laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hüüru raamatukogu

Saue Raamatukogude Hüüru teeninduspunkt on Saue Raamatukogude teeninduspunkt Saue vallas Hüüru külas aadressil Jõe tee 2 Hüüru mõisa peahoones. Raamatukoguhoidja kohuseid täidab Hüüru kultuurijuht. Hüüru raamatukogu on vanim (asutatud 1886. aastal Harku vallakooli juurde Harku raamatukogu nime all) tänapäeva Saue valla territooriumil tegutsev raamatukogu. Alates 1926. aastast tegutses raamatukogu Harku avaliku raamatukogu nime all. Pärast Teist maailmasõda oli raamatukogu Harku vallamajas (tänapäeval Harku hooldekodu maja). Tõenäoliselt kolis raamatukogu Hüüru mõisa eelmise sajandi 1970. aastatel. Alates 1979. aastast kandis raamatukogu Hüüru Raamatukogu nime ja oli Saue külanõukogu halduses. 1990. aastatel laiendati Hüüru mõisas raamatukogu ruume ja selle tulemusena saadi juurde palju uusi riiuleid, parandati valgustust ja tehti euroremont. 2008. aastal ühendati Hüüru mõisas tegutsenud Hüüru Raamatukogu Saue vallavalitsuse otsusega Saue Vallaraamatukoguga ja selle tulemusena jätkas Hüüru raamatukogu tegevust Saue Vallaraamatukogu harupunktina. 1. aprillil 2022 jõustunud Saue Raamatukogude põhimäärusega reorganiseeriti Saue valla territooriumil tegutsevate raamatukogude tegevus. Põhimäärus sätestab, et Saue Raamatukogudel on seitse haruraamatukogu ja kaks teeninduspunkti (nende hulgas Hüüru teeninduspunkt). Aastatel 1958–1973 oli tollase Harku raamatukogu juhataja Valve Heinat, aastatel 1974–2002 oli Hüüru raamatukogu juhataja Mai Kull. Saue Raamatukogud põhimäärus. RT IV, 09.03.2022, 10. Hüüru raamatukogu. Hüüru Külaseltsi veebisait. Hüüru raamatukogu. Saue Raamatukogude veebisait. Saue Vallaraamatukogu ajaloost. Saue Vallaraamatukogu veebisait. Nirk, Lia. Valla vanim raamatukogu sai juubeliks sama kingituse, mis veerandsada aastat tagasi. Maaleht, 14. jaanuar 2012. Raamatukogust Hüüru külaseltsi kodulehel Raamatukogust Saue Raamatukogude kodulehel
Kernu raamatukogu

Kernu raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas ja kandis nime Kernu vallaraamatukogu) Haiba külas Haiba lastekodu ruumides. Raamatukogu juhataja on Kaija Kruusmaa. https://web.archive.org/web/20171125173930/http://eru.lib.ee/www/index.php/component/contact/contact/213-harjumaa-rahvaraamatukogud/316-kernu-vallaraamatukogu?Itemid=293 (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogu koduleht
Kiili raamatukogu

Kiili raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Kiili vallas Kiili asulas. Raamatukogu asutas 1922 algul Kurna Hariduse Selts nime all Kurna raamatukogu. 1979 nimetati raamatukogu ümber Kiili raamatukoguks. Raamatukogu juhataja on Taie Saar. http://www.kiiliraamatukogu.ee/uus/index.php/raamatukogust/ajalugu (vaadatud 25.11.2017) http://www.kiiliraamatukogu.ee/uus/index.php/kontakt (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogu koduleht
Schlanders

Schlanders (itaalia: Silandro) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost läänes. Schlanders külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Laas, Mals, Martell, Schnals. Schlanders on tuntud oma 92 m kõrguse kirikutorni poolest, mis on ka Lõuna-Tiroolis kõrgeim. Teine vaatamisväärsus on renoveeritud loss, mis nüüd on ka linnahall (seal asub ka avalik raamatukogu). Kohta on esmamainitud 13. juunil 1077 annetusaktis, kus Saksa-Rooma keiser Heinrich IV andis linna üle Brixeni piiskop Altwinile. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94,66% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,19% itaalia keelt ja 0,14% ladiini keelt. Trecenta Itaalias Ametlik veebileht (saksa ja itaalia keeles)
Iserlohn

Iserlohn on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Iserlohni on esmamainitud 1150. aastal (Lon). Linnaõigused sai 1278. aastal. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Iserlohni koduleht
2017. aasta Zimbabwe riigipööre

14. novembri õhtul 2017 kogunesid osad Zimbabwe kaitsejõududest (ZDFist) Harare, Zimbabwe pealinna, ümbrusesse ning võtsid enda kontrolli alla Zimbabwe Rahvusringhäälingu ning teisi pealinna osi. Järgmisel päeval teatas ZDF, et tegu polnud riigipöördega ning president Robert Mugabe turvalisus on tagatud. Lisaks sellele avaldasid nad, et situatsioon normaliseerub vaid siis, kui ZDF on tegutsenud Mugabet ümbritsevate "kriminaalidega", kelle süü läbi olid Zimbabwes süvenenud sotsiaalmajanduslikud probleemid. Lõuna-Aafrika Vabariigi president Jacob Zuma helistas Mugabele ning sai teada, et viimast hoitakse koduarestis, kuid muidu olevat kõik korras. Ülestõus oli võimuparteis ZANU–PF tekkinud pingete kulminatsioon. Pinged olid tekkinud endise esimese asepresidendi Emmerson Mnangagwa (keda toetas ZDF) ning esileedi Grace Mugabe (keda toetas palju noorem G40) vahel, kuna ei suudetud otsustada, kellest võiks saada 93-aastase Robert Mugabe mantlipärija. Nädal pärast seda, kui Mnangagwa vabastati ametist ning oli sunnitud riigist pagema ning päev enne sõjaväe sissetungi Hararesse, ütles kaitsejõudude ülemjuhataja Constantino Chiwenga oma avalduses, et Mugabele ebameeldivate kõrgete ZANU-PFi ametnike süstemaatiline ametist vabastamine peab lõppema. 21. novembril saatis Mugabe Zimbabwe parlamendile kirja, milles avaldas, et astub presidendi ametikohalt tagasi. Esimene asepresident Phelekezela Mphoko hakkas ajutiselt presidendi kohustusi täitma, kuid juba 24. novembril vannutati Mnangagwa presidendi ametisse. "Zimbabwe pealinna poole nähti liikumas tankikolonni". Postimees. 14. november 2017. Vaadatud 25. november 2017. "Zimbabwe president vallandas mantlipärijaks peetud asepresidendi". Postimees. 6. november 2017. Vaadatud 25. november 2017. "Zimbabwe sõjaväe juht nõuab lõppu puhastusele võimuerakonnas". Postimees. 14. november 2017. Vaadatud 25. november 2017. "Mugabe astus tagasi". Postimees. 21. november 2017. Vaadatud 25. november 2017. "Galerii ja video: Zimbabwe sai kümnete tuhandete silme all uue presidendi". Postimees. 24. november 2017. Vaadatud 25. november 2017.
Liivoja (perekonnanimi)

Liivoja on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Liivoja (Liwoja) on pandud Puurmani mõisas Kursi kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Liivoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Arol, Loorius, Lorius, Naba ja Strundt. Henno Liivoja palvel kanti Liivoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 95 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liivoja Eestis 42 mehel ja 37 naisel. Maila Rästas (endine Maila Liivoja; 1937–2008), eesti näitleja
Loomake

Loomake on eesti perekonnanimi. Hiljem võtsid perekonnanime Loomake kandvad inimesed nime muutes endale uuteks perekonnanimedeks Aalja (1937. aastal Tartus) ja Voodla (1935. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või neid oli vähem kui 5.
Piesoandur

Piesoandur ehk piesosensor on seade, mis kasutab piesoelektrilist efekti, et mõõta rõhu, kiirenduse, temperatuuri, deformatsiooni või jõu muutusi Anduri piesotajuritena kasutatakse mitmesuguseid piesoelektrilisi materjale, millest tuntumad on kvarts, samuti piesokeraamilised tehismaterjalid pliitsirkonaattitanaat (PZT) ja baariumtitanaat. Kristalliliste (anisotroopsete) materjalide korral on juhtivusomadused materjali eri suundades erisugused ning seepärast avaldub ka piesoefekt eri suunas erinevalt. Piesoelektriline efekt avastati aastal 1880, kuid alles 1950. aastail hakati tootma sellel põhinevaid tööstuses kasutatavaid sensoreid. Ajapikku on hakatud neid järjest enam kasutama mõõtmiste tegemiseks paljudes tööstusharudes. Piesoelektrilisel efektil põhinevad materjalid pole tundlikud radiatsioonile ja elektromagnetväljale, mis võimaldab mõõtmisi teha väga rasketes oludes. Mõned andurimaterjalid on stabiilsed väga kõrgetel temperatuuridel, kuni 1000 °C. Piesoelektrilise sensori põhimõte leiab rakendust ka looduses. Luudes asetsev kollageen on piesoelektriline materjal ja arvatakse olevat bioloogiline jõusensor. Kuna piesoandurid põhinevad dielektrilistel materjalidel, siis on nende sisetakistus suur, millele vastavalt peab ka mõõteahela sisendtakistus olema väga suur, et tagada piisav mõõtetäpsus. Piesoandurite minimaalne talitlussagedus võib olla üsna madal, 1...0,5 Hz. Staatiliste jõudude mõõtmiseks kasutatakse nn piesotrafosid. Tõlgitud Wikipedia ingliskeelselt lehelt. "Wiki inglise keelne leht". Lakes, Roderic (8. juuli 2013). ""Electrical Properties of Bone - a review"". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2018. Eduard Brindfeldt, Virgo Rottenberg, Urmo Lepiksoo. "Mehhatroonika komponendid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15. november 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Laitse raamatukogu

Laitse raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Laitse külas. Raamatukogu juhataja on Helle Keerma. Raamatukogul on laenutuspunkt Laitse seltsimajas. https://web.archive.org/web/20171201035817/http://eru.lib.ee/www/index.php/component/contact/contact/213-harjumaa-rahvaraamatukogud/356-laitse-raamatukogu?Itemid=293 (vaadatud 25.11.2017) https://web.archive.org/web/20171125175744/http://laitseraamat.onepagefree.com/ (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogu koduleht
Linari

Linari on itaalia päritolu perekonnanimi. 2014. aastal elas Itaalias üle 1300 ja Argentinas üle 500 seda nime kandva isiku. 1. jaanuaril 2023 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5. Nimede eestistamisel määrati Linari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Linholm (1940. aastal Tallinnas). Artur-Aleksander Linari palvel kanti Linari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 403 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940). Artur-Aleksander Linari (1903–1983), eesti tööstur ja insener Elena Linari (sündinud 1994), itaalia naiste jalgpallur Fred Linari (1920–2012), USA korvpallur Nancy Linari , USA häälnäitleja Pietro Linari (1896–1972), itaalia jalgrattur Surname Linari. Vaadatud 9.7.2023. Statistikaamet: Nimede statistika. Vaadatud 9.7.2023 Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Linari.
Schluderns

Schluderns (itaalia: Sluderno) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost loodes. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1831 inimest ja valla pindala on 20,8 km². Schludernsi kohal on kuulus Churburg aastast 1250. Schludernsi vallas on frazione (alljaotus) Spondinig (Spondigna). Schluderns külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Laas, Mals ja Prad am Stilfser Joch. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,80% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,20% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Loksa linnaraamatukogu

Loksa linnaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Tallinna tänav 45. Raamatukogu juhataja on Õnne Teern. https://web.archive.org/web/20171125181116/http://www.loksalinn.ee/raamatukogu (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogust Loksa linna kodulehel
Madli Lippur

Madli Lippur (sündinud 1984) on eesti toimetaja. Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli eesti filoloogia erialal bakalaureuseõppes ja 2017. aastal keeletoimetamise erialal magistriõppes. Tema magistritöö teema oli "Stiili tõlkimine. Analüüs Marguerite Durasi eesti keelde tõlgitud romaanide näitel". 2017 romaan "June. Julien" (kirjastus Tänapäev) 2017 kirjastuse Tänapäev 2016. aasta romaanivõistluse võit ("June. Julien") 2017 Betti Alveri kirjandusauhind ("June. Julien") "Madli Lippur: tee õnnele läheb sinka-vonka!" Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudis 2017. aastal kaitstud eesti keele alased lõputööd. Oma Keel 2007, nr 2. "Betti Alveri preemia võitis Madli Lippur". kultuur.err.ee. 23.11.2017.
Lindvet

Lindvet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Lindvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Anikejev ja Lindeberg. Oleg-Eugen-Roger Lindveti palvel kanti Lindvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 341 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Jõelähtme valla keskraamatukogu

Jõelähtme valla keskraamatukogu on keskraamatukogu Harju maakonnas Jõelähtme vallas Loo asulas. Raamatukogu koosneb viiest haruraamatukogust: Loo raamatukogu (Loo asulas) Kostivere raamatukogu (Kostivere asulas) Neeme raamatukogu (Neeme külas) Jõelähtme raamatukogu (Jõelähtme külas) Kaberneeme raamatukogu (Kaberneeme külas) https://joelahtmeraamat.weebly.com/haruraamatukogud.html (vaadatud 25.11.2017) Raamatukogu koduleht
Raisk

Raisk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Raisk on pandud Torgu mõisas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Hiljem võtsid perekonnanime Raisk kandvad inimesed nime muutes endale perekonnanimedeks Heinväli, Kruusimaa, Lehtmets, Mändmets, Raidsalu, Raudalu, Raunik, Riisoja, Ringvee, Salm, Silluste, Tiik ja Õis. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Linnat

Linnat on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Linnat on antud Suure-Konguta mõisas Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Linnat uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Lilienblatt ja Lindermann. Jaan Linnati palvel kanti Linnat perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 372 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Linnat Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Linnus (perekonnanimi)

Linnus on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Linnus on pandud Preedi mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal ning Vatla mõisas Karuse kihelkonnas ja Sõtke mõisas Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Linnus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Leinbock, Leinbok ja Linzmann. Ferdinand Linnuse palvel kanti Linnus perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 180 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Linnus Eestis 21 mehel ja 26 naisel. Ferdinand Linnus, eesti ajaloolane (1895–1942) Jüri Linnus, eesti etnoloog (1926–1995) Sander Linnus, eesti triatleet ja orienteeruja (1991–) Tanel Linnus, eesti haridustegelane (sündinud 1954)
Schnals

Schnals (itaalia: Senales) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost loodes, piiril Austriaga. Valda kuulub suur osa Schnalstalist. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1345 inimest ja valla pindala on 211,2 km². Schnals külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Latsch, Mals, Moos in Passeier, Naturns, Partschins, Schlanders ja Sölden (Austrias). Schnalsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Karthaus (Certosa) ja Katharinaberg (Monte Santa Caterina), Unser Frau (Madonna). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,24% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,76% itaalia keelt. Finailhöfe - vasakpoolseim lumine mägi on Similaun. Pildilt väljas vasakul on Fineilspitze, mille harjalt leiti Jäämees Ötzi. Külakirik Unser Frau Turismiamet Val Senales - Schnalsi org Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Linnuse (perekonnanimi)

Linnuse on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Linnuse uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürisson, Liibek ja Näärmann. Magdalena Linnuse palvel kanti Linnuse perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 271 all. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Elisabeth Linnuse, eesti haridus- ja Eesti esperantoliikumise tegelane (1896–1973)
Loite

Loite on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Loite uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lambale ja Lammas. Hans Loite palvel kanti Loite perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 201 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loite Eestis 29 mehel ja 33 naisel. Sander Loite (sündinud 1985), eesti muusik
Lambaauk

Lambaauk on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Lambaauk on antud Ohukotsu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Lambaaugu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Leppik. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Stilfs

Stilfs (itaalia: Stelvio) on vald ((comune)) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb Stelvio kuru põhjapoolse rambi lähedal. Stilfsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Sulden (Solda), Trafoi, Gomagoi. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,46% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,54% itaalia keelt. Roland Thöni (sündinud aastal 1950 Trafois) on endine mäesuusataja. Võistles 1976. aasta taliolümpiamängudel, kus võitis Franz Klammer. Stelvio rahvuspark Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Loitme

Loitme on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Loitme uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lochmann (Tallinnas ja Türil 1937. aastal). Johannes Loitme palvel kanti Loitme perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 317 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Loitme 5 mehel ja alla viiel naisel. Tiia-Ester Loitme (sündinud 1933), eesti koorijuht ja pedagoog
Maisma

Maisma on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Maisma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Mühlbach. Juhan Maisma palvel kanti Maisma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 247 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Pauna talu kalmistu
Mallis

Mallis on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mallis uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hansmitt ja Malmstein. Huko Mallise palvel kanti Mallis perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 186 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Maramaa (perekonnanimi)

Maramaa on eesti perekonnanimi. August Maramaa palvel kanti Maramaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 2 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maramaa Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. August Maramaa (1881–1941), Eesti poliitik, Viljandi linnapea Jaan Maramaa (1891–1986), eesti keemik, eelmise vend Sulev Maramaa (sündinud 1925), eesti arst, eelmise poeg
Mardna

Mardna on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Mardna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinoff, Michelson ja Mihkelson. Evald-Gustav Mardna palvel kanti Mardna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 223 all (Siseministeeriumi teadaanne 25. aprillist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mardna Eestis 5 mehel ja 6 naisel. Mihkel Mardna (sündinud 1966), eesti arst Peeter Mardna (sündinud 1938), eesti arst ja poliitik
Taufers im Münstertal

Taufers im Münstertal (itaalia: Tubre; romanši: Tuer) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost läänes, piiril Šveitsiga. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 964 inimest ja valla pindala on 45,8 km². Taufers külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Mals, Prad am Stilfser Joch, Stilfs, Val Müstair (Šveitsis) ja Scuol (Šveitsis). Taufersi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pundweil (Pontevilla) ja Rifair (Rivaira). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,85% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,15% itaalia keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Merend

Merend on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Merend uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Fromm ja Gläser. Andreas Merendi palvel kanti Merend perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 177 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Andres Merend (1896–1969), eesti arst
Beethoven (Mähler)

„Beethoven“ on saksa kunstniku Joseph Willibrord Mähleri (1778–1860) teos. Koopia Koopia Bellofatto, Luigi; Jander, Owen (2006), "Thayer's Copy of the Mähler Portrait of Beethoven, ca. 1804", Beethoven Journal, 21 (2): 13–15 Comini, Alessandra (2008), The Changing Image of Beethoven: a Study in Mythmaking (Revised with a new foreword by the author ed.), Santa Fe, NM: Sunstone Press, ISBN 9780865346611 Jander, Owen (2008), "'Let Your Deafness No Longer Be a Secret--Even in Art': Self-Portraiture and the Third Movement of the C-Minor Symphony", Beethoven Forum, 8 (1): 25–70 Thayer, Alexander Wheelock (1967), Forbes, Elliot, ed., Thayer's life of Beethoven, Princeton, NJ: Princeton University Press, ISBN 9780691027029 von Breuning, Gerhard (1874), Aus dem Schwarzspanierhause: Erinnerungen an L. van Beethoven aus meiner Jugendzeit, Wien: L. Rosner Beethoven Pasqualatihaus
Meret

Meret on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Meret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Madisson ja Mangelson. Aleksander-Johannes Mereti palvel kanti Meret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 120 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Meret Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Maria Magdalena van Beethoven

Maria Magdalena van Beethoven (19. detsember 1746 Koblenz-Ehrenbreitstein – 17. juuli 1787 Bonn) oli Johann van Beethoveni abikaasa ja helilooja Ludwig van Beethoveni ema. Maria Magdalena vanemad olid Johann Heinrich Keverich (1701–1759) ja Anna Klara (Clara) Westorff (1707–1768), kes abiellusid 1731. aastal. 12. novembril 1767 abiellus ta Bonnis laulja Johann van Beethoveniga (1740–1792), neil oli seitse last. Joseph Schmidt-Görg: Beethoven – Die Geschichte seiner Familie. Beethoven-Haus Bonn, G. Renle Verlag München Duisburg, 1964, ISBN 978-3-88188-087-9, S. 57–60. Single, double, family and group portraits A-Z . Beethoven-Haus Bonn, abgerufen am 29. Oktober 2017. Armin Raab: Beethovens Mutter – Legenden und Tatsachen. In: Bonner Beethoven-Studien, Band 1 (1999), S. 104–111 Wolfgang Schütz: Koblenzer Köpfe. Personen der Stadtgeschichte – Namensgeber für Straßen und Plätze. Verlag für Anzeigenblätter GmbH, hrsg. von Bernd Weber, Mülheim-Kärlich 2005 (2. überarb. u. erw. Aufl.), S. 71f. Mutter-Beethoven-Haus, Maria Magdalena sünnikoht
Merik

Merik on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Merik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grigorjev, Maur ja Morozov. Boris Meriku palvel kanti Merik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 347 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Wipptal (ringkond)

Wippi org (itaalia: Alta Vall'Isarco; saksa: Wipptal) on ringkond (itaalia: comprensorio, saksa: Bezirksgemeinschaft) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi põhjaosas. See hõlmab Lõuna-Tirooli osa suuremast geograafiliselt defineeritud Wipptalist, mis ulatub Brenneri mäekurust põhjas piki Eisacki (Isarco) jõe ülemjooksu Franzensfesteni lõunas. See eraldati Eisacktali naaberringkonnast aastal 1980. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85,31% oru rahvastikust emakeelena saksa keelt, 14,32% itaalia keelt ja 0,37% ladiini keelt. Järgmised kuus valda on Wipptali ringkonna osad: Brenner Freienfeld Franzensfeste Ratschings Pfitsch Sterzing (ringkonna keskus) Wipptali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
Merilaid

Merilaid on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Merilaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson, Meilbaum, Mihels, Mihhels, Schnell, Tuunson ja Veber. Aleksander Merilaiu palvel kanti Merilaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 21 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Merilaid Eestis 21 mehel ja 20 naisel.
Murdmaa

Murdmaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Murdmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Martinson. Enn Murdmaa palvel kanti Murdmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 62 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Murdmaa Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel. Allan Murdmaa (1934–2009), eesti arhitekt Enn Murdmaa (1874–1957), eesti pedagoog Ivar Murdmaa (1931–2023), eesti geoloog Mai Murdmaa (sündinud 1938), eesti baleriin Peter Murdmaa (sündinud 1974), eesti filmidokumentalist Helle Karis (endine Helle Murdmaa; sündinud 1944), eesti filmilavastaja Kati Vatmann (endine Kati Murdmaa; sündinud 1967), eesti ajakirjanik ja kirjanik