1867

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1830. aastad | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1863 | 1864 | 1865 | 1866 | 1867 | 1868 | 1869 | 1870 | 1871 | ► | ►► 1867. aasta (MDCCCLXVII) oli 19. sajandi 67. aasta. Eriti karm kevad: lumetuisku esines Tallinna ja Rakvere ümbruses veel 15. mail. 9. mai (vkj 27. aprill) – Hans Erdell ostis päriseks Roobe mõisa ja temast sai esimene eesti talupojast rüütlimõisa omanik. 13. juuni (vkj 1. juuni) – Venemaa keiser kinnitas keeleedikti, mille kohaselt kõikides Baltimaade riigiasutustes tuli (asjaajamiskeeleks[viide?]) kehtestada vene keel. Edikti elluviimise alustamisega ei kiirustatud. 27. juuli (vkj **[küsitav]. juuli) – Otto von Bismarck saabus seoses vene küsimustega, et külastada Tallinna ja Raikküla. 29. detsember (vkj 17. detsember) – Tallinna Jaani kiriku, esimese Tallinna eesti kirikuks ehitatud kiriku sisseõnnistamine. 29. detsember (vkj 17. detsember) – Tallinnas asutati näljahädaliste abistamiseks Hädaabi Keskkomitee. Taastati uuesti Iisaku kihelkond Jõhvi ja Alutaguse kihelkonna jagunemisega. Baltimaades tehti talupoegadele kohustuslikuks kindlustada hoone tule vastu. Ühtlasi hakati tulekahjudega toimetulekuks valdades asutama vastastikuse abistamise seltse. Pariisi maailmanäituselt tuli Eestisse kaks kuldauraha: Sindi kalevivabriku toodangu eest ja Tori hobusekasvanduse täkk Vapsikase eest. Ilmus Lydia Koidula luulekogu "Emajõe ööbik". Tartus lõppes 1812. aastal kehtestatud avaliku teatritegevuse keeld. Karmi kevade tõttu oli suur viljaikaldus kogu Eestis. Eestis loendati 304 lubjaahju. 1. jaanuar – avati John A. Roeblingi projekteeritud Cincinnati-Covingtoni sild üle Ohio jõe. 3. veebruar – šogun Tokugawa Yoshinobu loobus troonist ja varalahkunud keiser Kōmei pojast prints Mutsuhitost sai Kyotos lühikese tseremooniaga 122. Jaapani keiser Meiji, lõpetades Tokugawa hilise šogunaadi. 13. veebruar – Brüsselis algas Senne jõe kinniajamine. 15. veebruar – Viinis esietendus Johann Strauss II teos "An der schönen, blauen Donau" ("Ilusal sinisel Doonaul"). 28. veebruar – Ameerika Ühendriigid katkestasid 117 aastaks suhted Püha Aujärjega, keelati maksuraha kasutamine diplomaatiliste saadikute lähetamiseks Vatikani. 1. märts – Nebraskast sai Ameerika Ühendriikide 37. osariik. 30. märts – Venemaa müüs Ameerika Ühendriikidele oma koloonia Alaska. 1. aprill – algas Pariisi maailmanäitus – Exposition Universelle de 1867. 7. mai – Alfred Nobel patenteeris Ühendkuningriigis dünamiidi. 11. mai – sõlmiti Londoni rahuleping. 29. mai – ratifitseeriti Austria-Ungari kompromiss, mis lõi Austria-Ungari kaksikmonarhia, taastades Ungari kuningriigi suveräänsuse, eraldades eristaatusega selle Austria keisririigist. 8. juuni – Budas krooniti keiser Franz Joseph I Ungari kuningaks. 1. juuli – Kanada sai Briti Põhja-Ameerika Aktiga dominiooni õigused. 14. juuli – lõhkeainetootja Alfred Nobel demonstreeris oma värsket leiutist dünamiiti. 27. oktoober – Giuseppe Garibaldi väed marssisid Itaalia ühinemise käigus Rooma. 14. september – ilmus Karl Marxi teose "Das Kapital" ("Kapital") esimene köide. 2. november – ilmus naisteajakirja Harper's Bazaar esiknumber. 3. november – lõppes Pariisi maailmanäitus. 9. november – Jaapani viimane šogun Tokugawa Yoshinobu esitas keiser Meijile tagasiastumisavalduse. 8. jaanuar – Emily Greene Balch, USA majandusteadlane ja naisõiguslane 29. jaanuar – Vicente Blasco Ibáñez, hispaania kirjanik 3. veebruar – Tõnis Vilbing ("Filip"), riigivanema teener 2. aprill – Kaarlo Julius Kalpa, soome vaimulik 4. juuni – Carl Gustaf Emil Mannerheim, Soome sõjaväelane ja riigimees 19. juuni – Gustav Boesberg, eesti raskejõustiklane 18. juuli – Margaret Brown, ameerika seltskonnadaam 29. juuli – Berthold Oppenheim, rabi 13. september – Hans Lohk, Eesti diplomaat 7. november – Marie Curie, Poola/Prantsuse füüsik ja keemik 19. november – Juhan Mei, eesti merendustegelane ja hüdrograaf 1. detsember – Ignacy Mościcki, Poola president 5. detsember – Józef Piłsudski, Poola sõjaväelane ja riigitegelane 19. juuni – Maximilian, Mehhiko keiser 28. juuni – Friedrich Günther, Schwarzburg-Rudolstadti vürst 25. august – Michael Faraday, inglise füüsik ja keemik 31. august – Charles Baudelaire, prantsuse luuletaja 23. oktoober – Franz Bopp, Saksa keeleteadlane Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 139 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 140