laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pedro Sánchez

Pedro Sánchez Pérez-Castejón (sündinud 29. veebruaril 1972 Madridis) on Hispaania poliitik, alates 2. juunist 2018 Hispaania peaminister. Ta sündis Madridis Tetuáni eeslinnas. Ta õppis aastatel 1990–1995 Madridi ülikoolis, mille lõpetas majanduse ja ärijuhtimise alal. Ta on täiendanud ennast Brüsseli vabas ülikoolis, Navarra ülikoolis ja Camilo José Cela ülikoolis. Ta on 2012. aastast majandusteaduse doktor. 2008. aastast on ta töötanud Camilo José Cela ülikoolis majandusteaduse õppejõuna. Ta astus 1993. aastal Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liikmeks (pärast Felipe Gonzáleze valimisvõitu samal aastal). Ta on olnud mitme Hispaania parlamendi koosseisu liige. Aastatel 2014–2016 ja 2017–2018 oli ta Hispaania opositsioonijuht. Ta on olnud aastatel 2014–2016 ja uuesti alates 2017. aastast Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär. Alates 25. novembrist 2022 on ta ka Sotsialistliku Internatsionaali president. Ta on abielus ja tal on kaks last.
Suurupi (laev)

Suurupi (ehitatud Leningradis Сыпрус, проект 722) oli Rohuküla–Heltermaa ja Virtsu–Kuivastu vahel sõitnud parvlaev, mis tuli liinile 1957. aastal koos sõsarlaevadega Sõprus 1956, Severodvinsk 1958 ja Viimsi 1959. Suurupi ja tema sõsarlaevad vahetasid välja Virtsu-Kuivastu liinil 1973. aastal parvlaev Tehumardi ja 1979. aastal Koguva. Heltermaa-Rohuküla liinil 1984-1987 Vohilaid, Ahelaid, Harilaid ja Kõrgelaid. Uued parvlaevad olid külmadel talvedel, mil Väinameri oli jääs, suutelised liini järjepidevalt käigus hoidma, milleks senised laevad ei olnud võimelised. Suurupi osales 1967. aastal valminud filmis "Keskpäevane praam". Суурупи ehk Suurupi, 1957 "SUURUPI - IMO 6872259 - Passenger ship (reisilaev)". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2017. Vaadatud 2. detsembril 2017.
Ulvi (eesnimi)

Ulvi on eesti naisenimi. Nimi esitati 1929. aastal tegelikult tarvitatavast kontingendist soovitusväärsena. Nime päritolu ei ole selge. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ulvi 859 naisel. Ulvi on Eestis populaarsuselt 207. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ulvi vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,86 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,22. Ulvi on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on 54). Ulvi Loonurm, eesti jurist ja kohtunik Ulvi Mägi, eesti rahvatantsujuht ja kehalise kasvatuse õpetaja Ulvi Tamm, eesti muusikapedagoog ja kultuuritegelane Ulvi Tiit, eesti kunstnik Ulvi Veiden, eesti sõudja ja füsioterapeut Ulvi Voog-Indrikson, eesti ujumistreener ning endine ujuja ja allveeujuja Ulvi Wirén, Eesti-Soome kirjanik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 169 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2020. Vaadatud 13. detsembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Raimo

Raimo on mehenimi. Nimi on tuletatud eesnimest Raimond. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raimo 832 mehel. Raimo oli siis Eestis populaarsuselt 196. mehenimi. Raimo oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Kõige populaarsem oli eesnimi Raimo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,43, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,24. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raimo 35 inimesel. Raimo Aas, eesti humorist Raimo Kangro, eesti helilooja Raimo Männis, eesti põllumajandustegelane ja kirjanik Raimo Pass, eesti näitleja Raimo Pullat, eesti ajaloolane Raimo Raag, eesti keeleteadlane ja kultuuriloolane Raimo Sule, eesti teadur ja karikaturist Raimo Vīgants, Läti murdmaasuusataja Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 145 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2019. Vaadatud 8. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Raido

Raido on eesti[viide?] mehenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raido 15 inimesel. Raido Keskküla, eesti näitleja Raido Kodanipork, eesti jalgrattasportlane Raido Leokin, eesti jalgpallur Raido Lilleberg, eesti trummar, helilooja ja laulutekstide autor Raido Mitt, eesti orienteeruja ja kergejõustiklane Raido Mägi, eesti kergejõustiklane ja sporditegelane Raido Roman, eesti jalgpallur Raido Värik, eesti kabetaja Personvārdu datu bāze
Priit Järve

Priit Järve (sündinud 1941) on eesti poliitikafilosoof. Ta õppis Tartu Ülikoolis. Kraadi kaitses aastal 1972. Ta osales Generatiivse Grammatika Grupi töös. Ta on töötanud EKP Keskkomitee teadusosakonna juhataja asetäitjana. Järve, Priit; Laanemäe, Aare; Titma, Mikk 1980. Elav sõna: (loengulise propaganda aktuaalseid probleeme). Tallinn: Valgus. Järve, Priit 2000. Ethnic democracy and Estonia: application of Smooha's model. Flensburg: European Centre for Minority Issues. P.Järvest ECMI kodulehel. Valge, Jüri (ed.) 2015. Generatiivse Grammatika Grupi juubelikoosolek 18.12.2015: Teesid. Tartu: Tartu Ülikool, lk. 4. P. Järve foto.
Rait

Rait on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rait 875 mehel. Rait oli siis Eestis populaarsuselt 186. mehenimi. Rait oli keskmiselt 33 aasta vanune (mediaanvanus oli 33). Kõige populaarsem oli eesnimi Rait vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,41, ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,15. Rait Karm, eesti pianist Rait Keerles, eesti korvpallur Rait Maruste, Eesti poliitik ja jurist Rait Oja, eesti jalgpallur Rait Pallo, eesti murdmaasuusataja, rogainija, triatleet ja seiklussportlane Rait Rikberg, eesti võrkpallur Rait Rosin, eesti kunstnik Rait Õunapuu, eesti näitleja Rait-Riivo Laane, eesti korvpallur "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2019. Vaadatud 8. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ortograafia

Ortograafia ehk õigekirjutus ehk õigekiri on reeglite süsteem, mille kohaselt kirjalikus keeletarvituses kasutatakse tähti, kirjavahemärke ja sõnavahesid. Sõnal "ortograafia" on kolm tähendust: kirjaviis ehk õigekiri kui normipärane, tavaline, üldkasutatav kirjutusviis (vastandina näiteks foneetilisele transkriptsioonile ehk häälduskirjale); Õigekiri ehk õigekirjutus kui kirjakeele normile vastav kirjutusviis (vastandina näiteks vigasele, normist hälbivale kirjutusviisile); Õigekirjutus kui õpetus kirjakeele õigeist kirjutusnormidest; kuidas kasutada tähti, kirjavahemärke, tühikuid.
Reena

Reena on naisenimi. Nimi on tuletatud eesnimest Irene. Reena Koll, eesti teivashüppaja Reena Pärnat, eesti vibulaskur Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 146
Aare Laanemäe

Aare Laanemäe (sündinud 9. mail 1937 Kolovere-Kalju vallas, Kullamaa kihelkonnas, Läänemaal) on Eesti NSV endine parteitöötaja. Ta õppis aastatel 1952–1956 Haapsalu Pedagoogilises Koolis ja 1959–1964 Tartu Riiklikus Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas. Ta on olnud aastatel 1966–2009 Tallinna Polütehnilise Instituudi teadusliku kommunismi aluste kateedri assistent, filosoofia kateedri dotsent 1977, politoloogia kateedri dotsent, humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi lektor, haldusjuhtimise ja eurouuringute õppetooli dotsent, filosoofia õppetooli erakorraline lektor. Ta töötas aastatel 1969–1972 EKP Tallinna Linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonnas ja 1972–1980 EKP Keskkomitees. Ta sai EK(b)P KK juures asuvast Partei Ajaloo Instituudist 1975. aasta ajalookandidaadi nimetuse tööga "Деятельность партии по идейному направлению развития культуры и повышению культурной активности населения Эстонской ССР в годы 1966-1970 (сфера культпросветработы)" ja NLKP KK juures asuvast Ühiskonnateaduste Instituudist Moskvas 1991. aastal ajaloodoktori nimetuse tööga "Политика КПСС по формированию духовной культуры в 60-е-первой половине 80-х гг. (на примере Эстонии". Priit Järve, Aare Laanemäe, Mikk Titma. "Elav sõna. Loengulise propaganda aktuaalseid probleeme". Tallinn: Valgus, 1980 Arenenud sotsialismi dialektika. Tallinn: Eesti NSV Ühing "Teadus", 1984 "Kultuurilugu". Tallinn: Ilo, 2003 Igor Garšnek. "Need asjad on kurjast. Aare Laanemäe, Kultuurilugu. Ilo, 2003. 351 lk". Sirp, 10. oktoober 2003. Lk 9 "Kuldsed kuuekümnendad". Tallinn: Argo, 2011 "Kümme aastat valges majas: ausalt ja avameelselt". Tallinn: Argo, 2013 Tauno Vahter. "Karl Vaino kõnekirjutaja avab kommunistide saladusi". Eesti Ekspress, 1. august 2013 Olev Remsu. "Ots on lahti tehtud" (retsensioon Aare Laanemäe memuaaridele "Kümme aastat Valges Majas. Ausalt ja avameelselt"). Postimees, 27. august 2013 "Ussipesa Tõnismäel ja teisi meenutusi". Tallinn: Argo, 2015 "Enne ja pääle Stalini surma. Haapsalus õpetajaks õppimas, 1952-1956". Tallinn: Argo, 2017 Aare Laanemäe, Mälestus tööst EKP Tallinna linnakomitees: kui Moskvast saabus Elsa Gretškina, Eesti Naine, 12.08.2015 CV Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel Aare Laanemäe, Mälestus tööst EKP Tallinna linnakomitees: kui Moskvast saabus Elsa Gretškina, Eesti Naine, 12.08.2015
Laine (eesnimi)

Laine on naisenimi. Mats Tõnisson esitas oma kalendris nime juba 1886. aastal. Laina kujul on kalendrinimena fikseeritud 1883. aastal. Oskar Kallase nimestikus 1911. aastal esineb "viimastel aastatel juba tarvitusele võetud" nimena. 1930.–1950. aastatel oli Laine esimesel sageduskohal eestipärane naisenimi. Aastatel 1935–1940 võtsid täiskasvanud rohkesti Lainet võõrnimede asemele. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Laine 2196 naisel. Laine oli Eestis populaarsuselt 75. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Laine üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 150,87, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,48. Laine oli keskmiselt 76 aasta vanune (mediaanvanus oli 79). 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Laine 1709 naisel. Laine oli Eestis populaarsuselt 98. naisenimi. Lätis oli 2023. aasta 30. septembri seisuga eesnimi Laine 670 inimesel. Lisaks esines see 12 mitmeosalises eesnimes. Laine Hone, eesti tõlkija ja filoloog Laine Kadakas, eesti filosoof Laine Kallas, eesti põllumajandusteadlane ja endine kergejõustiklane Laine Karindi, eesti koorijuht ja muusikapedagoog Laine Kunnberg-Bortnikov, Eesti kunstnik, poliitik ja Eesti Punase Risti tegelane Laine Mesikäpp, eesti näitleja Laine Mägi, eesti näitleja Laine Paavo, Eesti saksa filoloog Laine Pant, Kanada eesti seltsitegelane Laine Peep, eesti raamatukogundustegelane ja psühholoog Laine Pukk, eesti kunstiteadlane Laine Randjärv, Eesti poliitik ja muusikapedagoog Laine Roht ehk Kaika Laine, eesti rahvaravitseja Laine Tarvis, Eesti poliitik Laine Toomsalu, eesti õpetaja ja kodu-uurija Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 102-103 https://www.stat.ee/nimed/Laine Personvārdu datu bāze
Reet (eesnimi)

Reet on eestipärane naisenimi. Reet on Margaretha traditsiooniline, aga ühtlasi ka üks tarvitatum lühend. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Reet 2919 naisel. Reet on Eestis populaarsuselt 45. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Reet vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 66,35 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,36. Reet on keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus on 62). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Reet 1 inimesel. Reet Allikvere, Eesti jurist, endine kohtunik Reet Auksmann, eesti raamatukogundustegelane Reet Aus, eesti moe-, teatri- ja filmikunstnik Reet Bender, eesti filoloog, kultuuriloolane ja tõlkija Reet Eru, eesti vaimulik Reet Grosberg, eesti tõlkija ja toimetaja Reet Hendrikson, eesti pärimusmuusik ja luuletaja Reet Hiiemäe, eesti folklorist Reet Jürna, eesti disainer Reet Krusten, eesti kirjandusteadlane Reet Linna, eesti tele- ja raadioajakirjanik ning laulja Reet Montonen, eesti psühholoog. Reet Naber, eesti ajaloolane ja etnoloog Reet Paavel, eesti tantsija ja näitleja Reet Palm-Killing, eesti sõudja ja sõudetreener Reet Pirrus, eesti geoloog ja palünoloog Reet Pulk-Piatkowska, eesti kunsti- ja arhitektuuriajaloolane Reet Roos, Eesti ettevõtja ja poliitik Reet Roos, eesti naha- ja raamatukunstnik Reet Sool, eesti kirjandusteadlane ja luuletaja Reet Varblane, eesti kunstiteadlane Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 146 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 2. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Rünno

Rünno on eesti mehenimi. Nime Rünno nimepäev on 12. mai. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Rünno Eestis 171 mehel. Rünno Saaremäe, näitekirjanik ja ajakirjanik Rünno Vissak, ajaloolane ja tõlkija Nimede statistika (vaadatud 31. juulil 2019)
Reigo

Reigo on eesti mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Reigo 533 mehel. Reigo on Eestis levikult 263. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Reigo vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,73, ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,03. Reigo oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Reigo Ahven, eesti trummar Reigo Nõmm, eesti korvpallur Reigo Rosenthal, eesti ajaloolane Reigo Tamm, eesti ooperilaulja https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Reigo[alaline kõdulink]
Reio

Reio on eesti[viide?] mehenimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Reio Eestis 291 mehel. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Reio 2 inimesel. Reio Aare, eesti fotokunstnik Reio Avaste, eesti arhitekt Reio Laabus, eesti jalgpallur Reio Jõelo, eesti muusik Reijo Nimede statistika (vaadatud 20. jaanuaril 2020) Personvārdu datu bāze
Raigo

Raigo on eesti[viide?] mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raigo 725 mehel. Raigo oli siis Eestis populaarsuselt 213. mehenimi. Raigo oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 34). Kõige populaarsem oli eesnimi Raigo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,98, ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,64. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Raigo 7 inimesel. Raigo Haabu, Eesti politseiametnik Raigo Jahu, Eesti poliitik Raigo Mõlder, eesti autorallisõitja (kaardilugeja) Raigo Paimla, Eesti sõjaväelane Raigo Toompuu, eesti kergejõustiklane (kuulitõukaja) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2019. Vaadatud 8. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Eha (eesnimi)

Eha on eesti naisenimi. Talurahva kalendris esines eesnimi Eha esimest korda 1883. aastal, Mats Tõnissoni "Rahva tähtraamatus" 1884. aastal. Sünniregistris esineb nimi alles 1920. aastatel. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eha 2451 naisel. Eha on Eestis populaarsuselt 62. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Eha vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 63,49 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,51. Eha on keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus on 67). Eha Komissarov, eesti kunstiteadlane ja kuraator Eha Lättemäe, eesti luuletaja Eha Masing, Uku Masingu abikaasa Eha Raend, eesti nahakunstnik Eha Ratnik, eesti kunstiteadlane Eha Rünne, eesti kergejõustiklane (kettaheide, kuulitõuge) Eha Rüütel, eesti psühholoog Eha Tillmann, eesti raamatukogundustegelane Eha Undo, eesti näitleja Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 48 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 31. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ene (eesnimi)

Ene on eesti naisenimi. Nimi esineb 18. sajandi ja 19. sajandi kirikuraamatutes Eno ning Enu kujul. Varasemates ürikutes esineb nimi Ene ja Hene kujul. Andmed ei võimalda Ene alusnime kohta praegu midagi lõplikku väita. Praegusesse pruuki tuli kirjandusliku nimena. Nime pandi kõige rohkem 1930.–1940. aastatel. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Ene 4158 naisel. Ene on Eestis populaarsuselt 20. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ene vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 81,26 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 55,51. Ene on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 59). Ene Ahven, eesti koorijuht, koormeister, muusikaõpetaja ja flötist Ene Aigro, eesti suusataja, treener ja spordipedagoog Ene Ergma, Eesti astrofüüsik ja poliitik Ene Grauberg, eesti loogik ja filosoof Ene Järvis, eesti näitleja Ene Kallas, eesti ajakirjanik ja luuletaja Ene Mihkelson, eesti kirjanik Ene Nael, eesti klavessinist Ene Paaver, eesti dramaturg ja ajakirjanik Ene Rämmeld, eesti näitleja Ene Sepp, eesti ajakirjanik Ene Tomberg, Eesti lastearst, riigiametnik ja poliitik Ene Vainik, eesti keeleteadlane Ene Üleoja, eesti koorijuht Ene-Margit Tiit, eesti statistik ja rahvastikuteadlane Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 54–55. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 20. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Maimu

Maimu on eesti naisenimi. Eesnimi Maimu esineb esimest korda Mats Tõnissoni 1886. aasta tähtraamatus (ilmunud 1885). Maimu on ka üks tegelane Georg Eduard Luiga 1886. aastal ilmunud jutustuses "Muruneid". August Kitzbergi jutustus "Maimu" ilmus 1892. aastal. Aastatel 1910–1930 anti nime suhteliselt palju, seejärel kasutus vähenes tunduvalt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Maimu 1286 naisel. Maimu on populaarsuselt 144. naisenimi. Maimu on keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus on 76). Kõige populaarsem on eesnimi Maimu üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 59,81. Maimu Berg, Eesti kirjanik, kriitik, tõlkija, ajakirjanik ja poliitik Maimu Kaarnaväli, eesti arhitekt Maimu Krinal, eesti laulja (metsosopran) ja näitleja Maimu Ohanian, eesti arstiteadlane (radioloog) Maimu Saarepera, eesti majandustegelane Maimu-Koidula Sirel, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja Maimu Rahel Vannas, eesti kunstnik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 119 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 31. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Avatud teadus

Mitte segi ajada mõistega avatud teadmus (inglise open knowledge) Avatud teadus (inglise open science) tähistab vaba juurdepääsu elektroonilisele teadusinformatsioonile, esmajoones publikatsioonidele ning teadusandmetele, mille loomiseks ja avaldamiseks on kasutatud avalikke vahendeid. Avatud teaduse eesmärk on muuta teadusuuringud avatuks, globaalseks, loovaks ning koostööl põhinevaks, kasutades tänapäevaseid e-infrastruktuure. Avatud teaduse kontseptsioon muudab teadusuuringud efektiivsemaks ja läbipaistvamaks, suurendab koostööd teadlaste ja teadusvaldkondade vahel, soodustab innovatsiooni ning on seega kasulik ühiskonnale. Eestis on avatud teaduse eest seisnud eelkõige Eesti Teadusagentuur ja ülikoolide raamatukogud, teadusagentuuri eestvedamisel moodustati 2015. aastal avatud teaduse ekspertkomisjon, mis on välja tulnud poliitikasoovituste paketiga. avatud teadmus avaandmed avatud juurdepääs Copyleft infovabadus teadusandmed "TÜ Raamatukogu avatud teaduse lehekülg". DataCite Eesti "Avatud teadus". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2016. Vaadatud 2. oktoobril 2016. Avatud teadus Eestis: Eesti Teadusagentuuri avatud teaduse ekspertkomisjoni põhimõtted ja soovitused riikliku poliitika kujundamiseks
Malle

Malle on eesti naisenimi. Tõenäoliselt on Malle tuletatud eesnimest Maria. Eestis on nimi esimest korda kirja pandud Padisel 1565. aastal. Kuigi Malle oli püsivalt kalendrites, oli 19. sajandil eesnimena juba haruldane. Uuesti läks nimi moodi 1930. aastatel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Malle 2957 naisel. Malle oli populaarsuselt 43. naisenimi. Malle Järve, eesti näitleja Malle Koost, eesti näitleja Malle Krunks, eesti keemik ja endine vehkleja Malle Leht, eesti botaanik Malle Leis, eesti maalikunstnik Malle Niit, eesti arstiteadlane, pediaater ja hügieenik Malle Nilson, eesti pedagoogikateadlane Malle Paalmann, eesti tehnikateadlane Malle Pärn, eesti näitleja, teoloog, publitsist ja poliitik Malle Salupere, eesti ajaloolane, kultuuriloolane, arhivist ja vasakpoolne poliitik Malle Talvet-Mustonen, eesti tõlkija, luuletaja ja diplomaat Malle Treial, endine eesti näitleja Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 120. https://www.stat.ee/nimed/Malle
Elmar Luhats

Elmar Luhats (27. november 1908 Raadama, Räpina vald – 5. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti rahvamuusik, orkestrijuht ja ooperilaulja. Ta õppis Raadama Algkoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Reaalgümnaasiumis. Juba gümnaasiumis õppimise ajal juhatas ta lastekoori, mängis puhkpilli- ja sümfoniettorkestris, laulis segakooris, mängis teatrilavastustes, lavastas operetti ja korraldas noorteüritusi. Aastatel 1927–1937 õppis ta (vaheaegadega) Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Õpingute vaheaegadel näitles ta Tartu Töölisteatris ja oli sõjaväeteenistuses, kus mängis Ratsarügemendi orkestris. 1937. aastast mängis ta Vanemuise teatris orkestris kontrabassi. Vanemuises töötas ta kokku 25 aastat, sellest 15 aastat orkestrandina ja hiljem 10 aastat ooperisolistina. 1958. aastast töötas ta Tartu Muusikakoolis rahvapillide ja kontrabassi õpetajana. 1950.–1960. aastatel juhatas ta Tartu Riikliku Ülikooli Rahvakunstiansambli rahvapilliorkestrit. Ta valmistas ja rekonstrueeris ise ka rahvapille(mh oli ta üks väheseid päkarauakandle traditsiooni edasikandjaid), õpetas välja mängijaid ja tegi seadeid orkestrilugudele. Tema poeg on Toivo Luhats ja pojapoeg Toomas Luhats. Tähtpäevi oktoobris. Koit, 1. oktoober 2016 "Inimesed ja harrastused. Elmar Luhats". ERR. Leanne Parbo. "Juhan Uppin: kui oled ja teed, siis kõik õitsebki". Muusika. Eik Toivi 95 ja Elmar Luhats 100. Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvapillide konstruktor Elmar Luhats kandlel mängimas oma 50. sünnipäeval (1958) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist ja Tartu Muusikakooli õpetaja kontrabassi ja rahvapillide erialal Elmar Luhats mängib enda rekonstrueeritud külakandlel Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist Elmar Luhats ja tema poeg Toivo Luhats mängivad külakandlel rahvaviise (1960) Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Elmar Luhats
Krõõt (eesnimi)

Krõõt on eesti naisenimi. Krõõt on Margareta lühendnimi. Oli väga levinud 18.–19. sajandil. Nime kannab A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" I osa üks tähtsamaid tegelasi. 1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Krõõt 44 naisel. Krõõt on Eestis populaarsuselt 1177. naisenimi. Nime Krõõt kandja oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 27). Kõige populaarsem oli eesnimi Krõõt vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,88. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Krõõt 45 naisel. Krõõt oli populaarsuselt 1192. naisenimi. Krõõt oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Krõõt Tarkmeel, eesti moe- ja portreefotograaf Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 100. https://www.stat.ee/nimed/Krõõt
Aune

Aune on soome ja eesti[viide?] naisenimi. Nimi on lühend eesnimest Agnes. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aune 182 naisel. Aune on levikult 553. naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aune 1 inimesel. Aune Past, eesti sotsiaalpsühholoog Aune Rehema, eesti arstiteadlane, biokeemik ja perearst Aune Suve-Kütt, eesti muuseumijuht ja skaudiliikumise tegelane Aune Taamal, eesti tekstiilikunstnik Aune Valk, eesti psühholoog ja haridusametnik Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 33. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2020. Vaadatud 6. juulil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze