1983) on eesti poliitik, endine Tallinna Kesklinnaosa vanem, kes on süüdi mõistetud omastamises.
Riigikaitse Nõukogu

See artikkel räägib tänapäeval tegutsevast organist. Varasema organi kohta vaata artiklit Riigikaitse Nõukogu (1933–1940). Riigikaitse Nõukogu on Vabariigi Presidendi juures tegutsev organ, mis annab nõu riigikaitsega seotud küsimustes. Nõukogu koosseisu kuuluvad Riigikogu esimees, peaminister, Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees, Riigikogu väliskomisjoni esimees, välisminister, kaitseminister, rahandusminister, siseminister, justiitsminister, majandus- ja taristuminister ning kaitseväe juhataja. https://web.archive.org/web/20190318172621/https://www.president.ee/et/vabariigi-president/institutsioonid/990-riigikaitse-noukogu/4929-riigikaitse-noukogu/layout-institution.html (vaadatud 16.03.2019) Nõukogust Vabariigi Presidendi kodulehel
2019. aasta Utrechti tulistamine

2019. aasta Utrechti tulistamine oli Hollandis Utrechtis 18. märtsil rahulike elanike vastu toime pandud relvastatud kallaletung, mille käigus hukkus vähemalt kolm trammis sõitnud inimest ja vähemalt viis sai vigastada. Kolm päeva varem oli Uus-Meremaal toimunud Christchurchi mošeetulistamine, milles hukkus ligi 50 inimest. "Dutch shooting: Utrecht police arrest suspect after three killed". BBC News (inglise). 18. märts 2019. Vaadatud 18. märtsil 2019, 19:50. Isabel Ferrer (18. märts 2019). "Al menos tres muertos y varios heridos en el ataque de Utrecht | El principal sospechoso, el turco Gökmen Tanis, ha sido arrestado" (hispaania). Utrecht: El País. Vaadatud 18.03.2019. Jon Henley; Jennifer Rankin (18. märts 2019). "Utrecht tram shooting suspect arrested after three killed | Five injured in incident on Dutch city's central 24 Oktoberplein junction". TheGuardian.com (inglise). Utrecht. Vaadatud 18.03.2019. BBC: Utrecht shootings: Hunt for gunman after attack on tram Dutch shooting: Utrecht police arrest suspect after three killed Dutch shooting: Letter suggests motive in Utrecht attack Reuters: Dutch police arrest Turkish man suspected of killing three in tram shooting
Noor Venemaa

Noor Venemaa (vene keeles Россия молодая) oli Venemaa noorte valitsusmeelne liikumine, mille ideoloogiaks oli kodanlik natsionalism. Liikumine kestis 2005-2017. Liikumist juhtis Maksim Mištšenko. Liikumine sai alguse 2005 ja nende manifestis öeldi, et nad võitlevad Lääne riikide ekspansiooni, aga ka üldise terrorismi ja korruptsiooni vastu. Liikumine pälvis tähelepanu oma protestimiitingutega välissaatkondade juures, oma poliitiliste tänavaaktsioonidega, samuti oma oponentide füüsilise karistamisega. Liikumine tegi mitmeid protestimiitinguid ka Eesti Suursaatkonna Moskvas juures.
Kõrkküla

Kõrkküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Solitäär

Solitäär (inglise keeles solitaire) on maastikukujunduses üksikpuu, -põõsas või -taim, mis paigutatakse üksikult või kompositsiooni dominantse elemendina. Kompositsioonis eristub teistest kvalitatiivsete (vormi, värvuse, suuruse vm morfoloogiliste) omaduste poolest. Tuleneb prantsuse sõnast solitaire (üksik). Sellist üksiktaime nimetatakse ka aktsenttaimeks. Üksikpuid, -põõsaid ja dekoratiivtaimi kasutatakse aiakujunduses eesmärgiga suunata vaateid soovitud kohta. Vastavalt suurusele ja kujule on erinevad puit- ja rohttaimed mõjusad kas lähi- või kaugvaates. Täiskasvanud üksikpuud mõjuvad maastikul väga efektselt just oma suuruse poolest. Aiakujunduses on solitäärpuudel tähtis roll suunata vaateid mingis kindlas suunas. Tavaliselt paigutatakse üksikpuu teeraja või vaatekoridori lõppu. Silmapaistvate dekoratiivsete omadustega üksikpuid kasutatakse aktsendina nii lähi- kui ka kaugvaadetes. Üksikpuude valimisel arvestatakse võra- ja tüvekuju (siluetti), lehestiku ja/või õite värvust ning samuti ka õitsemise kestust ja intensiivsust. Kui suured puud mõjuvad efektselt ka eemalt vaadates, siis dekoratiivpõõsaid kasutatakse nende tagasihoidlike mõõtmete tõttu vaid lähivaates. Üksikpuu paigutamisel tuleb valida talle ökoloogiliselt sobiv avatud kasvukoht, kus ta oleks võimalikult hästi vaadeldav, ning jälgida ka, et puu võra ei liituks aja jooksul teiste puude võradega ega jääks teiste puude külgvarju. Sarnaselt puude ja põõsastega kasutatakse aiakujunduses ka üksiktaimi, mis istutatakse ümbritsevatest taimedest eraldi või luuakse teistega kompositsioone. Aktsenttaimi kasutatakse eriliigilises kompositsioonis dominantse elemendina, üksikult ka taime dekoratiivsete omaduste esiletoomiseks. Üksiktaimed on efektsed kuju, värvi või suuruse poolest. Muidugi tuleb ka üksiktaimede eest regulaarselt hoolt kanda, et nende välimus püsiks efektne ja pilkupüüdev. http://projects.centralbaltic.eu/images/files/result_pdf/DEVEPARK_result4_1.pdf 18.03.2019 https://books.google.ee/books?id=jZBsDwAAQBAJ&pg=PA33&lpg=PA33&dq=solitaire+trees&source=bl&ots=NXkGU3gTIL&sig=ACfU3U3yPRiHY9wp0jENEcF1nILtK1HYtw&hl=et&sa=X&ved=2ahUKEwi3gZ28nIvhAhWQKFAKHRrED8wQ6AEwC3oECAMQAQ#v=onepage&q=solitaire%20trees&f=false 18.03.2019 https://web.archive.org/web/20190421123111/https://www.lifestyle.com.au/plant-guide/accent-plants.aspx 18.03.2019
Mätasselja

Mätasselja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Mätasselja kurisud Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Beauvais

Beauvais on linn Prantsusmaal, Oise'i departemangu keskus. Linn asub umbes 75 km kaugusel Pariisist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Harilik pukspuu

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Pukspuu (perekond). Harilik pukspuu (Buxus sempervirens) on pukspuuliste sugukonda kuuluv igihaljas põõsas või väike puu, mis kasvab 6–10 m, Eestis kuni 1 m kõrguseks ja mille läbimõõt on kuni 20 cm (harva kuni 45 cm). Koor on hallikas, peenerõmeline. Võrsed on neljatahulised, rohelised. Lehed on vastakud, terveservalised, nahkjad, ovaalsed või elliptilised ning 1–3 cm pikad. Lehed pealt tumerohelised, alt heledamad. Emasõied suurtes peades võrsete tipus, isasõied väikestes peades emasõisiku alusel. Õied on kollakasrohelised. Vili on 3-osaline nahkjas kupar, igas osas 2 tumedat läikivat seemet, mis paiskuvad kupra avanedes taimest eemale. Kollakasvalge puit on tihe, raske ja väga tugev, sobib treimis- ja nikerdustöödeks. Levinud peamiselt Ida- ja Kagu-Aasia, Kesk-Ameerika, Aafrika ja Lõuna-Euroopa lähistroopikas ja parasvöötmes. Liik on lokaalselt naturaliseeritud Põhja-Ameerikas. Eestis kasvatatakse Lõuna-Euroopast pärit väga aeglasekasvulist hari­likku pukspuud haljastuses, tema lehed ja koor on mürgised. Talub hästi varju, kuid meil on ta külma­õrn. Taimed eelistavad kasvamiseks lubjarikkamaid hea drenaažiga muldi ja varjukamat kasvukohta, kuhu mõne tunni päeva jooksul võiks siiski päike paista. Meil on pukspuude kasvatamisel probleemiks kevadine füsioloogiline kuivamine, seda eriti siis, kui maapind on sügavalt külmunud. Seepärast tuleb pukspuud istutada varju või kaitsta neid kevadpäikese eest kinnikatmise abil. Viljad meil ei valmi, seepärast paljundatakse taimi peaasjalikult pistikutega, Euroopas ka seemnetega, kuid need kaotavad üsna kiirelt idanevuse ja külvatakse sügisel kohe pärast valmimist. Taimede talvekahjustuste vältimiseks ei tohiks neid sügisel pügada, vaid teha seda kevadel või kohe pärast jaanipäeva. Lehti kasutati varem kiniini asemel ja palaviku vähendajana. Harilik pukspuu on paljude haiguste raviks kasutatav ravimtaim. See sisaldab steroidseid alkaloide, nagu tsüklobuksiin. See sisaldab ka flavonoide. Harilik pukspuu ei olnud selle meditsiiniliseks kasutamiseks teada enne 17. sajandi algust. Pärast seda leiti, et lehtedel (mis sisaldavad alkaloide, õlisid ja tanniini), koorel (mis sisaldab klorofülli, vaha, vaiku, ligniini ja mineraale) ja puidust saadud õlil on meditsiiniline toime. Seejärel kasutati seda podagra, kuseteede infektsioonide, sooleusside, krooniliste nahaprobleemide, süüfilise, hemorroidide, epilepsia, peavalu raviks, kuid samuti raviti sellega leeprat, reumat, HIV-i, palavikku ja malaariat. Malaaria raviks kasutati seda kiniini asendajana, kuid kõrvaltoimete tõttu ja asjaolu tõttu, et harilikust pukspuust on paremaid ravivahendeid, ei kasutata seda enam tavaliselt nende haiguste raviks. https://www.hariduskeskus.ee/opiobjektid/dendro/harilik_pukspuu.html http://entsyklopeedia.ee/artikkel/pukspuu1 https://www.aiasober.ee/liigikirjeldused/367[alaline kõdulink] Harilik pukspuu andmebaasis eElurikkus
Dominic Solanke

Dominic Ayodele Solanke-Mitchell (sündinud 14. septembril 1997 Readingus) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Tottenham Hotspur. Ta alustas klubikarjääri Chelseas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. 2014. aasta septembris sõlmis ta Chelseaga oma esimese profilepingu. 17. oktoobril 2014 tegi ta mängus NK Maribori vastu debüüdi UEFA Meistrite Liigas. Inglismaa kõrgliigas tal Chelsea rivistuses kordagi väljakule pääseda ei õnnestunud. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis SBV Vitesse, lüües seitse väravat. 2017. aasta mais sõlmis ta lepingu Liverpooliga. 13. mail 2018 lõi ta mängus Brighton & Hove Albioni vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta pikaajalise lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga AFC Bournemouth. Aastatel 2020–2022 lõi Solanke Inglismaa esiliigas kahe hooajaga 44 väravat ning aitas 2022. aastal Bournemouthil tagasi kõrgliigasse pääseda. Hooajal 2021/22 oli ta Fulhami mängija Aleksandar Mitrovići järel Inglismaa esiliigas paremuselt teine väravalööja (29 väravat) ning ta valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2023/24 lõi Solanke Inglismaa kõrgliigas 19 väravat ning 2024. aastal ta lisaks Bournemouthi aasta mängijaks. 2024. aasta augustis sõlmis ta kuueaastase lepingu which was a club-record departure for AFC Bournemouth, 2017. aastal tuli Solanke Inglismaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril neli väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks. Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2017. aasta novembris sõprusmängus Brasiilia vastu. "Solanke joins from Bournemouth". Tottenham Hotspur F.C. 10. august 2024. Vaadatud 10. augustil 2024. "Solanke joins Tottenham in club-record deal". AFC Bournemouth. 10. august 2024. Vaadatud 10. augustil 2024.  Dominic Solanke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mõnnuste

Mõnnuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kärla valda. Väidetavalt on Mõnnustes Euroopa keskpunkt, kui arvestada mõõtmisel ka Euroopa kaugemate saartega. 2014. aastal oli Kärla vallal kavas panna punkti infotahvel. Millise täpsema mõõtmismetoodikaga tulemus on saadud, pole teada. Mõnnuste mõis Mõnnuste Jumala Ilmumise kirik Mõnnuste Kolmainu Jumala Ilmumise kogudus Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Hollandi fotograaf tuleb Euroopa keskpunkti tähistavat vaia pildistama. Eesti Päevaleht, 19. mai 2009. Kärla vald paneb Euroopa keskpunkti infotahvli. Saarte Hääl, 21. august 2014.
Charlie Taylor

Charles James Taylor (sündinud 18. septembril 1993 Yorkis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Premier League'i klubis Burnley. Ta alustas klubikarjääri 2011. aastal Inglismaa esiliiga Leeds Unitedis. Aastad 2012–2014 mängis ta laenul teistes klubides: Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubides Bradford City, York City ja Fleetwood Town ning Šotimaa kõrgliiga klubis Inverness Caledonian Thistle. Alates hooajast 2014–15 mängis Taylor Leeds Unitedi põhikoosseisus. Hooajal 2015–16 valiti ta Leeds Unitedi hooaja parimaks mängijaks. 2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Burnleyga.  Charlie Taylor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil Burnley F.C. kodulehel
Krasnojarski krai lipp

Krasnojarski krai lipp on Venemaa haldusüksuse Krasnojarski krai lipp. Lipp võeti kasutusele 27. märtsil 2000. Krasnojarski krai lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille keskel on Krasnojarski krai vapp. Vapi kõrgus on 2/5 lipu kõrgusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Krasnojarski krai vapp Krasnojarski krai lipp Krasnojarski krai kodulehel (vene keeles) Riiklik sümboolika: Krasnojarski krai - Krasnojarsk (vene keeles)
Nõmpa

Nõmpa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Mäe-Nõmpa mõis Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Adolf Stender-Petersen

Adolf Stender-Petersen (21. juuli 1893 Peterburi – 16. aprill 1963 Århus) oli Taani slavist, filoloog ja kirjandusajaloolane, kes töötas ka Tartus. Ta õppis Peterburi Ülikoolis 1912–1915, seejärel Kopenhaagenis. Aastail 1918–1928 vene ja poola keele lektor Göteborgi Ülikoolis. Aastail 1927–1931 oli ta slaavi filoloogia professor Tartu Ülikoolis. Aastast 1931 slaavi filoloogia dotsent ning aastast 1941 professor Aarhusi Ülikoolis, aastail 1945–1947 selle rektor. Aastail 1949–1950 töötas Columbia Ülikoolis New Yorgis. Stender-Petersen, Adolf; Congrat-Butlar, Stefan (eds.) 1954. Anthology of Old Russian Literature. New York: Columbia University Press. Tema kohta Aarhusi Ülikooli lehel. Lettenbauer, W. 1965. Adolf Stender-Petersen. Zeitschrift für Slavische Philologie 32(1): 1–16.
Tšiga keel

Tšiga keel on bantu keelte J-rühma kuuluv keel, mida räägivad tšigad Ugandas. Kõnelejaid oli 2002. aastal 1,58 miljonit. Tšiga keel sarnaneb väga nkore keelega ja sageli käsitletakse neid ühe, nkore-tšiga keelena. Tšiga keel on õppekeel põhikoolis ja seda õpetatakse ainena gümnaasiumis. https://www.ethnologue.com/language/cgg https://wals.info/languoid/lect/wals_code_nko
Pesapuu

See artikkel räägib üldmõistest. Eesti vaatetorni kohta vaata artiklit Rõuge vaatetorn. Pesapuu on puu, mille otsas on mõne looma (näiteks linnu) pesa. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 16.03.2019)
Paevere

Paevere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muuseuminõukogu

Muuseuminõukogu on Eesti Kultuuriministeeriumi juures tegutsev nõukogu, mis annab nõu muuseumiseadusega seotud asjades. 2018-2021 on muuseuminõukogu esimees Anton Pärn. Muuseuminõukogu annab välja Eesti muuseumide aastaauhindu. https://web.archive.org/web/20180725094927/http://www.kul.ee/et/muuseuminoukogu-koosseis (vaadatud 19.03.2019) Muuseuminõukogust Eesti Kultuuriministeeriumi kodulehel
Paiküla

Paiküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kärla valda. Paikülas on sündinud kirjanik Jakob Mändmets, kunstnik Osvald Timmas ja kirjanik Eino Timmas (30. oktoobril 1923). Paikülas asuvad muistsed Paiküla kivikalmed. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ekspansioon (täpsustus)

Ekspansioon (ladina keeles sõnast expānsio 'lainemine, levimine') on paisumine, laiumine, levimine. Ekspansioon on poliitikas ja majanduses riigipiiride laiendamine, uute turgude ja asumaade hõivamine. Ekspansionism ehk ekspansioonipoliitika on ekspansiooni toetav poliitika. Ekspansioon on bioloogias liigi levila suurenemine. Ekspansioon on riigi kiire areng majanduses. Ekspansiivne inimene ei hoia end tunnete väljendamisel tagasi ja reageerib kõigele tormakalt. Vaimuhaigetel näiteks võib olla suurusehullustus. Ekspander Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane on Tallinna Ülikooli aunimetus, millega ülikool tunnustas vilistlasi, kes on oluliselt panustanud Eesti ühiskonna, hariduse ja kultuuri arengusse. Tallinna Ülikooli sajandi vilistlase aunimetus anti 2019. aastal sajale vilistlasele. Nende nimed kuulutati välja Tallinna Ülikooli päeval, 18. märtsil 2019, seoses saja aasta möödumisega ülikooli eelkäijaks olnud Tallinna Õpetajate Seminari tegevuse algusest. Tallinna Ülikooli sajandi vilistlased Tallinna Ülikool tunnustas oma sajandi vilistlasi. ERR uudised, 18.03.2019
Sauvere

Sauvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Küla järgi on nime saanud siluri Paadla lademesse kuuluvad Sauvere kihid. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2021. Vaadatud 17. septembril 2020.
Dominique Moïsi

Dominique Moïsi (sündinud 21. oktoobril 1946) on prantsuse politoloog ja kirjanik. Ta on õppinud Sorbonne'i ja Harvardi ülikoolis politoloogiat.[viide?] Ta töötas Raymond Aroni assistendina instituudis École nationale d'administration. Tema tuntuim raamat on "Emotsioonide geopoliitika". Selle raamatu on ta pühendanud oma isale Jules Moisile, kellel õnnestus Auschwitzi koonduslaagris ellu jääda. "Emotsioonide geopoliitika" sissejuhatuses selgitab ta oma vaadete kujunemist. Lisaks maailmas saadud isiklikele kogemustele osutab ta oma õpetajatele: Oma töös ma toetun suuresti oma intellektuaalsetele õpetajatele, Stanley Hoffmannile Harvardist ja Pierre Hassnerile Prantsuse Rahvusvaheliste Uuringute keskusest, kes rõhutavad oma töödes emotsioonide mõju geopoliitikas. Nad mõlemad olid minu õppejõud, enne kui minust sai nende kolleeg ja sõber, samuti on nad mõlemad – nagu minagi – Raymond Aroni õpilased. Dominique Moïsi (2010). The Geopolitics of Emotion: How Cultures of Fear, Humiliation, and Hope are Reshaping the World. ISBN 978-0-307-38737-0. New York: Anchor Books.
Eesti Kaptenite Klubi

Eesti Kaptenite Klubi (lühend EKK) on Tallinnas tegutsev Eesti laevakapteneid ühendav organisatsioon. Klubi asutati 14. aprillil 1998. Koos teiste mereorganisatsioonidega annab klubi välja aasta mereharija aunimetust.. Eesti Laevajuhtide Liit http://kaptenid.blogspot.com/p/klubist.html (vaadatud 19.03.2019) Eesti Kaptenite Klubi Merevikis (vaadatud 25.12.2015) Koduleht
Sõmera

Sõmera on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus küla Kärla valda. Sõmera Hooldekodu asub Sõmera külaga piirnevas Kärla aleviku Sõmera asumis. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ulje

Ulje (varem Ulja) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. 1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime Ulje. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kärla valda. Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Artjom Mihhalkov

Artjom Nikititš Mihhalkov (vene keeles Артём Никитич Михалков; sündinud 8. detsembril 1975 Moskvas) on vene filminäitleja ja filmilavastaja. Ta on 2013. aastast Omskis igal aastal toimuva Rahvusliku debüütfilmide festivali Dviženije president. 2016. aastal näidati festivalil konkursiväliselt tema debüütfilmi. Mihhalkov on mänginud enam kui 25 mängufilmis. Ta õppis aastatel 1992–1993 Ameerika kolledžis Itaalias. 1993. aastal astus ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituuti režii erialale. Oli 1990. aastate teisel poolel Nikita Mihhalkovi filmi "Siberi habemeajaja" režissööri assistent (filmivõtted kestsid kolm aastat, ekraanile jõudis film 1998. aastal). Koostöös Ilja Hržanovskiga valmis tal 1999. aastal 11-minutiline lühifilm "Peatus", mis võitis mitu auhinda, sealhulgas Moskvas toimuval üliõpilasfilmide ja debüütfilmide festivalil Püha Anna ning Kiievi rahvusvahelisel filmifestivalil Molodist. 2000. aastate alguses asutas Mihhalkov filmiettevõtte Kinodom, mis toodab muusika- ja reklaamklippe ning dokumentaalfilme. Aastatel 2014–2015 juhtis ta telekanalil OTR telesaadet "Kinodviženije". 2016. aastal lõi Mihhalkov seoses isa Nikita Mihhalkovi 70 aasta juubeliga dokumentaalfilmi "Kas on keeruline olla Mihhalkov?". 2016. aastal valmis tema esimene täispikk mängufilm – komöödiasugemetega melodraama "Stavka na ljubov". Artjom Mihhalkovi onu Andrei Kontšalovski ja onupoeg Jegor Kontšalovski on filmilavastajad, vanavanemad Sergei Mihhalkov ja Natalja Kontšalovskaja olid lastekirjanikud, vanavanaisa Pjotr Kontšalovski ja vaarisa Vassili Surikov olid maalikunstnikud. Артем Михалков: "Я снял свой фильм благодаря фестивалю". omskzdes.ru, 12. veebruar 2016 Артем Михалков. kinopoisk.ru Михалков Артём Никитич. kino-teatr.ru Артем Михалков. 24smi.org  Artjom Mihhalkov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Filmiettevõtte Kinodom koduleht Artjom Mihhalkov andmekogus IMDb (inglise)
Ulja

Ulja on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Ulja piirneb põhjas Muda küla, läänes Harju ning lõunas ja idas Valgu külaga. Kohanime aluseks on isikunimi Uljas. Kohanime on esmamainitud 1660 kujul Ulia. Ulja lääneosa piirneb Prassi kraaviga. Külas asub Ulja karjäär. Ulja piirkond kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tärkma külas talunikud Ulja Jako Michel ja Ulja Jako Peter. Uljas toimus 1917 lahing Venemaa ja Saksamaa vägede ning 1941 Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vägede vahel. Ulja kuulus 1977–1997 Valgu koosseisu. Küla piirneb kagus Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, kus asub Ulja bussipeatus ja algas Valgu–Lelu–Leemeti tee. Uljas asus klubihoone, mis hiljem muudeti puutöökojaks ja praegu on pärandkultuuriobjektina kaitse all. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Ulja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.