laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kadri Vider

Kadri Vider (sünninimi Kadri Korsen; sündinud 26. novembril 1969 Tallinnas) on eesti keeleteadlane. Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 4. keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Aastatel 1995–1999 õppis ta Tartu Ülikoolis magistriõppes, kaitses väitekirja "Sagedasemad eesti verbid semantilises andmebaasis" (juhendaja Haldur Õim) ja sai magistrikraadi üldkeeleteaduse erialal. Ta töötas aastatel 1995–2007 Tartu Ülikoolis õppejõuna ja 2007–2011 Haridus- ja Teadusministeeriumi peaeksperdina. Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli Arvutiteaduse Instituudi Eesti Keeleressursside Keskuse tegevjuht. 2019 Tartu Ülikooli aumärk 1998 – Orav, Heili; Vider, Kadri. "Sõna tasandilt mõiste ruumi". Keel ja Kirjandus 1, lk 57–64 2005 – Muischnek, K.; Vider, K. "Sõnaliigituse kitsaskohad eesti keele arvutianalüüsis". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat (99–112). Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. 2013 – Vider, Kadri; Pisuke, Heiki; Mõtsküla, Peeter P.; Tuulik, Triin; Kelli, Aleksei. "Keeleressursside litsentsimise õiguslikke küsimusi". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 9, 333–347, ERYa9.21 2016 – Kelli, Aleksei; Vider, Kadri; Pisuke, Heiki; Lindén, Krister. "Digitaalsete keeleressursside loomist ja kasutamist määrav õiguslik raamistik Eestis ja selle ühildumine CLARIN-i infrastruktuuriga". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 12, lk 81–98 "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Kadri Vider Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti Keeleressursside Keskus
Tusti metsapark

Tusti metsapark on kaitsealune puistu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tusti külas. Pargi pindala on 3,9 ha ja sellest voolab läbi Teraseoja. Varem kandis park nime Tusti kooli park. Tusti metsapark Eesti looduse infosüsteemis Tusti metsapark Eesti looduse infosüsteemis Tusti metsapark keskkonnaportaalis
Ieronim Stebnitski

Ieronim Ivanovitš Stebnitski (vene Иероним Иванович Стебницкий; 12. oktoober (30. september vkj) 1832 Volõõnia kubermang – 10. veebruar (29. jaanuar vkj) 1897 Peterburi) oli Venemaa geodeet ja sõjatopograaf. Jalaväekindral (1896). Ta oli pärit Volõõnia aadliperekonnast. 1852. aastal lõpetas ta Peterburi teedeinseneride korpuse instituudi. 1855. aastal astus ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse, kus õppis geodeesiaosakonnas, seejärel läbis ta praktika Pulkovo observatooriumis. Pärast instituudi lõpetamist töötas ta Peterburi–Varssavi raudtee ehitusel, muuhulgas oli ta kaastegev Venemaa esimese metallist raudteesilla rajamisel (üle Luga jõe Preobraženskaja raudteejaama juures). 1858. aastal määrati ta tööle Kindralstaapi, aastast 1860 teenis ta Kaukaasia sõjaringkonna sõjatopograafia osakonnas, aastast 1867 osakonna ülemana. Ta oli aastatel 1885–1896 Venemaa keiserliku armee sõjatopograafide korpuse juht, ühtlasi aastatel 1886–1896 Venemaa keiserliku armee peastaabi sõjatopograafia osakonna ülem. Aastast 1886 oli ta Venemaa Geograafiaühingu matemaatilise geograafia osakonna esimees. Aastast 1889 kuni oma elu lõpuni oli ta Geograafiaühingu esimehe abi. Ta võttis osa ka Venemaa Astronoomiaühingu tööst. Ta teostas suuremahulisi geodeetilisi töid, võttis osa triangulatsiooni mahamärkimisest Põhja-Kaukaasias (suur osa tööst teostas ta ise). Ekspeditsioonidel Kaukaasias, Pärsias ja Türgis koostas eri piirkondade topograafilisi kaarte ning teostas astronoomilisi ja geograafilisi uurimusi, mille tulemused avaldas 1870. aastal trükis. Stebnitski tegevuses olid olulisel kohal kartograafia-alased tööd. Ta koostas rohkelt Venemaa kaarte, sealhulgas Kaukaasia piirkonna kohta. Kokku on ta avaldanud üle 40 teadustrükise. Ta pälvis 1872. aastal Venemaa Geograafiaühingu Konstantini kuldmedali 1878. aastal valiti ta Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks Tema tütrepoeg Pjotr Kapitsa oli füüsik, Nobeli auhinna laureaat. Иероним Иванович Стебницкий. ru.rodovid.org Стебницкий Иероним Иванович. rulex.ru Петербурго-Варшавская железная дорога. rzd-expo.ru Второй участок магистрали. oktmag.ru Иероним Стебницкий. nekropole.info/ru
Maria Lohela

Maria Tuulia Lohela (sündinud 11. juunil 1978 Nivalas) on Soome poliitik, ta kuulub erakonda Põlissoomlased. 29. maist 2015 kuni 5. veebruarini 2018 oli ta Soome Eduskunna esimees. Ta omandas bakalaureusekraadi inglise filoloogia alal Turu Ülikoolis. Aastatel 2009–2012 oli ta Turu linnavolikogu liige. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunna liikmeks (Põlissoomlaste nimekirjas). Samuti valiti ta 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liikmeks ja 29. mail 2015 Eduskunna esimeheks. Ta kandideeris ka 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks. Ta on 2015. aastast abielus Samppa Mattilaga. Maria Lohela koduleht (soome keeles) Maria Lohela Eduskunna kodulehel (soome keeles)
Tartu Ülikooli spordihoone

Tartu Ülikooli spordihoone on Tartus Ujula tänaval asuv Tartu Ülikooli Akadeemilisele Spordiklubile kuuluv spordihoone. See avati 1982. aastal. Tartu Ülikooli kinesioloogia ja biomehaanika labor "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2016. Vaadatud 17. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht Tartu Ülikooli spordihoone Eesti spordiregistris
Puhja Kool

Puhja Kool on kool Tartu maakonnas Puhjas. 2017. aastani oli gümnaasium. Esimene kool asutati Puhjas juba aastal 1686, kui Adrian Virginiuse palvel läks üks Forseliuse seminari kasvandik sinna lapsi õpetama. http://arvamus.postimees.ee/3175413/vaikegumnaasiumid-kaovad-ajalukku "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 1997. Vaadatud 29. septembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Puhja Kooli koduleht
Tartu Keskkonnahariduse Keskus

Tartu Keskkonnahariduse Keskus on loodusest hoolivat ja keskkonnasäästlikku eluviisi propageerivat laste huviharidust andev asutus Tartus. 2002. aastal asutatud Sihtasutus Tartu Keskkonnahariduse Keskus on välja kasvanud 1953. aastal loodud Tartu Linna Noorte Naturalistide Jaamast, hilisemast munitsipaalhuvikoolist Tartu Loodusmaja. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2016. Vaadatud 29. septembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.tartuloodusmaja.ee/ET/
Martin Hoffman

Martin Hoffman (1625 Reval, Eestimaa – 1712 Kingston, praegune New Yorgi osariik) oli teadaolevalt teine Põhja-Ameerika mandri pinnale jõudnud eestimaalane. Tema isa oli Herman Hermanzen Hoffman ning pärines rootsiaegsest Tallinnast (Reval), kus teenis rittmeistrina Rootsi Kuningriigi ratsaväes. 1657. aastal jõudis Martin Hoffman umbes 22-aastaselt oma "Soome lahest pärineva julgusega" üle Atlandi ookeani Uus-Amsterdami kindlustatud faktooriasse Manhattani saare lõunatipul, kus asus Uus-Madalmaade halduskeskus Põhja-Ameerikas. Koloonias töötas ta sadulavalmistajana ning osales põlisameeriklasi tõrjuvates lahingutes Hudsoni jõe lähistel. Hiljem suundus ta Hudsoni orgu riskantsetele õnneotsingutele, kust alustas paaditsi kaubavahetusega Fort Oranije'i (tänapäeva Albany) ja Uus-Amsterdami (tänapäeva New York) vahel. Tema esimene 1663. aastal sõlmitud abielu kestis vaid ühe aasta, mille jooksul vahetus võim, mil Inglismaa Kuningriigi koloonia Uus-Inglismaa vallutas vastupanuta Uus-Amsterdami ja muutis selle nime vastavalt New Yorgiks. 1664. aastal abiellus ta Emmerentje DeWittega. Abielludes sai ta Inglise kuninga käskkirjaga endale kingituseks olulise tähtsusega maavalduse Albanys. Hiljem kolis perekond Kingstonisse (praeguses Ulsteri maakonnas New Yorgi osariigis), kus ka Hoffman suri. Vanad linnaregistrid näitavad, et ta oli kuulunud jõukamate kodanike klassi ning maksnud jõudsalt tulumaksu. Tal oli enda riidekauplejast teise naisega Emmerentje Claesen DeWittega viis last: Zacharius Hoffman, (1677 Huntington New York – 1744 Shawangunk New York) Annetje Hoffman, (1665 – ?) Marritje Hoffman, (? – ?) Nicholas Hoffman, (1680 – ?) Taatje Hoffman, (enne 1700 – ?) Nicholase lapselaps oli Cornelia Hoffman (1734 – 1780), kes abiellus Isaac Rooseveltiga. Tema lapselapselapselapselaps oli aga Franklin Delano Roosevelt, kellest sai 32. Ameerika Ühendriikide president. Uus-Madalmaad Uus-Inglismaa Johan Schalbrick Estonians in North America: 1627-1896 Pekka Erelt (2. august 2017). "President Roosevelti esivanem oli pärit Tallinnast". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2017. President Rooseveldi esiisa pärit Eestist? Tallinlane Martin Hoffmann ja tema sugupuu.Ameerika eestlase huvitavaid uurimusi Ameerika raamatukogudes., Järva Teataja, 23. juuli 1937, lk.5 "Hoffmanide lood" , Uus Eesti, nr. 280, 12 oktoober 1938, lk. 8 Hoffmanide sugupuu www.genealogy.com
Akste-Kärsa külanõukogu

Akste-Kärsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Akste-Kärsa külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Tartumaa Ahja valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Gustav Soosaar. Külanõukokku kuulusid Akste, Kärsa ja Valgesoo külad. Külanõukogu keskus asus Akstes. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Akste-Kärsa külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Akste-Kärsa külanõukogu likvideeriti. Akste ja Kärsa küla liideti Ahja külanõukoguga, Valgesoo küla Põlva külanõukoguga. Külanõukogu esimees aastatel 1951–1954 oli Arnold Klopets. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Andmed külanõukogude kohta Tartumaal. Postimees, 17. juuni 1945 "Ahja vald – külanõukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2016. Vaadatud 30. septembril 2016. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kiidjärve külanõukogu

Kiidjärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Karilatsi külas. Kiidjärve külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 4. mai 1945 seadluse alusel Tartumaa Kiidjärve valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Eduard Laanemäe. Kiidjärve külanõukogu hõlmas Järve, Karilatsi, Koorvere, Küka, Leevi, Liiva, Lüko, Tõdu, Visse ja Voorepalu küla. 1. oktoobrist 1950 Tartu maakond ja Kiidjärve vald likvideeriti ning Kiidjärve külanõukogu arvati moodustatud Põlva rajooni koosseisu. 1. juulist 1954 Kiidjärve külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vastse-Kuuste külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Andmed külanõukogude kohta Tartumaal. Postimees, 17. juuni 1945 Rahvusarhiiv. Haldusüksused. Kiidjärve külanõukogu (1945–1954)[alaline kõdulink] Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 "Vastse-Kuuste vald". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 30. septembril 2016. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Kioma külanõukogu

Kioma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu hõlmas Aarna, Kioma, Kähri, Puskaru ja Tännassilma küla. Külanõukogu keskus asus Kioma külas. Kioma külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ja Kioma külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega Kioma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Põlva külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Gino Rossi (poksija)

Gino Rossi (sünninimi Luigi; 29. mai 1908 Piacenza – 1987) oli Itaalia poksija. Rossi sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Carstensile (Lõuna-Aafrika Liit). Rossi poksis jaanuarist 1928 kuni aprillini 1934 elukutselisena. Ta pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 5 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist. Kui tema esimesed kaks kohtumist elukutselisena vastavad tõele, on selgusetu, kuidas lubati tal harrastajana osaleda olümpiamängude poksivõistlustel. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Gino Rossi lehel BoxRec. Inglise keeles Gino Rossi (poksija) veebisaidil Olympedia (inglise) Gino Rossi lehel BoxRec (inglise keeles)
Luigi Rovati

Luigi Rovati (24. november 1904 Cinisello Balsamo, Milano provints – 8. märts 1989) oli Itaalia poksija. Rovati sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Alberto Lovellile (Argentina). Rovati poksis detsembrist 1932 kuni detsembrini 1937 elukutselisena. Ta pidas kokku 7 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 4 (need kõik nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. 10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles Luigi Rovati veebisaidil Olympedia (inglise) Luigi Rovati lehel BoxRec. Inglise keeles
Tusti oja

Tusti oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 5,3 km, valgla pindala 11,5 km², langus 10 m ja lang 0,87 m/km. Oja saab alguse 49 m kõrgusel Tusti ja Moori küla piirilt ning suubub Tusti ja Surva küla piiril 39 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 18,7 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Tänassilma jõgi Tusti oja keskkonnaportaalis (vaadatud 01.10.2016) Tusti oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 01.10.2016) Tusti oja Eesti looduse infosüsteemis Tusti oja keskkonnaportaalis
Koka oja

Koka oja (ka Viru oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 8,6 km, valgla pindala 12,12 km², langus 53 m ja lang 4,8 m/km. Oja saab alguse 94 m kõrguselt Võistre külast ning suubub Taari külas 41 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 27,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Koka oja keskkonnaportaalis Koka oja Eesti looduse infosüsteemis Koka oja Eesti looduse infosüsteemis Koka oja keskkonnaportaalis
Eesti U-23 jalgpallikoondis

Eesti U-23 jalgpallikoondis on Eesti alla 23-aastaste meeste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). 2016. aastal kuuluvad Eesti U23 koondisse mängijad sünniaastaga 1992 ja nooremad.  Pikemalt artiklis Eesti U-23 jalgpallikoondise mängude loend  Pikemalt artiklis Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondis http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=9639 Eesti U-23 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti U-20 jalgpallikoondis

Eesti U-20 jalgpallikoondis on Eesti alla 20-aastaste jalgpallikoondis, mis kutsuti viimati kokku 2005. aastal. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).  Pikemalt artiklis Eesti U-20 jalgpallikoondise mängude loend  Pikemalt artiklis Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondis Eesti Jalgpalli Liit
Eesti U-18 jalgpallikoondis

Eesti U-18 jalgpallikoondis on Eesti alla 18-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). Koondise peatreener on Alo Bärengrub. Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-18 jalgpallikoondise mängude loend Aabrams, Ken Thor, toim (5. august 2023). "Eesti U18 jalgpallikoondis oli treeningmängus võidukas. „Väravaid lüüa on alati tore"". Delfi Sport. Vaadatud 6. augustil 2023. Eesti U-18 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti U-17 jalgpallikoondis

Eesti U-17 jalgpallikoondis on Eesti alla 17-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).  Pikemalt artiklis Eesti U-17 jalgpallikoondise mängude loend  Pikemalt artiklis Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondis Eesti U-23 jalgpallikoondis Eesti U-21 jalgpallikoondis Eesti U-20 jalgpallikoondis Eesti U-19 jalgpallikoondis Eesti U-18 jalgpallikoondis Eesti Jalgpalli Liit Eesti U-17 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti U-16 jalgpallikoondis

Eesti U-16 jalgpallikoondis on Eesti alla 16-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). Koondise peatreener on Andres Oper.  Pikemalt artiklis Eesti U-16 jalgpallikoondise mängude loend  Pikemalt artiklis Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend Eesti jalgpallikoondis Eesti Jalgpalli Liit Aabrams, Ken Thor, toim (29. august 2023). "Eesti U16 jalgpallikoondis tunnistas Saksimaa nappi paremust". Delfi Sport. Vaadatud 29. augustil 2023. Eesti U-16 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Ilinka Mitreva

Ilinka Mitreva (makedoonia keeles Илинка Митрева; 11. veebruar 1950 Skopje – 1. august 2022 Skopje) oli Põhja-Makedoonia poliitik, ta oli Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liige ja filoloogiaprofessor. Ta oli aastatel 2001 ja 2002–2006 Makedoonia välisminister. Ta lõpetas aastal 1973 Skopje Ülikooli filoloogiateaduskonna romaani filoloogina. Magistritöö tegi ta Belgradi Ülikoolis ja doktoritöö Skopje Ülikoolis. Ta töötas aastast 1974 Skopje Ülikooli filoloogiateaduskonna õppejõuna: assistendi ja dotsendina; aastatel 1999–2001 oli ta romaani keelte kateedri juhataja. 23. novembrist 2001 kuni 31. oktoobrini 2002 oli ta Skopje Ülikooli romaani keelte professor. Ta on mitmete teadustööde autor. Poliitikasse asus ta aastal 1991 Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liikmena. Ta valiti aastatel 1994, 1998, 2002 ja 2006 Makedoonia parlamendi Sobranije liikmeks. Esimest korda oli ta Makedoonia välisminister 13. maist 2001 kuni 30. novembrini 2001, teist korda 1. novembrist 2002 kuni 26. augustini 2006. Ilinka Mitreva oli abielus, tema abikaasa on kunstnik Ilja Penušliski, neil on üks laps.
Eesti U-15 jalgpallikoondis

Eesti U-15 jalgpallikoondis on Eesti alla 15-aastaste jalgpallikoondis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). Eesti U15 mängis neli ametlikku rahvusvahelist mängu 1999. aastal, kolm mängu 2019. aastal ja kaks mängu 2022. aastal. Alates 2009. aastast mängib Eesti U15 koondis U17 Eliitliigas. Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-15 jalgpallikoondise mängude loend Eesti U-15 koondis Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Apelsinimahl

Apelsinimahl on apelsinidest pressitud mahl. Apelsinimahla kasutatakse ka kokteilide valmistamiseks. Apelsinimahlast ja viinast segatud kokteili kutsutakse "kruvikeerajaks". "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2012. Vaadatud 30. septembril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Põhja-Iirimaa politseiteenistus

Põhja-Iirimaa politseiteenistus (inglise: Police Service of Northern Ireland (PSNI), Iiri: Seirbhís Póilíneachta Thuaisceart Éireann) on Põhja-Iirimaa politseiorganisatsioon. Põhja-Iirimaa politseiteenistuse eelkäijaks oli peamiselt protestantidest koosnev Kuninglik Ulsteri Politseijõud (RUC), mis valvas korda ka Põhja-Iirimaa konflikti ajal. Konflikti lõpetanud Belfasti lepingu kohaselt pidi toimuma ka politseireform ja RUCi asemel alustas 4. novembril 2001 tööd Põhja-Iirimaa politseiteenistus.
Infovabadus

Infovabadus on igaühe õigus ilma takistusteta vastu võtta, töödelda ning edastada üldiseks kasutuseks mõeldud informatsiooni. Tegu on rahvusvahelise kompleksse õiguspõhimõttega, mis infoühiskonnas väljendub avaliku teabe juurdepääsetavuses, tsensuuri puudumises, sõna- ja väljendusvabaduses, piirangutes jälitustegevusele ning eraelu puutumatuse kaitses. Eesti põhiseaduses väljendab infovabaduse põhimõtteid vahetult 44. paragrahv, konkreetsema raamistiku annab infovabadusele avaliku teabe seadus. Infovabadusega seostuvad küsimused intellektuaalomandi õigusest, patentidest ja andmekaitsest, eriti oluline on infovabadus Interneti ja digitehnoloogia kontekstis. Infovabaduse reguleerimise eest on võidelnud 1990. aastate lõpust alates Eesti Ajalehtede Liit. "Meie reliikvia on infovabadus" oli Eesti ACTA-protestide üheks lipukirjaks. Avaandmed Vabakultuur Avatud teadmus Infovabadus: juurdepääs informatsioonile – igaühe õigus Artur Talvik: Meie reliikvia on infovabadus!
Suvorov

Suvorov võib tähendada järgmist: Suvorov (linn), linn Tula oblastis Suvorov (perekonnanimi) Aleksandr Arkadjevitš Suvorov (1804–1882), Venemaa Keisririigi diplomaat ja kindral Aleksandr Vassiljevitš Suvorov (1730–1800), Venemaa Keisririigi väejuht Arkadi Suvorov, Venemaa Keisririigi sõjaväelane Viktor Suvorov on Vladimir Rezuni kirjanikunimi Suvorov (aadlisuguvõsa), Vene aadlisuguvõsa
Kõveroja (Viljandimaa)

Kõveroja (ka Karuoja) on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 5,1 km, valgla pindala 11,3 km², langus 7 m ja lang 1,4 m/km. Oja saab alguse 45,5 m kõrguselt Tusti külas asuvast Puujala metsast ning suubub Surva ja Rebaste küla piiril 38,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 13 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Tänassilma jõgi Kõveroja keskkonnaportaalis Kõveroja Eesti looduse infosüsteemis Kõveroja Eesti looduse infosüsteemis Kõveroja keskkonnaportaalis
Adula oja

Adula oja (ka Piduli oja) on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 10,1 km, valgla pindala 76,8 km², langus 7,5 m ja lang 0,74 m/km. Oja saab alguse 44,5 m kõrguselt Aimla külas Parika järvest ja suubub Rebaste külas 37 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 8,5 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Adula oja saab alguse Parika looduskaitsealal asuvast Parika järvest, oja lähe asub 800 m ulatuses kaitsealal. Samuti voolab oja läbi Jamsi metsise püsielupaiga sihtkaitsevööndi. Adula oja keskkonnaportaalis (vaadatud 01.10.2016) Adula oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 01.10.2016) Jamsi metsise püsielupaiga sihtkaitsevöönd keskkonnaportaalis Adula oja Eesti looduse infosüsteemis Adula oja keskkonnaportaalis