laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tõenäosuse klassikaline definitsioon

Tõenäosuse klassikaline definitsioon või tõlgendus on antud Jacob Bernoulli ja Pierre-Simon Laplace'i töödes. Laplace kirjutas selle kohta oma teoses "Théorie analytique des probabilités" järgnevalt: "Sündmuse tõenäosus on selle toimumiseks soodsate võimaluste arvu jagatis kõigi võimaluste arvuga, kui miski ei pane meid uskuma, et mõni neist võimalustest peaks esinema sagedamini kui teised, mis muudab nad meie jaoks võrdselt võimalikeks." Ülo Kaasiku "Matemaatika leksikonis" on seda määratlust mõnevõrra kohendatud ning see on pandud tänapäeva matemaatika keelde: "Sündmuse klassikaline tõenäosus on "sündmuse toimumiseks soodsate elementaarsündmuste või võimaluste arvu jagatis kõigi (võrdvõimalike) elementaarsündmuste või võimaluste arvuga." See definitsioon tuleneb sisuliselt võrdvõimalikkuse printsiibist. Kui elementaarsündmustele määratakse võrdsed tõenäosused, on elementaarsündmuste disjunktsiooni tõenäosus disjunktsiooniga ühendatud sündmuste arvu jagatis elementaarsündmuste koguarvuga. 19. sajandil kahtlesid mitmed autorid tõenäosuse klassikalises definitsioonis, teiste seas John Venn ja George Boole. Kriitika tulemusena võeti laialdaselt omaks tõenäosuse statistiline definitsioon, eriti aitasid sellele kaasa R. A. Fisheri teosed. Klassikaline definitsioon tuli mõningal määral taas käibele, kui tekkis laiem huvi Bayesi tõenäosuse vastu. Jaynes, E. T., 2003, "Probability Theory: the Logic of Science", Cambridge University Press, lk xx ja 43. Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. Lk 107
SWE-7

SWE-7 on Saaremaa korvpalliklubi, mis osaleb Eesti meeste korvpalli I liigas. Kõik kodumängud peetakse Kuressaare Spordikeskuses (Vallimaa 16a). Klubi loodi 2005. aastal ning on sellest ajast alates olnud Saaremaa korvpalli esindusmeeskond. SWE-7 liitus esimesel 2005/2006. hooajal Eesti meeste korvpalli III liigaga, kus mängiti nime all Kuressaare SWE-7. Klubi võitis kõik peetud kohtumised ning tõusis järgmiseks hooajaks Eesti meeste korvpalli II liigasse. Hooajal 2006/2007 mängis klubi samuti Kuressaare SWE-7 nime all ning saavutas teise koha, mis võimaldas klubi ajaloos astuda uue sammu ning tõusta Eesti meeste korvpalli I liigasse. Hooaegadel 2007–2010 mängis klubi stabiilselt keskmike hulgas, saavutades vastavalt 13., 10. ja 12. koha. Hooajal 2010/2011 muutis klubi nime ning mängiti JAVICAR/SWE-7 nime all ning saavutati 17 meeskonna konkurentsis 9. koht. Hooajal 2011/2012 võttis klubi tagasi Kuressaare SWE-7 nime ning tegi klubi ajaloo parima tulemuse, kui 18 meeskonna konkurentsis saavutati 7. koht. Kusjuures veerandfinaalis tuli alla vanduda hilisemale meistrile BC Baltecole.
Johann Georg Leuckfeldt

Johann Georg Leuckfeldt (? Großheringen – 5. november / 16. november 1762 Põltsamaa) oli Eesti vaimulik. Ta sündis Großheringenis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Weimarer Landi kreisis Tüüringi liidumaal), tema sünniaeg pole teada, kuid see on 18. sajandi alguses. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 8. oktoobril 1722) Jena ülikoolis. Ta oli aastatel 1732–1735 adjunktõpetaja ja aastatel 1735–1762 õpetaja Põltsamaa Niguliste koguduses. Tema vend Georg Friedrich Leuckfeld oli Paistu Maarja koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich Wilhelm Leuckfeld oli samuti Paistu Maarja koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Korv

Korv oli algselt vitstest, puukoorest või muust vastupidavast looduslikust materjalist punutud avar anum, mida enamasti kasutati tahkete asjade transpordiks ja hoiustamiseks. Et korvis vedelikke hoida, tuli korvi tihendada vettpidava materjaliga, näiteks saviga. Tänapäeval nimetatakse korviks ka kunstmaterjalidest anumaid, mille pind ei ole tavaliselt õhu- ja veekindel; levinuim näide on plastist või metallist ostukorv. Korv võib olla pealt lahtine või kaanega suletav, kaas võib omakorda olla korvi külge kinnitatud või eraldiseisev. Leidub ka korvide ja muude anumate vahelisi üleminekuvorme, näiteks korvpudel. Anumatena kasutati korve paljudes kultuurides mitmel otstarbel, näiteks kartulivõtul kartulite kogumiseks ja kalapüügil kalade hoidmiseks – madalas vees hoitud korvis püsisid püütud kalad elus. Uuemal ajal nimetatakse korvideks analoogia põhjal ka muid esemeid, näiteks on korv korvpallis rõngast ja lühikesest rõngakujulisest võrgust koosnev sihtmärk, millest tuleb pall läbi visata. Mootorrataste puhul kõneldakse külgkorvist, milles istub kaassõitja. Kuigi pesukorvidena pruugitakse tänini sageli punutud mööbliesemeid, mille seintest läbi pääsev õhk ei lase pesul kopitama minna, ei pruugi neil siiski traditsiooniliste korvidega enam materjalilt ega kujult kuigi palju ühist olla. korvipunumine
Iris Johansson

Iris Viola Johansson (sündinud 8. aprillil 1945 Västergötlandis) on rootsi konsultant, õpetaja ja kirjanik. Johansson on autist, kuid ta on õppinud kasutama seda inimeste aitamiseks. Ta töötab inimestega, kellel on sõltuvusprobleeme, psüühikaprobleeme või kellel on raskusi suhetes. Samuti käib Johansson koolides õpetajaid, lapsevanemaid ja õpilasi nõustamas. Teda on kutsutud korraldama kursusi Rootsi, Saksamaale, Eestisse, Leetu, Boliiviasse, Maltale ja mujale. Iris Johansson kasvas üles traditsioonilises talumajapidamises Lidköpingi lähistel. Tema isa pidas väga tähtsaks, et tütar saaks teiste inimestega kontakti, ning tegi selle heaks palju ära. Ema hoolitses majapidamise eest, kuhu kuulus oli ligi 20 inimest. Praegu elab Johansson peamiselt Egiptuses Hurghadas, suved veedab ta Rootsis. "En annorlunda barndom - en kvinnas berättelse om sin autistiska uppväxt" Forum, 2007. ISBN 978-91-37-13038-5. "Handledarbok för arbete med barn med oacceptabla beteenden" Wrå Förlag. ISBN 91-89178-50-5 "Att samtala om anpassning" Wrå Förlag. ISBN 91-975498-0-0 "Att samtala om utbrändhet" Wrå Förlag. ISBN 91-975498-1-9
1324

1324. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1319 1320 1321 1322 1323 - 1324 - 1325 1326 1327 1328 1329 ... Liivi ordumeistriks sai Reimar Hane. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 45
Surma keeled

Surma keeled (varasem nimetus didinge-murle rühm) on rühm Etioopias ja Lõuna-Sudaani kaguosas kõneldavaid Ida-Sudaani keeli. Surma keeled jaotatakse põhjarühmaks, kuhu kuulub vaid majangi keel ja lõunarühmaks, kuhu kuuluvad kõik ülejäänud surma keeled, nende seas meeni keel, suri, mursi, didinga ja murle keel. Kõik surma keeled on toonikeeled. Abbink, Jon and Peter Unseth. 1998. "Surmic Languages and Cultures: A Bibliography." Surmic Languages and Cultures, ed. by Gerrit Dimmendaal, pp. 127–142. Cologne: Köppe. Bender, M. Lionel. "The Surma language group: a preliminary report". Studies in African Linguistics, Supplement 7, pp. 11–21. Dimmendaal, Gerrit. 1998. "A syntactic typology of the Surmic family from an areal and historical-comparative point of view," in Surmic Languages and Cultures, ed. by Gerrit Dimmendaal, pp. 35–82. Cologne: Köppe Fleming, Harold. 1983. "Surmic etymologies," in Nilotic Studies: Proceedings of the International Symposium on Languages and History of the Nilotic Peoples, Rainer Vossen and Marianne Bechhaus-Gerst, 524–555. Berlin: Dietrich Reimer. Sissekanne Ethnologue'is
1325

1325. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1320 1321 1322 1323 1324 - 1325 - 1326 1327 1328 1329 1330 25. märts – Asutati asteekide impeerimui pealinn Tenochtitlan. ... ... 7. jaanuar – Dinis, Portugali kuningas
Bío-Bío

Bío-Bío (ka Bío Bío või Bio-Bio) on Tšiili pikkuselt teine jõgi (pikim on Loa). Bío-Bío saab alguse Icalma ja Galletué järvedest Andides ning voolab 380 km Arauco laheni Vaikses ookeanis. Bío-Bío suurimad lisajõed on Malleco ja Laja jõgi. Selle valgla on Tšiilis suuruselt kolmas pärast Loa ja Bakeri jõe valglaid. Bío-Bío on ka Tšiili kõige laiem jõgi, keskmise laiusega 1 km. Suudmes on jõgi 2 km lai. Concepcióni linnastus, kus jõgi merre suubub, on jõel neli silda: Bío-Bío raudteesild (1889), Bío-Bío sild (1942), Juan Pablo II sild (1973) ja Llacoléni sild (2000). Jõe järgi sai nime Bío-Bío piirkond. Bío-Bío oli sajandeid piirijõgi põhjas asuva ja Hispaania valitsetud Tšiili kuningriigi ning lõunas asuva maputšede omavalitsusliku ala Araukaaria vahel. Araukaania vallutati ja liideti Tšiiliga alles 1883. Bío-Bío oli kunagi laevatatav kuni Nascimento linnani. Liigne metsaraie jõe kallastel tekitas 20. sajandil ulatusliku erosiooni, mis ummistas jõe saviga ja muutis sellel laevaliikluse võimatuks. 1980. aastatel sai Bío-Bío tuntuks ühena maailma parimatest raftingujõgedest. Süsta või paadiga sõideti ülemjooksult allavoolu ja see reis kestis terve nädala läbi Tšiili hõredalt asustatud alade. See muutus võimatuks siis, kui eraomanduses olev energiaettevõte Endesa rajas 1996 jõele Pangue hüdroelektrijaama, mille võimsus on 467 MW. Ühtlasi asustati ümber kohalik indiaanihõim pehuentšed, kes oli sealkandis elanud juba sajandeid. Bío-Bío River, Encyclopædia Britannica Online Bio-Bio River Encyclopaedia Britannica 1911. aasta väljaanne (inglise keeles) The Bio-Bio River Case, Chile Inventory of Conflict and Environment, American University
1326

1326. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1321 1322 1323 1324 1325 - 1326 - 1327 1328 1329 1330 1331 ... Dendrokronoloogiliste uuringute järgi läks kasvama Tamme-Lauri tamm (ligikaudne aasta). ... ...
Ikoon

Ikoon (kreeka keeles εἰκών eikōn 'kuju', 'kujutis') on enamasti puidule maalitud pühapilt idakirikus, millel on kujutatud Jeesus Kristust, Maarjat, mõnd pühakut, inglit või püha ajaloo või kirikuloo stseeni. Laiema määratluse järgi on ikoon mistahes pühakuju, mida austatakse II Nikaia kirikukogul vastu võetud dogma alusel. Tuntakse ka metallist, elevandiluust ja muust materjalist, enkaustika- ja mosaiigitehnikas ja tikitud ikoone. Alates 13. sajandist on kasutusel tsiseleeritud hõberiisad, mis katavad ikoone ja jätavad nähtavale ainult näo ja käed. Teoloogilise määratluse järgi ikoone austatakse. Au, mida antakse, läheb kujutatud isikutele, kelle autentsete ja armurikaste kujutistena ikoone käsitatakse. Ikoonide teoloogiline põhjendus on Jumala Sõna lihakssaamine. Saades inimeseks, muutus Jumal kujutatavaks. Jumalaema, ingleid ja pühakuid kujutatakse ikoonidel sarnasuse tõttu Kristuse eeskujuga. Ikonostaasi ikoonid teevad jumalateenistuse ajal jumaliku tõeluse ligiolevaks. Õigeusus on ikoonidel liturgiline funktsioon. Pühakodades moodustatakse ikoonidest ikonostaas. Ikoone kantakse protsessioonidel. Ikoone austatakse ka kodudes. Ikoonide maalimist peetakse liturgiliseks toiminguks ning see toimub rangelt ettekirjutatud ning käsiraamatutes kirjeldatud tüüpeeskujude järgi, mis võimaldavad stiililist modifitseerimist vaid vähesel määral. Ikoonimaalija kunst ei avaldu teema originaalsuses, vaid tasakaalus etteantud kompositsiooniskeemi ja individuaalsuse vahel. Maalitakse tavaliselt pärnapuidust alusele kantud kriidist, alabastrist või nende segust krundile munatemperavärvidega, liikudes tumedatelt toonidelt heledatele. Värvidel ja joontel on sageli sümboolne tähendus. Ikoonil on alati ka kiri ning diakriitilised märgid. Taustad kaetakse enamasti lehtkullaga. Kogu pilt kaetakse linaõlivärnitsaga. Kasutatakse ka enkaustikat, emaili, mosaiiki ja tikkimist. Ikoonimaal sai arvatavasti alguse hilisantiikaja portreemaalist eelkõige Egiptuses (Faijumi muumiaportreed). Ikoonimaalimisest on teateid alates 4. sajandist ning tõendeid 6. sajandist (Siinai Püha Katariina klooster). See levis Bütsantsi kaudu Lõuna-Itaaliasse, Balkani slaavi maadesse ja Venemaale (Novgorodi ikoonimaali koolkond, Suzdali ikoonimaali koolkond, Moskva ikoonimaali koolkond). Olulisemate ikoonimaalijate seas on Theophanes Kreeklane ja Andrei Rubljov. Eesti tuntuim ikoonimaalija oli Gavriil Frolov. Imettegev ikoon Ikonograafia Ikoonikapp Ikoon. EAÕK koduleht Икона/Ikoon õigeusu vene-eesti seletavas sõnaraamatus Õigeusu ikoonid – kust nad tulevad ja millest räägivad? - portaalis Novaator Ikooni värvide sagedasemad tähendused (laste õppematerjal TÜ kunstimuuseumi ikooninäituse juurde) R. Varblane. Kui tõde on avanenud, ei saa seda enam peita. - Sirp, 08.06.2018 (näituse „Päästetud pühadus. Ikoonid Nikolai Kormašovi kogust“ kohta) T. Erelt. Mis on ikoon? - Oma Keel 2005, nr 1 (sõna 'ikoon' erinevatest tähendustest eesti keeles)
Soome politsei

Soome politsei (soome: Poliisi, rootsi: Polisen) on Soome Siseministeeriumi alluvuses olev politseiorganisatsioon. 2015. aastal töötas Soomes 7800 politseinikku. Soome politsei peadirektor on alates 2015. aastast Seppo Kolehmainen. Soome politsei koosneb järgnevatest üksustest: Politseiteenistus (Poliisilaitokset) Keskkriminaalpolitsei (Keskusrikospoliisi) Kaitsepolitsei (Suojelupoliisi) Liikluspolitsei (Liikkuva poliisi) Politsei tehnikakeskus (Poliisin tekniikkakeskus) "Finland 2015 Crime and Safety Report". OSAC. Vaadatud 16. august 2018. "Uudeksi poliisiylijohtajaksi nousee Seppo Kolehmainen". MTV Uutiset. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2018. Vaadatud 16. august 2018. Soome politsei koduleht
Rauschert

Rauschert võib tähendada järgmist: Rauschert (perekonnanimi) Chilian Rauschert (1652, Rentweinsdorf, Unterfranken  – 1717, Sangaste), Eesti vaimulik Gotthard Friedrich Rauschert (?, Sangaste  – 1749, Sangaste), Eesti vaimulik Stephan Rauschert (1931–1986), saksa botaanik ja mükoloog Rauschert Grupp (die Rauschert-Gruppe, Die Rauschert GmbH Technische Keramik & Kunststoff-Formteile)
1327

1327. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1322 1323 1324 1325 1326 - 1327 - 1328 1329 1330 1331 1332 ... ... ... ...
Ulman

Ulman on perekonnanimi. Eestis on perekonnanime Ulman (Hulmann, Ulmann) pandud neljas mõisavallas Harju-, Lääne- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Ulmani-nimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Loide, Ulmasto, Ulmiste, Urmiste, Urv, Uulaid, Uulma, Uulmäe, Uusalu, Uussalu ja Vari.2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ulman Eestis 20 mehel ja 34 naisel.
Västrik (perekonnanimi)

Västrik on eesti perekonnanimi, mis tuleneb linnunimest "västrik". 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Västrik 53 mehel ja 46 naisel. Levikult on Västrik kui perekonnanimi meeste puhul 1959. ja naiste puhul 2674. kohal. Nimi on levinuim Tartu maakonnas, kus seda on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,20. Andres Västrik, kirjanduslik tegelane Ekke Västrik Riho Västrik, dokumentalist ja keskkonnaajakirjanik https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/VÄSTRIK[alaline kõdulink]
Ulmann

Ulmann on perekonnanimi. Benjamin Ulmann (1829–1884), Prantsuse maalikunstnik Doris Ulmann Heinrich (Ephraim) Ulmann (1841, Weimar –1931), Saksa ajaloolane Karl Christian Ulmann (1793, Riia – 1871, Valga), usuteadlane Raoul André Ulmann (1867–1932), Prantsuse maalikunstnik Regine Ulmann (1847–1939), Austria kirjanik ja lavastaja haridus Rabbi Salomon Ulmann (1806–1865) Ullmann Ulman Ulmanis
Ekstreemum

Ekstreemum (algallikas on ladina sõna extremum 'äär, piir') ehk ekstremaalväärtus on funktsiooni maksimum või miinimum mingis etteantud vahemikus (lokaalne ekstreemum), või terves funktsiooni määramispiirkonnas (globaalne ekstreemum). Ekstreemumi mõiste võttis 1879. aastal kasutusele saksa matemaatik Paul Du Bois-Reymond. Larson, Ron; Edwards, Bruce H. (2009). Calculus (9th ed.). Brooks/Cole. ISBN 978-0-547-16702-2. Thomas, George B.; Weir, Maurice D.; Hass, Joel (2010). Thomas' Calculus: Early Transcendentals (12th ed.). Addison-Wesley. ISBN 978-0-321-58876-0. TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.
Ekstsess

Jaotuse ekstsess ehk järsakuskordaja (ka ekstsessitegur, püstakus; inglise keeles kurtosis) on statistikas arv, mis iseloomustab juhusliku suuruse X jaotuse kuju võrreldes seda sama aritmeetilise keskmise ja standardhälbega normaaljaotusega. Ekstsess on määratud valemiga e ( X ) = E ( X − E X ) 4 ( D X ) 2 − 3 {\displaystyle e(X)={\frac {E(X-EX)^{4}}{(DX)^{2}}}-3} , {\displaystyle ,} kus E X {\displaystyle EX} on keskväärtus ja D X = E ( X − E X ) 2 {\displaystyle DX=E(X-EX)^{2}} on dispersioon. Normaaljaotuse ekstsess on 0. Asümmeetriakordaja TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Ene-Margit Tiit, Liina-Mai Toodang (2019). Statistikaleksikon. Tartu Ülikooli kirjastus. ISBN 978-9949-03-068-2.
Aleksandr Getmanski

Aleksandr Getmanski (vene keeles Александр Эдуардович Гетманский, sündinud 6. oktoobril 1977 Tulas) on vene kabetaja, rahvusvaheline suurmeister rahvusvahelises kabes. Ta on kahekordne juunioride maailmameister 1995 ja 1996 ning võistkondlik maailmameister 2005. Ka on ta võitnud kahel korral (1998 ja 1999) Venemaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes. Гетманский А. Э., Гетманский Э. Д. Шашечные баталии на стоклеточной доске : Стат. анализ чемпионатов СССР по междунар. шашкам (1954—1991) / — Тула : Инфра, 2003. — 331 с. Aleksander Getmanski. Tajemnice 64-polowej damy. PS-BEST Szczecin 2007. - 148 с. ISBN: 978-83-924787-1-3. Александр Гетманский. Курс принципиальных шашечных дебютов на 100-клетках - М.: Изд-во "ГРАФПРЕСС", 2014. - 328 с. ISBN: 978-5-906216-06-9. Aleksander Getmanski. Kurs debiutow. PS-BEST Szczecin 2017. - 428 с. ISBN: 978-83-924787-9-9.
Funktsionaalne sõltuvus

Funktsionaalne sõltuvus on niisugune kahe muutuja (näiteks x ja y) vaheline seos, milles ühe muutuja (sõltumatu muutuja) x igale väärtusele vastab teise muutuja (sõltuva muutuja) y kindel väärtus, st leidub selline funktsioon või operaator f, mille korral kehtib võrdus y = f ( x ) {\displaystyle y=f(x)} . Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011.
Klas Engström

Klas Engström (sünni- ja surmakoht ja -aeg on teadmata) oli Rootsi poksija. Engström sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Hein Müllerile (Saksamaa) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Georges Gardebois'lt (Prantsusmaa). 2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles Klas Engström lehel Ringside. Rootsi keeles
Asümptoot

Asümptoot (sõna algallikas on vanakreeka sõna ἀσύμπτωτος (asymptōtos, 'mitteühtelangev')) on sirge, mis võib leiduda joone lõpmatu haru puhul nii, et kui joone punkt kaugeneb tõkestamatult mööda haru, siis ta samal ajal läheneb lõpmatult sellele sirgele. Eristatakse püst- (asümptoodiks olev sirge on risti x-teljega), rõht- (kui ta on risti y-teljega) ja kaldasümptooti (kui ta ei ristu neist kummagagi). EE 1. köide, 1985. TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009.
1328

1328. aasta Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad – 1320. aastad – 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1323 1324 1325 1326 1327 – 1328 – 1329 1330 1331 1332 1333 ... Algas järjekordne sõda Liivi ordu ja Riia linna vahel. Riialased põletasid Dünamünde aleviku. Eberhard von Monnheimist sai Liivimaa ordumeister kuni 1340. aastani. Augustis 1328 või augustis 1329 oli Tartus suur tulekahju. 21. september – Hongwu, Hiina keiser ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 46
Bertil Molander

Paul Bertil Molander (7. jaanuar 1906 – 10. jaanuar 1992) oli Rootsi poksija. Molander sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Michael Michaelsenile (Taani). 3. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1930. Tulemused inglise keeles Bertil Molander lehel Ringside. Rootsi keeles
Empiiriline jaotus

Empiiriline jaotus on juhusliku valimi x1...xn tekitatud tõenäosusjaotus, mille kohaselt iga hulga või sündmuse B tõenäosus on võrdne sellesse hulka sattunud valimi punktide suhtelise sagedusega (sündmuse B empiirilise tõenäosusega) P n ( B ) = n B n {\displaystyle P_{n}(B)={\frac {n_{B}}{n}}} . Suurte arvude seaduse järgi empiirilised tõenäosused P n ( B ) {\displaystyle P_{n}(B)} valimi mahu n {\displaystyle n} kasvades stabiliseeruvad ja lähenevad vastavatele teoreetilistele tõenäosustele P ( B ) {\displaystyle P(B)} . TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.
John Andersson

John Andersson (2. märts 1909; Stockholm – 24. mai 1979; Stockholm) oli Rootsi poksija. Andersson oli kokku kahekordne Rootsi meister - keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1929. aastal ning poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1931. aastal. Andersson sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Lajos Szigetile (Ungari) ning võites 3. koha kohtumises Rauterit (Austria). Andersson poksis oktoobrist 1931 kuni jaanuarini 1941 elukutselisena. Ta pidas kokku 92 kohtumist, millest võitis 43 (neist 25 nokaudiga) ja kaotas 32 (neist 8 nokaudiga) kohtumist. 16 kohtumist lõppes viigiliselt ning 1 kohtumise tulemus pole teada. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Rootsi ning Euroopa meister. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 25. juulil 2012. 3. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1930. Tulemused inglise keeles John Andersson lehel Ringside. Rootsi keeles John Andersson spordiklubi Djurgårdens IF lehel. Rootsi keeles John Andersson veebisaidil BoxRec (inglise)
Läti politsei

Läti politsei (läti Latvijas Valsts policija) on Läti Siseministeeriumi alluvuses olev politseiorganisatsioon. See asutati 1918. aastal ja taastati 1991. aastal. 2012. aastal töötas Lätis 8167 politseinikku. Läti politsei peadirektor on alates 2020. aastast Armands Ruks. Läti on jaotatud 5 politseiringkonnaks. Läti politsei koduleht
Epüür

Epüür (prantsuse sõnast épure) on teatava suuruse asukohast olenevate väärtuste graafiline esitus. Näiteks mehaanikas kasutatakse epüüre sisejõudude (sisejõu epüür) ja mehaaniliste pingete graafiliseks kujutamiseks. Rõhuepüür Sisejõu epüür TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.
Kahevalentne loogika

Kahevalentne loogika on matemaatilise loogika põhiline osa, kus on tegemist vaid kahe erineva tõeväärtusega: tõene ja väär. Kolmevalentne loogika Mitmevalentne loogika Välistatud kolmanda seadus Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
1329

1329. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad - 1320. aastad - 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad Aastad: 1324 1325 1326 1327 1328 - 1329 - 1330 1331 1332 1333 1334 Augustis 1328 või augustis 1329 oli Tartus suur tulekahju. 21. september – Taani kuningas Christoffer II tõotab, et ta ei anna Eestimaad kunagi ära. septembris korraldasid leedulased sõjakäigu Riia ülestõusu toetuseks Liivi ordu ja ordumeister Eberhard von Monnheimi vastu, mis ulatus Paistuni. ... ... ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 46