laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saarde põllumeeste konvent

Saarde põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kilingi-Nõmme linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Tali, Saarde, Orajõe ja Laiksaare vald. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Hans Mitt. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Einaste, Jakob Meier, Mihail Rääk, Jaak Tomson, Georg Kuura, Hendrik Kiilas, August Pukk, Kristjan Avaste, Karl Gerberson, Heinrich Lensment, Jaan Kivilaan, Hans Mitt, Juhan Looper, Kaarel Leesment ja Elmar Kurm.
Audru põllumeeste konvent

Audru põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Pärnu linnas. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Seliste, Tõstamaa, Audru, Soontaga ja Kihnu vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Heinluht, Jaan Jakobson, Vassili Ojamets, Kirill Jürgens, Joann Sunisson, Eduard Tõnisson, Tõnis Adamson, Ado Koger, Jakob Pulk, Mihkel Kobolt, Jaan Tomson, Jaan Luige, Hans Saare, Ado Sander ja Kristjan Tammer. 1940. aasta kevadeks oli 85-aastane Peeter Käsper Audru valla Kärbu külas asuvas Tarta talus teeninud 65 aastat järjest. Ühes talus sulasena 65 aastat järjest! Rahvaleht, 30. märts 1940, nr. 75, lk. 6.
Abja põllumeeste konvent

Abja põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Abja alevikus. Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Abja, Tihemetsa ja Rajangu vald. 17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Noop, Alfred Roger, Heinrich Akel, Märt Nurk, August Laane, Johann Puusepp, Karl Ruubel, Hans Kapral, Jaak KIvisäk, Hans Kõiva, Christian Arro, Julius Kõerv, Märt Margus, Peeter Järve ja Jaan Akenpärg. Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Christian Arro.
August Duberg

August Duberg (19. aprill 1879 Linnamäe vald, Võrumaa – 5. juuni 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti põllumees ja vallavanem. Ta oli Põllutöökoja liige ja Linnamäe vallavanem. Oli Kaitseliidu ja Isamaaliidu liige. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Mootorrattasport

Mootorrattasport on motospordi alaliik, mille puhul kasutatakse võistlemiseks mootorrattaid. Mootorrattasport hõlmab mitmesuguseid alasid ning ei tähenda ainult võidusõitu selle peale, kes on kiirem. Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon 1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis 1961. aasta Eesti meistrivõistlused mootorrattaspordis
Jamm

Jamm on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis. Küla on Polna valla keskus ja see asub Peipsi järve suubuva Želtša jõe ääres. 2002. aastal oli elanike arv 920. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 663. http://lingvarium.org/russia/settlem-database.shtml http://pop-stat.mashke.org/russia-census-2010/pskovskaja.htm
Tekstiil

Tekstiil on materjal, mis koosneb loodusliku või kunstliku materjali kiudude (niidi, lõnga) võrgustikust. Tekstiile valmistatakse kangakudumise, silmuskudumise, heegeldamise, viltimise või sõlmimise (makramee) teel. Tekstiile on võimalik valmistada paljudest materjalidest, mida päritolu järgi jaotatakse neljaks: loomsed, taimsed, mineraalsed ja sünteetilised. Enne 20. sajandit valmistati tekstiile vaid looduslikest kiududest (loomsed, taimsed ja mineraalsed). Loomse päritoluga tekstiilid on tavaliselt valmistatud loomakarvadest. Vill Kašmiir Mohäär Alpaka Angoora Siid Kõrrelisi, loalisi, kanepit ja sisalit kasutatakse köie või nööri valmistamiseks. Õlgedest ja bambusest tehakse peakatteid. Puuvillast, linast ja kanepist valmistatakse rõivaid. Tehiskiudude saamiseks kasutatakse looduslikke aineid, näiteks tselluloosi. Tehiskiudude hulka kuulub näiteks viskooskiud. Sünteetilised kiud on saadud nafta, kivisöe, maagaasi jms töötlemisel. Kõiki sünteetilisi tekstiile kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sünteetilised tekstiilid on vastupidavad ja kerged, neid on kerge hooldada ja pesta, need kuivavad kiiresti. Puhtast sünteetikast rõivad ei lase õhku läbi ja soodustavad higistamist. Kõrge temperatuuri juures hakkavad sünteetilised kiud sulama. Akrüül Polüamiid/nailon Polüester Spandex ehk elastaan (kaubamärgina Lycra) Kangas Keemilised kiudained Tekstiilidisain Tekstiilide loend
Basel-Landschafti kanton

Basel-Landschaft ehk Baseli maakanton on kanton Šveitsi põhjaosas. Piirneb loodes Prantsusmaaga ja põhjas Saksamaaga. Riigiõiguse seisukohalt on Basel-Stadt poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse. Kantonis on 86 valda. Basel-Landschaft on saksakeelne. Umbes 19,1% elanikest on immigrandid. Tänapäeva piirides tekkis kanton 1833. aastal, kui Basel-Stadt eraldus omaette kantoniks. Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019. Basel-Landschafti koduleht
Planeerija

Planeerija on spetsialist, kes tegeleb strateegilise või ruumilise planeeringu koostamise ja läbiviimise korraldamisega. Planeerimisseaduse kohaselt võivad: Üleriigilist planeeringut, maakonnaplaneeringut või üldplaneeringut koostada või nende koostamist juhtida vastavate erialade kõrgharidusega spetsialistid, kellele planeeringu koostamist korraldav ministeerium, maavanem või kohalik omavalitsus on planeeringu koostamise ülesandeks teinud. Detailplaneeringut võib koostada kõrgharidusega arhitekt, planeerija või muu planeerimisalase ettevalmistusega spetsialist iseseisvalt ja oma vastutusel. Planeerimisseadus
Dooria helilaad

Dooria (Vana-Kreeka Dorise maakonna või doorlaste järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on 1 - ½ - 1 - 1 - 1 - ½ - 1 dooria c-st c d es f g a b c dooria a-st a h c d e fis g a dooria d-st d e f g a h c d Vastab kõrgendatud VI astmega minoorile. kuula dooria helilaadi Minoorne laad Diatooniline helilaad Diatooniline helirida Dooria order
Projekt (ehitus)

Projekt on tehniliste dokumentide komplekt, mis sisaldab ehitatava, remonditava, rekonstrueeritava või restaureeritava objekti kirjelduse, joonised, põhjendavad arvestused ja vahel ka maketti. Planeerimise ja ehitamise kontekstis on projekt ehitamise aluseks olev dokument, mis võimaldab anda hinnangut projekteeritud ehitisele, selle järgi ehitada ja ehitamist kontrollida. Projekteerimise aluseks on hajaasustuses projekteerimistingimused ja tiheasustusaladel ning detailplaneeringu kohustusega aladel kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud detailplaneering. Arhitektuurne projekteerimine algab olemasoleva olukorra ja vajaduste põhjaliku analüüsiga, mille käigus hinnatakse ruumivajadust jm. Projekteerimise staadiumid on: eskiisprojekt (ideelahendus sh. ülesehituskavand ehk kompositsioon ja ruumijaotus) mille koostamisel osaleb/osalevad arhitektid; eelprojekt (esialgsest eskiisit täpsem projekt, mis võimaldab kalkuleerida orienteeruvat hinda ja püstitada põhiprojekti ja tööjooniste koostamiseks täpse ülesande sh. eesmärgid ja nõuded oodatavate tulemuste kvaliteedile, hoone energiatõhususele jm.). Eelprojekti alusel tehakse edasiste projekteerimis- ja ehitustööde rahastamise otsused; põhiprojekt (projekt mis võimaldab ehitamist läbi viia ja kontrollida, sisaldab vajalikke kooskõlastusi ja on reeglina ehitusloa väljastamise aluseks); tööprojekt (ehk detailsed ehitusõlme lahendusi kajastavad) tööjoonised. Ehitusprojektiga seonduvad: arhitektuuriline projekt konstruktsiooniprojekt sisekujundusprojekt VK-projekt ehk veevarustuse- ja kanalisatsiooniprojekt KV-projekt ehk kütte- ja ventilatsiooniprojekt (vahel hõlmab ka jahutust) elektripaigaldise projekt hooviala projekt haljastusprojekt Eesti keele seletav sõnaraamat Planeerimisseadus Ehitusseadus
Ehitusseadus

Ehitusseadus oli Eesti seadus, mis sätestas nõuded ehitistele, ehitusmaterjalidele ja -toodetele ning ehitusprojektidele ja ehitiste mõõdistusprojektidele, samuti ehitiste projekteerimise, ehitamise ja kasutamise ning ehitiste arvestuse alused ja korra ning riikliku järelevalve ja ehitusjärelevalve korralduse põhimõtted. Enne ehitusseadust kehtis Eesti Vabariigis 1995–2003 planeerimis- ja ehitusseadus, mis seejärel jagati ehitusseaduseks ja planeerimisseaduseks. Alates 01.07.2015 asendas senise ehitusseaduse uus ehitusseadustik. Kuni 30.06.2015 kehtinud ehitusseadus Alates 01.07.2015 kehtiv Ehitusseadustik
Projekteerimistingimused

Projekteerimistingimused on kohaliku omavalitsuse poolt väljastatavad tingimused kinnisasja omanikule või isikule, kelle kasuks on seatud võõral maal ehitise omamist võimaldav asjaõigus, mis määravad arhitektuursed, ehituslikud ja muud projekteerimise lähteandmed ning isikud, kellega projekt tuleb kooskõlastada. Projekteerimistingimused väljastatakse ainult hajaasustusse ehitamiseks kehtiva üldplaneeringu alusel, sest tiheasustusaladel ja detailplaneeringu kohustusega aladel on projekteerimise otseseks aluseks kehtiv detailplaneering. Projekteerimistingimuste järgi valminud projekt on ehitusloa taotlemise aluseks. Ehitusseadus Planeerimisseadus
Fetišism

Fetišism (portugalikeelsest sõnast feitiço 'nõidus') on selliste esemete kultus, millel usutakse olevat üleloomulik vägi või seos üleloomulikuga. Ürg- ja traditsionaalkultuurides esineb uskumus, et teatud loodusobjektidel ja esemetel on üleloomulik jõud, mida saab soovitud suunas mõjutada. Usundiloolise algupärateooria järgi on üleloomuliku jõuga täidetud asjade austamine vanim usunditüüp. amulett talisman kaarnakivi totemism etnoloogilised usunditeooriad Kulmar, T., 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 65
Visioon

Visioon – soovitud tulevikupilt, mida tahetakse teatavaks ajaks saavutada. Visioon on üldine või üksikasjalik kirjeldus sellest milliseks planeeritav ala või ettevõte või organisatsioon soovib mingi konkreetse aja (nt 10, 20, 25 aasta) jooksul saada. Visioon keskendub tulevikule, et võimaldada suuremal hulgal inimestel tegevuse lõppeesmärgist ühtemoodi aru saada. Visiooni olemasolu on eelduseks teadlikele juhtimisotsustele. Visioon võimaldab juhil või juhtidel ja teistel protsessis osalejatel teha valiku, kas mingi tegevus on sihipärane või mitte (ka selle tegemine kiirendab visiooni saavutamist või ei mõjuta seda või lükkab selle saavutamise edasi). "Kasvuvisioon 2018", Eesti Arengufondi kodulehel "Eesti vajab uut visiooni", Lass. K, Äripäev 5. jaanuar 2010
Tegevuskava

Tegevuskava (ingl.k. action plan) on spetsiifiline toimingute ja/või protsessi kirjeldus saavutamaks ühe või mitme eesmärgiga määratud tulemust. See on ka on loend konkreetsetest ülesannetest, mida on vaja täita eesmärkide saavutamiseks. Tegevuskava võib olla projekti realiseerimiskava lihtsustatud variandiks. Plaan Agenda Logistikasõnastik. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066.
Enonkoski vald

Enonkoski on vald Soomes Lõuna-Savo maakonnas. Enonkoski kirikuküla (osa Simanala külast) asub 30 km kaugusel Savonlinnast. Kirikukülas asuvad kirik (ehitatud 1886), kool, muuseum, spordimaja, sotsiaalmajad puuetega inimestele ja vanuritele, kauplused, teenindusasutused ja narkomaanide võõrutusravikeskus. Suurim vaatamisväärsus on vana kivist sild. Ihamaniemi külas asub Soome ainuke luterlik klooster. Kolovesi rahvuspark asub osaliselt Enonkoski valla territooriumil. Hanhijärvi, Hyypiänniemi, Ihamaniemi, Karvila, Kattilanmäki, Jokisivu, Laasala, Makkola, Muhola, Paakkunala, Rekitaipale, Simanala, Suurimäki, Vuorikoski ja Vääräntaus. Enonkoski kirik Hani järv Kopra pesa Soome suurima järve Saimaa kaldal Enonkoski Pyrintö Population growth biggest in nearly 70 years Koduleht
Arengustrateegia

Arengustrateegia on visiooni ja/või eesmärkide saavutamisele suunatud tegutsemise kava. Arengustrateegia aluseks on tavaliselt visiooni alusel sõnastatud eesmärgid ja selle elluviimiseks koostatakse reeglina konkreetne tegevuskava. Ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis kajastavad valla või linna arengustrateegiat arengukava ja üldplaneering. Üldplaneeringu eesmärk on reguleerida eelkõige omavalitsuse ruumilise arengu kavandamisega seotut, määrates maakasutuse juhtotstarbed, säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimused jms. Arengukava ülesanne on ennekõike reguleerida sotsiaal-majandusliku keskkonnaga seotud aspekte omavalitsuse arengus ning olla valla või linna eelarve kujundamise aluseks. Juhtimises on arengustrateegia aluseks äriplaani ja tegevuskava(de) koostamisele, et ellu viia organisatsiooni missiooni ja visiooni.
Ehitusmäärus

Ehitusmäärus on valla- või linnavalitsuse kehtestatud määrus valla või linna kohalike olude arvestamiseks, üldiste ehitus- ja maakasutustingimuste seadmiseks hajaasustuses, kohaliku omavalitsuse siseste ülesannete jaotuse ning planeerimis- ja ehitusseadusega kehtestatud nõuete täpsustamiseks planeerimise ja ehitamise korraldamisel. Ehitusseadus Planeerimisseadus
Tomomi Hayashi

Tomomi Hayashi (jaapani keeles 林 知充; sündinud 1. veebruaril 1971 Jaapanis Toyamas) on Eestis resideeriv jaapani arhitekt. Arhitektuurihariduse omandas Tomomi Hayashi Yokohama ülikoolis (Yokohama Kokuritsu Daigaku, 1990–1994) ning Virginia tehnikainstituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, 1995–1999). Aastatel 1994–1995 töötas Tomomi Hayashi arhitektuuribüroos Maki and Associates (Tōkyō), 1999–2001 arhitektuuribüroos Rafael Vińoly Architects (New York). Alates 2001. aastast töötab Tomomi Hayashi Eestis, aastatel 2001–2003 firmas HEAD Arhitektid OÜ, 2003 arhitektuuribüroos Kosmos ning alates 2004. aastast OÜ-s HG Arhitektuur. Tomomi Hayashi tuntumad tööd on Lasnamäe kergejõustikuhall (2003), Okupatsioonide Muuseum (2003), Foorumi Ärikeskus (2007) ja kortermaja Lootsi 3A (2005). Neid töid iseloomustavad põnev materjalikasutus, paindlik ja omapärane vormikeel ning oskuslik keskkonnatunnetus. Ta töötab õppejõuna Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudis. Tomomi Hayashi on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast. Makuhari Messe North Hall, Jaapan 1997 (koos arhitektuuribürooga Maki & Associates) David L. Lawrence Convention Centre, 2003 (koos arhitektuuribürooga Rafael Vinóly Architects) Lasnamäe kergejõustikuhall, 2003 (koos arhitektuuribürooga HEAD arhitektid/COO arhitektid) Okupatsioonide muuseum, 2003 (koos arhitektuuribürooga HEAD Arhitektid) Foorum Ärikeskus, 2007 (koos Hanno Grossschmidtiga) kortermaja Lootsi 3A, 2005 (koos Hanno Grossschmidtiga) Rotermanni jahuladu, 2008 (koos Hanno Grossschmidti ja Yoko Azukawaga) Paadi Hotelli ideevõistlus, 2002, 1. preemia Mahtra Talurahva Muuseum, 2005, 1. preemia Rotermanni Jahulao Büroohoone ideevõistlus, 1. preemia 2005 Viljandi sõudeellingu hoone ideevõistlus, 2007, 1. preemia Eesti Rahvusringhäälingu maja rahvusvaheline ideevõistlus, ergutuspreemia 2007 2003 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Hanno Grossschmidti ja Siiri Vallneriga; Lasnamäe spordihoone kui Tallinnale oluline avalik hoone, kus selge ja innovatiivne idee teenib õnnestunult keskkonna muutmise eesmärki) 2020 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Carl-Dag Lige ja Marje Eelmaga; näitus „Betoonist võlutud. Ehitusinsener August Komendant“) Rakendusarhitektuur TKTK "Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Tomomi Hayashi". "HG Arhitektuur OÜ töötajad, Tomomi Hayashi". Kalm, Mart. "Museum Of Ocupations". Paulus, Karin; Eigi, Ado (24. august 2006). "15 aastat ehitamist Eestis". Eesti Ekspress.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Peil, Indrek; Valner, Siiri. "Okupatsioonimuuseum Tallinnas Toompea tn. 8". Maja 3-2003.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) HG Arhitektuur OÜ Eesti Arhitektide Liit MIMOA, Tomomi Hayashi
Tallinna–Tartu rongiliin

Tallinna–Tartu rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad, Jõgevamaad ja Tartumaad. Liini hakati ehitama 1875. aasta maikuus insener Hermann Claudius Samson von Himmelstierni juhtimisel. Tallinn (ekspressrongide peatus) Kitseküla (ekspressrongide peatus) Ülemiste (ekspressrongide peatus) Kehra Aegviidu Nelijärve Jäneda Lehtse Tapa (ekspressrongide peatus) Tamsalu (ekspressrongide peatus) Kiltsi Rakke Vägeva Pedja Jõgeva (ekspressrongide peatus) Kaarepere Tabivere Kärkna Tartu (ekspressrongide peatus) Amme jõe raudteesild Kärkna lähedal Jänese raudteesild üle Emajõe Kärkna ja Tartu vahel Tapa–Tartu raudtee Tallinna–Narva raudtee Jõgeva–Tartu rongiliin Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 145 Rongiga Tartusse 160 km/h – kindel ei saa olla, aga lootust on; ERR uudised, 13.02.2023 Tuubil täis Tallinna-Tartu rongiliinile enne 2024. aastat lahendust ei tule; ERR uudised, 17.12.2021 Rongiliin: Tallinn-Tartu-Valga - YouTube video
Natsionaalbolševistlik Partei

Natsionaalbolševistlik Partei (vene keeles: Национал-большевистская партия, lühend NBP (НБП)) oli aastatel 1993–2007 Venemaal tegutsenud erakond. Kogu erakonna tegutsemisperioodi väitel oli partei esimees Eduard Limonov. Natsionaalbolševistlik Partei (vene keeles) Natsionaalbolševistide koduleht (vene keeles) Rogatchevski, Andrei (2007). "THE NATIONAL BOLSHEVIK PARTY (1993-2001): A BRIEF TIMELINE". New Zealand Slavonic Journal. 41: 90-112. Rogatchevski, Andrei (november 2018). Cultural and Political Imaginaries in Putin’s Russia (inglise). Brill. Lk 63-83. ISBN 978-90-04-36666-4.
Karl Teär

Karl Johannes Teär (1. aprill 1903 Vilsandi – 23. juuli 1945 Stockholm) oli eesti laevaehitaja ja meremees, kaugesõidukapten. Ta oli muuhulgas kolmemastilise mootorpurjeka "Jaen Teär" ehitaja. 1942. aasta sügisest oli ta oma venna, Kuressaare lossihoovis kommunistide poolt mõrvatud kaugesõidukapten Julius Teäri (1889–1941) järel J. Teäri Eramerekooli juht Saaremaal. 5. ülemaailmsete vilsandlaste päevade raames 2001 avati Papissaare sadamas mälestuskivi tekstiga: "1881–1940 ehitati Papisaares 36 purjelaeva. Viimased olid mootorpurjekad Oskar 1937, Juhan 1938, Juuni 1940. Mälestusse jäävad kaptenid Jaen Teär, Julius Teär ja Karl Teär. Navigare necesse est". Ta oli Jaan Teäri poeg, üheksas laps. Surmakuulutused, Eesti Teataja, nr.1, 1. august 1945, lk.6 Aare Laine: Vilsandi päevad andsid uut innustust, Meie Maa 17. juuli 2001 EELK Kihelkonna kogudus. Personaalraamat (Tagamõisa, Paju, Pidula, Kirikumõis, Rootsiküla, Loona, Kuusnõmme, Kulli, Vilsandi, Lümanda), lk 230, kaader 125.
Früügia helilaad

Früügia (Väike-Aasias asunud maakonna ja riigi Früügia järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on ½ - 1 - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 früügia c-st c des es f g as b c früügia e-st e f g a h c d e Vastab madaldatud II astmega minoorile. Kuula früügia helilaadi Minoorne laad Diatooniline helilaad Diatooniline helirida
Saksofon

Saksofon on puupuhkpill, mille konstrueeris belglane Adolphe Sax 19. sajandi keskel klarneti eeskujul. Ta tahtis teha instrumendi, millel oleks vaskpuhkpilli jõud ning puupuhkpilli paindlikkus ning ta saavutas selle suurepäraselt. Saksofoni kasutatakse nii soolo- kui ka orkestripillina. Paljud 20. sajandi ning hilisema aja heliloojad on hakanud kasutama saksofoni ka sümfooniaorkestrites. Saksofoni perekonnas on soprillosaksofon, sopraniinosaksofon, sopransaksofon, altsaksofon, tenorsaksofon, baritonsaksofon, bass-saksofon, kontrabass-saksofon ja subkontrabass-saksofon. Sopransaksofon Altsaksofon Tenorsaksofon Baritonsaksofon Saksofonist
Sarkofaag

Sarkofaag on kivist, terrakotast, puidust või metallist kunstipärane surnukirst ehk sark. Eesti alade hauakabelitesse ja kirikutesse hakati sarkofaage püstitama 16. sajandil. Kabelites ja kirikuseinte ääres kõrguvad kivisarkofaagid paiknevad hauakambrite peal, kuhu maeti aja jooksul mitmeid ühe suguvõsa ja perekonna liikmeid. Hagia Triada sarkofaag Aleksandri sarkofaag Proserpina sarkofaag Helena ja Constantinuse sarkofaagid Dogmaatiline sarkofaag Junius Bassuse sarkofaag Kenotaaf Arkosoolium Võõrsõnastik 1999 TEA kirjastus Merike Kurisoo, Ars moriendi – suremise kunst, EKM, 2013
Lüüdia helilaad

Lüüdia (nimetatud Anatoolias asunud maakonna ja riigi Lüüdia järgi) on diatooniline helilaad, mille kõrgusastmik on 1 - 1 - 1 - ½ - 1 - 1 - ½ lüüdia c-st c d e fis g a h c lüüdia f-st f g a h c d e f Vastab kõrgendatud IV astmega mažoorile. Kuula Mažoorne laad Diatooniline helilaad Diatooniline helirida
Vene Suurvürstiriik

Vene Suurvürstiriik (vanavene keeles Велике князівство Руське, vanavalgevene keeles Wialikaje Kniastwa Ruskaje) oli 1432 Leedu suurvürstiriigist lahku löönud osa, mida valitses Leedu suurvürst Švitrigaila ning mille Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi väed 1435 tagasi vallutasid. Gedimiinidel oli pärast Vytautase surma 1430 Leedu suurvürsti troonile vaid kaks katoliiklasest kandidaati: Vytautase vend Žygimantas Kęstutaitis ja Jogaila vend Švitrigaila (Grodno uniooni vastane). Švitrigaila oli troonipretendent juba Vytautase valitsemisajal. Tema surma järel valitigi Švitrigaila Leedu suurvürstiks, kellena ta sai olla vaid paar aastat. Švitrigaila kuulutas ennast Poola kroonist sõltumatuks, mis tähendas Grodno uniooni lõppu. See kutsus esile sõja Poola kuningriigiga. Vytautase noorem vend Žygimantas tõukas Poola kuningriigi toel 1432 Švitrigaila võimult. See vallandas omakorda kuluka kodusõja, milles Švitrigaila liitlaseks olid Leedu idapoolsete, slaavlastega asustatud alade vürstid ja Liivi Ordu. 1432. aastal sai Žygimantas Leedu suurvürstiks. Kaks aastat hiljem andis ta välja nn. Žygimantase privileegi, mis tagas Leedu õigeusulistele aadlikele nende katoliiklastest seisusekaaslastega võrdsed isiklikud ja varalised õigused. Selle eesmärk oli võita enda poole senised Švitrigaila toetajad Leedu suurvürstiriigi idaosas. Žygimantasel õnnestus võim tasakaalustada, see saavutatud, alustas ka tema Poola suhtes Leedu õiguste eest seismist. 1. septembril 1435 toimunud otsustavas Pabaiskase lahingus sai Švitrigaila lüüa, tema liitlane Liivi ordu maameister (1434–1435) Frank Kirskorf langes. Palju ordurüütleid langes vangi. See kaotus oli Liivi ordule peaaegu sama ränk kui Grünwaldi lahing 1410 oli olnud Saksa ordule. 31. detsembril 1435 kirjutati alla rahuleping, millega Liivi ja Saksa ordu kohustusid mitte sekkuma Poola-Leedu riigi siseasjadesse. Rahuleping ei muutnud Melno rahuga 1422 kindlaks määratud piire. Švitrigaila jätkas lootusetut vastupanu Žygimantasele. Litviinide silmis oli Švitrigaila patrioot, kuna ta püüdis taastada Leedu riigi ühtsust. Kuid algul oli poolavastane ka Žygimantas (oli lausa Švitrigaila poolel), kuid Poola aadlikud kallutasid ta peatselt poolt vahetama. Nii loobus Žygimantas Vytautase poolt välja võideldud Leedu suveräänsuse tagatistest Poola kasuks. Oma võidu tähistamiseks Pabaiskase lahinguks laskis Žygimantas ehitada kiriku. Hiljem kerkis selle ümber Pabaiskase küla. Žygimantase tapsid 1440. aastal Trakai lossis Leedu suuraadlikud, kellele tema tsentralisatsiooni- ja poolavaenulik poliitika ei meeldinud. Tema surma järel sai Poolas võimule Kazimierz IV.
Baieri kuningas

Baieri kuningas oli Baieri kuningriigi valitseja tiitel kuningriigi loomisest 1806. aastal kuni likvideerimiseni 1918. aastal. Kõik Baieri kuningad kuulusid Wittelsbachide dünastiasse. 1806–1825 Maximilian I Joseph 1825–1848 Ludwig I 1848–1864 Maximilian II 1864–1886 Ludwig II 1886–1913 Otto 1913–1918 Ludwig III Baieri hertsog
Diplomaatiline õigus

Diplomaatiline õigus laiemas mõistes on rahvusvaheliste normide kogumik, mis reguleerib riikidevahelisi suhteid alaliste diplomaatiliste esinduste sisseseadmise kaudu. Diplomaatiline õigus käsitleb rahvusvahelise suhtlemise organite ja nende töötajate õiguslikku seisundit ja tegevust, privileege ja immuniteete ning on välja kujunenud praktika kaudu läbi ajaloo.