laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Käru alevik

Käru on alevik Järva maakonnas Türi vallas, endise Käru valla keskus. Käru kirik on üks paremini säilinud puitkirikuid Eestis. Kirikut kasutab Käru kogudus. Alevikus on ka Käru Põhikool, lasteaed, Käru rahvamaja ja Käru Raamatukogu. Alevikku läbival Tallinna–Viljandi raudteeliinil on Käru raudteepeatus. Aleviku lõunaosa läbiva Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres asub Käru tee bussipeatus. Kärus asuvad kaks ajaloomälestist – Käru kalmistu ja II maailmasõjas hukkunute ühishaud. Aastast 2018 on Kärus ka (laste)kärude muuseum, mida veab Aljona Suržikova. Kärus on RMK Raplamaa metskonna keskus. Käru paisjärv aleviku territooriumil Käru jõgi ja mõisa peahoone Käru lauluväljak Balti keti mälestusmärk Käru jõgi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.06.2020. 20.11.2018 21:05, Kärus pannakse haruldased kärud näitusele Käru kärude muuseum asub Järvamaal Käru asulas. Püsinäitusel pakutakse vaatamiseks lapsevankreid läbi ajaloo.
Käru (täpsustus)

"Käru" on mitmetähenduslik sõna ja mitme koha nimi. Käru on ühe või mitme rattaga vankrike, mida lükatakse ees või veetakse järel. Käru on võimlemises toenglamangus liikumine käte abil, jalad teise inimese pihkudes. Käru on murdekeelne sõna tähenduses 'kaarik'. Käru, alevik Järva maakonnas Türi vallas, endise Käru valla keskus Käru, küla Väike Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Käru, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Käru vald, vald Raplamaal Käru vald, vald Vändra kihelkonnas kuni 1939 Käru vald 1939-1950 Käru raudteepeatus (Käru alevikus) Käru tee asub Simuna alevikus Käru tänav, tänav Tallinna linnas Käru jõgi, jõgi Rapla- ja Pärnumaal, Pärnu jõe lisajõgi Käru järv, järv Raplamaal Käru soo, soo Lääne-Virumaal Käru mõis (Simuna), mõis Simuna kihelkonnas Käru mõis (Vändra), mõis Vändra kihelkonnas
Apenniini poolsaar

Apenniini poolsaar on saapakujuline poolsaar Lõuna-Euroopas Vahemere ääres. Poolsaart piirab idast Aadria meri, läänest Türreeni ja Liguuria meri ning lõunast Joonia meri. Põhjas piiravad poolsaart Alpid. Poolsaar on nime saanud Apenniini mäestiku järgi, mis kulgeb loode–kagusuunaliselt rohkem kui 1000 km ulatuses üle poolsaare. Apenniini poolsaar asub vahemerelise kliima vööndis. Apenniini poolsaarel asuvad Itaalia, San Marino ja Vatikan. Sitsiilia saarest eraldab seda Messina väin, Balkani poolsaarest Otranto väin.
Käru (Väike-Maarja)

Käru on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Vanadel kaartidel on praeguse Käru (18. sajandil Kerro) küla põhjaosas Luusika bussipeatuse juurde märgitud küla nimega Tuulivere (Tulifer). Tuulivere ja Käru vahel Pedja jõel oli vesiveski. Vesiveski oli ka Pallasveres (Pallastfer) ja Kõrveonga (18. sajandil Onge) külas (tänapäeval Imukveres). Kõik loetletud veskid on Pedja jõel, Imukvere jõel veskeid märgitud ei ole. Imukvere saeveski asus Pedja jõel. Tuulivere ja Käru vahelises veskikohas tegutseb Käruveski kalakasvandus. Pedja jõel on esinenud ka veevaeseid aastaid. Käru külas Juhan Kuke sünnikohas on mälestuskivi. Käru küla kuulus Salla valda. Küla territooriumile jäävad Käru mõis (Kerro) ja Härma mõis (Hermannshof). Mõisate peahooned on hävinud kuid säilinud on mitmeid kõrvalhooneid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pandivere pärandkultuur: Imukvere saeveski, Veebiviide, vaadatud 3. jaanuar 2013 Eevi Kuht: Kalad vaevlevad põua tõttu veepuuduses[alaline kõdulink], Virumaa Teataja, 13 sept. 2002 Aarne Mäe: Eesti suurt riigimeest meenutati kodukülas, Virumaa Teataja, 20.04.2010
Pudivere

Pudivere on mitme koha nimi: Pudivere, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Pudivere, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Pudivere mõis Pudivere oja Pudiviru
Pudivere (Väike-Maarja)

Pudivere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Pudiveres on Pudivere mõis (Poidifer). Pudivere külast läänes asus varem Liinemõisa mõis (Helenenhof), mille peahoone kohale ehitati hiljem asundustalu elamu. 1977. aastal liideti külaga Liineküla ja Sootiigi. Pudiviru Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Pudivere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Orguse (Väike-Maarja)

Orguse on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Orguse

Orguse on mitme koha nimi: Orguse, küla Rapla vallas Rapla maakonnas Orguse, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Orguse tee
Jädivere paljand

Jädivere paljand (ka: Jädivere jõekallas) on Siluri ladestu Jaani lademe karbonaatkivimeist koosnev paljand Enge jõe vasakpoolsel kaldal Rapla maakonnas Märjamaa vallas, Pallika ja Jädivere küla piiril. Paljandi kõrgus jõe veetasemest on maksimaalselt 4 meetrit ja pikkus üle 100 meetri. Astang on tekkinud Enge jõe uuristaval toimel Pallika mäe (25,7 meetrit üle merepinna) kirdepoolsesse serva. Jädivere paljandi suhtes jõe vastaskaldal on maaliline kaitset ja hooldamist vääriv lamminiit. Aastast 2004 on Jädivere paljand looduskaitsealuse üksikobjektina kaitse all. Jädivere paljand keskkonnaportaalis
VÕI-EI

VÕI-EI (ingl k NOR sõnadest not or) on disjunktsiooni eituse loogikatehe (Peirce’i funktsioon). Seda sõnaühendit kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. VÕI-EI-elemendi ehk NOR-elemendi väljundis on signaal 1 ainult siis, kui kõigis sisendites on signaal 0. VÕI-EI-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Boole'i algebra Loogikatehe
NING-EI

NING-EI (ingl k NAND sõnadest not and) on konjunktsiooni eituse loogikatehe (Shefferi funktsioon). Seda sõnaühendit kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. NING-EI-elemendi ehk NAND-elemendi väljundis on signaal 1 siis, kui kasvõi ühes sisendis on signaal 0. NAND-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid. Boole'i algebra Loogikatehe
Riistvaraline programmeerimine

Riistvaraline programmeerimine on selline programmeerimine, kus vastava programmi järgi ühendatakse juhtimiseks kasutatavad lülitid ja releed omavahel juhtmetega mingit kindlat funktsiooni täitvaks seadmeks. Süsteem toimib vastavalt elementidevahelistele ühendustele. Ühe ülesande täitmiseks loodud riistvaralist programmi uueks ülesandeks ümber teha on raske. Tänapäeval leiab riistvaraline programmeerimine vähest kasutust masinaehituses ja mõningates lihtsamates automaatsüsteemides. Lineaarne programmeerimine Jaotatud programmeerimine Tarkvaraline programmeerimine
Estin

Estin (sünninimi Esta Simakova, hiljem Esta Loho (1991–2001), praegu Esta Erjemin ; sündinud 12. jaanuaril 1973 Viljandis) on eesti poplaulja. Esinemist alustas Estin 17–aastaselt ansamblis Arabella. Alates 1994. aastast esines ta koos Erik Hoveriga duetis Hovery Covery ning saavutas üle-eestilise kuulsuse. Hiljem on Estin kasutanud ka esinejanime Constance. Tema tuntumad laulud on "Peegel" (1995), "Esimene lumi" (1996), "Oota kui võid", "Lennata sinna", "Petlik õnn" (koos Erich Kriegeriga) jt. 2013. aasta algul ilmus tema singel "Tantsi nüüd". Väidetavalt oma viimase ülesastumise laval tegi Estin Pärnu Vallikäärus juunikuisel Grillfesti kontserdil 2023. aastal. 1996 "Estin" Gunnar Loho Music Management 1997 "Lennata" Gunnar Loho Music Management 2013 "Tantsi nüüd" 2016 "Sa aina looda" 2005 "Very Best Of 1995–2004" Simakoff Productions 2016 "Esimene lumi" Records 2000 Tema isa oli vene rahvusest ja ema leedulanna. Estin on olnud Keskerakonna liige ning avaldanud arvamust, et Eesti võiks olla kakskeelne. Estin oli 1991. aastast kuni 13. septembrini 2001 abielus Gunnar Lohoga (kooselu lõppes oktoobris 1999). Nad elasid Viljandis. Abielu lahutati kohtuotsusega, Gunnar Lohol oli elatise maksmise kohustus. Neil on tütred Sandra (1991) ja Stina (1993). Ta Viljandi spordikooli lõpetanud iluvõimlemise erialal, aeroobikatreeneri kutsega ning on Viljandis sellel alal töötanud. Hiljem elas Tallinnas ja töötas Põhja-Eesti Regionaalhaiglas. Praegu elab Estin Soomes, tema abikaasa on Aimar Erjemin. Olen see, kes enne abielu, aga targem. ohtuleht.ee, 22. november 2001. Avalikkuse eest varjul olnud retrostaar Estin ... kroonika.delfi.ee, 7. mai 2023. Kuula: Estini uus singel toob 21. sajandisse 90ndad, elu24, 8. jaanuar 2013 Estin: nüüd elan endale. naine.postimees.ee, 20. jaanuar 2013. Lauljatar Estin: Eesti võiks olla kakskeelne elu24.postimees.ee, 17. november 2009. Liis Arujärv. Mees peksis Estini siniseks, Õhtuleht, 13. jaanuar 2000 Verni Leivak. Gunnar Loho ja Estin laste pärast riius, Eesti Päevaleht, 29. veebruar 2000 (foto) Greta Kaupmees. Olen see, kes enne abielu, aga targem, Õhtuleht, 22. november 2001 (foto) Verni Leivak. Estin: nüüd elan endale! naine.postimees.ee, 20. jaanuar 2013.
Constance

Constance on naisenimi. Seda on kandnud mitmed printsessid ja kuningannad, sealhulgas: Kastiilia Constance ehk Kastiilia Constanza, Prantsusmaa kuninganna, Louis VII abikaasa Constance oli Estini esinejanimi. Constance on ansambli Southpacific album. "Constance" on 2003. aasta lühifilm. Constance on New Orleansis välja antav kultuuriajakiri. Constance vald Portugalis Constance'i mägi USA-s Washingtoni osariigis Constance Hotels
Na Agrarnom Fronte

Na Agrarnom Fronte ("На аграрном фронте") oli ajakiri, mis ilmus Nõukogude Liidus alates 1925. aastast. Ajakiri propageeris kollektiviseerimist ning kutsus üles võitlusele kulakute vastu. Aastatel 1926–1929 oli vastutav toimetaja Lev Kritšman.
Avatud Ruumi meetod

Avatud Ruumi meetod (ARM) on viis konverentsi või koosoleku läbiviimiseks. Meetodi lõi 1980. aastate keskel Harrison Owen, kelle sõnul on juhtimisteooriates "keskne koht planeerimisel, organiseerimisel, kontrollil – Avatud Ruumi meetod põhineb vabatahtlikkusel. Ainus seadus kannab nime kahe jala seadus: kui sa leiad, et küsimuse arutelu sulle midagi ei anna, siis lahku!" "Avatud Ruumi eestikeelne koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. detsember 2006. Vaadatud 12. jaanuaril 2007. Harrison Owen. Avatud Ruumi meetod. Tõlkinud Mikk Sarv. (Eesti Ekspressi Kirjastus 2005). ISBN 9985-9571-7-2 Avatud Ruumi meetodi eestikeelne koduleht
Michael Harner

Michael James Harner (29. aprill 1929 – 3. veebruar 2018) on ameerika neošamanismi propageerija ja selleteemaliste raamatute autor. Ta on rajanud organisatsiooni Foundation for Shamanic Studies. Harner nimetab enda õpetatavat šamanismi tuumšamanismiks. Michael Harner. Šamaani töö: väe ja tervendamise õpetus. Eessõna Mikk Sarv. (V. Maya: 1. trükk 1997, 2. trükk 1999), ISBN puudub Cave and Cosmos: Shamanic Encounters with Another Reality. North Atlantic Books, Berkeley, 2013, ISBN 978-1-58394-546-9.
Tf–idf

Tf–idf (inglise term frequency–inverse document frequency) on statistiline mõõt, mida kasutatakse tihti infootsingus ja andmekaevanduses. Seda mõõtu kasutatakse sõnade tähtsuse hindamiseks tekstikorpuses. Enamasti kasvab sõna tähtsus proportsionaalselt sõna esinemissagedusega. Sellele loogikale ei allu väga tihti kasutatavad sõnad (näiteks sidesõnad, asesõnad jms), mille esinemissagedus on küll suur, aga tähtsus tekstis väike. Niisiis võib kirjeldada tf-i (term frequency) ehk termini sagedust järgmiselt: t f = n i ∑ k n k {\displaystyle \mathrm {tf} ={\frac {n_{i}}{\sum _{k}n_{k}}}} kus termini esinemissagedus tekstis ( n i {\displaystyle n_{i}} ) on jagatud sõnade hulgaga tekstis. Idf-iga mõõdetakse termini üldist tähtsust järgmise valemi abil: i d f = log ⁡ | D | | ( d i ⊃ t i ) | {\displaystyle \mathrm {idf} =\log {\frac {|D|}{|(d_{i}\supset t_{i})|}}} kus |D| on tekstide arv korpuses ja | ( d i ⊃ t i ) | {\displaystyle |(d_{i}\supset t_{i})|} tekstide arv, kus termin t i {\displaystyle t_{i}} esineb. Tf–idf on seega järgmine: t f i d f = t f ⋅ i d f {\displaystyle \mathrm {tfidf} =\mathrm {tf} \cdot \mathrm {idf} }
Matti (film)

"Matti" on 2006. aastal Matti Nykäneni elust valminud film. Filmi režissöör on Aleksi Mäkelä. Matti andmekogus IMDb (inglise)
Konsu järv

Konsu järv (ka Konsa järv, Kontsu järv, Kontso järv, Suur Kongojärv, Suur Konsu järv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Kuremäelt 3 km kirde pool, Kurtna järvestiku suurim järv. Konsu järv jaguneb kaheks osaks: Ees- ja Keskjärveks. Ees- ja Keskjärve eraldab järve keskel läänest järve ulatuv poolsaar (Räbina tõrs). Lõuna pool asub Peenjärv, mida Konsu järvega ühendab 100 m pikkune kanal. Järv on 141,2 ha suurune ja asub 41 m kõrgusel merepinnast. Suurim sügavus on 10,2 m, mis asub Keskjärves. Konsu järv Eesti looduse infosüsteemis Konsu järv veebiportaalis eestigiid.ee
Kooru järv

Kooru järv (ka Suur Kaanda järv) on järv Põhja-Saaremaal Saaremaa vallas Ninase poolsaarel. Kooru järv on 83,3 ha pindalaga madal järv, mille suurim sügavus on 1,2 m. Kõrgus merepinnast on umbes 3 meetrit, millest võib järeldada, et järv on alles hiljuti merest eraldunud. Kooru järv veebiportaalis eestigiid.ee
Žõtomõr

Žõtomõr (ukraina ja vene keeles Житомир) on linn Ukrainas, Žõtomõri oblasti ja Žõtomõri rajooni keskus. Asub Teterivi jõe ääres 120 km Kiievist läänes. 2021. aastal oli seal 263 507 elanikku, 2010. aastal 271 714. Peamised majandusharud on puidutööstus, toiduainetööstus, graniidi kaevandamine, metallitööstus ja muusikainstrumentide valmistamine. Žõtomõr on oluline transpordisõlm. See jääb Kiievi ja Bresti vahelisele ajaloolisele teele. Linna lähedalt möödub rahvusvaheline E-tee E40, mis läbib kogu Ukrainat. Žõtomõris ristuvad Korosteni, Fastivi ja Novograd-Volõnskõisse viivad raudteeliinid. Linna idaosas asub Žõtomõri lennujaam. Žõtomõri on esmamainitud 988. aastal. 1240. aastal rüüstasid linna mongolid. 1320. aastal liideti Leedu suurvürstiriigiga ja 1444. aastal sai Magdeburgi linnaõigused. Enne Teist maailmasõda elas linnas suur juudi kogukond. 1861. aastal moodustasid juudid kolmandiku linna elanikest. Tänapäeval asub linnas suur poola kogukond. Žõtomõris on sündinud Sergei Koroljov ja Svjatoslav Richter. Bytom, Poola Dazhou, Hiina Kutaisi, Gruusia Montana, Bulgaaria Płock, Poola Shangla, Pakistan Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022 http://www.zhitomir.net/ http://www.zhitomir.org/
Tokmak

Tokmak on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis. Asub Molotšna jõe kaldal.
Ala (Tõrva)

Ala on küla Valgamaal Tõrva vallas. Asub Õhne jõe ääres. Aastatel 1960–1971 asus Ala külas Taagepera külanõukogu keskus. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Küla läbib Valga–Uulu maantee. Külas asuvad Taagepera kirik ja Ala ohvrikivi. Küla läänepiiril asub Ikeperä järv. Külas asus Taagepera sovhoosi keskus. Ala on kirjaniku ja poliitiku Hella Wuolijoki sünnikoht. 1977. aastal liideti Ala külaga Lopsu küla. Ala veski Taagepera raamatukogu Taagepera kalmistu Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lopsu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Holdre

Holdre on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Holdre ja Taagepera vahel asuvad looduskaitsealused Holdre männikud. Küla kaguosas paikneb Lasa järv. Külast läände jäävad Pilpa ja Taagepera, põhja Kähu, Karjatnurme ja Kirikuküla, itta Koorküla ning kagusse Jeti küla. Mööda Holdre lõunapiiri kulgeb Eesti-Läti riigipiir. Holdre puurauk oli Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike stratotüübiks. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb see Tõrva valla territooriumile. Külas asus Holdre mõisa kese. Juugendstiilis härrastemaja valmis 1910. Pärast mõista võõrandamist töötasid hoones kool, vallavalitsus, rahvamaja, piimameier, kauplus jne. Nõukogude perioodil olid hoonel täita samad funktsioonid mis vabariigi ajal, koolis jätkus töö kuni 1961. aastani. Pärast ümberehitust oli hoones pioneerilaager. 1976. aastast oli hoone omanik Autotranspordi ja Maanteede Ministeerium. Eesti taasiseseisvumise järel läks härrastemaja Valga Autobaasi kätte, kes müüs selle 1998. aastal eravaldusse. 1977. aastal liideti Holdrega Eera küla. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 13. septembril 2020. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2021. Vaadatud 13. septembril 2020. Marja Kallasmaa: artikkel "Eera" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jõgeveste

Jõgeveste on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Michael Andreas Barclay de Tolly ja tema abikaasa on maetud Jõgevestel Jõgeveste mõisa kalmistul asuvasse Barclay de Tolly mausoleumi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kalme (Tõrva)

Kalme (kohakääne Kalmele) on Valgamaal Tõrva vallas asuv küla. Kalmet esmamainiti 1839 taluna. See asus Helme kihelkonnas ja kuulus Jõgeveste mõisale. Külana esmamainiti Kalmet alles 1945. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Küla loodeosa tuntakse Jaasikse nime all. Jaasikset on varem ka omaette külaks loetud. Näiteks 1684 nimetati Hüste Külla all talu nimega Jasika Tep. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 165
Kirikuküla (Tõrva)

Kirikuküla on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Külas asus Helme Sanatoorne Internaatkool. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kähu

Kähu on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Külas asub Helgikivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Linna (Tõrva)

Linna (varem ka Linnaküla) on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Möldre (Tõrva)

Möldre on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Külas asub Arstle paljand. Ennuse järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Patküla

Patküla on küla Valgamaal Tõrva vallas. 2011. aasta 31. detsembril elas Patkülas 196 inimest. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb Tõrva valla territooriumile. Külas asuvad Patküla mõis ja Patküla järv. Külas asub üks Graanul Investi tehas ja Puidu Taaveti kirstutehas. 1977. aastal liideti Patküla külaga Koive küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "EESTLASTE ARV JA OSATÄHTSUS ELUKOHA (ASULA) JÄRGI, 31. DETSEMBER 2011". 31.detssember 2011. Vaadatud 04.05.2020. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |aeg= (juhend) "Puidu Taavet". Vaadatud 04.05.2020. Marja Kallasmaa: artikkel "Patküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lõikelillede loend

Lõikelillede loend loetleb lõikelillede liike ja perekondi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aednelk aedtulp aster flamingolill freesia Genti gladiool gerbera gladiool harilik nurmenukk harilik sinilill helikoonia hortensia iiris kalla kollane ülane krüsanteem kullerkupp levkoi liilia lillhernes linnupiim luudpõõsas lõvilõug metsülane nartsiss nelk nurmenukk näkilill orhidee pojeng preeriakell prootea päevalill ratsuritäht roos rukkilill streliitsia tulp võsaülane ülane
Pilpa

Pilpa on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Külas asuvad Taagepera ohvrikivi ja suurem osa Tündre järvest. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roobe

Roobe on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Taagepera

Taagepera on küla Valga maakonnas Tõrva vallas. Küla nimi on tulnud Stackelbergide nimest. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Külas asub Taagepera järv ning esinduslik Taagepera mõisakompleks ja selle kalmistu. Taagepera kirik Taagepera Jaani kogudus Taagepera kalmistu (Tõrva vald, Ala küla) Taagepera kirik (Tõrva vald, Ala küla) Taagepera raamatukogu Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 21.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karjatnurme

Karjatnurme on küla Valgamaal Tõrva vallas. Aastatel 1950–1960 asus Karjatnurme külas Taagepera külanõukogu keskus. Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile. Karjatnurmel on sündinud kirjanik Erni Hiir ja keeleteadlane Eduard Laugaste. Küla kirdepoolset osa tuntakse Koriste nime all. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Koriste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Eesti haiglate loend

Siin on loetletud Eesti haiglaid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Elite Kliinik Elva Haigla Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus Ida-Tallinna Keskhaigla Ida-Viru Keskhaigla Jõgeva Haigla Jõhvi Haigla Järvamaa Haigla Kallavere Haigla Keila haigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Keila Haigla Kiidjärve haigla Kiirabihaigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpus Kuressaare Haigla Keila Taastusravikeskus Loksa haigla (suletud) Loksa Ravikeskus (suletud) Lõuna-Eesti Haigla Läänemaa Haigla Lääne-Tallinna Keskhaigla Maarjamõisa haigla nüüdne SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Puusepa 8 korpus Mustamäe Haigla nüüdne SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpus Narva Haigla Nõmme Lastehaigla Pelgulinna Sünnitusmaja nüüdne Lääne-Tallinna Keskhaigla Naistekliinik Põlva Haigla Pärnu Haigla Rakvere Haigla Raplamaa Haigla Tallinna Lastehaigla Tallinna Nõmme Lastehaigla Tallinna Pelgulinna Haigla (endine) Tamme Erakliinik Tapa Haigla Tartu Ülikooli Kliinikum Tartu Ülikooli Kliinikumi Psühhiaatriakliinik Tähe Erakliinik Valga Haigla Viimsi Haigla Viljandi Haigla Viru Haigla Wismari Haigla