laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Johannes Küttim

Johannes Küttim (17. veebruar (vkj) 1896 Tooma talu, Napi küla, Kõrgessaare vald, Hiiumaa, Lääne maakond – 3. september 1955 Stockholm) oli Eesti vangivalvur, kes on tuntud Artur Sirgu põgenemisele kaasaaitajana. Küttim osales Vabadussõjas 3. kindl. raskesuurtükiväe divisjonis reamehena[viide?] ja Soomusrongil nr 2, kus ta teenis Artur Sirgu alluvuses. Alates 1925. aastast töötas ta Patarei vanglas. Johannes Küttimil oli Artur Sirgu põgenemises Patarei vanglast 1934. aastal üks võtmerolle. Esmalt saavutati vangla peaarsti Voldemar Kissi abiga Sirgu ümberpaigutamine, õpetades talle ishiase simuleerimist. Sirk põgenes vangla õuelt jalutuskäigu ajal 11. novembril 1934. Kokkulepitud ajal avas Küttim uksed, võimaldades Sirgul õuest lahkuda, ja sulges seejärel kõik uksed endi järel lukustades, et Sirku saatnud valvur neile järgneda ei saaks. Küttimi käes oli enamikku vangla võtmeid sisaldav võtmekimp, nii jäid ülejäänud valvurid põgenemise avastamise ajal lukustatud uste taha. Vangla väravas ootas Sirku ja Küttimit juba auto. Info põgenemisest oli sel ajal ainult luku taha jäänud vangivalvuritel, mistõttu polnud väljaspool võimalik kiiret põgenejate jälitamist organiseerida, andes neile seega edumaa.[viide?] Kohtudes hiljem väliseestlastega, oli Johannese meenutuste põhjal põgenemisest osavõtt olnud päris usutavalt aatelistel kaalutlustel, ilmselt ka Eestis tekkinud vapside vastu suunatud poliitilise surutise vastu protestimisena.[viide?] Tagaotsitav Johannes Küttim lahkus ka ise Eestist ja tema kohta liikus jutte, et ta liikus edasi Kanadasse või elas 1936. aastal juba Austraalias. Ajalehe Vaba Eesti Sõna hinnangul Küttim siiski Euroopast ei lahkunud ja suundus kõigepealt Soome ning sealt 1944. aastal Rootsi, kuhu jäi elu lõpuni. Ta võttis vähesel määral osa ka väliseestlaste poliitilisest tegevustest Vabade Eestlaste Ülemaailmse Keskorganisatsiooni (VEKO) valimiste organiseerimisest, ent oma minevikust väidetavalt palju ei rääkinud. Küttim suri 59-aastaselt 3. septembril 1955 Stockholmis aadressil Sjövägen 10 maovähki.[viide?] Testamendiga pärandas ta säästudest kogunenud raha, 30 000 Rootsi krooni, väliseesti kogukonnale, osa raha kirikule, osa Stockholmi eesti algkoolile ja osa piiskop Kõpu kapitalile, kust jagatakse ülikoolides õppivatele eesti noortele stipendiume. Eesti aja lood: Riigipööre ERR arhiiv. "A. Sirk põgenes wanglast", Kaja, 12. november 1934. Jaanus Kulli Artur Sirgu salapärane põgenemine ja surm Õhtuleht, 20. veebruar 2008. "A. Sirgu küüditaja suri Stockholmis", Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word: Estonian weekly, 22 september 1955. "Sirgu abistaja, wangiwalwur Küttim Austraalias", Maa Hääl: maarahva ajaleht, 6. märts 1936. Mees, kes "varastas" Sirgu. Rahvaleht, 14. november 1934, nr. 134, lk. 4. Johannes Küttim Genis
Riikoja

Riikoja on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Riikoja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Reichenbach. Heinrich-Roman Riikoja palvel kanti Riikoja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 92 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Riikoja Eestis 8 mehel ja 8 naisel. Elli Riikoja (1919–2008), eesti filoloog Heinrich Riikoja (1891–1988), eesti zooloog ja hüdrobioloog Helmut Erik Riikoja (1909–1990), eesti elektrotehnikateadlane Mart Riikoja (sündinud 1959), eesti ajakirjanik
Veermaa

Veermaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Veermaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Veermann, Vreemann ja Vremann. Richard Veermaa palvel kanti Veermaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 46 all. Anti Veermaa (sündinud 1968), eesti karikaturist ja illustraator Richard Veermaa (1901–1942), Eesti poliitik 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Veermaa Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel. Geni
Ugandi (perekonnanimi)

Ugandi on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Ugandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Lammas, Langeproon, Siiman, Siska ja Umberg. Riho Ugandi (endine Richard-Gottfried Jürgenson) palvel kanti Ugandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 212 all. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ugandi Eestis 6 mehel ja 11 naisel. Uno Ugandi (1931–2020), eesti arst ja poliitik
Tuldava

Tuldava on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Tuldava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Haman. Artur Tuldava palvel kanti Tuldava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 276 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Artur Tuldava (1897–1942), Eesti diplomaat Juhan Tuldava (1922–2003), eesti keeleteadlane ja Nõukogude Liidu spioon Geni
Vanuatu keeled

Vanuatu keeled on Vanuatu saareriigis räägitavad keeled. Vanuatu on kõige suurema keelelise tihedusega riik. Viimase hinnangu järgi on seal kasutuses (või hiljuti välja surnud) 138 pärismaist keelt. Sealjuures oli 2009. aastal Vanuatu elanike arv 243 000 ning keskmine keele kõnelejate arv on seega 1760. Vanuatu pindala on 12 189 km² ning seega on seal üks keel iga 88 km² kohta. Paljusid keeli räägib vaid väga väike arv inimesi ning need keeled on hävimisohus. Suurima kõnelejate arvuga keeled on lenakeli keel (umbes 11 500 kõnelejat), nakanamanga keel (umbes 9500 kõnelejat) ja uripivi-vala-rano-atšini keel (umbes 9000 kõnelejat). Kõik Vanuatu keeled kuuluvad Okeaania keelkonda. Vanuatus räägitavad keeled kuuluvad kolme rühma: Põhja- ja Kesk-Vanuatu (Lõuna-Okeaania), Lõuna-Vanuatu ja Polüneesia. Vanuatus on kolm ametlikku keel: bislama, inglise ja prantsuse. Järgnev loend sisaldab Vanuatu pärismaiseid keeli, mida räägitakse käesoleval ajal või mis on hiljuti välja surnud. Loend ei ole täielik. Alexandre François, Sébastien Lacrampe, Michael Franjieh, Stefan Schnell. "The languages of Vanuatu. Unity and diversity". Studies in the Languages of Island Melanesia 5. Canberra 2015 Tabelis on 112 keelt. Täielikum loend François et al. (2015:18-21) sisaldab 138 keelt. https://www.ethnologue.com/country/VU
Kasepõld

Kasepõld on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kasepõld uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Birkenfeld, Birkenfeldt, Birkfeld, Birkfeldt, Gashkov, Gilden, Jootma, Pirkenfeldt, Reimund ja Vreindlik. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kasepõld Eestis 33 mehel ja 39 naisel. Manivald Kasepõld (sündinud 1952), Eesti sõjaväelane
Neklinovka rajoon

Neklinovka rajoon (vene keeles Неклиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje küla. Rajoon piirneb põhjas Matvejev Kurgani rajooniga, kirdes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Mjasnikovi rajooniga, kagus Azovi rajooniga, lõunas Aasovi merega ning läänes Ukraina Donetski oblasti Novoazovski ʝa Telmanove rajooniga. Rajooni pindala on 2148 km². Elanike arv oli 2012. aastal 85 088, 2009. aastal 82 721 ja 2002. aastal 82 706. Neklinovka rajooni asulad kuuluvad 18 külaasunduse koosseisu. Q126684906
Eitea

Eitea on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Eitea on pandud Paide kihelkonnas Järvamaal, Kaarma, Muhu ja Valjala kihelkonnas Saaremaal, Simuna kihelkonnas Virumaal ja Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Eitea-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eigo, Kalmets ja Ojala. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Proua Eitea: Nalja on mu nimega palju saand!
Kelmė

Kelmė (leedu) on linn Leedus, Kelmė rajooni halduskeskus. Asub Kražantė jõe kaldal merepinnast 128 meetri kõrgusel. Linna vana saksakeelne nimetus on Kelm, poolakeelne aga Kielmy. Vaatamisväärsusteks on Kelmė mõisa hoonetekompleks, uusgooti siilis katoliku kirik (1901–1912), aastal 1615 valminud kalvinistide kirik ja luteri kirik. 10 600 (2005) 10 100 (2009) 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kelmė elanikest leedulasi 98,44% ja venelasi 1,03%. Esmamainimise aeg on teadmata. Oletatakse, et asulat on mainitud 1295. aastal nimega Kymel või Kimel; teise teooria järgi 1386. aastal nimega Stabuncaln, Stabekalne, 1395. aastal ka Stabekalmen. Kindlamalt saab asulaga seostada mainimist 1410. aastal. Aastal 1416 püstitati sinna esimene kirik. Aastal 1511 tekkis selle juurde turuplats. XVI sajandil on esmamainiud ka sealset mõisa. Aastal 1526 sai Kelmėst alev. Aastal 1615 valmis sealse kalvinistide koguduse kirik, selle juures hakkas tegutsema ka kool. Aastail 1655 ja 1701 rüüstasid alevit Rootsi väed. Aastal 1830 rajati linna piiritusevabrik, aastal 1860 aga õllevabrik. Alevi kasvule aitas kaasa aastal 1858 avatud Riia ja Tilsiti vaheline postimaantee, alevisse rajati postijaam, selle juurde tekkis aga väike turulaks. XIX sajandil kujunes Kelmė juutide asulaks; aastal 1897 olid Kelmė 3914 elanikust 2710 juudid. Esimese maailmasõja ajal, aastal 1915, põles suurem osa alevist maha. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa okupatsiooniväed 450 asulas elanud juuti. Pärast sõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Linnaõigused sai aastal 1947. Simcha Zissel Ziv – juudi rabi Aryeh Leib Frumkin – juudi rabi Morris Ginsberg – leedu sotsioloog Boriss Bazarov – Nõukogude spioon Juozas Grybauskas – leedu režissöör Nachum Zev Dessler – juudi rabi Icchokas Meras – juudi kirjanik Eimantas Grakauskas – Leedu jurist ja poliitik Rimas Tuminas – leedu teatritegelane Šenderis Giršovičius – leedu jalgpallur Kęstutis Masiulis – leedu ühiskonnategelane Nijolė Medvedeva – leedu kaugushüppaja Ramūnas Vyšniauskas – leedu tõstja Vaidas Šilėnas – leedu jalgpallur Vladas Putvinskis – leedu kirjanik, raamatusmugeldaja Konstanty Kurnatowski – leedu-poola kalvinistlik teoloog Elyah Lopian – juudi rabi Alexander Ziskind Maimon – juudi kirjanik Zvi Yaakov Oppenheim – juudi rabi Kelmė Katoliku kirik Kalmistu Kalvinistide kirik Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vincas Brazauskas, Kazys Misius. Kelmė. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. lk 714  Kelmė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht Linn Poola geograafilises sõnastikus Linn portaalis vietoves.Lt
Karlever

Karlever (ka Carlever) oli Tartu piiskopkonna vasallisuguvõsa. Suguvõsa päritolu on teadmata. 1385. aastal on mainitud Rakveres Henneke Karleveri (suri pärast 1390) linna foogtina (Vogt des Weichbilds zu Wesenberg). 1417. aastal esineb allikais Claus Karlever. Ilmselt tema poeg oli Lubbrecht Carlever, kes müüs oma abikaasa nõusolekul 1445. aastal Tartu piiskopkonnas Võnnu kihelkonnas talle kuulunud Tammepee mõisa, küla ja Kalenso heinamaa. Võimalik, et suguvõsale kuulus ka Ropka, kuna seda tunti hiljem Karlevere nime all. Ropka mõis Tartu piiskopkond Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980), lk 88. Grahv, Ahto. Tartu piiskopivasallide päritolu ja vapid. Diplomitöö. Tartu, 1992, lk 29. Töö asub Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudis. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 88. Grahv, Ahto. Tartu piiskopivasallide päritolu ja vapid. Diplomitöö. Tartu, 1992. Lk 29. Töö asub Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudis. Saare, Tiit. Eesti mõisnike vapid. Tallinn: Kirjastus Argo, 2006. Lk 35.
Varamaa

Varamaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Maramaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kutshinski. Valentin Varamaa palvel kanti Varamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 39 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Valentin Varamaa (1909–1986), eesti jurist Geni
Avaro

Avaro on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Avaro uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrekson, Bärenszrauch ja Berenstrauch. Julius-Alfred Avaro palvel kanti Avaro perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 395 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Julius-Alfred Avaro (1897–1941), eesti ärimees
Julius-Alfred Avaro

Julius-Alfred Avaro (5. mai 1897 Taheva vald, Valgamaa – 17. juuli 1941 Sosva) oli eesti ärimees. Ta oli hotelli ja restorani omanik, arreteeriti Tõrvas 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Kelme

Kelme ehk serooskest ehk serooskelme ehk seroosne kelme (tunica serosa ehk serosa) on inimesel ja loomadel mõningaid kehaõõsi vooderdav ja mõningaid elundeid kattev õhuke rakukiht. Inimesel on: rinnakelme ehk pleura, mis vooderdab rinnaõõnt ning jaguneb vahelihasekelmeks roidekelmeks keskseinandikelmeks kopsukelmeks ehk kopsupleuraks, mis ümbritseb kopse kõhukelme ehk peritoneum, mis vooderdab kõhuõõnt ja katab enamikku kõhu elundeist ning jaguneb seinakelmeks sisusekelmeks südamekelme ehk seroosne perikard ajukelmed ehk ajukestad
Hiiemets (perekonnanimi)

Hiiemets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Hiiemets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hints. Johannes Hiiemetsa palvel kanti Hiiemets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 108 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). Johannes Hiiemets (1904–1942), eesti vaimulik Krista Piirimäe (endine Krista Piirimets; sündinud 1946), eesti kunstiajaloolane
Indra (perekonnanimi)

Indra on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Indra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pressnikoff (Tallinnas, 1937. aastal). Paul-Otto Indra palvel kanti Indra perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 329 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937). 1. jaanuari seisuga 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kalviste

Kalviste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kalviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ammerdorf, Ammerdorff, Frei, Genika, Hammerdorf, Kentem, Kolbak ja Kranig. Artur Kalviste palvel kanti Kalviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 158 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalviste Eestis 17 mehel ja 16 naisel. Jaan Kalviste (1898–1936), eesti keemik metsavend Valter Kelt (1920–1960) varjas end Ants Kalviste nime all
Kandre

Kandre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kandre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konrad ja Kraus. Viktor-Evald Kandre palvel kanti Kandre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 320 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kandre Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Mare Kandre (1962–2005), eesti päritolu rootsi kirjanik
Kanep (perekonnanimi)

Kanep on eesti perekonnanimi. Kanep (Kannep) on pandud eesnimeks Keila kihelkonnas Harjumaal, Vigala kihelkonnas Läänemaal, Karja ja Pöide kihelkonnas Saaremaal, Kursi, Maarja-Magdaleena, Rannu ja Sangaste kihelkonnas Tartumaal, Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Kanepi, Rõuge ja Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Kanep uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Klevers ja Kulp. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kanep Eestis 35 mehel ja 47 naisel. Konstantin Kanep, Eesti sõjaväelane (1893–1965) Meelis Kanep, Eesti maletaja, suurmeister (1983–) Kanepi
Krishna Leela

"Krishna Leela" on Cheb i Sabbah' teine stuudioalbum, mis anti välja 4. juunil 2002. Album on inspireeritud india usust ja kultuurist.
Hermetism

Hermetism on "Corpus Hermeticumi" järgi ajaloo kogum kreeka ja idamaise päritoluga usulisi, müstilisi, maagilisi ja natuurfilosoofilisi õpetusi, mis tekkisid hellenismi ajal ja olid mõjukad hilisantiigis. "Hermetica" või "Corpus Hermeticumi" nime all on tuntud 2. ja 3. sajandist pärinev kogumik. Seda 18 traktaadist koosnevat kogumikku peeti antiikajal Hermes Trismegistose (= kolm korda suur Hermes = väga suur Hermes), see tähendab Egiptuse tarkusejumala Thotiga samastatud kreeka jumala Hermese ilmutuseks. Traktaatides sisalduvat salaõpetust nimetatakse hermetismiks ning sellel on palju kokkupuutepunkte antiikse gnoosisega. Neid õpetusi vahendas niinimetatud hermeetiline kirjandus. Säilinud kreekakeelsed teosed moodustuvad "Corpus hermeticumi" ("Hermes Trismegistos"). Hermetismis sulandus (peamiselt gnotitsismi, platonismi ja uusplatonismi järgivalt) müsteeriumiusundite ning mütoloogiliste, maagiliste, astroloogiliste, alkeemiliste, naturaalfilosoofiliste ja meditsiiniliste õpetuste sugemeid; keskne oli käsitus, et mikro- ja makrokosmos (see on inimene ja loodus) on sümboolselt identsed. Hermetismi sümboliks peetakse caduceust ehk heeroldikeppi ehk saadikukeppi ehk kerykeionit. See on kahe mao kujutisega kepp, mida kandsid jumalate teadetekandjad Hermes, Iris ja Mercurius. Keskajal oli hermetism peamisi antiikaja loodusteaduslike teadmiste vahendajaid ja arengu soodustajaid (alkeemia, „Puhtuse vennad“, Roger Bacon), ta sattus tihti vastuollu kiriku maailmakäsitusega. Huvi hermetismi vastu elavnes uuesti renessansiajal (Marsilio Ficino 1433–1499, Agrippa Nettesheimist 1486–1535, J. Andreä 1528–1590) ja kestis 18. sajandini. Nüüdisajal leidub hermetismi ilminguid näiteks teosoofias, antroposoofias ja okultismis. Hermetismiga sarnaseid vaateid leidus vanaajast alates ka Indias ja Hiinas. ENE nr 3, 1988, Tallinn, Valgus, lk 372 "Corpus hermeticum" Filippose evangeelium
Valgete põgenemine

Valgete põgenemine (inglise keeles white flight) on põliselanike siirdumine mujale sealt, kus sisserändajate, teisest rassist inimeste või sisserändajataustaga elanike osakaal suureneb. Mõiste valgete põgenemine pärineb 20. sajandi keskpaiga Ameerika Ühendriikidest. Ameerika Ühendriikides seisnes valgete põgenemine 1960. ja 1970. aastatel valgete lahkumises rassiliselt mitmekesisemaks muutunud kesklinnadest äärelinnadesse. From ‘white flight’ to ‘bright flight’ – the looming risk for our growing cities The Conversation Jan Blakeslee. [https://www.irp.wisc.edu/publications/focus/pdfs/foc32a.pdf "White flight" to the suburbs: a demographic approach] Focus, Volume 3, Number 2: Winter 1978-79
Krishna Leela Select (Bhajans)

Krishna Leela Select (Bhajans) on Cheb i Sabbahi EP vinüülplaat, millel on valitud laulud albumilt Krishna Leela. Vinüül anti välja 14. mai 2002. PÕHI LÕUNA
Sternstrahl

Sternstrahl (Rootsis tuntud kui Stiernstråle) oli Rootsist Strängnäsist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Erik Johanssoniga, kes oli XVII sajandi alguses Rootsis Strängnäsi linnakodanik. Tema poeg Tartu ülikooli õigusteaduste professor Johan Eriksson (1607−1686) sai 1652. aastal aadlitiitli ja perekonnanime Stiernstråle (Liivimaal suguvõsa hiljem tuntud kui Sternstrahl). Rootsi rüütelkonda introdutseeriti 1654. aastal. Edaspidi oli suguvõsa seotud Liivimaaga. 1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandi keskpaiku, teistel andmetel 1891. aastal. Johan Stiernstråle (1607−1686), Tartu ülikooli astronoomia- ja füüsikaprofessor, Tartu õuekohtu viitsepresident Magnus Stiernstråle (Sternstrahl) (suri 1734), Rootsi kindralmajor, mõisaomanik Rembert Johann von Sternstrahl (1702−1762), Rootsi sõjakomissar, Vene alampolkovnik, mõisaomanik Peter Burchard von Sternstrahl (1747−1779), assessor, mõisaomanik Liivimaa eesti distrikt: Kirjutajamõis (Kirritoja) (1662−1680ndad pärus-, kuni u 1744 rendivaldus), Kärkna (Falkenau) (1675−1711 pandi-, 1711−u 1721 pärusvaldus) Liivimaa läti distrikt: Ķemere (Kemmershof) (1829–1830), Romeškalns (Romeskaln) (1745−1780), Zelgauska (Selgowsky) (1745−1792), Vietalva (Fehteln) (u 1744−1798) Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932, lk 691 [1]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980), lk 447. Erik Amburgeri andmebaas. Nr 78751 [2]. Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 447. Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. VII kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1932. Lk 691-692 [3]. Engelhardt, Ernst Frhr. von. Auszüge aus den Kirchenbüchern des St. Peterburger Konsistorialbezirks. – Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik 1905 und 1906. Mitau: Gedruckt bei J. F. Steffenhagen und Sohn, 1908. Lk 1-160. Siin: lk 129. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd XIV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2003. Lk 105. Sternstrahli suguvõsa genealoogia
102 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 105 eKr | 104 eKr | 103 eKr | 102 eKr | 101 eKr | 100 eKr | 99 eKr | ► | ►► Aasta 102 eKr oli 102. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCLII (652). Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Marius ja Quintus Lutatius Catulus. Hiinlased vallutasid Kokandi. Quintus Tullius Cicero, rooma poliitik ja väejuht ...