17. veebruar

17. veebruar on Gregoriuse kalendri 48. päev. Juliuse kalendri järgi 4. veebruar (1901–2100). 1613 – üritasid Taani väed Kalmari sõja käigus tungida rootslaste valduses olevale Hiiumaale. Saaremaalt üle jää teele asunud 250-meheline vägi sai rootslastelt hävitavalt lüüa ja oli sunnitud taanduma. 1910 – toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused kiiruisutamises. Meeste distantsid olid 500 ja 5000 m ning naistel 500 m. Meestest võitis Artur Kukk, naistest Emma Uhl. 1912 – tööd alustas piimaühinguid ühendav Põllumajandusline Keskühisus "Estonia". 1923 – algas rahvahääletus avalike algkoolide seaduse muutmiseks. Rahvahääletuse tulemusel kohustusid kõik koolid võtma õppekavasse usuõpetuse, kuid õpilastele oli usuõpetuse tundides osalemine endiselt vabatahtlik. 1923 – asutati Tallinna Linna Politsei Spordiring. 1923 – Eesti kaotas esimese jääpallimaavõistluse Soomele, skoor jäi 0:22. 1931 – Richard Roht teatas politseile, et on pikemat aega veksleid võltsinud, ja võeti vahi alla. 1934 – Läti pealinnas Riias pikendati 1923. aastal sõlmitud Eesti-Läti liidulepingut ja loodi võimalused kolmandate riikide ühinemiseks lepinguga. 1938 – Eestis toimus esimene jäähoki maavõistlus, kus Eesti võitis Soomet 2:1. 1967 – ELKNÜ Keskkomitee Büroo võttis vastu otsuse luua Eesti Õpilaste Töömalev. 1974 – Tallinnas Viru hotelli juures toimus volgasakslaste meeleavaldus. Kanti loosungeid "Nõuame väljasõitu Saksamaale!", "Austage inimõigusi", "Vabastage Moskva demonstratsioonist osavõtjad." Miilits pidas kinni üle saja inimese. 1977 – Tartu elanike arv ületas 100 000 inimese piiri. 1989 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kuulutas 24. veebruari iseseisvuspäevaks. 1990 – Järvakandis taasasutati Eesti Kaitseliit. 2006 – Tallinnas avati Eesti Kunstimuuseumi uus peahoone Kumu. 2006 – Andrus Veerpalu võitis Torino taliolümpiamängudel kuldmedali meeste 15 kilomeetri klassikasõidus. 1500 – Hemmingstedti lahing. 1598 – Vene uueks tsaariks valiti Boriss Godunov. 1600 – Roomas põletati tuleriidal Giordano Bruno. 1753 – Rootsis võeti Juliuse kalendri asemel kasutusele Gregoriuse kalender. 1773 – James Cook vaatles India ookeanis esimest korda virmalisi. 1801 – Ameerika Ühendriikide kolmandaks presidendiks valiti Thomas Jefferson. Tema vastaskandidaat Aaron Burr sai asepresidendiks. 1813 – Napoleoni sõjad: Preisimaa kuulutas sõja Prantsusmaale. 1814 – Prantsuse keiser Napoleon I purustas Mormanti lahingus Venemaa ja Württembergi ühendväed. 1854 – Suurbritannia tunnustas Bloemfonteini lepinguga Oranje Vaba Riiki (Oranje Vrystaat). 1864 – Ameerika kodusõda: Konföderatsiooni allveelaev CSS H.L. Hunley uputas USA laeva USS Housatonic ning uppus ka ise. Tegu oli esimese juhtumiga maailmas, mil allveelaev lasi põhja sõjalaeva. 1867 – esimene laev läbis Suessi kanali. 1871 – Prantsuse-Preisi sõda: Preisimaa paraad vallutatud Pariisis. 1933 – Ameerika Ühendriikides ilmus ajakirja News-Week esimene number. 1947 – Ameerika Hääl hakkas tegema raadiosaateid Nõukogude Liidu eri piirkondade jaoks. 1962 – Saksamaal Hamburgis hukkus tormis 300 inimest. 1968 – Springfieldis Massachusettsi osariigis (USA) avati korvpalli kuulsuste hall. 1979 – 90 000 Hiina sõdurit tungis tankide toel Põhja-Vietnami. Algas Hiina-Vietnami sõda. 1996 – male maailmameister Garri Kasparov võitis Philadelphias peetud matšil superarvutit Deep Blue. 2006 – Filipiinidel jäi tugevate vihmasadude põhjustatud maalihke tagajärjel mudalaviini alla Guinsaugoni küla Leyte saare lõunaosas. Hukkus umbes 1800 inimest. 2008 – Kosovo kuulutas end iseseisvaks.  Pikemalt artiklis sündinud 17. veebruaril 1723 – Tobias Mayer, saksa kartograaf ja geograaf 1754 – Nicolas Baudin, prantsuse maadeavastaja 1854 – Friedrich Alfred Krupp, saksa tööstur 1862 – Eduard Bornhöhe, eesti kirjanik 1874 – Thomas J. Watson, IBM-i asutaja 1876 – Hans Bernoulli, Šveitsi arhitekt 1877 – André Maginot, prantsuse poliitik 1888 – Otto Stern, saksa füüsik, Nobeli auhind 1943 1896 – Vladimir Vogel, vene helilooja 1908 – Eerik Haamer, eesti maalikunstnik 1926 – Lia Laats, eesti näitleja 1929 – Graham Hill, briti võidusõitja 1930 – Ruth Rendell, inglise kirjanik 1935 – Anto Raukas, eesti geoloog ja akadeemik 1936 – Ülo Mallene, eesti majandusteadlane 1941 – Gene Pitney, USA laulja 1945 – Toomas Sõmera, eesti majandustegelane 1953 – Alar Kivilo, eesti filmirežissöör ja -operaator 1954 – Rene Russo, USA näitleja 1956 – Priit Kolbre, eesti diplomaat 1961 – Meir Kessler, rabi 1961 – Andrei Korotajev, vene antropoloog, ökonomist, ajaloolane ja sotsioloog 1962 – Lou Diamond Phillips, USA filminäitleja 1963 – Michael Jordan, USA korvpallur 1965 – Rein Kotov, eesti filmioperaator 1967 – Chanté Moore, USA laulja 1968 – Lew R. Berg, eesti kirjanik 1969 – Albert Gulk, eesti graafik 1972 – Denise Richards, USA näitleja 1972 – Philippe Candeloro, prantsuse iluuisutaja 1972 – Billie Joe Armstrong, USA muusik (Green Day) 1972 – Indrek Rahumaa, eesti ettevõtja 1973 – Amy Van Dyken, USA ujuja 1975 – Václav Prospal, tšehhi hokimängija 1981 – Paris Hilton, USA ettevõtja 2002 – Kelly Sildaru, eesti vigursuusataja  Pikemalt artiklis surnud 17. veebruaril 0364 – Jovianus, Vana-Rooma keiser 363–364 0440 – Mesrop Maštotsh, armeenia pühak, teoloog ja keeleteadlane 1600 – Giordano Bruno, itaalia filosoof 1673 – Molière, prantsuse näitekirjanik 1823 – Friedrich von Kleist, Preisi sõjaväelane 1827 – Johann Heinrich Pestalozzi, Šveitsi pedagoog 1856 – Heinrich Heine, saksa kirjanik 1909 – Geronimo, indiaanipealik 1919 – Wilfrid Laurier, Kanada peaminister 1896–1911 1933 – Jaan Tamm, eesti muusik, Tallinna Konservatooriumi direktor 1934 – Siegbert Tarrasch, saksa maletaja 1934 – Albert I, Belgia kuningas 1909–1934 1949 – Ellery Clark, USA kergejõustiklane 1970 – Shmu'el Yosef Agnon, juudi kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1966 1982 – Thelonius Monk, USA džässpianist ja helilooja 1986 – Jiddu Krishnamurti, india filosoof ja teosoof 1996 – Hervé Bazin, prantsuse kirjanik 1998 – Ernst Jünger, saksa kirjanik Katoliku kirikus Serviitide ordu seitsme püha asutaja mälestuspäev. Kosovo iseseisvuspäev Tallinna maksimumtemperatuur +7,8 °C (2020) Tallinna miinimumtemperatuur –25,5 °C (1865) Tartu maksimumtemperatuur +8,9 °C (2020) Tartu miinimumtemperatuur –27,7 °C (1900) ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 176 Tarmo Vahter. "Karuks istus vangitornis ..." : 1980 – aasta, mis raputas Eestit. Tallinn, 2015, lk. 137 http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/february/17/newsid_2547000/2547811.stm