laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saunakarjäär

Saunakarjäär (ka Potsepa Saunakarjäär, Potsepa karjäär) on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kõima külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1471 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lindi kalatiik

Lindi kalatiik on järv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kabriste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 871 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pitsalu tiik

Pitsalu tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pitsalu külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Valistre tiik

Valistre tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevis ja Halinga külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1082 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lodja tiik

Lodja tiik (ka Reiu tiik) on tehisjärv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Paikuse alevikus. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 811 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tammiste paisjärv

Tammiste paisjärv (ka Altküla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Tori vallas Tammiste külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 862 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Nedrema järv

Väike-Nedrema järv on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nedrema külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 710 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tihemetsa paisjärv

Tihemetsa paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 442 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Punapargi paisjärv

Punapargi paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 959 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saarde Sillaotsa järv

Saarde Sillaotsa järv (ka Sillaotsa järv, Sillaotsa paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1380 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tõlla järv

Tõlla järv (ka Tõlla paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tõlla külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2172 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Valgeraba laugas

Valgeraba laugas on järv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 816 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ülde tiik

Ülde tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ülde külas. Tiigi pindala on 0,7 ha, kõrgus merepinnast 54 m ja kaldajoone pikkus 479 m. Tiik on paisutatud Ülessaare kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Ülde tiik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 31.07.2018) Ülde tiik keskkonnaportaalis (vaadatud 31.07.2018) Ülde tiik Eesti looduse infosüsteemis Ülde tiik keskkonnaportaalis
Tobra alumine veehoidla

Tobra alumine veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tobraselja külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 407 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 26.07.2018)
Tobra ülemine veehoidla

Tobra alumine veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tobraselja külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 407 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 26.07.2018)
Surjupera järv

Surjupera järv (ka Surjupera paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 869 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vaiste Umbjärv

Vaiste Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vaiste külas. Veekogu pindala on 2,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 651 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Kõpu tiik

Väike-Kõpu tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku lääneservas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike-Kõpu külas. Tiigi pindala on 1 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 39 m ja kaldajoone pikkus 549 m. Tiik on paisutatud Raudna jõkke suubuvale kraavile ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Väike-Kõpu tiik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 31.07.2018) Väike-Kõpu tiik keskkonnaportaalis (vaadatud 31.07.2018) Väike-Kõpu tiik Eesti looduse infosüsteemis Väike-Kõpu tiik keskkonnaportaalis
Särevere paisjärv

Särevere paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Särevere alevikus. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 944 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jändja paisjärv

Jändja paisjärv oli paisjärv Järva maakonnas Türi vallas Jändja külas. Veekogu pindala oli 8 ha või 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus oli 3732 m. Järves oli 6 saart. Paisjärv lasti alla 2021. aastal. Karl Siimon. "Meie tehisjärved". Võitlev Sõna nr 127, 31. oktoober 1981. Lk 3 Ruta Tamre. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006
Pombre karjäär

Pombre karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1268 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Turva karjäär

Turva karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Turva külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 162 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väätsa paisjärv

Väätsa paisjärv on järv Järva maakonnas Türi vallas Väätsa alevikus. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3549 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saarde paisjärv

Saarde paisjärv (ka Kirikujärv, Kilingi-Nõmme paisjärv, Nõmme paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Saarde külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1731 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõveri turbakarjäär

Kõveri turbakarjäär on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Massi kruusakarjäär

Massi kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mägipõllu paisjärv

Mägipõllu paisjärv on järv Pärnu maakonnas Saarde vallas Lodja külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 415 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ahimäe karjäär

Ahimäe karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Sultsi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1352 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ernst Haabpiht

Ernst Haabpiht (kuni 1936 Ernst Habicht, 21. august 1898 Helme vald, Valgamaa – 4. mai 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Arreteeriti NKVD poolt Tartus, mõisteti Venemaal surma ja hukati. Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (49. valimisringkonnast) Põllumajanduse Panga juhataja Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (20. veebruar 1939) "okupatsioon.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2014. Vaadatud 2. septembril 2014.
Mäsäjärv

Mäsäjärv (ka Mäsajärv, Messe järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 5,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1027 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pupsi järv

Pupsi järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 7,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1700 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Silmi urgad

Silmi urgad on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas. Veekogu pindala on 13,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4574 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ristinä luäs

Ristinä luäs on järv Pärnu maakonnas Kihnu vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1005 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Revoja paisjärv

Revoja paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 257 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Parkali paisjärv

Parkali paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 260 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ojaäärse paisjärv

Ojaäärse paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sagadi tiik

Sagadi tiik on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Sagadi külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 504 m. Järves on neli saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lossijärv

See artikkel räägib Lääne-Virumaa järvest. Viljandimaa järve kohta vaata artiklit Lossi järv. Lossijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Arbavere külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 371 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vatku Kõverjärv

Vatku Kõverjärv (ka Kõverjärv, Vohnja Kõverjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Uku külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vohnja tiigid

Vohnja tiigid on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Vohnja külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 995 m. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Essu tiik

Essu tiik (ka Essu järv, Jessu järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Põdruse külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 650 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 26.07.2018)
Haljala paisjärv

Haljala paisjärv ehk Maheda järv on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Udriku Mädajärv

Udriku Mädajärv (ka Mädajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 867 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
August Jürima (Järvamaalt)

August Jürima (August Jürman, 8. veebruar 1902 Pajusi vald – 9. jaanuar 1947 Erlangen) oli Eesti poliitik, Riigivolikogu liige. Ta suri õnnetusjuhtumi tagajärjel, jäädes auto alla. Rahvuskogu liige I Riigivolikogu liige (20. valimisringkonnast) TÜ üliõpilased
1. ekspeditsioon

1. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama esimene alaline meeskond. Kolmeliikmeline meeskond viibis jaamas novembrist 2000 kuni märtsini 2001, kokku 136 päeva. Ametlikult algas ekspeditsioon 2. novembril 2000, kui kaks päeva varem Sojuz TM-31ga startinud meeskond põkkus jaamaga. Ekspeditsiooni peamisteks ülesanneteks olid jaama süsteemide töökorda seadmine ja varustuse lahtipakkimine. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastas jaama kolm kosmosesüstikut ja kaks mehitamata veolaeva Progress. Süstikud tõid jaama varustust ja uusi jaama komponente. Esimene süstikumissioon, STS-97, põkkus jaamaga detsembris 2000 ja tõi jaama kaks suurt päikesepaneeli, mis suurendasid tunduvalt jaama elektritootlikkust. Teine missioon, STS-98, saabus veebruaris 2001 ja tõi Destiny mooduli. Märtsis 2001 saabus STS-102, mis tõi jaama 2. ekspeditsiooni liikmed. 1. ekspeditsioon lõppes 19. märtsil 2001, kui Discovery jaamast lahkus. 1. ekspeditsiooni kuulusid ameeriklane ja kaks venelast. Jaama esimene komandör William Sheperd oli osalenud kolmel süstikumissioonil ja viibinud kosmoses kaks nädalat. Juri Gidzenko ja Sergei Krikaljov olid mõlemad kuulunud Miri meeskonda ja Krikaljov oli kosmoses viibinud üle aasta. "International Space Station Status Report #00-48". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2017. Vaadatud 27. juuli 2018. "Continuous habitation of ISS: 15 years from Expedition 1". NASA Spaceflight. Vaadatud 27. juuli 2018. "Upward Bound: Tales of Space Station Alpha". TIME. Vaadatud 27. juuli 2018.
2. ekspeditsioon

2. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama teine alaline meeskond. 2. ekspeditsioon vahetas välja 1. ekspeditsiooni liikmed ja viibis jaamas märtsist kuni augustini 2001. Lisaks jaama hooldamisele abistasid meeskonnaliikmed mitut jaama montaažimeeskonda, võõrustasid esimest kosmoseturisti Dennis Titot ja tegid mõned teaduslikud katsed. Meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Juri Usatšev, kellest sai jaama teine komandör, ning NASA astronaudid Susan Helms ja James Voss. Meeskond oli jaamas viibinud ka missiooni STS-101 ajal. 2. ekspeditsiooni liikmed saabusid missiooni STS-102 raames jaama Discovery pardal. Ametlikult algas ekspeditsioon 10. märtsil, kui Discovery põkkus jaamaga. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastasid jaama kaks kosmosesüstikut ning üks Sojuz. 12. augustil 2001 põkkus jaamaga Discovery ning tõi missiooni STS-105 raames jaama 3. ekspeditsiooni liikmed. 2. ekspeditsioon lõppes 20. augustil 2001, kui Discovery jaamast lahkus. "ISS: Expedition 2". Space Facts. Vaadatud 27. juuli 2018. "Expedition Two Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 27. juuli 2018. "STS-102". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2021. Vaadatud 27. juuli 2018. "STS-105". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2006. Vaadatud 27. juuli 2018.
Balta

Balta võib tähendada järgmist: Balta (perekonnanimi) Balta on Läti jõgi Balta on Ukraina linn BALTA on Läti ettevõte ...
Veskimägi

Veskimägi on kõrgendik Tallinnas Haabersti linnaosas. Mäe pikkus on 4 km, laius 1,4 km ja kõrgus 12,7 m üle merepinna. Veskimäel, Paldiski maantee ääres asus kunagise Haabersti mõis ja linnamõisa mõisahäärber, koht oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul tallinlaste armastatud "grüüneskäigu" paigaks. Nime sai Veskimägi möödunud sajanditel seal asunud tuuleveskist, mis hävines kevadise tormiga 1739. aastal. Veski taastati 1740. aastal, kuid 19. sajandi lõpul pandi ta lõplikult seisma. Veskimäe järgi nimetati tänav, mis suundub Tuuleveski teelt Veskimäele, Veskimäe teeks ja mäel kasvava Veskimetsa järgi on vana tee, mis ühendab Laki tänavat Paldiski maanteega, nimetatud Veskimetsa teeks. Mäel on palju rändrahne (Veskimetsa kivikülv). Mäel kasvab Veskimets. Mäel asub Tallinna loomaaed. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 327 Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7, lk 410
Veremänd

Veremänd oli mänd Tallinnas, praeguse Rahumäe tee 4 krundil. Mänd sai nime selle järgi, et karistussalklased poosid selle männi otsa mitmeid 1905.–1907. aasta revolutsioonist osavõtjaid. Mänd hävis 1930. aasta talvel. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 327 https://web.archive.org/web/20180727075821/https://www.kalmistud.ee/Rahumae-ajalugu (vaadatud 27.07.2018)
Vene Romansi Klubi

Vene Romansi Klubi on Tallinnas aadressil Kaarli puiestee 9 tegutsev klubi, õiguslikult mittetulundusühing. Klubi eesmärkide seas on tutvustada vene romanssi kui žanrit. Klubi korraldab mitmesuguseid üritusi, sh aastast 2000 Isabella Jurjevi nimelist rahvusvahelist vene romansi võistlust. Klubi asutati 1997. Klubi on Ülemaailmse Peterburilaste Klubi liige. Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 325
Undla veskijärv

Undla veskijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Undla ja Kadapiku külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1078 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vetiku Väikejärv

Vetiku Väikejärv (ka Väikejärv, Väike Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 759 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vetiku Suurjärv

Vetiku Suurjärv (ka Suurjärv, Suur Vetiki järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Vetiku külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1704 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Leonhard Vahter

Leonhard Vahter (14. märts 1896 Kalvi mõis, Virumaa – 12. veebruar 1983 New York) oli Eesti poliitik ja advokaat, I Riigivolikogu liige. Ta lõpetas 1923. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli, õppis aastail 1924–1927 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mag. jur. 1931 (Osavõte Eesti kriminaalseadustiku järele). Osales Vabadussõjas, kuni 1928. aastani teenis 1. Jalaväerügemendis (leitnant). 1929–1931 vandeadvokaat J. Kuuski, 1931–1934 Alfred Osmani abi, 1934–1940 vandeadvokaat Narvas. 1938. aastal valiti ta I Riigivolikogu liikmeks (65. valimisringkonnast). 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. Saksa okupatsiooni ajal 19.augustist 1941 kuni märtsini 1942 oli ta Narva linnapea, seejärel taas vandeadvokaat Narvas ja Tallinnas. Põgenes 1944 Saksamaale, sealt siirdus USA-sse. Ta oli Baltic Review toimetaja, Vaba Eesti Komitee esimees, Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Kuhu viib demokraatia kriis. Mag. Leonh. Vahteri mõtteid. Eesti Päevaleht, 21. aprill 1971, nr. 31, lk. 6. Leonhard Vahter. Lõhkujad meie hulgas. Eesti Päevaleht, 3. august 1977, nr. 58, lk. 6. Leonhard Vahter. Üks pahatahtlik faktide pea peale pööramine. Vaba Eesti Sõna, 8. veebruar–15. veebruar 1962, nr. 6–7. Ta on propageerinud eesti keeles Oswald Spengleri ajaloofilosoofilisi ideid. Ohvitseride andmekogu TÜ üliõpilased
Ulvi laugas

Ulvi laugas (ka Ulvi laugasjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Samma külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1121 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vasta tiik

Vasta tiik on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 751 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aseri tiik

Aseri tiik (ka Aseri paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1446 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aseri karjäär

Aseri karjäär (ka Aseri tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1178 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ulvi veskijärv

Ulvi veskijärv on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Ulvi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 778 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Moldova karjäär

Moldova karjäär on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Moldova külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hiiessoo Suurlaugas

Hiiessoo Suurlaugas (ka Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aidu-Liiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 796 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rahvapargi tiik

Rahvapargi tiik on järv Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järvel. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1068 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saka karjäär

Saka karjäär (ka Saka karjääri tiik) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Saka külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Peenjärv

Peenjärv (ka Piisna järv) on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Konju külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 289 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Voka paisjärv

Voka paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka alevikus. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1881 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Perjatsi tiik

Perjatsi tiik on järv Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Perjatsi külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 701 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laagna tiigid

Laagna tiigid on tiigid Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Laagna külas. Veekogude pindala on 4,3 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 882 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Lusikajärv

Lusikajärv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197 m. Lusikajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 22. detsembril 2022)
Väike-Kadastiku järv

Väike-Kadastiku järv (ka Karjäär Kadastik-2) on järv Ida-Viru maakonnas Narvas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 645 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.