Fairbanks

Fairbanks on linn USAs Alaska osariigis, Fairbanks North Stari valla halduskeskus. Fairbanks asub sisemaal kohas, kus lõunasse voolav Chena jõgi suubub Tanana jõkke. Tanana suubub Yukonisse, mis omakorda suubub Beringi merre. Fairbanksi asutas 1901. aastal Elbridge Barnette eesmärgiga, et sellest saaks kaubandussõlm. Asula nimetati Charles Fairbanksi järgi, kes oli USA asepresident Theodore Roosevelti teisel ametiajal 1905–1909. 1902. aastal avastati Fairbanksi lähedalt kulda ja see tõi asulasse kokku palju kullakaevureid. 1910 elas Fairbanksis 3541 inimest. Esimene maailmasõda mõjus kulla tootmisele halvasti ja 1920. aastal loendati Fairbanksis üksnes 1155 elanikku. Sestpeale on Fairbanksi elanike arv pidevalt kasvanud ja 2009. aastal elas linnas hinnanguliselt 35 252 inimest. 14. augustil 1967 tabas Fairbanksi enneolematult suure saju järel enneolematult suur uputus. Hukkus küll ainult neli inimest, aga tekkinud kahju ulatus sadadesse miljonitesse USA dollaritesse. Uute uputuste vältimiseks rajati 1973–1979 võimalus juhtida Chena jõe veed Tanana jõkke linnast mööda, kui Chena jõe tase tõuseb ettenähtud piirist kõrgemale. Raudteed hakati Fairbanksi rajama juba 1905. aastal. Esialgu ulatus see kõigest Fairbanksi sadamast kaevandusteni linnast põhja pool mägedes. Raudteed ehitati järjest pikemaks ja 1914 eraldas USA Kongress 35 miljonit dollarit raudtee pikendamiseks ookeanini. Maailmasõda katkestas ehitustööd, kuid kolm aastat hiljem need jätkusid. 1923 lõi president Warren Harding Nenana linnas, kus raudtee ületas Tanana jõe, viimase sümboolse tihvti sisse ja avas raudtee, mis ulatus sealt lõunasse läbi Anchorage'i kuni Sewardini. Raudtee ei lõpe Fairbanksis, vaid pisut kaugemal kagus Eielsoni lennuväebaasi juures. Tänapäeval plaanitakse seda pikendada piki Tanana jõe orgu 160 km kagusse, Delta Junctionini. Maanteed mööda saab Fairbanksist sõita piki raudteed lõunasse Anchorage'i, samuti piki Tanana jõge kagusse läbi Delta Junctioni Kanada poole. Kirdesse läheb maantee Yukoni jõe kaldal asuvasse Circle'isse. Loodesse läheb katteta tee üle Yukoni jõe Põhja-Jäämereni välja. Linnas asub Fairbanksi Ülikool (University of Alaska Fairbanks, UAF). See asutati ametlikult 1917. aastal, ehkki õppeasutuse juured on 1906. aastal asutatud põllumajanduse katsejaamas. Ülikool on tänapäevani tugeva praktiliste uuringute suunitlusega. 2008. aasta seisuga on UAF-is 9828 üliõpilast, neist 60% naised, 89% kraadiõppes ja 11% kraadijärgses õppes. Fairbanksis on kõige soojem ilm juulis (keskmiselt 37 °C) ja juunis (keskmiselt 36 °C). Madalaimad temperatuuri absoluutsed maksimumid on registreeritud detsembris (+7 °C) ja veebruaris (+8 °C). Üle 28-kraadiseid ilmu esineb maist septembrini. Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud jaanuaris (−54 °C) ja detsembris (−53 °C). Novembrist aprillini on täheldatud temperatuure alla −40 °C. Kõige kõrgem absoluutne miinimum on mõõdetud juulis (0 °C) ja juunis (−2 °C). Fairbanksis sajab aastas keskmiselt 263 mm. Kõige sademerikkamad kuud on juuli ja august (18 sajupäeva, 44 mm), kõige kuivemad on aprill (4 sajupäeva, 5 mm) ja märts (5 sajupäeva, 7 mm). Lund sajab aastas keskmiselt 173 mm, kõige rohkem detsembris (12 sajupäeva, 36 mm) ja novembris (13 sajupäeva, 35 mm). Juunist augustini pole kunagi lund sadanud. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Suur maailma atlas, lk. 123, 124 Fairbanksi koduleht