Naprokseen

Naprokseen (preparaadid: Aleve, Naprosyn ja paljud teised) on valu-, põletiku- ja palavikuvastase toimega raviaine, mis kuulub mittesteroidsete põletikuvastaste ainete (MSPVA, inglise keeles non-steroidal anti-inflammatory drug ehk NSAID) propioonhappe alarühma (siia alarühma kuulub ka ibuprofeen). Toimemehhanismilt on naprokseen mitteselektiivne ensüümi tsüklooksügenaas (COX) inhibiitor. Naprokseeni turustatakse tavaliselt naatriumisoola vormis. Naprokseen on kõige eelistatum MSPVA pikaajaliseks kasutamiseks patsientidel, kellel on suur risk kardiovaskulaarsete tüsistuste (näiteks infarkt või insult) tekkeks, kuna naprokseeni puhul on nende tüsistuste tekke risk suhteliselt madal. Naprokseeni kasutamisel on keskmine risk maohaavandite tekkeks võrreldes ibuprofeeniga, millel on madal risk, ning indometatsiiniga, millel on kõrge risk. Selleks, et vähendada naprokseeni kasutamisest tingitud maohaavandite tekke riski pikaajaliselt naprokseenravi saavatel patsientidel, kellel juba esinevad maohaavandid või kellel on varem MSPVA kasutamisel tekkinud maohaavandid, kombineeritakse naprokseeni sageli prootonpumba inhibiitoriga (ravim, mis vähendab maohappe tootmist). Naprokseeni kasutatakse valu-, palaviku-, põletiku- ja rigiidsusvastase ainena mitmesuguste haiguste korral, näiteks migreeni, osteoartriidi, neerukivide, reumatoidartriidi, psoriaatilise artriidi, podagra, anküloseeriva spondüliidi, menstruaalkrampide, tendiniidi ja bursiidi korral. Naprokseeni kasutatakse ka primaarse düsmenorröa korral. Naprokseeni on kasutatud ka infektsioonhaigustest tingitud palaviku ja neoplastilise või sidekoehaigustest tingitud palaviku eristamiseks. COX-2-selektiivsete ja mitteselektiivsete mittesteroidsete põletikuvastaste ainete kasutamist on seostatud tõsiste ja potentsiaalselt surmavate kardiovaskulaarsete tüsistuste (nagu müokardiinfarkt ja insult) tekke suurenenud riskiga. Siiski on naprokseen üks väikseima kardiovaskulaarsete tüsistuste tekke riskiga MSPVA-sid. Kardiovaskulaarsete tüsistuste tekkimise riskiga tuleb arvestada iga MSPVA väljakirjutamisel. Naprokseenil oli võrreldes ibuprofeeniga umbes 50% väiksem risk insuldi tekkeks ning ka müokardiinfarktide tekkimise sagedus oli väiksem kui kontrollgrupil. Nagu teiste mitteselektiivsete MSPVA-de puhul, võivad ka naprokseeni kasutamisel ilmneda seedetrakti kõrvaltoimed, näiteks kõhukinnisus, kõhulahtisus, maohaavandid ja seedetrakti verejooks. Inimesed, kellel on varem esinenud maohaavandid või põletikuline soolehaigus, peaksid enne naprokseeni tarvitamist konsulteerima arstiga. Mittesteroidsed põletikuvastased ained nagu naprokseen võivad vähendada mõnede antidepressantide (selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid ehk SSRI-d) toimet. Naprokseen inhibeerib pöörduvalt COX-1 ja COX-2 ensüüme. Naprokseen kuulub mittesteroidsete põletikuvastaste ainete 2-arüülpropioonhappe ehk profeeni alarühma. Vaba happe vormis on naprokseen lõhnatu, valge või valkjas kristalliline pulber. Naprokseeni vaba happe vorm on lipiidlahustuv ja praktiliselt lahustumatu vees. Sulamistemperatuur jääb vahemikku 152–155 °C. Ravimifirma Syntex toodab naprokseeni tööstuslikult järgmiselt: Naprokseeni ja naprokseennaatriumit turustatakse erinevate brändinimede all, näiteks: Aleve, Accord, Anaprox, Antalgin, Apranax, Feminax Ultra, Flanax, Inza, Midol Extended Relief, Nalgesin, Naposin, Naprelan, Naprogesic, Naprosyn, Narocin, Pronaxen, Proxen, Soproxen, Synflex, Motrimax ja Xenobid. Naprokseen on saadaval ka kombinatsioonis esomeprasooliga (prootonpumba inhibiitor) preparaadis Vimovo. Naprokseeni manustatakse hobustele suukaudselt 10 mg/kg. Naprokseen on näidanud head ohutusprofiili: kolmekordse soovitusliku annuse manustamisel 42 päeva jooksul toksilisust ei ilmnenud. Naprokseen on müosiidi (lihaste põletik) puhul efektiivsem kui fenüülbutasoon, mis on samuti MSPVA, ja on näidanud eriti häid ravitulemusi hobuste füüsilisest koormusest tingitud rabdomüolüüsi ravis. Rossi, S, toim (2013). Australian Medicines Handbook (2013 ed.). Adelaide: The Australian Medicines Handbook Unit Trust. ISBN 978-0-9805790-9-3. Joint Formulary Committee (2013). British National Formulary (BNF) (65 ed.). London, UK: Pharmaceutical Press. ISBN 978-0-85711-084-8. Richy, F; Bruyere, O; Ethgen, O; Rabenda, V; Bouvenot, G; Audran, M; Herrero-Beaumont, G; Moore, A; Eliakim, R; Haim, M; Reginster, JY (2004). "Time dependent risk of gastrointestinal complications induced by nonsteroidal anti-inflammatory drug use: a consensus statement using a meta-analytic approach". Annals of the Rheumatic Diseases. 63 (7): 759–66. DOI:10.1136/ard.2003.015925. PMC 1755051. PMID 15194568. French L (2005). "Dysmenorrhea" (PDF). Am Fam Physician. 71 (2): 285–91. PMID 15686299. Zell JA, Chang JC (november 2005). "Neoplastic fever: a neglected paraneoplastic syndrome". Support Care Cancer. 13 (11): 870–7. DOI:10.1007/s00520-005-0825-4. PMID 15864658. Trelle S, Reichenbach S, Wandel S, Hildebrand P, Tschannen B, Villiger PM, Egger M, Jüni P (2011). "Cardiovascular safety of non-steroidal anti-inflammatory drugs: network meta-analysis". BMJ. 342: c7086. DOI:10.1136/bmj.c7086. PMC 3019238. PMID 21224324. c7086. Bhala N, Emberson J, Merhi A, Abramson S, Arber N, Baron JA, Bombardier C, Cannon C, Farkouh ME, FitzGerald GA, Goss P, Halls H, Hawk E, Hawkey C, Hennekens C, Hochberg M, Holland LE, Kearney PM, Laine L, Lanas A, Lance P, Laupacis A, Oates J, Patrono C, Schnitzer TJ, Solomon S, Tugwell P, Wilson K, Wittes J, Baigent C (august 2013). "Vascular and upper gastrointestinal effects of non-steroidal anti-inflammatory drugs: meta-analyses of individual participant data from randomised trials". Lancet. 382 (9894): 769–79. DOI:10.1016/S0140-6736(13)60900-9. PMC 3778977. PMID 23726390. Naproxen. Warner-Schmidt JL, Vanover KE, Chen EY, Marshall JJ, Greengard P (2011). "Antidepressant effects of selective serotonin reuptake inhibitors (SSRIs) are attenuated by antiinflammatory drugs in mice and humans". Proc. Natl. Acad. Sci. U.S.A. 108 (22): 9262–7. DOI:10.1073/pnas.1104836108. PMC 3107316. PMID 21518864. Duggan KC, Walters MJ, Musee J, Harp JM, Kiefer JR, Oates JA, Marnett LJ (november 2010). "Molecular basis for cyclooxygenase inhibition by the non-steroidal anti-inflammatory drug naproxen". J. Biol. Chem. 285 (45): 34950–9. DOI:10.1074/jbc.M110.162982. PMC 2966109. PMID 20810665. Hinz B, Cheremina O, Besz D, Zlotnick S, Brune K (2008). "Impact of naproxen sodium at over-the-counter doses on cyclooxygenase isoforms in human volunteers". Int J Clin Pharmacol Ther. 46 (4): 180–6. DOI:10.5414/CPP46180. PMID 18397691. Van Hecken A, Schwartz JI, Depré M, De Lepeleire I, Dallob A, Tanaka W, Wynants K, Buntinx A, Arnout J, Wong PH, Ebel DL, Gertz BJ, De Schepper PJ (2000). "Comparative inhibitory activity of rofecoxib, meloxicam, diclofenac, ibuprofen, and naproxen on COX-2 versus COX-1 in healthy volunteers". J Clin Pharmacol. 40 (10): 1109–20. DOI:10.1177/009127000004001005. PMID 11028250. Gross GJ, Moore J (2004). "Effect of COX-1/COX-2 inhibition versus selective COX-2 inhibition on coronary vasodilator responses to arachidonic acid and acetylcholine". Pharmacology. 71 (3): 135–42. DOI:10.1159/000077447. PMID 15161995. Hawkey CJ (2001). "COX-1 and COX-2 inhibitors". Best Pract Res Clin Gastroenterol. 15 (5): 801–20. DOI:10.1053/bega.2001.0236. PMID 11566042. el Mouelhi M, Ruelius HW, Fenselau C, Dulik DM (1987). "Species-dependent enantioselective glucuronidation of three 2-arylpropionic acids. Naproxen, ibuprofen, and benoxaprofen". Drug Metab. Dispos. 15 (6): 767–72. PMID 2893700. Harrington PJ, Lodewijk E (1997). "Twenty Years of Naproxen Technology". Org. Process Res. Dev. 1 (1): 72–76. DOI:10.1021/op960009e. "Vimovo's hotsite". vimovo.com. 11.03.2015. May SA, Lees P. Nonsteroidal anti-inflammatory drugs.