laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uus tänav (Pärnu)

Uus tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav algab Vee tänavalt ja lõpeb Hospidali tänaval. Tänav ristub veel Munga, Nikolai ja Pühavaimu tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aiaga ja Lastepargiga. Tänav on ligikaudu 180 m pikkune. Nikolai tänava ja Pühavaimu vaheline lõik on autodele suletud. Uus tänav 4/Nikolai tänav 3 - Pärnu raekoda Uus tänav 3 - kultuurimälestiseks tunnistatud kivielamu Uus tänav 3a-2 - asub legendaarne Pärnu õllelokaal "Veerev õlu" Uus tänav 5 - hoone väisuks on tunnistatud kultuurimälestiseks Uue tänava ja Vee tänava nurgal asub Pärnu Suurmärter Katariina kirik (Vee tänav 8). Tänava keskaegne saksakeelne nimi oli Neugasse ja eestikeelne nimi Uus tänav. 1932. aastal, nimetati tänav Gustav Adolfi tänavaks. 1948. aastal nimetati tänav ümber Nõukogude tänavaks, kuid juba 1950. aastal sai tänava nimeks Vana tänav. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Uus. Tõnu Kann (7. jaanuar 2006). "Isikunimedega ristitud tänavad on haavatavad". Pärnu Postimees. Vaadatud 14.11.2020.
Uus tänav (Viljandi)

Uus tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänava pikkus on 1531 m. Tänav sai nime 13. novembril 1922.[viide?] Nõukogude okupatsiooni ajal oli tänava nimi Gagarini tänav. Tänav on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest. "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018.
Uus tänav (Kuressaare)

Uus tänav on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas. Tänav tekkis 18. sajandil Suuremõisa põldude äärde linnast idas, sai nime 1924. Eesti NSV ajal kandis Uus tänav, Lenini tänava nime.
Veski tänav (Paide)

Veski tänav on tänav Paides. Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja kulgeb itta Paide Vallimäe põhjaküljel. Tänav sai nime 1915.
Veski tänav (Kuressaare)

Veski tänav on tänav Kuressaares Kesklinna linnaosas. Tänav sai nime 1915.
Veski tänav (Põltsamaa)

Veski tänav on tänav Põltsamaal. Tänav kulgeb Põltsamaa jõe vasakul kaldal Metsa ja Silla tänava vahel. Tänav ristub Linnu, Kuuse ja Lille tänavaga. Tänava ääres asuvad Põltsamaa kollektsioonaed ja Uue-Põltsamaa mõis. Tänav sai nime 1936. Kauplusehoone Põltsamaal Veski tänaval Kohvik Rivaal
Põhja tänav (Pärnu)

Põhja tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas. Tänav saab alguse Pärnu Muuseumi juurest, suundub itta ja lõppeb Hommiku tänaval. Tänava pikkus on umbes 234 meetrit. Tänavat on mainitud juba 1543. aastal saksakeelse nimega Beck-strate. Hiljem sai tänava nimeks Põhja (saksa keeles Nordgasse), sest see oli uusaegse Pärnu kõige põhjapoolseim tänav. Tänav on ühesuunaline, kus on võimalik sõita vaid Hommiku tänava suunas. "Põhja tn". Kohanimeregister. Vaadatud 07.12.2020.
Saare maakonna vapp

Saaremaa vapp on Eestis asuva Saare maakonna vapp. Saaremaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 5. veebruaril 1937. Vapp on registreeritud 26. septembril 1996. Sinisel kilbil heisatud purjega hõbedane viikingilaev, mille pardal on seitse ümmargust kilpi reas. Laeva all, vapi tüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast. Merel olev viikingilaev tähistab saarlaste kunagist tugevat mereväge. Saaremaa lipp Saare maakonna sümboolika Saaremaa vapi ja pitseri kujud (1936)
Põhja puiestee (Tartu)

Põhja puiestee on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas. Tänav saab alguse Jaama tänavalt ja suundub kirdesse, lõppedes 700 meetri pärast Lääne tänaval. Tänav sai nime 28. detsembril 1994.
Pärna tänav (Paide)

Pärna tänav on tänav Paides. Pärna tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub edelasse. Tänav sai nime aastal 2000.
Pärja tänav (Pärnu)

Pärja tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Vastla tänavalt ja suundub itta, ristub Tallinna maantee ja Telliskivi tänavaga ning lõppeb Rohelise tänavaga ristudes. Tänav on umbes 400 meetrit pikk. Tänava varasem nimi kuni 1930. aastani oli Krantsi tänav (saksa keeles Kranzstraße).
Päikese tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Päikese tänav on tänav Narvas. Päikese tänav algab Tuule ja Pilve tänava ristumiskohast ning lõppeb Tähe tänavaga ristumisel.
Puuvilla tänav (Narva)

Puuvilla tänav on tänav Narvas. Puuvilla tänav algab Uusküla tänavalt ja lõppeb Kulgu tänavaga ristumisel
Pronksi tänav (Pärnu)

Pronksi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Raua tänavalt ja suundub põhja suunas. Viimase lõiguga pöörab tänav kirdesse ja lõppeb Lõo tänaval. Tänava pikkus on umbes 280 meetrit.
Promenaadi tänav (Haapsalu)

Promenaadi tänav (ka Promenaad) on tänav Haapsalus Tagalahe kaldal. Tänav sai nime 2004.[viide?] Promenaadi 1 asub Haapsalu kuursaal ja Haapsalu Kuursaali Kõlakoda. Promenaadi 3 asub Haapsalu Linnuvaatlustorn 1831. aastal Tagalahe äärde rajatud paari sülla laiusest jalgrajast sai alguse rannaäärne puiestee, millest kujunes hiljem Suur Promenaad. Seda hakati rajama 1859. aastal mere täitmise ja kalda kindlustamise abil. Suur Promenaad oli 4,5 meetrit lai ja umbes kilomeeter pikk. Väikese Promenaadi nime kandis 1860. aastatel teine lahe äärde rajatud tee (praegune Pjotr Tšaikovski puiestee). Mereäärset teed kutsuti suureks puiesteeks või suureks promenaadiks (saksa keeles die große Promenade, vene keeles Большой променадъ). 1914. aasta algul nimetati Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi korraldusel Suur-Promenaad ümber Romanovite Bulvariks. Jaan Poska auks kandis Promenaadi tänav aastail 1926–1941 Jaan Poska puiestee nime. 1987. aasta 18. detsembril otsustas Haapsalu Linna Rahvasaadikute Nõukogu ennistada Haapsalu linnas teiste ajalooliste tänavanimede hulgas ka Promenaadi tänava nime (seni 21. juuni puiestee). Promenaadi ääres olev Linda, Rüütli, Jaani tänava ning mere vaheline haljasala nimetati Jaan Poska pargiks, pargis asuvad Roman Haavamägi Rudolf Tobiase monument ja viie bareljeefiga päikesekell. Heldur Sander (2001). "Mõnda Haapsalu haljastuse ajaloost ja kaasaegsest seisust", Läänemaa Muuseumi Toimetised V (lk 132).
Posti tänav (Viljandi)

Posti tänav on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav sai nime 1915.[viide?] Tänav saab alguse Tallinna tänavalt, ristub Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Mäe, Eha ja Väike tänavaga ning lõpeb Kõrgemäe tänaval. Tänava pikkus on 829 m. Posti tänaval asuvad Tartu Maakohtu Viljandi Kohtumaja, Viljandi Kunstikool ja Jaan Rieti ateljeemaja. Posti tänaval asuvad järgmised riiklikud ehitismälestised: Elamu Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 (mälestis nr 14715), ehitatud aastatel 1852-1868 Karula mõisnike v. Helmersenide poolt. Elamu Posti tänav 2 / Tallinna tänav 14 (mälestise registrinumber 14714) Kasiinohoone Posti tänav 11 (mälestise registri number 14712) (praegune Viljandi kunstikooli hoone) Pangahoone-elamu Posti tänav 18 / Lossi tänav 35 (mälestise registrinumber 14708) Viljandi kohtuhoone Posti tänav 22 / Koidu tänav 5 (mälestise registrinumber 14729) Posti tänav (saksa keeles Posttrasse) on tekkinud uute linnakvartalite loomise ajal pärast 1789. aastat. Enne seda asus Viljandi mõisale kuulunud piirkonnas olevas kvartalis 3 hoonet. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia peahoone Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 pildistatuna Tallinna tänava poolt Elamu Posti tänav 7 Jaan Rieti ateljeemaja Posti tn 24 / Koidu tn 10 Posti tänav pildistatuna Tallinna tänavalt, u 1905 "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. Elamu Viljandis Tallinna 16, 19.saj. I pool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.040.2023) "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 27.03.2017. "Viljandi kingib linnakodanikele riigi juubeliks maali iseseisvuse väljakuulutamisest" EV100. 7. aprill 2016
Pikk tänav (Tapa)

Pikk tänav on tänav Tapal. Tänav saab alguse raudteejaama lähedalt MPÕK Tapa Ristija Johannese kiriku juurest (Pikk tänav 1), suundub esmalt edelasse ja pöörab umbes 350 meetri pärast kagusse. Tänav lõppeb linna piiril ja kokku on selle pikkus 2,2 km. Tänav sai nime 1937. aastal. Eesti NSV ajal kandis Pikk tänav August Lillakase jargi tema tänava nime. Tänavanimi taastati 1989. aastal. Pikk tänav 3, 1889. aastal ehitatud kivimajas asus Villem Gabrieli ja tema isa talurahvakauplus. 1936. aastal ostis maja ära Kohtuministeerium ja hoonesse asus Viru-Järva prefektuuri Tapa politseijaoskond. Pikk tänav 10 hoones asus Tapa Raamatukauplus. Kauplus alustas tegevust enne teist maailmasõda Ivan Ivanovile kuulunud ärihoone Pikk tänav 18 allkorrusel. Eesti NSV ajal oli hoone aadress A. Lillaka tn. 6, alates oktoobrist 1989 oli aadressiks Pikk 10. 2011. aastal kolis raamatupood Pikk 10 ruumidest välja, asudes uuele aadressile Pikk 12 alakorrusele. Pikk tänav 19 hoones asus Gustaw Sooneste toiduainete äri, maja hävines teises maailmasõjas. Pikk tänav 21, praeguse Tapa Keskväljaku ääres, Tapa vallavalitsuse hoone ja Rohelise tänava vahel, asus Tapa hobupostijaam. Tapa postijaama hobusetallid, tõllakuur ja sepikoda asus Pika tänava, praeguse keskväljaku ääres. Postijaama hoone oli ühekorruseline ärklitubadega palkmaja. Kahelt poolt sissekäiguga majas elas postijaamapidaja pere ja reisijate tarvis olid puhke-ööbimisruumid. Tapale lähemad postijaamad olid Lehtse-Pruuna, Ambla-Koigi ja Koeru postijaam. Tulekahju korral oli postijaamapidajal kohustus eraldada hobused tuletõrjepritside veoks. Hobupostijaama kõrvalhooned, tallid, tõllakuur ja teised sinna juurde kuuluvad hooned hävisid Teine maailmasõjas. Postijaama hoone lammutati 1950. aastatel. Tapa Linnavanema poolt 5. oktoobril 1940 linnavolikogu ülesannetes vastu võetud ja Järva Maavanema poolt 10. oktoobril 1940 kinnitatud. Otsus tänavate ja platside nimede muutmiseks Tapa linnas. ENSV Teataja lisa; 16 1940-10-22
Harjumaa vapp

Harjumaa vapp on Eestis asuva Harju maakonna vapp. Riigivanem Konstantin Päts kinnitas Harjumaa vapi 5. veebruaril 1937. Vapp on registreeritud 24. detsembril 1996. Punasel kilbil on hõbedane rist. Harjumaa vapp põhineb Tallinna väikesel vapil. Aastatel 1929–1937 oli kasutusel Harjumaa vapi endine kuju. Harjumaa lipp Vabariigi Valitsuse otsuse lisa 5. veebruarist 1937 Vabariigi Valitsuse otsusel lisa 24. maist 1929 Harju maakonna sümboolika
Pikk tänav (Elva)

Pikk tänav on tänav Elvas. Tänav algab Pargi tänavalt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Tööstuse, Tuletõrje, Allika, Kalda, Supelranna, Koidu, Eha, Nõlvaku ja Kaja tänavaga ja lõppeb Tartu maanteega ristudes. Tänav sai nime 1940.
Metalli tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Metalli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Metalli tänav algab Vasara tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Mooni tänav (Pärnu)

Mooni tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas. Tänav saab alguse Ilvese tänavalt, suundub põhja ja lõppeb Oja tänaval. Tänav on umbes 190 meetrit pikk. Tänav sai nime 1965.[viide?]
Mäe tänav (Viljandi)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mäe tänav on tänav Viljandi kesklinnas. Tänav ühendab Posti tänavat Tartu tänavaga ning ristub Väikse tänavaga. Tänava pikkus on 182 m. Tänaval asub Viljandi Ristija Johannese kirik. Tänav on tekkinud pärast 1789. aastat seoses uute linnakvartalite rajamisega. Tänav sai nime 1915.[viide?] "Viljandi linna kohalike teede nimekiri" (PDF). Riigi Teataja. Viljandi Linnavolikogu. 5. märts 2018. Lisa Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määrusele nr 12. Vaadatud 21.08.2018. "Õigeusklikud kohtuvad endises surnukuuris". Sakala. 22. detsember 2012. Vaadatud 26. märts 2017. "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). Riigi Teataja. Vaadatud 27.03.2017.
Männi tänav (Tartu)

See artikkel räägib räägib Tartu tänavast. Teiste samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Männi tänav (täpsustus). Männi tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas. Männi tänav jääb Papli ja Sõpruse puiestee vahele.
Männi tänav (Pärnu)

See artikkel räägib räägib Pärnu tänavast. Teiste samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Männi tänav (täpsustus). Männi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas. Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Männi tänav ristub Mäe, Oja, Tamme ja Rohu tänavaga ning lõppeb Lille tänavaga ristudes. Tänav on umbes 800 meetrit pikk. Tänav sai nime 1936, varem oli ka Männa tänav. Männi tänaval asub Pärnu Metodisti Kirik.
Mõrra tänav (Pärnu)

Mõrra tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. Tänav saab alguse Sauga jõe äärest, kulgeb edelasse ja lõppeb Merekalda tänaval. Mõrra tänav ristub veel Haapsalu maanteega, Nooda teega ja Traali teega, Võrgu, Kesk, Kaluri, Luha, Kõrkja, Soo tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 824 meetrit. Tänav sai nime 1. juunil 1932.[viide?]
Narva maantee (Jõhvi)

Narva maantee on tänav Jõhvis. Tänav saab alguse Jõhvi Issanda Ristimise kiriku juurest, kust suundub algul idakirdesse, hiljem idakagusse ja uuesti idakirdesse, kuni liitub Tallinna–Narva maanteega ja lõpeb linna piiril. Tänav sai nime 14. veebruaril 1992.
Niine tänav (Pärnu)

Niine tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav algab Lubja tänavalt ja suundub itta. Tänav ületab Vastla tänava, Tallinna maantee ja Telliskivi tänava ning lõppeb Rohelisel tänaval. Tänava pikkus on ligikaudu 510 meetrit. Tänav sai nime 1. juunil 1932, varasem nimi oli Marja tänav (saksa keeles Beerenstraße).
Pärnumaa vapp

Pärnumaa vapp on Eestis asuva Pärnu maakonna vapp. Pärnumaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 5. veebruaril 1937. Pärast Eesti taasiseseisvumist registreeriti sama vapp 26. septembril 1996 Riigikantseleis Pärnu maakonna vapina. Kuldsel kilbil must püstitõusnud karu. Pärnumaa lipp Pärnu maakonna sümboolika Pärnu maavalitsuse kodulehel Pärnu maakonna sümboolika
Philipp Ludwig

Philipp Ludwig on olnud mitme valitseja nimi: Philipp Ludwig (1547–1614), Pfalz-Neuburgi pfaltskrahv ja hertsog Philipp Ludwig (1620–1689), Schleswig-Holstein-Sonderburg-Wiesenburgi hertsof Philipp Ludwig (1652–1705), Leiningen-Rixingeni krahv
Philipp Wilhelm

Philipp Wilhelm on olnud mitme valitseja nimi: Philipp Wilhelm (1615–1690), pfaltskrahv, hertsog ja kuurvürst ...
Pikknurme–Põltsamaa tee

Pikknurme–Põltsamaa tee on kõrvalmaantee Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas. Maantee algab Pikknurmes ristumiskohalt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega (58° 36′ 15″ N, 26° 12′ 32″ E) ja lõpeb Põltsamaal ristumisel Jõgeva–Põltsamaa maanteega (58° 39′ 12″ N, 25° 58′ 23″ E). Põltsamaal ühtib kõrvalmaantee Lossi tänavaga. Maantee läbib Kamari alevikku ning Umbusi ja Väike-Kamari küla. Tee pikkus on 21,85 km, millest riigimaanteed on 20,04 km. Tee registrinumber on 14175. https://www.riigiteataja.ee/akt/12914350 Teeregister
Anklam

Anklam on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Greifswaldi kreisis Peene jõe kaldal. Linnas elab 12 712 elanikku (2015). Anklamil on linnaõigused 1244. aastast. Anklam oli üks hansalinnadest. Varem oli see Ostvorpommerni kreisi keskus, mis 2011. aastal aga kaotati. Limbaži, Läti Ustka, Poola Burlövi vald, Rootsi Heide, Saksamaa Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Barth

Barth on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Rügeni kreisis. Elanike arv on 2015. aasta seisuga 8696. Barthil on linnaõigused 1255. aastast. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Warp Records

Warp Records on Suurbritannia plaadifirma, mis üldjuhul avaldab eksperimentaalset elektroonilist muusikat. !!! Anti-Pop Consortium Aphex Twin Autechre Battles Beans Boards of Canada Broadcast Brothomstates Clark General Gravenhurst Grizzly Bear Jackson And His Computer Band Jamie Lidell Jimmy Edgar LFO Luke Vibert Maximo Park Mira Calix Nightmares On Wax Plaid Prefuse 73 Req Richard Devine Squarepusher Two Lone Swordsmen Vincent Gallo Warp Records andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Johan Ahlberg

Johan Ahlberg, varem Juhan Ahlberg, (1. august 1933 – 25. veebruar 2013 Tallinn) oli eesti alpinist. Ta on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu, korrates sellega Eesti kõrgtõusude rekordit alpinismis. Ta lõpetas 1952. aastal Tartu I Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kiitusega laevaremonditeaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal. Ta tegeles keskkooli ajal mitme spordialaga: kergejõustiku, poksi ja langevarjuhüpetega. Kergejõustikutreeninguid jätkas ta Ruudi Toomsalu juhendamisel ka TPI-s õppides. Mägedes hakkas ta käima üliõpilasena. 1960. aastal võttis ta radisti ja ronijana osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Juhan Ahlberg. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu. Ta oli 1970. aastate teisel poolel koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga eesti esimesi treener-instruktoreid rahvusvahelises alpilaagris MAL-Pamir. 1974. aastal võttis Ahlberg osa ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis Ilmar Priimetsa juhtimisel tippu mäe lõunaküljelt. 1978. aastal tõusis ta koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Enn Saar võttis kolm tipukaaslast pildile. 1982. aastal vallutas ta koos Aaro Aedviiriga Kommunismi mäetipu (7495 m). Kokku on ta tõusnud kolme seitsmetuhandelise tippu: kolmel korral Korženevskaja, kahel korral Lenini tippu ja ühel korral Kommunismi mäetippu. Johan Ahlberg Kommunismi tipus (1982): "Oleme tipus! Seisatan imestunult. On nagu kahju. Kas ongi kõik? Sel momendil vilksatab läbi pea mõte, et oleks seda redelit veel jätkunud, oleks oma jõuvarudega kasvõi 8 kilomeetrini tõusnud." Johan Ahlberg. Mäed kutsuvad. Miks? Tallinn, 1997 Johan Ahlberg. Eesti elu: kotijooks? Väärtushinnangud muutuvad... Kummale poole? Tallinn, 2003 ISBN 998-5788974 Tema pojad on Tallinna Vanalinna Seltsi juhatuse liige Indrek Ahlberg (sündinud 1963) ja uroloog Armen Ahlberg (sündinud 1965). Hugo Treffneri Gümnaasium. Lennud. 1952. htg.tartu.ee Johan Ahlberg. geni.com Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?" Tallinn, 1997. Lk 1 TTÜ lõpetajad 1918–2006. digi.lib.ttu.ee Ülevaade Eesti alpinismist. jkalpiklubi.ee Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?" Tallinn, 1997. Lk 31 Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?" Tallinn, 1997. Lk 93 Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?" Tallinn, 1997. Lk 94 Indrek Ahlberg[alaline kõdulink]. inforegister.ee
Eutin

Eutin on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Ostholsteini kreisi keskus. Elanike arv on 2015. aasta seisuga 16 979. Eutinil on linnaõigused 1257. aastast. Eutinis sündis helilooja Carl Maria von Weber. Putbus, Saksamaa Nykøbing Falster, Taani Lawrence, USA Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Albert Sulg

Albert Sulg (23. veebruar 1919 Tartu – 13. november 1995 Tallinn) oli eesti alpinist. Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelisele tippu. Ta oli 1985. aastal linastunud dokumentaalfilmi "Tallinna tipp" konsultant. Ta õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. 1940. aastal lõpetas ta Eestis sõjakooli. Pärast Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Pärast sõda töötas kuni pensionile jäämiseni Tallinna Raadiotranslatsioonivõrgus montöörina. 1956. aastal läbisid 6 eesti matkasportlast Kaukasuses Baksani alpilaagris alpinismi õppeprogrammi ning tõusid 28. juunil Azau-Baši (3695 m) tippu. 1958. aastal vallutasid eestlased Elbruse (5642 m) mäetipu. Teiste seas käis tipus ka Albert Sulg. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Albert Sulg. See oli eestlaste esimene kõrgtõus. 1962. aastal tõusis ta koos Peeter Varepi ja Hillar Kaaluga Almatõ lähistel Tian Shanis Tšekisti mäetippu marsruudil, mida klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi raskuskategooriasse 5A. See oli eesti alpinistide esimene 5A-kategooria marsruudi läbimine. 1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m) ja tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel selle tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelisele. Albert Sulg. efis.ee Eesti Matkaliit. "Eesti matkajate leksikon". Tallinn, 2001. Lk 102 Raamidest väljas. PEETER VAREP. reisiajakiri.gomaailm.ee Firni ajalugu. firn.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee Albert Sulg teel Tšekisti tippu Pamiiris 1962. aastal. Foto. Rahvusarhiivi Fotode andmebaas
Saltsjöbaden

Saltsjöbaden on kuurortlinn Rootsis Stockholmi läänis Nacka vallas Läänemere ääres. Elanike arv on 2010. aasta seisuga 9491. Linnaõigused sai Saltsjöbaden 1908. aastal. Aastatel 1931–2011 asus linnas Stockholmi observatoorium. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Feliks Jürna

Feliks Jürna (2. aprill 1930 – 19. veebruar 2017) oli eesti alpinist. Ta on alpinistina osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses (1960) ja Eestist lähetatud alpinistide esmatõusus seitsmetuhandelise tippu (1965). Ta töötas 1960. aastal trikotaaživabrikus Marat meistrina. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Feliks Jürna. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu. 1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis koos kaaslastega Heino Paltseri juhtimisel tippu. See oli Eestist lähetatud alpinistide esimene tipputõus seitsmetuhandelise tippu. Ühes jaamas. Sirp ja Vasar, nr. 28, 8 juuli 1960. dea.digar.ee Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee 1960–1969. ajaveeb.alpinism.ee Raamidest väljas. PEETER VAREP. reisiajakiri.gomaailm.ee
Skara

Skara on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Skara valla keskus. Skara asutati 988. aastal. Elanike arv on 2010. aasta seisuga 10 841. Linnas on säilinud mitmeid keskaegseid hooneid. Linnas tegutseb Rootsi Põllumajandusülikooli (rootsi Sveriges lantbruksuniversitet) üks filiaal. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Viljandimaa vapp

Viljandimaa vapp on Eestis asuva Viljandi maakonna vapp. Viljandimaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937. Pärast Eesti taasiseseisvumist registreeriti sama vapp 26. augustil 1996 Riigikantseleis Viljandi maakonna vapina. Sinisel kilbil vasakule vaatav, tõstetud tiibadega hõbedane kotkas, kelle jalad ja nokk on kuldsed. Kotkas hoiab parema jalaga kuldse käepidemega hõbedast mõõka ning kotka rinnal on roheline kilp, millel on kolm ühest varrest võrsuvat kuldset viljapead. Viljandimaa lipp https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1937/03/31/7 Viljandimaa ei soovi uut vappi. Uus Eesti, 10. august 1938, nr. 214, lk. 4. Viljandi maakonna sümboolika Riigikantselei lehel
Torsby

Torsby on tiheasustusega paikkond Rootsis Värmlandi läänis, Torsby valla keskus. Elanike arv on 2010. aasta seisuga 4049. Torsby on tuntud suusaalade keskus. Seal treenib Rootsi laskesuusatajate koondis. 2006. aastal ehitati Torsbys Euroopa pikim (1287 m) suusatunnel. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Brodnica

Brodnica (saksa keeles Strasburg in Westpreußen) on linn Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Drwęca jõe ääres. See on Brodnica maakonna ja Brodnica valla keskus. Brodnicat on esimest korda mainitud 1263. aastal. Linnaõigused sai Brodnica 1296. aastal. Elanike arv on 2014. aasta seisuga 28 574. Sevan, Armeenia Koprivnica, Horvaatia Kėdainiai, Leedu Chamalières, Prantsusmaa Kristinehamn, Rootsi Strasburg, Saksamaa Brørup, Taani