3. august

3. august on Gregoriuse kalendri 215. (liigaastal 216.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. juuli (1901–2099). 1805 – avati Haapsalu kreiskool. 1889 – liikluseks avati Pihkva-Riia raudtee koos Tartu-Valga haruliiniga. 1921 – Kohtlas olid esimesed põlevkiviõli katsetootmised. 1940 – tööliste ja teenistujate palka tõsteti 25–30 %.[küsitav] 1944 – 1927. aastal sündinud poisse hakati mobiliseerima sunniviisiliselt Saksa lennuväe abiteenistusse. 1988 – leiti üles Otepää Vabadussõja mälestussamba obelisk. 1994 – Eestisse saabus kahepäevasele visiidile ÜRO põgenike ülemkomissari esindaja Põhja- ja Baltimaades Gerardus Henricus Thoolen. 1994 – valitsuse eriesindaja Paldiskis Jüri Tikk ja Paldiski komandant kolonel Raul Luks kohtusid Venemaa sõjalaevastiku Paldiski õppekeskuse ülema Boriss Borissoviga. 1492 – Christoph Kolumbus asus Palos de la Fronterast teele üle Atlandi ookeani. 1500 – tapeti Napoli kuningas, Lucrezia Borgia abikaasa Alfonso. 1529 – Cambrai rahu. 1571 – türklased vallutasid pärast 11 kuud kestnud piiramist Famagusta (Türgi) ning tapsid palju inimesi. 1589 – Navarra kuningast Henrist sai pärast Henri III tapmist Prantsusmaa kuningas Henri IV. 1675 – prantslased lõid Palermo lahes Hollandi ja Hispaania laevastikku ning vallutasid Sitsiilia. 1742 – Vahemeres valvet pidav Briti laevastik takistas napollasi ja hispaanlasi Lombardiat vallutamast. 1783 – Asama mäel vallandunud vulkaanipursetes Jaapanis hukkus umbes 35 000 inimest. 1787 – Genfi loodusuurija Horace Bénédict de Saussure'i mõõtmised näitasid, et Mont Blanc on Euroopa kõrgeim mägi. 1803 – Briti väed alustasid pealetungi Gwaliorile ning puhkes Teine marathi sõda. 1900 – Harvey Samuel Firestone asutas Akronis rehvifirma Firestone Tire & Rubber Company. 1914 – Esimene maailmasõda: Saksamaa kuulutas sõja Prantsusmaale. 1923 – Calvin Coolidge kuulutati pidulikult USA presidendiks. 1940 – Teine maailmasõda: Itaalia alustas pealetungi Somaaliasse, mis kuulus sellal Suurbritanniale. 1940 – Leedu NSV võeti vastu Nõukogude Liidu koosseisu. 1943 – fašismivastased meeleavaldused Milanos, Genovas ja teistes Põhja-Itaalia linnades. 1956 – Kullaranniku Ühendatud Konvent võttis vastu Kwambe Nkrumah’ resolutsiooni, mis nõudis sõltumatust Suurbritanniast. 1958 – USA aatomiallveelaev Nautilus ületas esimest korda põhjapooluse. 1960 – Niger saavutas sõltumatuse Prantsusmaast. 1988 – tuhanded üliõpilased väljendasid Ranguunis pahameelt kõvakäelise liidri Sein Lwini vastu, kes oli kehtestanud Birma pealinnas piiramatu sõjaseaduse. 1992 – Venemaa ja Ukraina otsustasid võtta Musta mere laevastiku ühise juhtimise alla. 1993 – USA Föderaalkohus otsustas, et Iisrael peab John Demjanjuki vabastama ja lubama tagasi USA-sse. 1994 – politseinikeks riietunud oletatavad islami mässulised tapsid Alžeerias kolm Prantsuse valvesõdurit ja kaks konsulaarametnikku, püüdes paigutada ühe diplomaatilise hoone juurde autopommi. 1995 – palestiinlane Eyad Ismoil, kelle Jordaania võimud kinni võtsid, saadeti USA-sse vastu võtma süüdistusi pommiplahvatuse korraldamises Maailma Kaubanduskeskuses 1993. aastal.  Pikemalt artiklis Sündinud 3. augustil 1746 – James Wyatt, inglise arhitekt 1863 – Géza Gárdonyi, ungari kirjanik 1867 – Stanley Baldwin, Suurbritannia peaminister 1872 – Haakon VII, Norra kuningas 1903 – Habib Bourguiba, Tuneesia poliitik 1904 – Clifford Simak, USA ulmekirjanik 1920 – P. D. James, inglise kirjanik 1923 – Shenouda III, Aleksandria paavst 1926 – Tony Bennett, ameerika laulja 1934 – Jonas Savimbi, Angola poliitik 1937 – Mihkel Jõeveer, eesti astronoom 1940 – Martin Sheen, ameerika näitleja 1946 – Jack Straw, Suurbritannia poliitik 1948 – Jean-Pierre Raffarin, prantsuse poliitik 1950 – Waldemar Cierpinski, Saksa DV maratonijooksja 1954 – Marika Valk, eesti kunstiajaloolane 1958 – Aleksandr Nevzorov, vene teleajakirjanik 1963 – James Hetfield, ameerika kitarrist 1971 – Anvar Samost, eesti ajakirjanik 1972 – Triinu Meriste, eesti näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 3. augustil 1780 – Étienne Bonnot de Condillac, prantsuse filosoof 1839 – Dorothea Schlegel, saksa kirjanik ja kriitik 1857 – Eugène Sue, prantsuse kirjanik 1917 – Ferdinand Georg Frobenius, saksa matemaatik 1920 – Peeter Süda, eesti helilooja 1929 – Thorstein Veblen, Norra-Ameerika sotsioloog ja majandusteadlane 1936 – Konstantin Konik, eesti poliitik ja ühiskonnategelane 1924 – Joseph Conrad, kirjanik 1944 – Oskar Ruut, eesti sõjaväelane 1954 – Colette, prantsuse kirjanik 1959 – Jakob Nielsen, taani matemaatik 1968 – Konstantin Rokossovski, Nõukogude Liidu ja Poola sõjaväelane 1971 – Jaan Kiivit seenior, eesti kirikutegelane 1977 – Makarios III, Küprose vaimulik ja poliitik 1984 – Vladimir Tendrjakov, vene kirjanik 1994 – Innokenti Smoktunovski, vene näitleja 1998 – Alfred Schnittke, Venemaa helilooja 1999 – Tarmo Pihlap, Eesti laulja 2004 – Henri Cartier-Bresson, prantsuse fotograaf ja filmirežissöör 2005 – Arseni Tšanõšev, vene filosoof 2008 – Aleksandr Solženitsõn, vene kirjanik 2021 – Ene Hion, eesti ajakirjanik ... Eestis – Kaljo, Kalju ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 154 http://chroniknet.de/extra/was-war-am/?ereignisdatum=3.8.1914