laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Reetor (sari)

"Reetor" Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastuse sari, kus avaldatakse artikleid ja lühimonograafiaid folkloori lühivormide, eelkõige parömioloogia ja fraseoloogia, samuti metafooriteooria, üldisema kujundkõne- ja retoorikateooria, slängi, keerdküsimuste ja verbaalse lühihuumori alalt. Sarja toeks on viimase 40 aasta jooksul kogunenud potentsiaal ja eeltööd: läänemeresoome vanasõnaprojekt, “Eesti vanasõnad”, “Proverbia septentrionalia”; akadeemiline väljaanne “Eesti mõistatused” ja uurimistöö mõistatuste alal; eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaasi rajamine; kujundkõneteooria alal tehtud teoreetilised eeltööd; ilmsed puutepunktid fraseoloogia ja huumori vahel. Sarja asutas aastal 2003 Arvo Krikmann, alates aastast 2015 on peatoimetaja Anneli Baran. Reetor 1. Uurimusi folkloori lühivormidest. Tartu 2003: Eesti Kirjandusmuuseum. 188 lk. Reetor 2. Võrdluste struktuurist ja kujundisemantikast. Katre Õim. Tartu, 2003: Eesti Kirjandusmuuseum. 211 lk. Reetor 3. "Sai hea obaduse vastu obadust": löömist ja peksmist märkivad väljendid eesti keeles. Arvo Krikmann. Tartu 2004: Eesti Kirjandusmuuseum. 201 lk. Reetor 4. Koestler, Raskin, Attardo ja teised: lingvistiliste huumoriteooriate uuemaist arenguist. Arvo Krikmann. Tartu, 2004: Eesti Kirjandusmuuseum. 180 lk. Reetor 5. Eesti mõistatuste allikalugu 1. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2006, 206 lk. Reetor 6. Eesti mõistatuste allikalugu 2. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2006, 204 lk. Reetor 7. Eesti mõistatuste allikalugu 3. Rein Saukas. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2007, 204 lk. Reetor 8. Eesti mõistatuste allikalugu 4. Rein Saukas. EKM Teaduskirjastus, 2009, 216 lk. Reetor 9. Uurimusi tänapäevasest kujundkeelest. Tartu: EKM Teaduskirjastus, 2015, 190 lk. EKM Teaduskirjastus, "Reetor"
Justinus Kiviloo

Justinus Kiviloo (kodanikunimega Ilmar Aaron Kiviloo; sündinud 16. oktoobril 1962 Raplas) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik (munkpreester) ja kaplan. Justinus Kiviloo pühitseti preestriks 1. detsembril 2013. Ta on teeninud Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduses ja Kihnu Püha Nikolai koguduses. Ühtlasi on ta kaplan Viru vanglas. Jaanuarist 2024 on ta Konstantinoopoli patriarhaadi Leedu eksarhaadi eksarh. Kihnu kirik "Ilmar Kiviloo – metropoliidi parem käsi" – Lääne Elu, 18. aprill 2014 Justinus Ilmar Kiviloo Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulike andmebaasis Ajakiri Kyne: Kihnu kiriku erinumber – SA Kihnu Kultuuriruumi väljaanne, teksti autor Mare Mätas (2014)
Tefta Tashko-Koço

Tefta Tashko-Koço (2. november 1910 Al-Fayyūm, Egiptus – 22. detsember 1947 Tirana, Albaania) oli albaania laulja. Tefta Tashko-Koço sündis Egiptuses, kuhu tema vanemad emigreerusid sõja eest 19. sajandi lõpus. Aastal 1921 naasis tema perekond Albaaniasse ja asus elama Korçë linna. Aastal 1927 siirdus Tashko-Koço Prantsusmaale ja asus Montpellier' konservatooriumis laulmist õppima. Aastail 1932–1936 õppis ta laulmist Pariisi konservatooriumis. Aastal 1936 naasis Albaaniasse. Tema repertuaari kuulusid nii ooperi- ja kammermuusika kui ka Albaania rahvalaulud. Talle on antud Albaania rahvakunstniku aunimetus. "Eno Koço koduleht". enokoco.com.
Ernests Birznieks-Upītis

Ernests Birznieks-Upītis (kodanikunimi Ernests Birznieks; 6. aprill 1871 – 30. detsember 1960) oli läti kirjanik. Ernests Birznieks-Upītis oli pärit renditalu pidaja perekonnast. 1889. aastal lõpetas ta Tukumsi linnakooli ning sooritas seejärel õpetajaeksamid ja töötas koduõpetajana. Ta elas aastatel 1893–1921 Kaukaasias. Asutas Riias peamiselt läti ilukirjandust avaldanud kirjastuse Dzirciemnieki (1908–1922). Lätti tagasipöördumise järel asutas ta 1922. aastal ajakirja Vārds. 1927–1934 oli ta Riia Keskraamatukogu juhataja. 1934–1940 tegeles ta põhiliselt tõlkimisega. Ernests Birznieks-Upītise realistlikud jutustused kujutavad enamasti talurahva elu. Pärast Lätti tagasipöördumist kirjutas ta valdavalt lastele. Eesti keeles on 1961. aastal ilmunud Birznieks-Upītise jutukogu "Halli kivi jutud ja teisi jutustusi" ning 1971. aastal lasteraamat "Pesamuna päevaraamat". Ernests Birznieks-Upītise suguvõsa maja on Lätis riikliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt. Majas asub ka muuseum. Ernests Birznieks-Upītis Latviešu folkloras krātuves digitālais arhīvs "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2019. Vaadatud 1. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Zentenes pagasts, Tukuma novads
Džuut (materjal)

Džuut ehk džuudikiud, ka jute, on džuutide vartest saadav looduslik kiud, puuvilla järel kõige levinum taimne kiudmaterjal. Džuudi saamiseks enimkasvatatud taim on Corchorus olitorius. džuudikasvatus
Albaania rahvakunstnik

Albaania rahvakunstnik oli Albaania Sotsialistliku Rahvavabariigi riiklik aunimetus, mida anti aastail 1960–1996. Dhimitër Anagnosti, filmirežissöör Kristaq Dhamo, filmirežissöör Naim Frashëri, näitleja Pjetër Gjoka, teatri- ja filminäitleja Marie Kraja, laulja Tinka Kurti, näitleja Avni Mula, laulja Inva Mula, ooperilaulja Vaçe Zela, laulja Tefta Tashko-Koço, laulja
Peeter Kaldre

Peeter Kaldre (sündinud 27. oktoobril 1954 Barabinskis Novosibirski oblastis Venemaal) on eesti ajakirjanik. Õppinud Tallinna 1. Keskkoolis 1969–1973 ning Tartu Riikliku Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse eriala 1974–1979. Eesti Raadio pressibüroo, välisuudiste toimetus 1980–1995, väliskommentaator 1995 Hommikuleht, peatoimetaja 1995–1997 nädalaleht Eesti Aeg, peatoimetaja 1997–1999 ajakiri Luup, peatoimetaja asetäitja, toimetaja 1999–2001 telejaam TV1, toimetaja 2001– Eesti Televisioon, "Aktuaalse kaamera" toimetaja Ta on teinud ETV-s valimissaateid. Aastatel 2001–2016 oli ta osaline Vikerraadio vestlussaates "Rahva teenrid". On kirjutanud väliskommentaare Eesti Raadiole, raadiole Vaba Euroopa, Maalehele, Postimehele. ETV saate "Välisilm" saatejuht, Vikerraadio "Reporteritunni" saatejuht. 2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Radikaal (täpsustus)

"Radikaal" (ld sõnast radicalis 'juure-, juurmine') on mitmetähenduslik sõna. Radikaal on keemias ühe või mitme paardumata elektroniga aatom, ioon või molekul. Radikaal on isik, kes peab vajalikuks põhjalikke ümberkorraldusi ühiskonnaelus või mõnes kitsamas valdkonnas. Radikaal oli Eestis aastatel 1930–1931 tegutsenud kultuur-poliitiline ühing. Radikaal on sõnajuure koostisosaks olev häälik semi keeltes. Radikaal võib matemaatikas tähendada kas juuremärki või juurimise tulemust. Radikaal on Jaapani ja Hiina keeles kirjamärkide osa, mille abil sõnu sõnaraamatutes järjestatakse (vt kanji'de süstematiseerimist artiklis kanji).
Tõnu Tähe

Tõnu Tähe (21. september 1955 – 23. november 2011) oli eesti pulmaisa. Ta mängis Kanal 2 saates "Wremja". Tõnu Tähe suri amüotroofse lateraalskleroosi tagajärjel. Ta on maetud Kose kalmistule.
Mona Simpson

Mona Simpson (sünninimi Mona Jandali; sündinud 14. juunil 1957 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide kirjanik. Ta on kirjutanud kuus romaani. Simpson töötab inglise keele professorina California Ülikoolis. Ta on Steve Jobsi noorem õde.
Gnadenwald

Gnadenwald on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 879 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 11,49 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 788 inimest. Vallas on mitu asundust ning kirikukülad St. Martin ja St. Michael. Gnadenwaldis on sündinud Tirooli rahvuslaste juht ja mässaja Josef Speckbacher (1767–1820). Gnadenwald vaatega Põhjaahelikule https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70311.pdf  Gnadenwald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.gnadenwald.tirol.gv.at Linnakese ajalugu Gnadenwaldi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel
Götzens

Götzens on vald (Gemeinde) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 868 m kõrgusel merepinnast mäestikuterrassil Innsbrucki kohal. Valla pindala on 9,72 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 3951 inimest. Küla asutati aastal 1869. Sellest vahetult läände jääb Birgitz. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70312.pdf  Götzens – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.goetzens.tirol.gv.at Linnakese ajalugu
Mõõtühik

Mõõtühik ehk ühik on füüsikalise suuruse väärtus, millega seda suurust mõõtmisel kvantitatiivselt võrreldakse. Mõõtühikud jagunevad sõltumatuteks ühikuteks ‒ põhiühikuteks ‒ ja nende kaudu määratletavateks ühikuteks ‒ tuletatud ühikuteks. Põhiühikud ja tuletatud ühikud moodustavad mõõtühikute süsteemi ehk ühikusüsteemi. Tuntuimad ühikusüsteemid on CGS-süsteem, MKSA-süsteem ja rahvusvaheline mõõtühikute süsteem (SI). Kõigis neis süsteemides on põhiühikute hulgas pikkuse, massi ja aja ühik, MKSA-süsteemis lisaks voolutugevuse ühik ning SI-süsteemis voolutugevuse, temperatuuri, ainehulga ja valgustugevuse ühik. Põhiühikutest ja tuletatud ühikutest moodustatakse kümnendeesliidete abil kord- ja osaühikud (vt Ühikute detsimaaleesliited). Eestis on kohustuslik kasutada rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) mõõtühikuid majandustegevuses, rahvatervise ja avaliku ohutuse valdkonnas, haldus- ja õppetegevuses ning standardimisel. Seda nõuet kohaldatakse mõõtevahenditele, mõõtetulemustele ja mõõtühikute abil väljendatavatele suurustele. Kasutusel on ka mitmeid rahvusvahelisse mõõtühikute süsteemi mittekuuluvaid ühikuid, vt SI ühikutega seotud ühikud, SI-väliseid mõõtühikuid. SI-süsteemi ühikud Mõõtühikute loend Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend Briti ühikusüsteem USA ühikusüsteem ENE 6. köide, 1992 Mõõteseadus Mõõtühikute kalkulaator Kiire konversioon
Belaruski fal’klor

Belaruski fal’klor: Materyialy i dasledavanni (valgevene keeles Беларускі фальклор: Матэрыялы і даследаванні; eesti keeles 'Valgevene folkloor: materjalid ja uurimused') on ajakiri, mis avaldab uurimusi Valgevene folkloori ja etnolingvistilise atlase kohta, aga ka rubriike "Valgevene folkloor välismaa väljaannetes", "Tekstid rahvaluulekogudes" ja "Jäädvustusi ekspeditsioonidelt", "Valgevenelaste folkloor välismaal", samuti retsensioone ja teavet teadlaste ja teadussündmuste kohta. Kogumiku algatas ja selle vastutav toimetaja on Taćciana Valodzina (vene keeles Tatjana Volodina) ning seda koostatakse Valgevene Teaduste Akadeemia Valgevene Kultuuri, Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule ja slaavi rahvakultuuri osakonnas. Ajakiri ilmub alates 2014. aastast.
Eduard Mirzojan

Eduard Mirzojan (armeenia keeles Էդուարդ Միրզոյեան; 12. mai 1921 Gori, Gruusia – 5. oktoober 2012 Jerevan) oli armeenia helilooja. Ta on maetud Komitasi panteoni. 1956 orden "Austuse märk" 1963 Armeenia NSV rahvakunstnik 1971 Lenini orden 1981 NSV Liidu rahvakunstnik
Bodil Biørn

Bodil Catharina Biørn (27. mai 1871 Kragerø vald – 22. juuli 1960 Oslo) oli norra misjonär. Sündis Norras Kragerøs jõuka laevaomaniku peres. Pärast õendusabi õppimist Saksamaal 1905. aastal, siirdus ta misjonäritööle praegustele Ida-Türgi aladele Elazıği ja Muşi provintsi (tol ajal Osmanite riigi alad). Olles armeenia genotsiidi tunnistajaks, kandis hoolt orbude ja leskede eest ning avas koos teiste misjonäridega kliinikuid ja koole. Samuti tegi ta päevikusissekandeid ja fotosid, jäädvustades nii sealseid sündmusi ja eluolu. Hiljem hoolitses Bodil Biørn armeenia orbude eest Süürias, Armeenias ja Türgis. Aastal 1922 avas ta Alekhsandrapolis (tänapäeval Gjumri) lastekodu "Lusaghbyur", pälvides nii armeenlastelt hüüdnime "Emake Katharine". Kuni 1935. aastani töötas ta Süüria ja Liibanoni armeenia pagulastega. Bodil Biørn ei abiellunud kunagi, aga ta lapsendas 2-aastase genotsiidi üleelanud poisslapse Rafaeli, kes Norras ristiti Nanseniks. Biørn suri Oslos 22. juulil 1960. Mälestuse jäädvustamiseks on tema sünnilinnas Kragerøs püstitatud mälestusmärk. Tema elu ja tegevuse mälestuseks on 2015. aastal valminud dokumentaalfilm "Päästekaart". "Bodil Biørn (1871–1960)". Armenian Genocide Museum-Institute koduleht. Vaadatud 25. märts 2018.
Drive-in

Drive-in (inglise keeles 'sõida sisse') on asutus või teeninduspunkt (kino, restoran jt), mida saab kasutada autost väljumata. Esimene drive-in-restoran oli Kirby's Pig Stand, mis avati 1921. aastal Ameerika Ühendriikides Texases. http://umich.edu/~drivein/restaurant.html
Agnieszka Kotlarska

Agnieszka Kotlarska-Świątek (15. august 1972 Wrocław – 27. august 1996 Wrocław) oli poola modell. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus Agnieszka Kotlarska õppima Wrocławi Polütehnilises Ülikoolis. 19. juulil 1991 valiti ta Sopotis Miss Poolaks. 13. oktoobril 1991 võitis ta Poola esindajana Tokyos Miss Internationali tiitli. Seejärel tegutses ta Ameerika Ühendriikides edukalt modellina. 1994. aastal pöördus ta Poolasse tagasi. Agnieszka Kotlarska pääses napilt surmast 17. juulil 1996, kui ta jäi maha Trans World Airlinesi lennult 800. Boeing 747 kukkus alla Long Islandi lahedal. Kõik reisijad ja meeskond hukkusid. Hukkunute hulgas oli ka Kotlarska peamine fotograaf, sakslane Rico Puhlmann. 27. augustil 1996 ründas Agnieszka Kotlarskat armukade fänn Jerzy Lisiewski, kes teda neli korda noaga lõi. Agnieszka Kotlarska suri samal päeval haiglas. Rüselemise käigus sai vigastada ka Kotlarska mees Jaroslaw Swiatek. Agnieszka Kotlarska Plotek Smutny koniec bajki Agnieszki zarchiwummiss.eu Miss International 1991 thepageantplanet.com 10 Murdered Beauty Queens listverse.com A Tragic Obsession Warsaw Voice, No. 36, 8. september 1996 Chronologie Rico Puhlmann. Vaadatud 15. aprillil 2024 Agnieszka Kotlarska, Miss International 1991’ murder lempimissit.suntuubi.com
Džinn (mütoloogia)

Džinn on muinasaraabia mütoloogiast tuntud, üldjuhul inimesele vaenulik loodusvaim. Islam džinne ei tunnista ja käsitleb neid pigem tulest loodud mõistatuslike olenditena. Džinnid figureerivad aga rahvausundis ja kirjanduses, tuntuim teos "Tuhat ja üks ööd". "Definition of jinn" (inglise). Mahmood Jawaid (2006). SECRETS OF ANGELS, DEMONS, SATAN, AND JINNS - Decoding their Nature through Quran and Science (inglise). Lk 252.
Päästekaart

"Päästekaart" (inglise "Map of Salvation") on 2015. aasta Armeenia täispikk dokumentaalfilm, mis on pühendatud Armeenia genotsiidi 100. aastapäevale. Film räägib viiest Euroopa misjonärist: Maria Jacobsenist (Taani), Karen Jeppest (Taani), Bodil Biørnist (Norra), Alma Johanssonist (Rootsi) ja Anna Hedvig Büllist (Eesti), kes olid Armeenia genotsiidi vahetud tunnistajad. Päästekaart andmekogus IMDb (inglise)
Eelpingestus

Eelpingestus ehituskonstruktsioonis on ekspluatatsiooniolukorra suhtes soodsa pingeoleku tekitamine ehituskonstruktsioonis. Selle eesmärk on suurendada kandevõimet, jäikust või töökindlust. Rakendatakse raudbetoon- ja metallkonstruktsioonides. Eelpingestust või tööpunkti nihutamist (biasing) kasutatakse elektroonikas elektronseadiste soodsa töörežiimi saavutamiseks. Inseneriteadused https://www.tmgglobals.com/prestressing
Uladzimir Lobač

Uladzimir Lobač (valgevene keeles Уладзімір Лобач; sündinud 1972) on valgevene folklorist. Tema peamised uurimisalad on Valgevene pühapaigad ja mütoloogia. 2015 Уладзімір Лобач, Таццяна Валодзіна. Святыя крыніцы Беларусі /Svi︠a︡tyi︠a︡ krynitsy Belarusi. "Беларуская навука" Minsk. 2011. Уладзімір Лобач. Народная проза беларусаў Падзвіння /Narodnai︠a︡ proza belarusaŭ Padzvinni︠a︡. Polatski ėtnahrafichny zbornik, vyp. 2. Navapolatsk : PDU. 2006. Уладзімір Лобач. Polatski ėtnahrafichny zbornik. Navapolatsk : PDU 2006. Уладзімір Лобач. Etnahrafii︠a︡ Belarusi : vuchebna-metadychny kompleks. Novapolatsk : PDU, 2009. D. Duk; U. Lobach. Belaruskae Padzvinne : vopyt, metodyka i vyniki pali︠a︡vykh dasledavanni︠a︡ŭ da 80-hoddzi︠a︡ pachatku arkhealahichnykh raskopak u h. Polatsku) : zbornik navukovykh prats rėspublikanskaha navukova-praktychnaha seminara 20-21 listapada 2008 hoda. Navapolatsk : PDU. 2011. U. Lobach. The sacred lakes of the Dvina region (northwest Belarus) = Šventieji padauguvos regiono ežerai (šiaurės vakarų Baltarusija). In: Archaeologia Baltica, v. 15 (2011), pp. 61-68.
Liiter

Liiter (lühend l, rahvusvahelises kasutuses ka L) on meetermõõdustiku ruumalaühik, mis ei ole ametlik SI-ühik, kuid on selles süsteemis mainitud ja mõeldud kasutamiseks koos süsteemi ühikutega. 1 liiter võrdub 1 kuupdetsimeetriga (dm³), 1000 kuupsentimeetriga (cm³), 0,001 kuupmeetriga (m³). 1 liiter jaguneb tuhandeks milliliitriks (ml), sajaks sentiliitriks (cl) või kümneks detsiliitriks (dl). Üks liiter vedelat vett kaalub peaaegu täpselt 1 kg, sest 1795. aastal määrati grammi väärtuseks 1 cm³ vee kaal (jää sulamistemperatuuril). 1 liiter võrdus ka viljamõõdul, 61 kanttolli = 0,813 toobiga. Decree on weights and measures 7. aprill 1795
Kuldne Mask Eestis

Kuldne Mask Eestis on Tallinnas toimuv teatrifestival, kus näidatakse Venemaa teatrifestivalil Kuldne Mask auhindu võitnud või nomineeritud lavastusi. Kõik mängitavad lavastused on sünkroontõlgitud eesti keelde. Festivali korraldab MTÜ ART-Fortius. https://web.archive.org/web/20180324172939/http://www.teater.ee/teater_mujal/festivalid/Kuldne_Mask_Eestis.festival_id-718 (vaadatud 23.03.2018) Festivali koduleht Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Gries im Sellrain

Gries im Sellrain on vald (Gemeinde) Sellraini orus Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 1187 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 22,62 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 599 inimest. Küla asub orus ja Melachi jõgi voolab sellest läbi. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70314.pdf  Gries im Sellrain – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.gries-im-sellrain.tirol.gv.at Linnakese ajalugu
Grinzens

Grinzens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 945 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 28,71 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1416 inimest. Vald asub Innsbruckist edelas. Valla lõunapiiri märgib Melachi jõgi. Sellest läände jääb Sellrain ja itta Axams. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70315.pdf  Grinzens – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.grinzens.tirol.gv.at Linnakese ajalugu
Ars Baltica

Ars Baltica (stiliseeritult ARS BALTICA) on Läänemere-äärsete riikide kultuurialase koostöö foorum. Foorum toimus esimest korda 1988. Foorumi eesmärkide seas on see, et lagunenud Nõukogude Liidu tagajärjel taasiseseisvunud riigid (eeskätt Balti riigid) kaasata kultuurialasesse koostöösse Põhjamaadega. Foorumi tööd juhib organiseerimiskomitee, mis tuleb kokku kaks korda aastas. Foorumi president on Gudrun Vahlquist. Foorumi Eesti-poolne kontaktisik on Eike Eller. https://web.archive.org/web/20180324174609/http://www.teater.ee/teater_eestis/teatriorganisatsioonid/Ars_Baltica.theatre_id-101 (vaadatud 23.03.2018) Foorumi koduleht Foorumist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
EELK Misjonikeskus

EELK Misjonikeskus on 1997. aastal Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) misjonitegevuse edendamiseks asutatud sihtasutus. Keskus tegutseb nii Eestis kui ka välismaal. Misjonikeskuse peamised tegevusalad on EELK kogudustega koostöös evangeeliumi kuulutamine, koguduste liikmete koolitamine misjonivastutuse kandmiseks ning läkitamine misjonitööle. Keskus asub Tallinnas. EELK Misjonikeskuse koduleht
De Facto (festival)

Uue Teatri Festival De Facto on Pärnus toimuv festival, mille raames antakse Pärnu eri kohtades etendusi, milles põimub segu teatrist, tantsust, etenduskunstidest. Esimene festival toimus 2013. Igal festivalil on olnud pealkiri, näiteks 2015 oli see "urban/jungle/urban" ja näiteks 2017 "Uinunud paigad". http://www.teater.ee/teater_eestis/festivalid/Uue_teatri_festival_De_Facto.theatre_id-199[alaline kõdulink] (vaadatud 23.03.2018) http://www.teater.ee/teater_eestis/uudised/aid-6261/P%C3%A4rnu-Uue-Teatri-festival-De-Facto-6.-7.-augustini&art_year=2015&art_month=7[alaline kõdulink] (vaadatud 23.03.2018) Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Gschnitz

Gschnitz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1242 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 59,1 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 424 inimest. Vald asub 25 km Innsbruckist lõunas. Gschnitz on samanimelise oru lõpus, mis hargneb Wipptalist Steinach am Brenneri juures. Valla piirid on Talschlussist (3277 m) Lõuna-Tiroolini. Gschnitzbach annab külale joogivee. Naabervallad on Brenner, Neustift im Stubaital, Obernberg am Brenner ja Trins. Küla on esmamainitud 1284. aastal nimega Gasnitz. 1288. aastal oli orus 9 Schwaighöfe't (Alpi farmi), neist 7 Gschnitzis, mis moodustas külakeskuse, ja 2 Laponesalmis. Pärimisõigus Tiroolis pärineb nendest 9 Schwaighöfe ja võeti omaks kõigis teistes piirkonna orgudes. 1471. aastal tekkis Gschnitzi ja Trini vaheline rivaalitsemine ning jõudis punkti, kus kahe küla elanikud blokeerisid orgu sissepääsu; Steinach am Brenneri kohus pidi sekkuma, et vaidlus lahendada. Gschnitz sai vallastaatuse 1811. aastal. Suur areng toimus alates 18. sajandist. Gschnitz kuulus algul nagu enamik Wipptali külasid, Matrei am Brenneri kihelkonda. Neitsi Maarja Lumise kirik ehitati 1730. aastal ja 1755. aastal taastati barokkstiilis Franz de Paula Penzi plaanide järgi. 1775. aastal loodi Gschnitzis vikariaat ja 1891. aastal kihelkond. Neitsi Maarja Lumisele pühitsetud kihelkonnakirik Franz de Paula Penzi barokkinterjöör St. Magdalena pühamu paikneb piiri ääres, Gschnitzi ja Trinsi vahel, kõrgusel 1661 m. Sinna pääseb vaid jalgsi, Schönbergi alt. Kirik on vanim orus, nagu kinnitavad romaani freskod umbes 1200. aastast, mis avastati 1959. aastal. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70317.pdf www.gschnitz.eu Wipptal Gschnitz
Rossby lained

Planetaarne ehk Rossby laine on troposfääri ülaosas läänest itta kulgeva õhuvoolu looge ehk meander. Põhjapooluse ümber pöörlev polaarpööris on lõuna pool asuvast soojast õhust eraldatud polaarfrondiga. See eraldusriba ei püsi sirge, vaid venib välja Coriolisi jõu, samuti ettetulevate takistuste nagu suurte mäemassiivide tõttu. Tavaliselt on ühel poolkeral korraga võnkeid 4–5 tükki. Nende etteaimatav liikumine võimaldab teha pikaajalisi ilmaprognoose, sest varem või hiljem liigub mõni Rossby laine teatud piirkonnast üle, tuues sõltuvalt sellest, kummal pool fronti külm õhk asub, talviti mõneks ajaks kaasa kas pakase või sula. Jüri Kamenik (15.06.2013). "Rossby laine". ilm.ee. "Helkivad ööpilved". Füüsikaleksikon.
Alena Boganeva

Alena Boganeva (Valgevene keeles: Алена Міхайлаўна Боганева; sündinud 1967) on valgevene folklorist. Tema peamiste uurimisteemade hulka kuuluvad rahvakristlus, narratiivid, rahvapärane etioloogia jm. 2004. Алена Боганева. СУЧАСНАЕ БЫТАВАННЕ НАРОДНАЙ НЯКАЗКАВАЙ ПРОЗЫ: АСПЕКТЫ НАРАТЫВА І ДЫСКУРСА. МІНСК, Бестпрынт Алена Боганева, Цімафей Авілін. Плямы на месяцы беларускія інтэрпрэтацыі. In: БЕЛАРУСКІ ФАЛЬКЛОР: МАТЭРЫЯЛЫ І ДАСЛЕДАВАННІ 2. Боганева А.М., Антропаў М.П., Авілін Ц. РУСАЛКІ: ЗНЕШНІ ВЫГЛЯД. In: БЕЛАРУСКІ ФАЛЬКЛОР: МАТЭРЫЯЛЫ І ДАСЛЕДАВАННІ, 3, c. 232-273. Алена Боганева. ЖАНРАВАЯ СПЕЦЫФІКА І ФУНКЦЫЯНАЛЬНЫЯ АСАБЛІВАСЦІ ВУСНЫХ АПАВЯДАННЯЎ ПРА ЦУДЫ Ў ТРАДЫЦЫЙНАЙ СЕЛЬСКАЙ КУЛЬТУРЫ. 2008. Антропов Николай, Боганева, Елена; Володина, Татьяна. Этнокультурные стереотипы в межконфессиональных отношениях в Белоруссии: опыт этнолингвистического комментирования. In: Etnolingwistyka. Problemy języka i kultury, 2008, vol. 20, c. 269-280.
Hoyerswerda

Hoyerswerda (ülemsorbi keeles Wojerecy) on suur kreisilinn Saksamaa idaosas Saksimaal Bautzeni kreisis. 1. augustini 2008 oli kreisivaba linn. Linn asub Schwarze Elsteri jõe ääres. Hoyerswerdat on esmamainitud 1268. aastal. 1371 sai asula linnaõigused. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Hoyerswerda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hoyerswerda koduleht
Dovlatov

Dovlatov võib tähendada järgmist: "Dovlatov" (2018) on vene lavastaja Aleksei German noorema eluloofilm Sergei Dovlatovist Dovlatov (perekonnanimi), on vene perekonnanimi Evhen Dovlatov (1991–) on ukraina LGBT-aktivist Leonid Dovlatov (1920–2012) oli vene nõukogude näitleja ja pedagoog Sergei Dovlatov (1941–1990) oli vene kirjanik ja ajakirjanik Alla Dovlatova (1974–) on vene näitleja Sergei Dovlatovi tänav asub New Yorgis Queensi linnajaos