laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sorrukivi

Sorrukivi ehk Sõrrukivi on migmatiitgneissist rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Rändrahnu pikkus 5,8 m, laius 4,1 m, kõrgus 2,4 m, ümbermõõt maapinnal 15,7 m, maksimaalselt 16,5 m. Rahn on viilkatusekujuline, roosakat värvi, ebatasaste pindade ja kinnislõhede ning üksikute kvartsisoontega. Rahn on pealt sammaldunud. Sorrukivi nime all võeti 1937. aastal üksikobjektina looduskaitse alla Jaani-Mardi Suurkivi, mis asub paarsada meetrit edela pool. See eksitav paralleelnimi on Jaani-Mardi Suurkivi puhul kasutusel seniajani. Tegelik Sorrukivi pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Eesti rändrahnude loend "Sorrukivi". EELIS Infoleht. Vaadatud 28.12.2022. "Sorrukivi; (Sõrrukivi; Jaani-Mardi suurkivi)". Keskkonnaportaal. Vaadatud 28.12.2022. Sorrukivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
Anne Berner

Anne-Catherine Berner (sündinud 16. jaanuaril 1964 Helsingis) on Soome poliitik (Soome Keskerakond). Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Soome transpordi- ja kommunikatsiooniminister Juha Sipilä valitsuses. Ta lõpetas aastal 1986 rootsikeelse Svenska handelshögskolani. Ta on abielus ja kolme poja ema.
Imbarė vald

Imbarė vald (leedu keeles Imbarės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Valla pindala on 146 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3135 inimest. Valla keskuseks on Salantai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Antanas Turauskis. Laiviai Erlėnai Imbarė linnamägi Juodupėnai "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2015. Vaadatud 7. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://statistics.bookdesign.lt/table_125_03.htm?lang=lt#kret_r
Simnas

Simnas (leedu) (poola Simno, saksa Simnen) on linn Leedus Alytuse rajoonis. Asub umbes 70 km Vilniusest edelas 108 m kõrgusel merepinnast. Linn on nime saanud järve järgi, mille põhjakaldal ta asub. Linnast põhja pool asub Giluitise järv. Simnases asuvad gümnaasium, põllumajanduskool, vaimse puudega laste internaatkool, postkontor, raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1520. aastal ehitatud katoliku kirik. Asulat on esimest korda mainitud 1382. aastal, kuigi tänapäevane asula kujunes ilmselt siiski alles XV sajandil pärast Grünwaldi lahingut. Aastal 1494 mainitakse esimest korda sealset mõisa. XVI sajandi alguses sai Simnasest alev. Aastal 1520 ehitati sinna kirik, mis on tänapäevani säilinud ja on kogu Sūduva vanim säilinud hoone. Linnaõigused sai 1626. aastal. XVIII sajandil hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1870 kaotas Simnas linnaõigused. Asula kandis tsaariajal venekeelset nimekuju Симно. Aastal 1900 olid pooled sealsetest elanikest juudid. Aastal 1899 valmis alevit läbiv raudtee. Aastal 1941 hukati 541 Simnase juuti, neist 414 12. septembril. Simnas sai linnaõigused taas 1956. aastal. Nõukogude ajal oli linn kohaliku sovhoosi keskasulaks, Krosnasse viiva tee äärde rajati ka maaparandustöötajate linnak. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simnase elanikest leedulasi 98,48%. Simnase tänavavaade Koolimaja Linn linnulennult Simnase kirik Simnas Jacob Barit – Leedu pedagoog Vytautas Kasiulis – Leedu maalikunstnik Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Симно. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 29А (58) : Семь озер — Симфония. С.-Петербургъ, 1900., 931 lk. Holocaust Atlas of Lithuania "Leedu Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2009. Vaadatud 1. juunil 2009. http://www.simnetas.lt/ Linn Poola geograafilises sõnastikus Linn portaalis Vietoves.lt
Melt! festival

Melt! festival on elektroonilise muusika muusikafestival Saksamaal Gräfenhainicheni linna lähedal asuvas Ferropolise vabaõhumuuseumis. Festivali korraldatakse 1997. aastast ja traditsiooniliselt toimub see üritus juulikuu kolmandal nädalavahetusel. Koduleht
Telšiai

Telšiai (leedu) on linn Leedus, Telšiai rajooni halduskeskus. Asub Mastise järve kaldal. Linna vana saksakeelne nimi on Telsche(n) või Telschi, poola keeles Telsze, vene keeles on kasutusel olnud nimekuju Тельши. Administratiivselt moodustab Telšiai omaette valla. Vaatamisväärsusteks on Telšiai katedraal, katoliku kirik aastast 1867 ja õigeusu kirik aastast 1938. Mastise järve kaldal asub vabaõhumuuseum, kus on taasloodud Žemaitija küla. Telšiaid on esmamainitud 1450. aastal. Asula tekkis kuralaste maadele. Aastal 1450 asus seal mõis, mille juurde tekkis ka alev. Aastal 1536 sai Telšiaist kohaliku kihelkonna keskus. Linnaõigused sai 1791. aastal, kuigi Jokūbas Leskauskas on asulat linnaks nimetatud juba aastal 1569. On oletatud, et põhjuseks võib olla see, et asula oli XVI sajandil linn ja kaotas vahepeal linnaõigused. Alevi arengule aitas kaasa Povilas Sapieha, kes aastal 1624 asutas Telšiaisse kloostri. XVII–XVIII sajandil kogunes Telšiais mõnikord Žemaitija seim. Aastal 1710 laastas Telšiaid katk, kuid aastaks 1721 oli alev taastunud. Kuningas August II andis asulale turuprivileegid, lubades avada turu igal nädalal, ühtlasi võidi seal pidada neli korda aastas laata. Linn kasvas XIX sajandi lõpus kiiresti. Kuigi Telšiai oli aastast 1790 administratiivselt Žemaitija keskuseks, oli XVIII sajandil piirkonna jaoks tähtsaimaks asulaks siiski Raseiniai. Rahva jaoks muutus Telšiai Žemaitija pealinnaks alles XX sajandi alguses. Linn oli aastal 2016 Leedu kultuuripealinnaks. 30 500 (2005) 29 900 (2009) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Telšiai elanikkonnast leedulasi 97,44%, venelasi 1,71%, ukrainlasi 0,14% ja valgevenelasi 0,12%. FC Džiugas Telšiai Centrinis stadionas Karolina Praniauskaitė – Leedu luuletaja Abraham Werner – Soome rabi Élie de Cyon – prantsuse filosoof Vladimir Suhhomlinov – Vene sõjaväelane Gabriel Narutowicz – Poola poliitik Wilfrid M. Voynich – Poola revolutsionäär, Voynichi käsikirja avastaja Dow Ber Menaše Abramowitz – juudi rabi Mykolas Eustachijus Brenšteinas – Leedu-Poola ajaloolane Władysław Tryliński – Poola insener Michael Noyk – Iiri poliitik Avraham Yitzchak Bloch – juudi rabi Justas Paleckis – Leedu poliitik Azriel Rabinowitz – juudi rabi Zalman Levinberg – Leedu-Iisraeli poliitik ja ajakirjanik Jurgis Tornau – Leedu kirjandusteadlane Egidijus Aleksandravičius – Leedu ajaloolane Rolandas Paksas – Leedu poliitik Alfredas Bumblauskas – Leedu ajaloolane Jurga Šeduikytė – Leedu laulja Danguolė Rasalaitė – Rootsi orjaks müüdud prostituut Simona Kiseleva – Leedu maletaja Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Тельши. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 32А (64) : Тай — Термиты. С.-Петербургъ, 1901., 826 lk. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. mai 2019. Vaadatud 13. mail 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Telšiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linn portaalis vietoves.Lt
Harilik elektrirai

Harilik elektrirai, ka marmorrai (ladina keeles Torpedo marmorata) on Atlandi ookeani idaosa rannikuvetes ja Vahemeres elav pruunikirju ülapoolega rai. Ta on kuni 60 cm pikk ja 3 kg raske. Elektrielunditeks muundunud seljalihased võivad tekitada kuni 70-voldilisi laenguid, mida elektrirai käsutab saakloomade (koorikloomad, kalad) uimastamiseks (surmamiseks) ja vaenlaste tõrjumiseks, nõrku laenguid ka orienteerumiseks ja liigikaaslastega kontakteerumiseks. Harilik elektrirai andmebaasis eElurikkus
Kartena vald

Kartena vald (leedu keeles Kartenos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Valla pindala on 84 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1719 inimest. Valla keskus on Kartena alev (2011. aastal 931 elanikku). Vallavanem on Gintarė Padvaiskienė. Minija Dauginčiai all Gintarai Martynaičiai linnamägi Kartena Kartenos seniūnija. Savivaldybės administracija. Kretingos rajono savivaldybės administracija, vaadatud 10.11.2015. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 10.11.2015.
Kretinga vald

Kretinga vald (leedu keeles Kretingos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Valla pindala on 173 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7198 inimest. Valla keskus on Kretinga linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Antanas Gedminas. Tūbausiai Padvariai Pryšmančiai mõisa varemed Rūdaičiai Kretingos seniūnija. Savivaldybės administracija. Kretingos rajono savivaldybės administracija, vaadatud 10.11.2015. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 10.11.2015.
Kuningas ja mina (film)

"Kuningas ja mina" (originaalpealkiri "The King and I") on 1956. aasta Ameerika Ühendriikide muusikafilm. Filmi aluseks on Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikal "Kuningas ja mina", mis omakorda põhineb Margaret Landoni romaanil "Anna ja Siiami kuningas". Filmi lavastas Walter Lang, peaosas Deborah Kerr ja Yul Brynner. Oscar (1957) Parim meespeaosatäitja – Yul Brynner Parim kunstnikutöö – Lyle R. Wheeler, John DeCuir, Walter M. Scott, Paul S. Fox Parimad kostüümid – Irene Sharaff Parim heli – Carlton W. Faulkner Parim filmimuusika – Alfred Newman, Ken Darby Oscari nominatsioonid: Parim film – Charles Brackett Parim naisosatäitja – Deborah Kerr Parim lavastaja – Walter Lang
Città metropolitana

Città metropolitana (itaalia keeles 'suurlinn') on Itaalia põhiseaduses sätestatud haldusüksuse tüüp Itaalias. 3. aprillil 2014 kiitis Itaalia parlament heaks seaduse, mille kohaselt on Itaalias 10 città metropolitana staatuses ala. Seadus jõustus 1. jaanuaril 2015. 16. aprillil 2021 lisandunud città metropolitana di Sassari on Itaalia 15. città metropolitana staatuses haldusüksus. Città metropolitane '​de asend maakondades Bari Bologna Cagliari Catania Firenze Genova Messina Milano Napoli Palermo Reggio Calabria Roma Capitale Torino Venezia Suurlinnapiirkond Itaalia keeles: "La Repubblica è costituita dai Comuni, dalle Province, dalle Città metropolitane, dalle Regioni e dallo Stato." Eesti keeles: Vabariik on moodustatud valdadest, provintsidest, suurlinnadest, maakondadest ja riigist. Põhiseaduse artikkel 114. "Addio alle vecchie Province, è legge il Ddl Delrio. Forza Italia: è un golpe" (itaalia). Il Sole 24 Ore. 3. aprill 2014. Vaadatud 7. novembril 2015. "Istati andmed seisuga 31.12.2014". 31. oktoober 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.09.2020. Vaadatud 7.11.2015.  Città metropolitana – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
STS-95

STS-95 oli Space Shuttle'i programmi 92. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 25. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 29. oktoobril 1998 ja naasis Maale 7. novembril. Missioon sai meedias laialdast kajastust, sest seal osales John Glenn, kes oli Mercury Seveni liige ja oli oma teisel kosmoselennul. Lisaks sai Glennist kolmas ametis olev USA poliitik kosmoses ja vanim inimene, kes on kosmoses käinud. Glenn oli vanim kosmoses käinud inimene 2021. aastani kui kosmosesse lendas Wally Funk. Teine märkimisväärne sündmus oli Pedro Duque lennul osalemine, kellest sai esimene hispaanlane kosmoses. Missiooni ajal sooritati SPACEHABis teaduskatseid ja muuhulgas uuriti John Glenni peal vananemisega seotud efekte. Lisaks uuriti ka Päikest ja selle mõju elule Maal. STS-95 start ja maandumine olid ilmaennustuste osas haruldased, sest ametlikud ilmateated lubasid 100% head ilma mõlemal korral. Bill Clinton sai teiseks ametis olevaks presidendiks, kes jälgis pealtvaatajana USA kosmoselaeva starti. Clinton on ainus USA president, kes käis ametiajal vaatamas Space Shuttle'i starti (president Richard Nixon oli tunnistajaks Apollo 12 stardile). "STS-95". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2019. Vaadatud 15. märts 2018. "STS-95". NASA Space Shuttle. Vaadatud 15. märts 2018. "Oct. 29, 1998 - John Glenn Returns to Space". NASA. Vaadatud 15. märts 2018. "Video: Amazoni asutaja purustas mitu kosmoselennu-rekordit". ERR Novaator. Vaadatud 14. oktoober 2021. "Pedro Duque". Encyclopaedia Britannica. Vaadatud 15. märts 2018.
Diane Charlemagne

Diane Charlemagne (2. veebruar 1964 Manchester – 28. oktoober 2015) oli Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja. 1980. aastate lõpus lõi ta kaasa jazz-funk'i ja RnB bändis 52nd Street ja 1990. aastate alguses laulis eurodance muusikastiili viljelenud bändis Urban Cookie Collective. 1990. aastatel tegi koostööd Goldiega. Muuhulgas laulis sisse Goldie lood "Inner City Life" ja "Kemistry". 2000. aastatel kuulus Moby laivbändi koosseisu. Charlemagne tegi koostööd paljude tantsumuusika produtsentidega (nt drum and bass'i produtsendid High Contrast, Netsky, S.P.Y, Calibre, Cyantific ja London Elektricity ja house'i produtsendid Satoshi Tomiie ja Joey Negro). Charlemagne suri vähki. The vocalist behind drum & bass classics like "Inner City Life" and "Kemistry" has died.. Resident Advisor. 28.10.2015. Discogs Charlemagne'i koduleht Jenna G with a tribute to Diane Charlemagne – kahetunnine raadiosaade Charlemagne'i lugudega
Glõbotšok (Trostjanetsi rajoon)

Glõbotšok (ukraina keeles Глибочок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 852. Pindala on 2,376 km².
Tarassivka (Tultšõni rajoon)

Tarasivka (ukraina keeles Тарасівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 866.
Serbanivka

Serbanivka (ukraina keeles Сербанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 384. Pindala on 1,2 km².
Tai kiri

Tai kiri (tai keeles อักษรไทย, tai omaladinas akson thai [ʔàksɔ̌ːn tʰāj] ) on kiri, mida kasutatakse tai keele ja teiste Tais kõneldavate keelte kirjapanemiseks. Tai kiri on konsonant-vokaalne kiri. Selles on 44 konsonandimärki (พยัญชนะ, phayanchana), 15 lisamärki vokaalide märkimiseks (สระ, sara), millest saab moodustada vähemalt 28 vokaalikuju, ja 4 toonidiakriitikut (วรรณยุกต์, wannayuk, ehk วรรณยุต, wannayut). Ilma lisamärkideta konsonandimärgid hääldatakse vokaaliga a või o. Konsonandimärgid kirjutatakse horisontaalselt vasakult paremale; vokaale tähistavad lisamärgid paigutatakse vastava konsonandimärgi kohale või alla või sellest vasakule või paremale või eri asendites märkide kombinatsioonina. On olemas ka araabia numbritega analoogselt kasutatavad Tai numbrid (เลขไทย, lek thai), kuid üldlevinud on ka araabia numbrid (เลขฮินดูอารบิก}}, lek hindu arabik).
Kūlupėnai vald

Kūlupėnai vald (leedu keeles Kūlupėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1593 inimest. Valla keskus on Kūlupėnai küla. Vallavanem on Rita Lubienė. Nasrėnai Asteikiai Kūlsodis Kūlupėnai raudteejaam Kūlupėnų seniūnija. Savivaldybės administracija. Kretingos rajono savivaldybės administracija, vaadatud 10.11.2015. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 10.11.2015.
Žalgirise vald

Žalgirise vald (leedu keeles Žalgirio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis. Valla pindala on 135 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3359 inimest. Valla keskus on Raguviškiai küla. Vallavanem on Bronius Talmontas. Jokūbavase mõisa park Dupulčiai Baubliai Raguviškiai. Sild üle Minija jõe Žalgirio seniūnija. Savivaldybės administracija. Kretingos rajono savivaldybės administracija, vaadatud 10.11.2015. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 10.11.2015.
Eesti tatarlased

Tatarlased on üks Eesti territooriumil elavaist vähemusrahvustest. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1993 tatarlast, neist Tallinnas 1012. Eestis tegutseb näiteks Tatari Kultuuri Selts, Narva Tatari Kultuuriselts, Eesti Tatariselts Altõn. Päring Statistikaameti andmebaasist
Eesti ukrainlased

Ukrainlased on üks Eestis elavaid rahvusvähemusi. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 573 ukrainlast, neist Tallinnas 11 565. 2019. aasta seisuga oli enamik võõrtöölistest Eestis pärit Ukrainast, ametlikel andmetel umbes 17 000. Eestis tegutseb katusorganisatsioon Eesti Ukrainlaste Kongress.[viide?] Päring Statistikaameti andmebaasist Tõnu Tramm (30. mai 2019). "Laonduses kasutatakse renditööjõudu veel üsna vähe". logistikauudised.ee. Äripäev. Vaadatud 4. jaanuaril 2020.
Angaar

Angaar ehk lennukikuur (prantsuse keeles hangar) on suur vahetoestamata löövidega hall/kuur lennuväljal lennukite, helikopterite ja aerostaatide hoidmiseks ning hooldamiseks. Angaari ühte või mõlemat puuduvat otsaseina (või külgseina) asendavad terve vaba löövi ulatuses lükatavad/tõstetavad otsa- või külgväravad. Tallinna vesilennukite angaar
STS-31

STS-31 oli Space Shuttle'i programmi 35. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 10. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 24. aprillil 1990 ja viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi. Discovery meeskond paigutas Hubble'i orbiidile 25. aprillil ning veetis seejärel ülejäänud aja teaduskatseid sooritades ja IMAX kaameratega missiooni jäädvustades. STS-31 oli pärast 1986. aasta jaanuari esimene missioon, kus stardikompleksis oli samaaegselt kaks süstikut: Discovery, mis asus 39B-s, ja Columbia, mis asus 39A-s. Missioon oli algselt planeeritud 1986. aasta augustisse ja seda pidi teenindama Atlantis, aga Challengeri katastroofi järel lükati seda tunduvalt edasi. Missiooni komandöriks pidi olema John Young, kellele see olnuks rekordiline seitsmes missioon, aga ta oli missiooni ajaks juba suunatud kontoritööle ja tema asemel sai komandöriks Loren J. Shriver. Komandör Loren J. Shriver (teine kosmoselend) Piloot Charles Bolden (teine kosmoselend) Missiooni spetsialist 1 Bruce McCandless II (teine kosmoselend) Missiooni spetsialist 2 Steven A. Hawley (kolmas kosmoselend) Missiooni spetsialist 3 Kathryn D. Sullivan (teine kosmoselend) STS-31 startis 24. aprillil 1990 kell 8:33 kohaliku aja järgi. Missioon pidi algselt startima 10. aprillil, aga see tuli 4 minutit enne startimist tehnilise rikke tõttu edasi lükata. Vigane seade vahetati välja ja kosmoseteleskoobi akud laeti uuesti täis. 24. aprillil katkestati stardiloendus uuesti, kui Discovery arvutid ei sulgenud starditorni kütusetoru klappi. Insenerid sulgesid klapi manuaalselt ja loendus sai jätkuda. Discovery peamine laadung oli Hubble'i kosmoseteleskoop, mis tuli viia väga kõrgele orbiidile. Seetõttu liikus Discovery üle 500 km kaugusele Maast ja missiooni ajal saavutatud orbiit oli tollal Space Shuttle'i programmi kõrgeim. Hubble paigutati orbiidile 25. aprillil. Hubble'i orbiidile paigutamise ajal ei avanenud üks selle päikesepaneelidest ja missiooni spetsialistid McCandless ja Sullivan valmistusid avakosmosesse väljuma, juhul kui seda Maalt parandada ei suudeta. Päikesepaneel suudeti siiski raadio teel avada ning Sullivan ja McCandless avakosmosesse ei läinud. Pärast Hubble'i orbiidile paigutamist tegi meeskond kosmosesüstiku pardal mitme valdkonna teaduskatseid. Kosmosesüstik naasis Maale 29. aprillil ja maandus kohaliku aja järgi kell 6:49 Edwardsi õhujõudude baasis. "Discovery Launches with Hubble Space Telescope". NASA. Vaadatud 20. juuli 2018. "STS-31". Space Facts. Vaadatud 21. juuli 2018. "STS-31". NASA. Vaadatud 20. juuli 2018. "'Somebody Get a Camera': 25 Years Since the Launch of Hubble (Part 2)". AmericaSpace. Vaadatud 21. juuli 2018. "This Week in NASA History: Hubble Space Telescope Deployed -- April 25, 1990". NASA. Vaadatud 20. juuli 2018.
Rolf Wenkhaus

Rolf Wenkhaus (9. september 1917 Berliin – 31. jaanuar 1942 Donegali krahvkond, Iirimaa) oli saksa filminäitleja. Rolf Wenkhaus oli näitleja Kurt Wenkhausi (1891–1965) poeg. Ühtekokku mängis ta kolmes filmis. Esmajoones on ta tuntud seoses Emil Tischbeini rolliga filmis "Emil ja salapolitseinikud" (1931). 1932. aastal valminud komöödiafilmis "Läbikriipsutatud arve" oli tal väike kõrvalosa. 1933. aasta filmis "SA-mees Brand" mängis ta hitlerinoort Erich Lohnerit. Teise maailmasõja puhkemise järel astus Rolf Wenkhaus vabatahtlikuna Luftwaffesse. Rolf Wenkhaus hukkus 31. jaanuaril 1942 lahingulennul, kui neljamootoriline pommituslennuk Focke-Wulf Fw 200 Condor, mille meeskonda ta kuulus, Iirimaal Donegali krahvkonnas ranniku lähedal mere kohal alla tulistati. http://www.findagrave.com/cgi-bin/fg.cgi?page=gr&GRid=99099538 Rolf Wenkhaus andmebaasis IMDb
Kliima raudteejaam

Kliima raudteejaam oli raudteejaam Põlvamaal Orava vallas Kliima külas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Võru vallas). Jaam asus Orava raudteejaama ja Piiroja raudteepeatuse vahel, Tartust 79,7 km kaugusel. Raudteejaam avati aastal 1931 seoses laiarööpmelise Tartu–Petseri raudtee rajamisega. Avamisel jäi jaam Orava valda. Kliima raudteejaam lõpetas tegevuse 1980. aastatel, kuid toimis reisirongide peatuskohana veel kuni 1990. aastate keskpaigani. Kliima jaamahoone ehitati tüüpkavandi järgi sarnaselt Ilumetsa, Raikküla ja Taevaskoja jaamahoonetega. Tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi valminud kahekorruselisi jaamahooneid iseloomustab ristkülikulise põhiplaani ja iseseisva telkkatusega polügonaalne keskrisaliit esifassaadil ning väljasopistuv trepikoda tagaküljel. Alates 1990. aastate algusest tühjalt seisnud Kliima jaamahoone on tänaseks hävinud. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) "Rööpad maha Tartust Petserini, ehk kuidas ehitati raudteed eesti ajal" - Forte, 27.07.2014 20. sajandi Eesti raudteejaamad. Alusuuring, lk. 58 Foto jaamahoonest (aasta 1996) Baltic Trains Picture Gallery "Paranoia | Ekstreem.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 8. novembril 2015. Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Veneetsia Püha Markuse kirik

Püha Markuse kirik (ka Püha Markuse katedraal, itaalia keeles Basilica di San Marco) on kirik Itaalias Veneetsias Püha Markuse väljakul Doodžide palee lähedal. Katedraali praegust hoonet hakati ehitama 1063. aastal doodž Domenico Contarini eestvedamisel. Kirik pühitseti sisse 8. oktoobril 1094. Vaade katedraalile. Autor Carlo Grubacs. 1849 Kiriku põhiplaan raamatust "Byzantine and Romanesque architecture" (1913) Püha Markuse kampaniil Torna l’acqua alta a Venezia, non abbastanza per attivare il Mose: Piazza San Marco allagata | Un metro d'acqua alle 12 e 45 ha ricreato lo scenario consueto in autunno nella fragile città lagunare, Rai News, 28. september 2022
Piiroja raudteepeatus

Piiroja raudteepeatus oli raudteepeatus Tartu–Petseri raudtee ääres praeguse Setomaa valla alal Võru maakonnas. Peatus asus Kliima ja Petseri raudteejaama vahel (Tartust 83,5 km kaugusel), Kolodavitsa külas. Raudteepeatus suleti 1990. aastate keskpaigas. Seoses Koidula raudteepiirijaama ehitusega 2011. aastal ning seoses sellega raudtee muudetud trassiga ei läbi raudtee enam endist Piiroja peatuskohta. Foto: Endise Piiroja raudteepeatuse asukoht aastal 2011 - Baltic Trains Picture Gallery
Hilja Freimann-Labent

Hilja Freimann-Labent (neiupõlvenimega Hilja Freimann; 3. mai 1918 – 7. oktoober 2016 Leeds) oli Eesti ujuja. Ta võitis Eesti meistrivõistlustel kolm kuld- ja kolm pronksmedalit. Tema abikaasa Edgar Labent (1910–1978) oli kergejõustiklane. http://www.geni.com/people/Hilja-Labent/6000000027761556025 (vaadatud 08.11.2015) "Labent, Edgar". ESBL. Vaadatud 18. mai 2024. https://web.archive.org/web/20160304213620/http://www.spordiinfo.ee/esbl/tulemused/sportlased/112241/hilja_freimann (vaadatud 08.11.2015) Nora Kutti. "Hilja Freimann-Labent – Eesti esimene naiskuldujuja" (Eesti Spordimuuseumi teatmematerjalide kogumise võistluse auhinnatöö) http://www.esbl.ee/biograafia/Edgar_Labent