Vormel 1 radade loend

Vormel 1, lühendiga F1, on hetkel kõrgeima tasemega vormelautode võistlussari, mida korraldab Rahvusvaheline Autoliit (FIA). "Vormel" nimes viitab reeglistikule, millele peavad kõik osalejad ja autod vastama. Vormel 1 hooaeg koosneb etappidest, mida tuntakse Grand Prix nime all. Üldjuhul peetakse neid spetsiaalsetel ringradadel, kuid mõned ka tänavaradadel. Tulemused loevad kahe iga-aastase maailmameistritiitli arvestusse, üks sõitjate ja teine konstruktorite. Selles nimekirjas on kõik ringrajad, mis on olnud Vormel 1 kalendris alates sarja loomisest 1950. aastal. Esimene maailmameistrivõistluste Grand Prix peeti 1950. aastal Silverstone'is; alates sellest on Grand Prix'sid peetud 76 erineval ringrajal. Paljud klassikalised (vanemad) ringrajad on läbi ajaloo korraldanud Grand Prix erinevatel trassidel: Nürburgring, Spa-Francorchamps, Monza jne. Tuues näiteks Nürburgringi, esimene etapp seal peeti 22,835 kilomeetrit pikal trassil, aga probleemid turvalisusega tähendasid, et järgmised Grand Prix'd peeti lühemal ja turvalisemal trassil. Vormel 1 algusaastatel olid enamus ringradadest Euroopas. Spordi arenedes on tekkinud rohkem ringradasid Aasiasse ja Ameerikasse. Kahekümnest Grand Prix'st 2012. aastal peaaegu pooled polnud enne 1999. aasta hooaega kalendris. Monza ringrajal on peetud kõige rohkem maailmameistrivõistluste etappe; ainult 1980. aasta jäi vahele, sest Itaalia Grand Prix peeti Imola ringrajal. Miami rahvusavheline autodroom on 76. erinev ringrada, kus Grand Prix on peetud, kui seal korraldati 2022. aastal Miami Grand Prix. Kõige pikem ringrada, millel Grand Prix on peetud, on Pescara ringrada, mis korraldas 1957. aasta Pescara Grand Prix: 25,8 kilomeetrit pikk ringrada Pescaras, Itaalias, korraldas iga-aastast Coppa Acerbo võidusõitu ning 1957. aasta oli ainuke kord, kui see oli maailmameistrivõistluste kalendirs. Etapi võitis Stirling Moss. Las Vegase tänavarada on saamas Grand Prix korraldamise õigust 2023. aastal, kui peaks toimuma Las Vegase Grand Prix. Mõned ringrajad on korraldanud Grand Prix mitmel trassil, viimati kasutatud trass on tabelis. Ringraja veerus on ringraja nimi sellise kujuga, nagu seda viimati Vormel 1-s kasutati. Kaardi veerus on viimati kasutatud trassi kaart. Tüübi veerus on ringraja tüüp: "tänavarada" kui trass paikneb suletud linnatänavatel, "maanteerada" kui kasutatakse nii linnatänavaid kui ka spetsiaalset ringrada, ja "ringrada" kui tegu on spetsiaalse ringrajaga. Pikkuse veerus on viimati kasutatud trassi distants. Suuna veerus on kirjas, mis suunas trassil sõidetakse. Silverstone'is ja Bahreinis toimus 2020. aastal kaks etappi. 1950.–1960. aastal oli Indianapolise 500 miili sõit maailmameistrivõistluste kalendris. Red Bull Ringil toimus 2020. ja 2021. aastal kaks Grand Prix'd. Üldised Hughes, Mark; Tremayne, David (2002). The Concise Encyclopedia of Formula 1. Parragon. Lk 70–93. ISBN 0-75258-766-8. "Circuits". ESPN. Vaadatud 17. juunil 2012. Kindlad "The FIA". Fédération Internationale de l'Automobile (FIA). Vaadatud 22. september 2022. Williamson, Martin. "A brief history of Formula One". ESPN. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2018. Vaadatud 22. september 2022. Hughes & Tremayne 2002, lk 82–83 "2020 Formula One Sporting Regulations" (PDF). Fédération Internationale de l'Automobile (FIA). 7. aprill 2020. Lk 3–4. Vaadatud 22. september 2022. Hughes & Tremayne 2002, lk 76 Gill, Pete (31. oktoober 2011). "A truly global sport". Sky Sports. Vaadatud 22. september 2022. "Facts and figures – Italian Grand Prix". Formula 1. 7. september 2006. Vaadatud 22. september 2022. "Pescara Circuit". ESPN. Vaadatud 22. september 2022. Barretto, Lawrence (18. aprill 2021). "Miami GP: Everything you need to know about F1's newest race - including how the track was designed". Vaadatud 22. september 2022. "USA Grand Prix history". Formula 1. 16. juuni 2004. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2007. Vaadatud 22. september 2022.