laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaubamärgiseadus

Kaubamärgiseadus on seadus, mis reguleerib üldtuntud ja registreeritud kaubamärkide õiguskaitset, nendega seotud õigusi ja kohustusi ning Euroopa Liidu kaubamärgi määruse alusel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis registreeritud kaubamärkidega seotud õigusi ja kohustusi. Kaubamärgiseadus on vastu võetud 22. mail 2002 ja jõustunud alates 1. aprillist 2019. Kaubamärk on tähis, millega on võimalik eristada ühe isiku kaupa või teenust teise isiku samaliigilisest kaubast või teenusest. Vastavalt kehtivale kaubamärgi seadusele on kaubamärgi omanikul õigus keelata kolmandatel isikutel kasutada äritegevuses: õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk kaitstud; õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid või sarnaseid tähiseid kaupade või teenuste puhul, mis on identsed või samaliigilised kaupade või teenustega, mille suhtes on kaubamärk kaitstud, kui on tõenäoline tähise ja kaubamärgi äravahetamine tarbija poolt, sealhulgas tähise assotsieerumine õiguskaitse saanud kaubamärgiga; registreeritud kaubamärgiga või valdavale enamusele Eesti elanikkonnast tuntud õiguskaitse saanud kaubamärgiga identseid või sarnaseid tähiseid, millega tähistatakse teist liiki kaupu või teenuseid, kui tähisega võib ebaausalt ära kasutada või kahjustada kaubamärgi omandatud mainet või eristusvõimet. Tähelepanu väärivatest kaubamärkidest võib esile tuua Löwenbräu, mille esmaseks kasutuselevõtu dateeringuks peetakse aastat 1383. Tänapäevases mõistes kaubamärgiseaduse eelkäijaks võib pidada Inglismaal 1266. aastal kuningas Henry III valitsemisajal vastu võetud kaubamärgiõigust, millega nõuti, et pagarid võtaksid kasutusele eristusmärgid, millega oleks võimalik teha tootjatel vahet. https://www.riigiteataja.ee/akt/KaMS http://www.tmprotect.idknet.com/eng/history.html
Imavere rahvamaja

Imavere rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas. Loodud 1944.a. Rahvamaja koduleht blogina
Järva-Jaani kultuurimaja

Järva-Jaani kultuurimaja on kultuurimaja Järva maakonnas Järva-Jaani alevis, aadressil Pikk 58. Kultuurimaja direktor on Tuve Kärner. Kultuurimaja avati 1951. http://jjaani.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 06.12.2017) Kultuurimajast Järva-Jaani kodulehel
Peetri rahvamaja

Peetri rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus. Rahvamaja ehitati 1991–2000. https://web.archive.org/web/20171205230639/http://www.rahvakultuur.ee/Peetri-Rahvamaja_147?view_building=150 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Roosna-Alliku rahvamaja

Roosna-Alliku rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Roosna-Alliku alevikus. Rahvamaja juhataja on Anneli Karma. Rahvamaja avati 1974. https://web.archive.org/web/20171205231035/http://rallikuvv.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Roosna-Alliku valla kodulehel
Viisu rahvamaja

Viisu rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Viisu külas. Rahvamaja juhataja on Marilin Jaanson. Rahvamaja ehitati 1941–1960. Rahvamajas tegutseb Viisu Raamatukogu. http://viisurahvamaja.blogspot.com.ee/p/kontakt.html (vaadatud 06.12.2017) Rahvamaja koduleht blogina
Vatla rahvamaja

Vatla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas. Rahvamaja juhataja on Erika Tee. Rahvamaja avati 1960. https://web.archive.org/web/20171205231816/http://www.rahvakultuur.ee/Vatla-Rahvamaja_147?v=264&o=1057 (vaadatud 06.12.2017) Vatla rahvamajast Hanila valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tsirguliina rahvamaja

Tsirguliina rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Rahvamaja juhataja on Arne Nõmmik. Rahvamaja avati 1967. https://web.archive.org/web/20171205232242/http://www.rahvakultuur.ee/Tsirguliina-Rahvamaja_147?v=181&o=392 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Puka rahvamaja

Puka rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas. Rahvamaja juhataja on Katrin Uffert. Rahvamaja avati 1927. https://web.archive.org/web/20171205232450/http://www.rahvakultuur.ee/Puka_Rahvamaja_147?&v=264&o=44 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pikasilla rahvamaja

Pikasilla rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Pikasilla külas. Rahvamaja avati 1991. https://web.archive.org/web/20171205232922/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75004659 (vaadatud 06.12.2017)
Hummuli rahvamaja

Hummuli rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus. Rahvamaja avati 1996. https://web.archive.org/web/20171205233305/http://www.rahvakultuur.ee/Hummuli_Rahvamaja_147?&v=186&o=42 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Hummuli valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Aakre rahvamaja

Aakre rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Aakre asulas. Rahvamaja avati 1967. Lisaks piirkonna kultuurielu edendamisele ja kultuuri vahendamisele korraldab ja koordineerib rahvamaja ka Aakre piirkonna noorsootööd. Rahvamajas toimetavad MTÜ Aakre külaselts ja Aakre Noorte Kohvik. Aakre rahvamajas on võimalik mängida võrkpalli, korvpalli, piljardit, koroonat ja lauatennist. Noorte nurgas on Playstation ning erinevad laua-, seltskonna- ja õuemängud. Majas toimuvad erinevad huviringid. Rahvamaja taga asub laululava ning rahvamajaga samas hoones asub raamatukogu. https://elvakultuur.ee/aakre-rahvamaja/tutvustus/ (vaadatud 30.12.2020) https://elvakultuur.ee/aakre-rahvamaja/kontakt/ https://elvakultuur.ee/aakre-rahvamaja/tutvustus/ Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis Rahvamaja koduleht
Ligat Ha'Al

Ligat Ha'Al (heebrea keeles ליגת העל) on Iisraeli jalgpalli kõrgeim liiga. Praegune Iisraeli kõrgliiga loodi 1999. aastal, kuid Iisraeli meistrivõistluste esimeseks hooajaks peetakse 1931/32. Liigas mängib 14 klubi. Liiga kestab augustist maini. Alates 1932. aastast on Iisraeli meistriks tulnud kokku 15 klubi. Enam kui kümme korda on Iisraeli meistriks tulnud Tel Avivi Maccabi (23), Haifa Maccabi (15) ja Tel Avivi Hapoel (13). UEFA koefitsiendi järgi oli Iisraeli liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 21. kohal. Hooajal 2023/24 mängivad liigas järgmised klubid: Jeruusalemma Beitar Sakhnini Bnei Ashdod Be'er-Sheva Hapoel Hadera Hapoel Haifa Hapoel Jeruusalemma Hapoel Petaẖ-Tikva Hapoel Tel Avivi Hapoel Bnei Reinehi Maccabi Haifa Maccabi Netanya Maccabi Petaẖ-Tikva Maccabi Tel Avivi Maccabi Stanislav Goldberg – Ashdod (2016–2017) Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 31.7.2023
Besta-deild karla

Besta-deild karla (tuntud ka kui Úrvalsdeild karla) on Islandi jalgpalli kõrgeim liiga. Alates 1912. aastast on Islandi meistriks tulnud kokku 11 klubi. Kõige edukam on 27 võiduga KR, järgnevad 23 võiduga Valur ning 18 võiduga Fram ja ÍA. Liigahooaeg kestab tavaliselt aprillist septembrini. UEFA koefitsiendi järgi oli Islandi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 41. kohal. 2024. aastal mängivad liigas järgmised klubid: Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 12.7.2023 Iceland - List of Champions. RSSSF
Premer Lïgası

Premer Lïgası on Kasahstani jalgpalli kõrgeim liiga.
Superliga (Kosovo)

Superliga on Kosovo jalgpalli kõrgeim liiga.
Alla Mihhejeva

Alla Andrejevna Mihhejeva (vene keeles Алла Андреевна Михеева; sündinud 7. veebruaril 1989 Molodogvardiskis Luhanski oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja ja telesaatejuht. Ta sai laiemalt tuntuks Venemaa üleriigilisel telekanalil Pervõi Kanal näidatavas telesaates "Vetšerni Urgant", kus ta esineb 2012. aastast saate püsirubriigis "Ostrõi reportaž" ("Острый репортаж", 'teravmeelne reportaaž') ingénue ampluaas mängiva erikorrespondendi rollis. Mihhejeva on töötanud 2010. aastast Peterburi Riikliku Muusika- ja Draamateatri Buff näitetrupis. 2013. aastal lõpetas ta Peterburis Venemaa Riikliku Lavakunsti Instituudi (Issaak Štokbanti kursus). 2016. aastal juhtis ta telekanali Pervõi Kanal saadet "Lednikovõi period" ("Ледниковый период", 'jääaeg'). 2009. aastal debüteeris ta filminäitlejana Sergei Debõševi mängufilmis "Kuldlõige" ("Золотое сечение"). Mihhejeva harrastab mäesuusatamist ja lumelauasõitu. Алла Михеева. kino-teatr.ru  Alla Mihhejeva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht. allamikheeva.ru Алла Михеева. kinopoisk.ru
Protáthlima A΄ Katigorías

Protáthlima A΄ Katigorías (kreeka tähestikus Πρωτάθλημα Α΄ Κατηγορίας), tuntud ka sponsornimega Protáthlima Cyta on Küprose jalgpalli kõrgeim liiga. Liiga asutati 1934. aastal. Esimesena klubina tuli Küprose meistriks hooajal 1934–35 Trust. Kokku on tulnud Küprose meistriks 11 klubi. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga APOEL, 21 võiduga Omonia ja 13 võiduga Anorthosis. Liigas mängib 14 klubi. Liigahooaeg kestab augustist maini. Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid: Artur Kotenko – AE Páfou (2010–2011) Andres Oper – AEK Larnaca (2010–2011), Nea Salamina (2012–2013) Ats Purje – AE Páfou (2010–2011), Ethnikos Achna FC (2011) Andrei Stepanov – Aris Limassol F.C. (2012) Martin Vunk – Nea Salamina (2011–2012) Nikita Baranov – Karmiótissa (2020–2021) Cyprus - List of Champions. rsssf Ametlik koduleht
Nationaldivisioun

Nationaldivisioun (prantsuse keeles Division Nationale; saksa keeles Nationaldivision) on Luksemburgi jalgpalli kõrgeim liiga. Esimene liigahooaeg toimus 1909–10. Alates hooajast 2006–07 kuulub liigasse 14 klubi. Enne seda oli klubide arv 12. Kokku on Luksemburgi meistriks tulnud 15 klubi. Praegustest klubidest on kõige edukamad Jeunesse Esch (28 tiitlit), F91 Dudelange (15 tiitlit) ja CS Fola Esch (7 tiitlit). Hooajal 2019–20 mängivad liigas järgmised klubid:
Prva liga (Makedoonia)

Prva liga (Прва македонска фудбалска лига) on Põhja-Makedoonia jalgpalli kõrgeim liiga.
Premier League (Malta)

Premier League on Malta jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 12 klubi. Kõige enam kordi on tulnud Malta meistriks Sliema Wanderers ja Floriana (mõlemal 26 võitu), järgnevad 25 võiduga Valletta ja 12 võiduga Hibernians. Hooajal 2021–22 mängivad liigas järgmised klubid: Balzan Birkirkara Floriana Gudja United Gżira United Ħamrun Spartans Hibernians Mosta St. Lucia Sirens Sliema Wanderers Valletta
Aruvälja rahvamaja

Aruvälja rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Ahaste külas. Rahvamaja kasutas aastast 1945 sealse kooli hoonet. 2016. aastal hoone lammutati ja samasse kohta ehitati Aruvälja külakeskus, kuhu kolis ka Aruvälja rahvamaja. http://www.kylauudis.ee/2017/08/19/undrukutriipu-voobatud-aruvalja-kulakeskus-sai-avatud/ (vaadatud 06.12.2017) http://www.kylauudis.ee/2017/08/19/undrukutriipu-voobatud-aruvalja-kulakeskus-sai-avatud/
Jõõpre rahvamaja

Jõõpre rahvamaja on rahvamaja Pärnu linnas Jõõpre külas. Rahvamaja asutati 1968. https://web.archive.org/web/20171206083506/http://www.rahvakultuur.ee/Joopre_rahvamaja_147?&v=298&o=169 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kaisma rahvamaja

Kaisma rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Rahvamaja juhataja on Imbi Tõnisson. Rahvamaja asutati 1913. https://web.archive.org/web/20171206083719/http://www.rahvakultuur.ee/Kaisma_Rahvamaja_147?f=133&t=183&o=171 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kihlepa rahvamaja

Kihlepa rahvamaja oli rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas| Kihlepa külas. Rahvamaja tegutses endises Kihlepa koolimajas. Rahvamaja lõpetas tegevuse 2011 ja selle ülesanded läksid kohalikule mittetulundusühingule. https://web.archive.org/web/20171206084351/http://www.eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75015261 (vaadatud 06.12.2017)
Tarasoo

Tarasoo küla on tänase Maardu linna territooriumil asunud endine küla. Küla asus piirkonnas, kus praegu ristub Altmetsa tee oma lõpuosas raudteega. Maardu linnas on ka Tarasoo tänav ja Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasi järgi on lisaks tegemist Maardu linnajaoga. Tarasoo küla alguseks võib lugeda 1924. aasta suve, mil Jõelähtme kihelkonnas asunud endise Maardu mõisa tagavaramaadest mõõdeti välja hulk väiksemaid krunte suurusega 5-10 hektarit. Krundid jagati soovijatele välja vallavolikogu kaudu ja üks osa neist moodustaski Tarasoo küla. Seni oli tollases Nehatu vallas asunud endisele Maardu mõisale kuulunud suurest maatükist nimega Tarasoo renditud tükke Uusküla küla väikekohtade pidajatele heina- ja karjamaaks. Ent juba 1923. aasta novembris oli käsil antud maatüki planeerimine, mille järgi pidi väikestele Uuskülas asunud riigi rendikohtadele juurde antama kuni 5 tiinu maad. Maardu mõisa maadest jagatud kruntide maa oli kirjelduste järgi "vilets, vesiliivase põhjaga, künklik ja kaetud kase- ning pajuvõsaga". Ajaleht Uus Eesti kirjutas 1935. aasta 27. novembril, et tänu inimeste agarale tööle olid mõned inimesed maa üles harinud ja sinna ka hooned ehitanud. Ajalehe järgi olid oma kodu loomisel olnud iseäranis agarad just Tarasoo küla elanikud. Ent kõik probleemid ei olnud ka kümne aastaga lahenenud, sest jätkuvalt puudus külal korralik väljasõidutee. 1938. aastal asutati piirkonnas Iru-Laiaküla veeühing, mille eesmärgiks oli piirkonna seni märga samblast ja soist maad kasulikuks pinnaks muuta. Selle eesmärgi täitmiseks kaevati talvel 1938/1939 läbi Tarasoo veidi enam kui 2 kilomeetri pikkune magistraalkraav. Ajalehes Uus Eesti 1939. aasta 21. aprillil ilmunud artikli järgi hakkas Tarasoo kuivendamisest kasu saama 31 väikemajapidamist. Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Tarasoo küla Viimsi külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 25 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke 24. 1979. aasta loenduse ajaks aga Harju rajoonis enam sellenimelist küla ei leidunud. Maa-amet: Geoportaal: Ajalooliste kaartide rakendus. Vaadatud 06.12.2017. Linnaosade ja -jagude lühendid. Vaadatud 05.12.2017. Uus Eesti, nr 71. 27.11.1935. Vaba Maa, nr 258. 09.11.1923. Uus Eesti, nr 108. 21.04.1939. Kalev Katus, Allan Puur ja Asta Põldma. "Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Harjumaa 1965-1990". Tallinn, 2004.
Lindi rahvamaja

Lindi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lindi külas. Rahvamaja tegevust korraldab Lindi Külaselts. Rahvamaja asutati 1958. https://web.archive.org/web/20171206084626/http://www.rahvakultuur.ee/Lindi-rahvamaja_147?v=264&o=175 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Lindi Külaseltsi kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pärnjõe rahvamaja

Pärnjõe rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas. Rahvamaja juhataja on Heli Mäeorg. Rahvamaja asutati 1950. https://web.archive.org/web/20171206085255/http://www.rahvakultuur.ee/Parnjoe_rahvamaja_147?&v=179&o=166 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Courteney Cox

Courteney Cox Arquette (sünninimi Courteney Bass Cox; sündinud 15. juunil 1964 Birminghamis Alabama osariigis) on USA filminäitleja. Courteney Cox on tuntud eelkõige Monica Gellerina seriaalist "Sõbrad" ja filmisarjast "Karje". Draamasarjas "Kõmulehe raisakotkad" kehastas ta ajakirja Dirt peatoimetajat Lucy Spillerit. Cox sündis ja kasvas üles USA-s Birminghamis. Tal on vanemad õed Virginia ja Dottie ning vanem vend Richard. Coxi vanemad lahutasid abielu 1974. aastal. Isa kolis Florida osariiki ning Cox hakkas elama ema ja kasuisa juures. Pärast keskkooli lõpetamist läks Cox sisearhitektuuri õppima. Aasta hiljem kolis ta New Yorki ning hakkas tööle Fordi modelliagentuuris. Modellinduse kõrvalt võttis ta näitlemistunde. "Lembelaev" (1 osa, 1986) "Mõrv sai teoks" (Carol Bannister, 2 osa, 1986) "Seinfeld" (Meryl, 1 osa, 1994) "Sõbrad" (Monica Geller, 237 osa, 1994–2004) "Kõmulehe raisakotkad" (Lucy Spiller, 2007) Cox abiellus 1999. aastal näitleja David Arquette'iga, kellega tutvus filmi "Karje" võtetel. 2004. aastal sündis neil tütar Coco Riley Arquette. Cox ja Arquette lahutasid abielu 2013. aastal. 2013. aasta lõpust on Coxi elukaaslane ansambli Snow Patrol liige Johnny McDaid. Hamilton, Sam (10. detsember 2013). "Courtney Cox dating Snow Patrol rocker Johnny McDaid as couple look loved-up on Christmas date". The Mirror (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2014. Vaadatud 8. detsembril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Courteney Cox andmekogus IMDb (inglise) Laulu "Dancing in the Dark" muusikavideo
Divizia Națională

Divizia Națională on Moldova jalgpalli kõrgeim liiga.
Pärnu-Jaagupi rahvamaja

Pärnu-Jaagupi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas. Rahvamaja avati 23. septembril 1934. Maja hävis suures osas 25. aprillil 1953 toimunud tulekahjus. Maja taastati 1953. Maja renoveeriti 2003-2004. https://web.archive.org/web/20171206085811/http://pjrm.halingavald.ee/ajaloost/ (vaadatud 06.12.2017) Rahvamaja koduleht
Prva liga (Montenegro)

Prva liga (Prva crnogorska fudbalska liga) on Montenegro jalgpalli kõrgeim liiga.
Surju rahvamaja

Surju rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Rahvamaja juhataja on Aime Vill. http://rahvamaja.wixsite.com/surjurahvamaja (vaadatud 06.12.2017) Rahvamaja koduleht
Suurejõe rahvamaja

Suurejõe rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas. Rahvamaja juhataja on Heldi Raude. Rahvamaja asutati 1965. https://web.archive.org/web/20171206090343/http://www.rahvakultuur.ee/Suurejoe-rahvamaja_147?v=264&o=182 (vaadatud 06.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Liga I

Liga I on Rumeenia jalgpalli kõrgeim liiga. Liga I loodi 1909. aastal. Esimesel hooajal osales liigas vaid kolm klubi ja meistriks tuli Bukaresti Olympia. Enne hooaega 2006–07 kandis liiga nime Divizia A. Kokku on Rumeenia meistriks tulnud 33 klubi. Ligi kaks kolmandikku kõigist tiitlitest on läinud Bukaresti. Kõige edukamad klubid on 27 võiduga FCSB ja 18 võiduga Bukaresti Dinamo. Kaheksal korral on võitnud CFR Cluj, mis on edukaim klubi väljaspool Bukaresti. UEFA koefitsiendi järgi oli Rumeenia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 26. kohal. Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised klubid: Ilja Antonov – FC Hermannstadt (2018–2019) Artjom Artjunin – FC Brașov (2014–2015) Vitali Gussev – Astra Ploiești (2009–2010) Mattias Käit – Bukaresti Rapid (2021–) Sergei Lepmets – Concordia Chiajna, Ceahlăul Piatra Neamț (2012–2013) Eino Puri – FC Botoșani (2013–2014) Eduard Ratnikov – Oțelul Galați (2007–2008) Joonas Tamm – FCSB (2022–2023) Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 23.7.2024 Ametlik koduleht
PIK-20

PIK-20 on üheistmeline epoksüvaigul põhinev komposiitkonstruktsiooniga purilennuk, mida valmistas seeriaviisiliselt ettevõte Eiri Avion. Purilennuk PIK-20 on loodud Helsingi Polütehnilise Instituudi üliõpilaste konstruktorite Marku Hiedenpää, Hannu Korhonen ja Pekka Tammi juhtimisel. PIK-20 konstrueerimisel lähtuti sel ajal kehtinud FAI standardklassi purilennukite reeglitest, kui veel oli lubatud tagatiiva kasutamine. Prototüübi esmalend toimus 1972. aasta lõpul. 1975. aastal võideti purilennukil PIK-20 meistrivõistlused Suurbritannias, USA-s ja Soomes. 1976. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Ingo Renner esikoha PIK-20-l lennates ka 2. ja 3. koht saavutati PIK-20-ga lennates. Pik-20 oli üks esimestest purilennukitest, mille tiivatala vormiti süsinikkiu baasil. Purilennuki kandepindade kogukaal vähenes süsinikkiu kasutamise tulemusel 30 kg võrra. Omapärane oli purilennuki kupliraami pneumaatiline tihendus, mis aitas märgatavalt vähendada müra kabiinis. PIK-20 baasil on arendatud ka abimootoriga Rotax 501 (43hj) õhkutõusmisvõimeline PIK-20E. PIK-20D purilennukite Pikkus: 6,45 m Kõrgus: 1,45 m Tiivaulatus: 15 m Tiiva pindala: 10 m² Tiiva külgsuhe: 22,5 Tiiva profiil: tüves FX67-K-179, otstes FX67-K-150 Min vajumine: 0,56 m/s(73 km/h, 300 kg) Aerodünaamiline väärtus: 42 (103 km/h) Tühikaal: 220 kg Ballast(vesi): 140 liitrit Max lennukaal: 450 kg
Superliga (Serbia)

SuperLiga on Serbia jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 16 klubi. Liiga on loodud 2006. aastal, asendades Serbia ja Montenegro kõrgliiga. Kõik meistritiitlid on jagunenud kahe klubi, Crvena zvezda ja Partizani vahel. Crvena zvezda on kümme korda ja Partizan kaheksa korda. UEFA koefitsiendi järgi oli Serbia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 19. kohal. Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid: Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 23.7.2024 Ametlik koduleht
Superliga (Slovakkia)

Superliga (sponsori järgi tuntud ka kui Niké liga, varem Fortuna liga) on Slovakkia jalgpalli kõrgeim liiga. See loodi 1993. aastal pärast Tšehhoslovakkia lagunemist. Esimesena võitis Slovakkia kõrgliiga Bratislava ŠK Slovan, kes tulnud ka enim kordi Slovakkia meistriks (kokku 13 korda). Slovakkia meistriks on tulnud kokku veel seitse klubi. Slovanile järgneb seitsme võiduga Žilina, ülejäänud klubid pole võitnud rohkem kui kahel korral. Liigas mängib kokku 12 klubi. UEFA koefitsiendi järgi oli Slovakkia liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 28. kohal. Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid: Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 15.7.2023 Ametlik koduleht
Superliga

Superliga on mitme liiga nimi: Superliga, Kosovo kõrgeim jalgpalliliiga Superliga, Serbia kõrgeim jalgpalliliiga Superliga, Slovakkia kõrgeim jalgpalliliiga Superligaen Super League Süper Lig
Scottish Premiership

Scottish Premiership on Šotimaa jalgpalli kõrgeim liiga. Liiga loodi 2013. aastal asendamaks Scottish Premier League'i. Alates 2014. aastast on üheksal korral Šotimaa meistriks tulnud Celtic ja ühel korral Rangers. UEFA koefitsiendi järgi oli Šotimaa liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt üheksandal kohal. Hooajal 2023–2024 mängivad liigas järgmised 12 klubi: Aberdeen Celtic Dundee Hamilton Academical Hibernian Kilmarnock Livingston Motherwell Rangers Ross County St Johnstone St Mirren Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 10.8.2023 Ametlik koduleht
Super League (Šveits)

Super League on Šveitsi jalgpalli kõrgeim liiga. Liiga on asutatud 1898. aastal. Alates hooajast 2023/24 mängib liigas 12 klubi. Enne seda oli klubide arv kümme. Šveitsi meistriks on tulnud kokku 19 klubi. Kõige edukamad on 27 võiduga Grasshopper, 20 võiduga Basel, 17 võiduga Servette ja Young Boys ning 13 võiduga Zürich. UEFA koefitsiendi järgi oli Šveitsi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 12. kohal. Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi: Karol Mets – FC Zürich (2022) Maksim Paskotši – Grasshopper (2023–) Country coefficients. uefa.com. Vaadatud 23.7.2024 Ametlik koduleht (saksa keeles)
Sipa külanõukogu

Sipa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Sipa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Sipa asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Sipa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Sipa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 183
Soldino külanõukogu

Soldino külanõukogu (ka Soldina külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Soldino külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Sodlino külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 1954 juunis Soldino külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga. Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 7, 1975: 212 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114