laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aluseta lause

Aluseta lause on lause, mis ei sisalda alust. Aluseta lause on kas lünklause või vaeglause. Lünklauses ei ole aluse puudumise põhjused sisulised ning aluse puudumine vajab seetõttu kompenseerimist. Aluse puudumist võivad kompenseerida näiteks 1. ja 2. pöörde tunnus või lause kontekst: Ø tahan sind näha. Lünga esinemine lauses ei ole kohustuslik, v.a juhul kui öeldis on käskiva kõneviisi mitmuse 1. pöördes. Aluseta vaeglauses pole alust sisulistel põhjustel – subjektisiku sisulise ebamäärasuse tõttu. Selliseid lauseid nimetatakse ka vaegisikulisteks lauseteks. Vaegisikulised laused on üldisikulised laused: Oma tööd peab armastama. umbisikulised laused: Talle anti aukiri. isikuta laused: Eile müristas. Üld-ja umbisikulistes lausetes kehtib predikatsiooniseos, isikuta lausetes mitte. Isikuta lauses puudub alus öeldisverbi leksikaalse tähenduse tõttu ning perdikatsiooniseos puudub. Alust ei ole lauses, kui öeldis on umbisikulises tegumoes: Päev otsa tehti heina. Alust ei ole mõnes väljajättelises lauses, kus see on juurdemõeldav: Mida Jaan teeb? – (Jaan) istub kodus. Alus võib lausest puududa, kui öeldis on käskivas kõneviisis: Pontu, tule siia! Alust ei saa kasutada, kui öeldisverb on käskiva kõneviisi mitmuse 1. pöördes: Õppigem! Eesti keeles on tegusõnu, mis ei vajagi enda kõrvale alust: Läheb vihmale. Sajab. Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
My World

"My World" on Justin Bieberi esimene album. Selle esimene osa ilmus 17. oktoobril 2009. Teine osa on plaanis avaldada märtsis 2010. Sellel on muu hulgas laulud "One Time", "One Less Lonely Girl" ja "Love Me".
One Time

"One Time" on Kanada laulja Justin Bieberi esimene singel. Singel ilmus 18. mail 2009. See oli Bieberi debüütalbumi "My World" esimene lugu.
Aruküla raudteepeatus

Aruküla raudteepeatus on raudteepeatus Harjumaal Raasiku vallas Aruküla alevikus. Aruküla raudteepeatus asub Tallinnast 21 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Arukülla 24 minutit. Alates 8. juulist 2011 on Arukülas kasutusel kaks madalat ooteplatvormi. Päevas sõidab Arukülast läbi umbes 29 Elroni elektrirongi. Diiselrongid Arukülas ei peatu. Piletihinnalt kuulub peatus III tsooni. Jaama eelkäijaks on Baranoffide palvel Aruküla mõisa lähistele rajatud platvorm Baranovsk, mis rajati 1898. aastal ja mille kasutusõigus oli esialgu ainult kindralmajor P. Baranovi perekonna liikmetel. See jäi Harju-Jaani kihelkonda Aruküla mõisa maadele. Hiljem kandis peatuskoht Aruküla nime ja avati 1911. aastal üldiseks kasutamiseks. 1914. aastal ehitati jaama möödasõidutee ja jaama kasutati vahejaamana. Aruküla lihtne puidust ühekorruseline jaamahoone rajati 1920. aastal. Hoone lammutati 2002. aastal. Praegu on sellel kohal parkla. Nõukogude võimu algusaastatel viis jaamast haruraudtee põhja suunas, turbarappa. 1986. aasta 1. mail avati liiklus Tallinna–Tapa raudteelõigu teisel peateel (esialgu vaid Lagedi ja Raasiku jaamade vahel), millega seoses muutus senine Aruküla jaam peatuskohaks. Kõrvalteed demonteeriti. Tallinna–Aegviidu raudteeliin Eesti raudteetransport Aruküla Elron Arved Duvin. Lugusid raudteedest Eestimaal. Lk 89 Foto jaamahoonest; Baltic Trains Picture Gallery Jüri Loog. "125 aastat raudteid Eestis". Tallinn, 1997. Lk 35 Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003), ISBN 9985-62-149-2 Arukülas võeti kasutusele uued perroonid; Sõnumitooja, 13.07.2011 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Stevie Wonder

Stevie Wonder (sünninimi Stevland Hardaway Judkins, praegune ametlik nimi Stevland Hardaway Morris; sündinud 13. mail 1950) on USA laulja. Ta sündis pimedana ja on tuntud esinejanime Stevie Wonder järgi. Ta on Ameerika laulja, laulukirjutaja, muusik ja plaadiprodutsent. Popmuusika silmapaistev tegelane, ta on muusikaajaloos üks edukamaid laulukirjutajaid ja muusikuid. Tänu elektrooniliste instrumentide ja uuenduslike helide laialdasele kasutamisele sai Wonderist paljude žanrite, sealhulgas popi, rütmi ja bluusi, souli, funki ja roki pioneer ja muusikute mõjutaja.
Chris Brown

Christopher Maurice Brown (sündinud 5. mail 1989 Tappahannockis Virginias) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. Tal on olnud suhe Karrueche Traniga. "Chris Brown on Rihannaga koos, aga armastab ikka veel ekskallimat". INIMESED. Õhtuleht. 3. aprill 2013. Vaadatud 13. august 2019. "FOTOD: Rihanna ekspeika "teine naine" näitas rannas, mis tal popstaarile vastu panna on". INIMESED. Delfi.ee. 16.06.2013. Vaadatud 13. august 2019.
Misjoniteadus

Misjoniteadus (misjoniteoloogia, ka missioloogia; inglise missiology) on praktilises teoloogias õpetus sotsiaalsest tööst koguduses[viide?]. Misjoniteadus on defineeritud ka kui valdkonda, mis uurib kiriku läkitatust maailmas Jumala misjoni perspektiivis[viide?]. Misjoniteaduse õppetoolid ülikoolides on 19. sajandi nähtus, motiveeritud sündmustest, mis kaasnesid Suure misjonisajandiga ning koloniaalmaailma hõivamisega. Friedrich Schleiemacher (1768-1834) paigutas teoloogiliste teaduste süsteemis misjoniteaduse praktilise usuteaduse alla. Viimase sajandiga on rõhuasetused kardinaalselt muutunud. Kuni 20. sajandi alguseni oli misjoni subjektiks kirik ja kirikliku tegevuse kaudu mittekristlike rahvaste või sotsiaalsete gruppide hõlvamine. Kiriku avardumisega üle lääne tsivilisatsiooni piiride on esile tõusnud uued teemad: kirik ja maailm mõlemad on osapooled Jumala misjonis; misjoniteaduse tähelepanu all on lisaks evangeeliumi kuulutusele ka kiriku sotsiaalne vastutus ning dialoog teiste religioonidega Misjoniteaduse valdkondadeks on misjoniteoloogia, misjoniajalugu, misjoniteooria, misjonipraktika jne, mõnikord on eraldi käsitletud evangelisatsiooniteoloogiat ja -strateegiat; samuti lähedalseisvad teadusalad nagu kultuurikommunikatsioon, kultuuriantropoloogia, religiooniteadus või -sotsioloogia jm.
Kulli raudteepeatus

Kulli raudteepeatus on raudteepeatus Harjumaal Raasiku vallas Kulli külas. Rajamisel jäi see Rae valda. Kulli raudteepeatus asub Tallinnast 19 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Kullile umbes 20 minutit. Kullil peatuvad vaid Elroni elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni. Kulli raudteepeatusest veidi põhjas asub Aruküla–Lagedi maantee raudteeülesõit. Varem asusid Kulli peatuses täispikad perroonid, kuid need lammutati vanuse tõttu ja ehitati lühikesed, sest külas ei ela väga palju inimesi ja rongi peale ei lähe korraga rohkem kui paar inimest. Viimasel ajal[millal?] on aga võrreldes varasema ajaga hakanud asustus tihenema. Ühel perroonil oli varem ka eterniidist varikatus, kuid mõni aeg tagasi see lammutati. Seoses Elroni loomise ja uute rongide hankimisega ehitati vanade perroonide asemele uued 550 mm kõrgused ja 35 m pikkused perroonid. Kulli peatuses saab rongist väljuda ja siseneda vaid läbi rongi C-ala, haakes rongi puhul ainult läbi esimese rongi C-ala.[viide?] http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf FOTO: Kulli peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Ida Loo-Talvari

Ida Loo-Talvari (kuni 1926. aastani Ida Loo; aastatel 1926–1937 Ida Aav-Loo; 19. juuni 1901 Narva – 29. juuni 1997 Göteborgi lähedal) oli eesti laulja (koloratuursopran). Õppis laulmist Tallinna konservatooriumis Emmeline Helmani klassis. 1921. aastast oli ta Estonia solist. Paaž – Giacomo Meyerbeer "Hugenotid" Senta – Richard Wagner "Lendav hollandlane" Juta – Evald Aav "Vikerlased" Gilda – Giuseppe Verdi "Rigoletto" Lakmé – Léo Delibes "Lakmé" Aida – Giuseppe Verdi "Aida" Margarete – Charles Gounod "Faust" Violetta – Giuseppe Verdi "Traviata" Tamara – Anton Rubinstein "Deemon" Olympia – Jacques Offenbach "Hoffmanni lood" Rosine – Gioachino Rossini "Sevilla habemeajaja" Ursula – Adolf Vedro "Kaupo" Maliella – Ermanno Wolff-Ferrari "Madona ehted" Ida Loo-Talvari oli helilooja Evald Aava abikaasa ja maadleja Rudolf Loo õde.
Lagedi raudteejaam

Lagedi raudteejaam on raudteejaam Harjumaal Rae vallas Lagedi alevikus. Lagedi raudteejaam asub Tallinnast 15 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Lagedile umbes 16 minutit. Jaamas on üks 150 m pikkune ja 550 mm kõrgune raudteedevaheline ooteplatvorm koos jalakäijate tunneliga. Päevas peatub Lagedil umbes 29 elektrirongi liinil Tallinn–Aegviidu. Kiir- ja ekspressrongid Lagedil ei peatu. Piletihinnalt kuulub jaam II tsooni. Lagedi jaamas asub 5 rööpapaari ja 18 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee tööstusterritooriumile ning raudtee Maardusse, millel liiguvad kaubarongid. Lagedi raudteejaam rajati aastal 1872, seoses paar aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega. Peatus jäi avamisel Jüri kihelkonda Lagedi mõisa maadele. Peale reisijate ootesaali, kassa ja ametiruumidega jaamahoone paiknes raudteejaamas ka kaubaestakaad ja kaubaait. Puidust ühekorruseline Lagedi jaamahoone lammutati 1998. aasta kevadel. Seoses Muuga sadama rajamisega ehitati 1980. aastate keskel Lagedi–Maardu raudteelõik, mis on praegugi kasutusel kaubarongide otseteena Muuga sadamasse ja ka Viimsisse. Sel teel järgneb Lagedile Maardu kaubajaam. Samal perioodil ehitati ka läbi Lagedi teine peatee ja rajati silikaattellistest ET-post, kus asuvad tänaseni jaama juhtimisseadmed. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Lagedi jaama tehnokorraldusakt[alaline kõdulink]; AS Eesti Raudtee Ajalugu - Lagedi alevik Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003) TALLINN - TAPA; Eesti Raudteeajaloo Selts Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) FOTO: Lagedi jaamahoone aastal 1996; Baltic Trains Picture Gallery
Vesse raudteepeatus

Vesse raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Sõjamäe asumis. Vesse raudteepeatus asub keset Ülemiste kaubajaama, 8,5 km kaugusel Balti jaamast ning seetõttu on perroon avatud ühepoolselt – Lasnamäe poole inimesed minna ei saa, sest seal on üle kuue haru raudteid, millel käib intensiivne töö. Küll saavad inimesed minna aga Sõjamäe teele, kust Lasnamäe poole minejad saavad istuda 65. liini bussile või kasutada jalakäijate silda. Rong sõidab Balti jaamast Vessele umbes 11 minutit. Jaamas on üks madal 30 m pikkune ooteplatvorm. Sisenemine ja väljumine toimub ainult läbi rongi C ala. Päevas peatub Vessel umbes 30 reisirongi, nende seas ainult elektrirongid liinil Tallinn-Aegviidu. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta, ja II tsooni. Vesse raudteepeatusest Lasnamäe pool asuvad peatused on Lasnamäe Maksimarket ja Vesse miniRimi, Ülemiste pool aga Jeti Jäähall. Vesse raudteepeatus rajati 1985. aastal sealsete tehaste töötajate jaoks. Peatuse juures asuvad bussipeatused Kesk-Sõjamäe ja Orto, kust sõidavad läbi bussid 15 (Viru Keskus-Sõjamäe), 7 (Seli-Sõjamäe), 65 (Lennujaam – Lasnamäe Centrum). Elektriraudtee AS http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Eesti Muuseumide Veebivärav; muis.ee  Vesse raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Kliiver

Kliiver (Hollandi keeles kluiver, alamsaksa keeles klüver ) on purjelaeva kliiverpoomi või pukspriidi ja vööripoolse laevamasti vahelise taagi alaosale kinnituv kolmnurkne puri. Nimetatakse üldistavalt eespurjeks. Kliiverpoomiga (pukspriidiga) purjelaeval on tavaliselt sõltuvalt suurusest 1–4 kliiverpurje. Kliivreid: pudinkliiver väliskliiver sisekliiver Taakselpuri Fliigerpuri Topselpuri
One Less Lonely Girl

"One Less Lonely Girl" on Justin Bieberi teine singel, mis ilmus tema EP-l "My World".
Eevakivi metsa sipelgaala

Eevakivi metsa sipelgaala asub Järva maakonnas Järva vallas Mägise külas, jäädes Aravete–Järva-Madise teest lõuna pool asuvasse metsa. Alalt on leitud kaksteist sipelgaliiki, neist kuus on kuklased. Järva vallas asub ka teine sipelgaala – Kangrumäe sipelgaala, mis on Eevakivi metsa sipelgaalast suurem. Kangrumäe sipelgaala http://www.ambla.ee/web/?lang=et&page_id=525[alaline kõdulink] (vaadatud 19.03.2013) Sipelgaalast Ambla valla kodulehel (vaadatud 19.03.2013)
Johann Gotthard Marquardt

Johann Gotthard Marquardt (1780–1859) oli Pärnu trükkal ja kirjastaja. 1808. aastast töötas ta sellina Tallinnas Johann Hermann Gresseli trükikojas. Liivimaa kubermanguvalitsuse reskriptiga 28. augustist 1809 sai ta loa rajada Pärnus trükikoda. Samal aastal ta avaski Pärnus trükikoja, kus hakati trükkima muuhulgas ka Johann Heinrich Rosenplänteri ajakirja "Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache". 1818 sai ta Pärnu linnatrükkaliks kohustusega trükkida kõik linnale vajalikud trükised. 1811–1821 andis ta välja nädalalehte "Pernausche wöchentliche Nachrichten" ja alates 1822. aastast "Pernausches Wochenblatti". 1822. aastal trükkis ta ka "Marahwa Näddala-Lehte". 1823. aasta algul avas ta trükikoja Riias, kuid pidi peagi sellest loobuma ja Pärnusse naasma. 1840. aastal müüs ta oma trükikoja Friedrich Wilhelm Bormile.
On the Go

"On the Go" on Soome rockabilly-ansambli 20th Flight Rockers 2009. aasta album. "Hot Strip Ford" "Home" "Get Out Of My Car" "Rock This" "Designated Driver Blues" "Why Won't You Love Me" "20th Flight Rockers On The Go" "Rockabilly Guys" "Prologue To King Kong" "King Kong" "Love Zone Amazone"
Alus- ja Rakendusökoloogia Keskus

Alus- ja Rakendusökoloogia Keskus oli Tartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli teadlasrühmadest koosnev, professor Olevi Kulli loodud teaduse tippkeskus. Keskuse teadustööks olid peamiselt biofüüsikalised taimkatteuuringud. Tippkeskus töötas aastail 2001–2007.
Eesti Käitumis- ja Terviseteaduste Keskus

Eesti Käitumis- ja Terviseteaduste Keskus oli aastail 2001–2007 Tartu Ülikooli juures tegutsenud Eesti teaduse tippkeskus. Keskus ühendas rea uurimisgruppe psühholoogia ja meditsiini vallas – kokku 11 uurimisrühma Tartu Ülikooli sotsiaal-, arsti-, ja kehakultuuriteaduskonnast ning Õigusinstituudist, Tervise Arengu Instituudist ja Eesti-Rootsi Suitsidoloogia Instituudist. Keskuse juhataja oli Jaanus Harro. Keskuse koduleht
Geeni- ja Keskkonnatehnoloogia Tippkeskus

Geeni- ja Keskkonnatehnoloogia Tippkeskus oli aastail 2001–2007 tegutsenud Eesti teaduse tippkeskus. Tippkeskus ühendas uurimisrühmi Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudist, Tartu Ülikooli tehnoloogiakeskusest (hiljem TÜ Tehnoloogiainstituut) ning Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudist. Tippkeskuse juhataja oli Toivo Maimets. Teave keskusest TÜ kodulehel(arhiveeritult)
Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus

Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. Keskus moodustus kuuest Tartu Ülikooli keemiaosakonna ja kolmest Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja tehnoloogiateaduskonna uurimisgrupist. Keskuse juhata oli Ilmar Koppel. Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus
Mittelineaarsete Protsesside Analüüsi Keskus

Mittelineaarsete Protsesside Analüüsi Keskus (Centre for Nonlinear Studies) on Eesti teadusasutus. Keskus asutati 1999. aastal Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudi mehaanika ja rakendusmatemaatika osakonna juurde. Aastail 2002–2007 oli see üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. Keskuse juhataja on Jüri Engelbrecht. Koduleht
Roosna-Alliku vald

Roosna-Alliku vald oli vald Järva maakonnas. Roosna-Alliku vallavanem oli 2014. aasta jaanuari seisuga Peeter Saldre. Roosna-Alliku vald moodustati 1992. aasta 7. mail. Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Paide vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Järva maakonna Roosna-Alliku valla, Viljandi maakonna Kõo ja Viiratsi valla ning Võru maakonna Lasva valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 07.05.1992)
Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus

Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. Keskus loodi 2001. aastal. Keskus koondas kümmet Tartu Ülikooli prekliinilist ja kliinilist uurimisgruppi. Keskus keskendus neuroloogiliste haiguste uurimisele. Keskuse juhataja oli Raivo Uibo. Tutvustus
Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus

Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus (Centre for Dependable Computing) oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. Keskust koordineeris TTÜ Küberneetika Instituut. Keskuse juhataja oli Jaan Penjam. Keskuse koduleht
Tartu Ülikooli füüsika instituut

Tartu Ülikooli füüsika instituut on Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna instituut. Instituut loodi 1946. aastal kui Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituut (FMMI). 1952. aastal nimetati asutus ümber Füüsika ja Astronoomia Instituudiks (FAI). 1973. aastal lahutati see FAI Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudiks Tõraveres (AAI, nüüdne Tartu Observatoorium) ja TA Füüsika Instituudiks (FI) Tartus. TA Füüsika Instituut läks Tartu Ülikooli alluvusse 1997. aastal. 2008. aastal liideti füüsikainstituut füüsika-keemiateaduskonna füüsika osakonnaga ning sai instituudiks loodus- ja tehnoloogiateaduskonna koosseisus. 2016. aastast, seoses ülikooli struktuurimuutustega, on Füüsika Instituut Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna koosseisus. Instituudi direktorid: 1947–1950 Arnold Humal (FMMI) 1950–1973 Aksel Kipper (FMMI, FAI) 1973–1976 Karl Rebane (FI) 1976–1981 Harry Õiglane (FI) 1981–1988 Peeter Saari (FI) 1988–1994 Arvi Freiberg (FI) 1994–2002 Kristjan Haller (FI, TÜFI) 2002–2009 Ergo Nõmmiste 2009–2012 Marco Kirm 2013–2017 Jaak Kikas 2018– Toomas Plank Physicum "TÜ Füüsika Instituudi ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2014. Vaadatud 5. septembril 2014. Marco Kirm Eesti Teadusinfosüsteemis Kasutatud 31.10.2010 TÜ uus teadusprorektor on Marco Kirm Koduleht Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituut Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Imavere vald

Imavere vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. 2017. aastal liideti Imavere vald naabervaldadega Järva maakonnast, mille käigus moodustati uus omavalitsusüksus – Järva vald. Imavere vallavanem oli aastatel 1991–2017 Jüri Ellram. Imavere vallas oli 13 küla: Eistvere, Hermani, Imavere, Jalametsa, Järavere, Kiigevere, Käsukonna, Laimetsa, Puiatu, Pällastvere, Taadikvere, Tammeküla ja Võrevere. Valla suurim tööstusettevõte ja tööandja oli Imavere saeveski (320 töötajat). Imavere vald asutati Pilistvere kihelkonnas. Aastal 1939 moodustati Pilistvere kihelkonna Imavere valla ja mõne Põltsamaa kihelkonna talu maadest uus Imavere vald. Imavere vald likvideeriti pärast seda, kui moodustati Põltsamaa rajoon. Järavere külanõukogu nimetati 1960. aastal ümber Imavere külanõukoguks. 1991 taastati Imavere külanõukogu maadel Imavere vald. FC Imavere Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Kabala vald

Kabala vald oli vald Järva maakonnas. Oktoobris 2005 liideti Kabala vald Türi vallaga. Kabala valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Ollepa külanõukogu Eesti piirkondlik statistika 2004, vaadatud 1.04.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.04.2020. Jõgeva maakonna Pajusi, Palamuse, Puurmanni, Põltsamaa, Tabivere ja Torma valla ning Põltsamaa linna, Järva maakonna Kabala ja Väätsa valla, Lääne maakonna Lihula alevi ning Ridala ja Taebla valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
Peeter Veevo

Peeter Veevo (10. aprill 1897 Polli vald, Pärnumaa – 5. juuni 1977) oli eesti õpetaja ja koorijuht. 1919. aastal asus ta elama Jõhvi ja alustas tööd koolmeistrina. Aastatel 1928–1944 oli ta Jõhvi algkooli juhataja. Aastatel 1923–1943 juhatas Veevo Jõhvi Haridusseltsi laulukoori. Mitu aastat juhatas ta Jõhvi Haridusseltsi tegevust, osales näitetrupi töös ja mängis sümfooniaorkestris. Mitmel korral oli ta kohalikel laulupidudel kooride üldjuhiks. Ta oli Jõhvi linnavolikogu liige. 1944. aastast kuni pensionile minekuni 1962. aastal töötas Peeter Veevo Viljandimaal Tääksi 7-klassilises koolis õpetajana ja oli ka õppealajuhataja. Tema pojad olid Lembit Veevo ja Jaak Veevo. VE: Veevo, Peeter – kooli- ja koorijuhataja Virumaa Entsüklopeedia, 20. aprill 2002 (vaadatud 13. detsembril 2014) Foto
Lembit Veevo

Lembit Veevo (16. detsember 1926 Tartu – 29. detsember 2000 Tallinn) oli eesti helilooja. Lembit Veevo õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Villem Kapi käe all; lõpetas kooli 1961. aastal. Ta on loonud koorilaule, sümfoonilist muusikat, filmimuusikat. Veevo üks tuntumaid lastelaule on "Karulaane jenka". Tema isa oli õpetaja ja koorijuht Peeter Veevo ning ema õpetaja ja pianist Johanna Veevo. "Metskannikesed" (1980) "Maaletulek" (1973) "Tuuline rand" (1971) "Hullumeelsus" (1968) "Keskpäevane praam" (1967) "Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965) "Jäljed" (1963) "Jääminek" (1962)
Kareda vald

Kareda vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. 2017. aastal ühines Kareda vald naabervaldadega Järva maakonnast moodustades Järva valla. Valla halduskeskus oli Peetri. Kareda viimane vallavanem oli Kulno Klein. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla rahvaarv 631. Neist 613 ehk 97,1% olid eestlased. Arvestuslik elanike arv oli 803 (1.01.2010) või 655 (1.01.2010, arvestatud rännet) Kareda vallas oli Peetri alevik ja 11 küla: Ammuta, Ataste, Esna, Kareda, Köisi, Küti, Müüsleri, Vodja, Õle, Ämbra ja Öötla. Kareda vald moodustati 1991. aasta 10 . oktoobril. Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014 Statistikaameti koduleht Järva maakonna Kareda valla, Lääne-Viru maakonna Tamsalu valla, Põlva maakonna Põlva valla, Pärnu maakonna Halinga ja Saarde valla, Valga maakonna Sangaste valla, Viljandi maakonna Võhma alevi ning Võru maakonna Rõuge valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Karl Filip

Karl Filip (ka Carl Philip; 22. aprill 1601 Vana-Antsla – 25. jaanuar 1622 Narva) oli Vasa dünastiast Rootsi prints, Södermanlandi, Närke ja Värmlandi hertsog. Ta oli Karl IX ja Holstein-Gottorpi printsessi Kristina noorem poeg. Tema vend oli Gustav II Adolf. Venemaa segaduste ajal oli Karl Filip üks kandidaate Moskva tsaaritroonile. Rootsi-Vene sõja ajal oli ta aastatel 1611–1617 Rootsi vägede poolt vallutatud Novgorodi valitseja. Hiljem võttis Karl Filip osa Rootsi-Poola sõjategevustest Liivimaal, osaledes muuhulgas 1621. aastal Riia piiramisel. Ta haigestus peatselt pärast Riia vallutamist ning viidi ravile Narva, kus ta 25. jaanuaril 1622 suri. Tema auks on nimetatud Filipstad. Karl Filip abiellus 5. märtsil 1620 salaja Elisabet Ribbingiga (1596–1662), kes oli Seved Sevedsson Ribbingi ja Anna Gyllenstierna tütar. Abielust sündis tütar Elisabeth Carlsdotter Gyllenhielm (1622–1682), kes abiellus 1645. aastal Axel Turesson Natt och Dagiga ja 1660. aastal Baltasar Marshaliga. Margus Laidre "Dorpat 1558–1708. Linn väe ja vaenu vahel" Argo. 2008. Lk. 225–226 "Svenskt Biografiskt Handlexikon" Lk. 161
Baasaasta

Võrdlusaasta ehk baasaasta on andmekogumi arvestusaasta, mille andmetega võrreldakse järgneva(te) perioodi(de) andmeid. referentsaasta
Referentsaasta

Referentsaasta on püsivhindades näitajate esitamiseks kasutatav tinglik aasta, indeksite seeria alguspunkt.