Futuna-aniva keel

Futuna-aniva keel (vahel nimetatud ka lääne-futuna-aniva keeleks) kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Polüneesia keelte hulka. Keelt kõneldakse Futuna ja Aniwa saarel ja Tanna saare idaosas. Futuna ja Aniwa saarel räägitakse selle erinevaid murdeid. 2001. aasta seisuga on futuna-aniva keelel ligikaudu 1500 kõnelejat. 1 – tasi, tahi 2 – rua 3 – toru 4 – fa 5 – rima 6 – ono 7 – fitu 8 – varo 9 – iva 10 – tagafuru, taragafuru, rogafuru, rogofuru Silpide paigutus sõnas on (C) V (C). Esineb ka paigutusi CCV ja CCVV, kuid need on palju haruldasemad. (C – konsonant, V – vokaal) Futuna-aniva keel kasutab SVO (subjekt-verb-objekt) ja VB (verb-subjekt) sõnajärge. Selleks, et futuna-aniva keeles moodustada tegusõnast nimisõna, lisatakse tegusõnale lõpp -ga. Näiteks: 1) fijikau – töötama, fijikauga – töö 2) fakatupu – kohtuma, fakatupuga – kohtumine 3) maki – haige olema, makiga – haigus 4) forau – reisima, forauga – reis Selleks, et ainsusest moodustada mitmust, lisatakse nimisõnale lõpp -nea Näiteks: 1) rau – leht, raunea – lehed/ lehestik 2) se – lill, senea – lilled 3) fua – puuvili, fuanea – puuviljad Nimisõnadest tervikliku mitmuse vormi moodustamiseks lisatakse sõna algusesse ga-/hga-liide. Näiteks a one – liivaterad gaone – rand Nimisõnadele eelnevad futuna-aniva keeles artiklid. Määravad artiklid Ainsuses: ta/ te/ ti duaalartikkel: ru triaalartikkel: taka Mitmuses: a Umbmäärased artiklid Ainsuses: sa mitmuses: puudub Adjektiiv võib a) järgneda nimisõnale, mille kohta ta käib Näiteks 1) Ta fatu sore Ta – määrav artikkel (nagu "the" inglise keeles) fatu – kivi sore – suur tõlge: Suur kivi b) järgneda tegusõnale Näiteks 1)Ta fatu e sore Ta – artikkel fatu – kivi e – on sore – suur tõlge: Kivi on suur. 2) E sore ta fatu e – on sore – suur ta – artikkel fatu – kivi tõlge: Kivi on suur (otsetõlge: on suur (see) kivi) Futuna-aniva keeles on kasutusel ladina tähestik. Tähtede tähestikuline järjekord on järgmine: a , e, f, h, i, k, l, m, n, g, o, p, r, s, j, t, u, v 1. Ta tai e marino – meri on rahulik 2. Roroveka nei toua ta fare nei – Roroveka ehitas selle maja 3. Avau kan sitokina akoe – ma aitan sind 4. Pupusi i tagk ifia – ma ei oska seda mängida "Ethnologue: Futuna-Aniwa" (inglise). Vaadatud november 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) "EKI: Maailma keeled, kirjad ja rahvad". Vaadatud november 2013. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend) Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 681 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 2 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 10 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 21-22 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 91-94. Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 6-10 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 40. Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 41 Janet W. D. Dougherty West Futuna-Aniwa: An Introduction to a Polynesian Outlier Language (1983), lk 37.