laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Purila tammed

Purila tammed on kaks kaitsealust tamme Rapla maakonnas Rapla vallas Purila külas Purila mõisa lähedal. Puud olid kaitse all 1964-1974 ja uuesti alates 1992. Suurema puu ümbermõõt on 414 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m. Purila tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Purila tammed keskkonnaportaalis
Kensapa õunapuud

Kensapa õunapuud on kaks (üks hävinud) kaitsealust metsistunud aed-õunapuud Rapla maakonnas Rapla vallas Keo külas endise Kensapa talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961. Säilinud puu rinnasümbermõõt on 206 cm ja kõrgus 8 m. Kensapa õunapuud keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kensapa õunapuud keskkonnaportaalis
Õitsemäe õunapuu

Õitsemäe õunapuu (ebatäpselt Õitsemäe metsõunapuu) on kaitsealune metsistunud aed-õunapuu (mitte metsõunapuu) Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kookla külas Õitsemäe talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu ümbermõõt on 313 cm (mõõdetuna 0,7 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m. Õitsemäe õunapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Õitsemäe õunapuu keskkonnaportaalis
Sarapiku pärnad

Sarapiku pärnad (ka Sarapiku mäe pärnad) on 10-13 kaitsealust pärna Harju maakonnas Kuusalu vallas Saunja külas Sarapiku mäel. Puud võeti kaitse alla 1960. Sarapiku pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Sarapiku pärnad keskkonnaportaalis
Kuusalu kiriku põlispuud

Kuusalu kiriku põlispuud on neli kaitsealust põlispuud Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas Kuusalu kiriku ees. Puud võeti kaitse alla 1960. Ühe tähelepanuväärsema hariliku pärna ümbermõõt on 457 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m. Kuusalu kirikuaed Kuusalu kiriku põlispuud keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kuusalu kiriku põlispuud keskkonnaportaalis
Kõlli-Tooma tamm

Kõlli-Tooma tamm on kaitsealune tamm Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa asulas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 355 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18 m. Kõlli-Tooma tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kõlli-Tooma tamm keskkonnaportaalis
Pulga tamm

Pulga tamm on kaitsealune tamm Harju maakonnas Kuusalu vallas Kahala külas Pulga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1960. Puu ümbermõõt on 322 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Pulga tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Pulga tamm keskkonnaportaalis
Daniela Ruah

Daniela Sofia Korn Ruah Olsen (sündinud 2. detsembril 1983 Bostonis) on Portugali-USA näitleja. Tema tuntuim roll on NCIS eriagent Kensi Blye teleseriaalis "NCIS: Los Angeles". Ta oli üks neljast õhtujuhist 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta on abielus kaskadöör David Paul Olseniga ja neil on kaks last. Daniela Ruah'l on heterokroomia: ta vasak silm on helepruuni ja parem musta värvi.
Vaskjala tamm

Vaskjala tamm (ka Kapa tamm, Karjavere tamm) on kaitsealune tamm Harju maakonnas Rae vallas Vaskjala külas Kapa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1960. Puu ümbermõõt on 470 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m. Vaskjala tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Vaskjala tamm keskkonnaportaalis
Rahu tammed

Rahu tammed (ka Kõrtsumardi tammed) on kaks kaitsealust tamme Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Maeru külas Kõrtsu-Mardi talu maal. Puud võeti kaitse alla 1963. Suurema puu ümbermõõt on 432 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Rahu tammed keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Rahu tammed keskkonnaportaalis
Kuralase tamm

Kuralase tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõruse-Metsakülas Kuralase talu alal. Puu võeti kaitse alla 1965. Puu ümbermõõt on 325 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 13 m. Kuralase tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Kuralase tamm keskkonnaportaalis
Minu väike poni

Minu väike poni (inglise keeles My Little Pony) on meelelahutuse ja mänguasjade frantsiis, mille on loonud Ameerika mänguasjadefirma Hasbro. Algselt valmistati vaid ponikujulisi mänguasju, hiljem on lisandunud animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film". My Little Pony eelkäija oli My Pretty Pony, ponikujukesed, mida Hasbro tutvustas 1981. aastal. Ponid olid tehtud plastikust, umbes 25 cm kõrgused ning nad liigutasid kõrvu, vihistasid saba ja pilgutasid ühte silma. Nendele järgnesid väiksemat sorti ponid, kellel olid taguotsal juba sümbolid nagu tänapäevastele My Little Pony'dele kohane. Pärast My Pretty Pony'de kehva läbilööki tõi Hasbro veel turule kuus väiksemat eri värvi ponikujukest My Little Pony nime all. Ponide kogujad nimetavad neid kujukesi esimeseks põlvkonnaks. 1997. aastal tehti ponidele uuendusi. Nimelt olid teise põlvkonna ponidel uued poosid, kalliskividest silmad, pööratavad pead ning nad olid väiksemad, kõhnemad ja neil olid pikemad jalad. Nende müümine lõpetati USA-s 1999. aastal, kuid neid toodeti edasi Lääne-Euroopas müümiseks. Paljud olid tavalised ponid, kuid tehti ka mõned ükssarvikud. 1998. aastal tuli müügile My Little Pony virtuaalse loomakese mäng "My Little Pony: Friendship Gardens". Uuendatud mängulelud, mis tulid müügile 2003. aastal, olid suunatud väiksematele lastele kui eelmised. Kogujad kutsuvad neid kolmandaks põlvkonnaks. Neid ponisid kutsutakse mitteametlikult neljandaks põlvkonnaks. Tegevus võtab aset väljamõeldud paigas nimega Equestria, kus peategelasteks on Videvikusära, Astel, Vikerkaare Sööst, Roosa Pirukas, Õunarüüp, Haruldus ja Võbelus. Mänguasjadele lisandus animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film". Selle ajastu animeeritud sarja edukus tekitas täiskasvanute seas fänkonna.
Pilguse metsõunapuu

Pilguse metsõunapuu on kaitsealune metsõunapuu Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas Pilguse haigla õuel. Puu võeti kaitse alla 1960. Puu rinnasümbermõõt on 186 cm ja kõrgus 9 m. Pilguse metsõunapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Pilguse metsõunapuu keskkonnaportaalis
Põldetaguse tamm

Põldetaguse tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Väike-Pahila külas. Puu võeti kaitse alla 1965. Puu ümbermõõt on 402 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m. Põldetaguse tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Põldetaguse tamm keskkonnaportaalis
Koroljov

Koroljov (vene keeles Королёв) on tööstuslinn Venemaal Moskva oblastis, mis on tuntud kosmoseuuringute keskuse järgi. Asub Kljazma jõe kaldal, 22 km Moskvast kirdes. Linna kohal asus Podlipki küla (alates 1928 alev), mis sai linnaõigused 1938 ning nimetati Kaliningradiks. 1960 liideti Kaliningradiga Kostino linn. 1992 eraldati Jubileinõi linn. 1996 nimetati linn Sergei Koroljovi auks Koroljoviks. 2. juunil 2014 liideti Jubileinõi taas Koroljoviga. 1946. aastal rajati linna Nõukogude raketiinseneri Sergei Koroljovi juhitud uurimiskeskus, millest arenes välja üks maailma suurimaid kosmosetehnoloogia ettevõtteid RKK Energija (Ракетно-космическая корпорация «Энергия» имени С. П. Королёва). Linnas asub ka Venemaa kosmoseagentuuri kosmoselendude juhtimiskeskus (Центр Управления Полетами ehk ЦУП). 133 470 (1979) 159 363 (1989) 171 600 (2005) 174 600 (2008) 175 400 (2009) 183 500 (2010. a. rahvaloendus) Kosmoselendude kontrollkeskus Tänav Koroljovis Maja Tsiolkovski tänaval Q126974795 Koroljovi koduleht
Jaanimardi pärn

Jaanimardi pärn on kaitsealune pärn Rapla maakonnas Rapla vallas Mõisaaseme külas endise Jaanimardi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Puu ümbermõõt on 561 cm (mõõdetuna 0,4 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Jaanimardi pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Jaanimardi pärn keskkonnaportaalis
Sõrumäe männid

Sõrumäe männid on kaitsealused männid Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Sõrumäe külas. Puud võeti kaitse alla 1965. Puid on kokku 20 tükki. Sõrumäe männid keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Sõrumäe männid keskkonnaportaalis
Uruste tamm

Uruste tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihlepa külas Uruste kiriku juures. Puu võeti kaitse alla 1964. Puu ümbermõõt on 465 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m. KLO4000650 Uruste tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) KLO4000650 Uruste tamm keskkonnaportaalis
Ranga kadakas

Ranga kadakas oli kaitsealune kadakas Rapla maakonnas Rapla vallas Lipa külas Ranga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Puu on hävinud. Puu ümbermõõt oli 122 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m. Ranga kadakas keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Ranga kadakas keskkonnaportaalis
Serbia tamm

Serbia tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Valli külas endise Serbia talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Puu ümbermõõt on 382 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Serbia tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 08.05.2018) Serbia tamm keskkonnaportaalis
Armastusega, Simon

"Armastusega, Simon" on 2018. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm, mille režissöör on Greg Berlanti ning stsenaristid Isaac Aptaker ja Elizabeth Berger. See põhineb Becky Albertalli romaanil "Simon vs. homo sapiens'i vandenõu". Peaosades on Nick Robinson, Josh Duhamel ja Jennifer Garner. Armastusega, Simon andmekogus IMDb (inglise)
Uljas Tamm

Uljas Tamm (sündinud 16. juunil 1936) on eesti elektrotehnikateadlane. Ta lõpetas aastal 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal cum laude. TPI (TTÜ) elektroonika kateedri dotsent. TPI (TTÜ) elektroonika kateedri juhataja (1978-1983). TTÜ elektroonika instituudi dotsent (1992-). Teaduskonna dekaan. Fotod TTÜ muuseumi digiteegis "Uljas Tamm külastab Kanada sugulasi" Eesti filmi andmebaas
Iljušin Il-78

Iljušin Il-78 (vene keeles Ильюшин Ил-78; NATO koodnimega Midas) on Nõukogude Liidus konstrueeritud neljamootoriline tankerlennuk. Il-78 on loodud lennuki Il-76MD (Ил-76МД) põhjal ja mõeldud sõjalennukite kütusega tankimiseks nii õhus kui ka maa peal. Il-78 Midas võib tankida üheaegselt 3 lennukit, selleks on paigaldatud kolm Severin / UPAZ PAE välist tankimisseadet. 2 seadet on paigaldatud tiibadele ja 1 lennuki taha. Lennukisisesed kütusepaagid mahutavad 35 tonni kütust. KC-10A Extender Boeing KC-135 Stratotanker
Raplamaa laulu- ja tantsupidu

Raplamaa laulu- ja tantsupidu on Raplamaa erinevas paigus toimuv traditsiooniline üritus, kus esinevad tantsijad, lauljad, võimlejad ja pillimängijad üle maakonna. Lisaks kunstilisele ning kultuurilisele väärtusele on laulu- ja tantsupeol ka kogukonda koondav roll. See on osa kultuuripärandist ning on ka lisatud Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse. Praeguseks on toimunud Raplamaa laulu- ja tantsupeod Raplas, Märjamaal, Kohilas, Vana-Vigalas ja Mahtras. 2018. aastal toimus Raplamaa laulu- ja tantsupidu "Üle Õue Õunapuu" 10. juunil Raplas Tammemäel. Praeguste Rapla maakonna laulu- ja tantsupidude traditsiooni eelkäijaks peetakse Rapla rajooni rahvakunstiõhtut, mis toimus esimest korda 1953. aastal Kohilas. Rapla maakonna praegusel territooriumil on toimunud laulu- ja tantsupidusid ka varem, kuid need toimusid Harjumaa koosseisu kuuludes. Jane Kalajärv (2012). "Raplamaa laulu- ja tantsupidu". Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.05.2018. Vaadatud 9.05.2018. Silvi Ojamuru (2018). "Raplamaal valmistutakse korraga kaheks laulu- ja tantsupeoks". Raplamaa omavalitsuste liit. Vaadatud 9.05.2018.
Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia

Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia on tunnustus, mis antakse igal aastal ühele silmapaistvale Tartumaa rahvatantsujuhile. "Helju Mikkeli nimeline Tartumaa rahvatantsupreemia". Tartumaa Rahvatantsujuhtide Liidu koduleht. Vaadatud 09.05.2018.
Viljandi reoveepuhasti

'Viljandi reoveepuhasti (ka Kösti reoveepuhasti) on Viljandi linna reoveepuhasti. Puhasti avati 21. septembril 2005. Puhasti läks maksma 99,2 miljonit krooni. Puhasti suubla on Tarnakraav, samuti on sinna suunatud avariiülevoolu väljalask. Homme avatakse Viljandis reoveepuhasti. Virumaa Nädalaleht Online (vaadatud 08.05.2018). "Viljandi linna ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arendamise kava aastateks 2015 – 2027" (PDF). Elektrooniline Riigi Teataja. 2015. Vaadatud 09.05.2018. Viljandi reoveepuhasti keskkonnaportaalis
Roiupalu õpperada

Roiupalu õpperada on õpperada Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas. Raja pikkus on 2,5 km. Rada jääb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealale. Vaatamisväärsusi: Sõnajalamägi Palanumägi Linasoo Kunnimägi korgikuusk (krokodillikuusk) rekordmänd ohvrikivi Hatiku oja Ahja jõgi. https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/puhkealad/kiidjarve-kooraste-puhkeala/1478 (vaadatud 08.04.2018) Õpperajast RMK hallataval kodulehel
Euroopa kultuuripärandi aasta

Euroopa kultuuripärandi aasta on 2018. aastal tähistatavaks valitud Euroopa aasta, mille eesmärk on tuua esile Euroopa kultuuri ning pöörata suuremat tähelepanu kultuuripärandile. Euroopa kultuuripärandi aastale pühendatud eestikeelne koduleht Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 Muinsuskaitseamet
Külvandu luitestik

Külvandu luitestik (ka Külvandu rannikuluited; kohalikus keelepruugis Suur selg ja Väike selg) on luitestik (rannikuluited) Harju maakonnas; jäävad Kõrvemaa maastikukaitsealale[viide?]. Need luited olid Balti jääpaisjärve rannikuluited. http://www.eklvl.ee/rummusaare/vaatamisvaarsused/ (vaadatud 08.05.2018)
1121

1121. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1116 1117 1118 1119 1120 - 1121 - 1122 1123 1124 1125 1126 ... ... ...
Paunküla hüdromeetriajaam

Paunküla hüdromeetriajaam oli hüdromeetriajaam Harju maakonnas Kose vallas Paunkülas Pirita jõel. Jaam avati 1. oktoobril 1941 ja suleti 31. detsembril 1986. Paunküla hs. hüdromeetriajaam Paunküla hüdromeetriajaam keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Paunküla hüdromeetriajaam keskkonnaportaalis
Soovälja K-1 puurauk

Soovälja K-1 puurauk (ka K-1 puurauk) on puurauk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla meteoriidikraatri keskosas. See on Eesti sügavaim puurauk (815,2 m). Puurauk on Kärdla kihistu stratotüüp. http://geokogud.info/locality/1230?id=1230&lang=et[alaline kõdulink] (vaadatud 09.05.2018) "Eesti põuest pool (p)uurimata". Loodusesõber. Nr. 3/2012. Vaadatud 9. mai 2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend) Puurauk Eesti geokogude infosüsteemis
1122

1122. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1117 1118 1119 1120 1121 - 1122 - 1123 1124 1125 1126 1127 Pierre Abélard kirjutas teose "Jah ja ei". 23. september - Saksa-Rooma keiser Heinrich V ja paavst Calixtus II sõlmivad Wormsi konkordaadi, millega lõpetati Investituuritüli. Friedrich I Barbarossa, Saksa-Rooma keiser ...
Riigi Ilmateenistus

Riigi Ilmateenistus on Keskkonnaagentuuri alluvuses tegutsev üksus, mis täidab oma eelkäija (Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut) ülesandeid. Teenistus loodi pärast Keskkonnaagentuuri asutamist 1. juunil 2013. Teenistuses on kolm osakonda: prognoosmudelite, ilmaprognooside ja ilmavaatluste osakond. Eesti meteoroloogide loend Keskkonnagentuur http://www.ilmateenistus.ee/ilmateenistus/kontakt/ (vaadatud 08.05.2018) https://web.archive.org/web/20180509124302/http://www.keskkonnaagentuur.ee/sites/default/files/kaur_struktuur.jpg (vaadatud 08.05.2018) Riigi Ilmateenistuse koduleht
Soomaa suurvesi

Soomaa suurvesi on iga-aastane nähtus (suurvesi) Soomaa maastikurajoonis. See on Soomaa tuntumaid vaatamisväärsusi, mida kutsutakse ka viiendaks aastaajaks. Üleujutused tekivad enamasti kevaditi kiire lumesulamise ja jäämineku ajal. Sakala kõrgustiku lumeveed, mis valguvad Soomaale suuremate jõgede kaudu, ei mahu enam jõesängidesse ja ujutavad üle madalad tasandikud. Üksnes Halliste jõe kaudu pääseb vesi liikvele. Veetase võib olla keskmisest 5 m kõrgem. Päevas võib vesi tõusta kuni 1 m. Suurimate üleujutuste ajal võib vee all olla Võrtsjärve-suurune ala. 1927. aastal rajati Riisale veemõõdujaam eesmärgiga uurida üleujutuste tekkepõhjuseid ja mõjusid. Selleks paigaldati jõekaldasse betoonpostid, mille abil mõõdeti kolm korda päevas veeseisu. Üleujutuste ajaks rajatakse veematkatrassid, mis pakuvad veesõidukiga liiklejatele head ülevaadet üleujutatud alast. Talvel pakuvad jäätunud veteväljad võimalusi uisutamiseks ja tõukekelgutamiseks. Suurvesi Soomaal aprillis 2010 Suurvee tõttu suletud sõidutee aprillis 2011 Üleujutatud sõidutee aprillis 2010 Tõramaa puisniit talvel, 19. jaanuar 2020 Kaldur, Marko (2016). Avasta Soomaa. Tänapäev.
Mai Lumiste

Mai Lumiste (õieti Maie-Lea; kuni 1935. aastani Maie-Lea Spirka; 23. juuni 1932 Narva – 12. jaanuar 1985 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane ja muinsuskaitsja. Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Õppis Narva 3. algkoolis ja Tallinna 28. 7-klassilises koolis, 1950. aastal lõpetas Tallinna 10. Keskkooli. Pärast I. Repini nimelise Kunstiinstituudi lõpetamist Leningradis kunstiteooria ja -ajaloo erialal 1955. aastal oli kogu tema edasine elu ja töö seotud Tallinnaga. Kaitses 1975 kunstiteaduse kandidaadi väitekirja "Eesti maal ja skulptuur 16. sajandi ja 17. sajandi I poolel". Töötanud mõnda aega Kunstimälestiste Kaitse Inspektsioonis, täiendas ta end Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi aspirantuuris, mille lõpetas 1965. Samast aastast töötas Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses. 1978. aastast oli Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudi Tallinna osakonna peaspetsialist. Tema peamine uurimisala oli Eesti renessansi- ja barokiajastu kunst. Ta oli ligi 15 aastat tegev Niguliste kiriku arhitektuurilis-ajaloolisel uurimisel ja rekonstrueerimisel. Tema juhtida olid ka Pühavaimu kiriku restaureerimistööd. Kirjutanud rohkesti artikleid ja uurimusi, sealhulgas "Tallinna Surmatants" (1976), artiklid albumis "Madalmaade maalikunst XV–XVIII sajandil" ja koguteoses "Eesti kunsti ajalugu" (1975). 1978 – Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 1980 – sama teose eest Nõukogude Eesti preemia 1991 – Kristjan Raua preemia (postuumselt) (1990. aastal kirjastuses Kunst ilmunud monograafia "Niguliste kirik" eest, koos Rasmus Kangropooliga) Tema abikaasa oli arhitektuuriajaloolane Rasmus Kangropool. Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. 1996. Lk 282. "Järelhüüe Mai Lumistele". Sirp ja Vasar, nr. 3,. 18. jaanuar 1985. Vaadatud 9.05.2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link) "Mai Lumiste" (nekroloog). Sirp ja Vasar nr 3, 18. jaanuar 1985. Lk 15 Jevgeni Kaljundi. "Mai Lumiste (23. mai 1932 – 12. jaanuar 1985) loominguline pärand". // Kunstiteadus. Kunstikriitika 6. Kunst. Tallinn 1986. Lk 291–298 Евгений Кальюнди. "О творческом наследии Май Лумисте". Lk 313–314 Jewgeni Kaljundi. "Das wissenschaftliche Erbe von Mai Lumiste". Lk 338 Jevgeni Kaljundi. "Lumiste, Mai, kunstiajaloolane". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 282–283 Mari-Liis Paaver. "Mai Lumiste ja tema aeg". Sirp nr 39, 19. oktoober 2012. Lk 22 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Kulgu kanal

Kulgu kanal on kanal Ida-Viru maakonnas Narvas. Kanali pikkus on 3,9 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km². Kulgu kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kulgu kanal keskkonnaportaalis
1123

1123. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1118 1119 1120 1121 1122 - 1123 - 1124 1125 1126 1127 1128 ... ... Omar Hajjam, pärsia poeet, matemaatik ja astronoom
Kõrgessaare kanal

Kõrgessaare kanal on kanal Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare asulas. Kanali pikkus on 0,5 km. Kanal saab alguse Kirikulahest ja suubub merre. Kõrgessaare kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 22.04.2018) Kõrgessaare kanal keskkonnaportaalis
Palu kanal

Palu kanal on kanal Valga maakonnas Otepää vallas. Kanali pikkus on 1,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km² Palu kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Palu kanal keskkonnaportaalis
Räägu kanal

Räägu kanal (ka Uusjõgi) on kanal, mis ühendab Endla järve, Sinijärve ja Põltsamaa jõge. Kanal asub Järva ja Jõgeva maakonnas. Selle pikkus on 5,2 km, valgla suurus 66,2 km². 1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (Suurkraav ehk Uusjõgi) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke (ühinemiskoht veidi enne Jõeküla) ning rajada Endla järve otse Põltsamaa jõega ühendavale Nava jõele tammi. Loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30 cm. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks. Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et enamik Endlast ja kogu Sinijärv kadus ning vool vanas Põltsamaa jõe sängis aeglustus tunduvalt. Jõgi hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest vana jõeharu kaudu. Räägu kanalis voolav veehulk on sellega võrreldes tühine ja võib pärineda Endla järve suubuva Mustjõe ja kraavide veest. Räägu kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Helmut Joonuks. Põltsamaa jõgi. Tallinn, 1981. Lk 36–39 Katrin Möllits (1997). Endla ja ta sõsarjärved. Eesti Loodus, 10/1997 Räägu kanal Eesti looduse infosüsteemis Sinijärve pais sai kalatrepi. Vooremaa 10.10.2005 Räägu kanal keskkonnaportaalis
Poldrikanal

Poldrikanal (ka Perasoonetsa kanal) on kanal Põlva maakonnas Räpina vallas Linte ja Tooste külas. Kanali pikkus on 7,4 km. Kanali valgla suurus on alla 17,6 km² Poldrikanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Poldrikanal keskkonnaportaalis
Purdi kanal

Purdi kanal (ka Pärnu-Jägala kanal) on kanal Järva maakonnas Paide linna haldusalas. Kanali pikkus on 4,3 km. Kanali valgla suurus on 10,6 km². Purdi kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Purdi kanal keskkonnaportaalis
Aavoja–Kaunissaare kanal

Aavoja–Kaunissaare kanal (ka Aavoja–Jägala kanal) on kanal Harju maakonnas Anija vallas. Kanal on osa Tallinna veevarustussüsteemist. Kanali pikkus on 2,4 km. Kanali valgla suurus on üle 25 km². Aavoja-Kaunissaare kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Aavoja-Kaunissaare kanal keskkonnaportaalis
Raudoja–Aavoja kanal

Raudoja–Aavoja kanal (ka Soodla–Aavoja kanal) on kanal Harju maakonnas Anija vallas. Kanal on osa Tallinna veevarustussüsteemist. Kanali pikkus on 9 km. Kanali valgla suurus on üle 16,9 km². Raudoja-Aavoja kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Raudoja-Aavoja kanal keskkonnaportaalis
1124

1124. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad Aastad: 1119 1120 1121 1122 1123 - 1124 - 1125 1126 1127 1128 1129 ... ... Aleksander I, Šotimaa kuningas 13. detsember – Calixtus II, paavst
Konsu kanal

Konsu kanal (ka Raudi-Konsu kanal) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Kanali pikkus on 1,9 km. Kanali valgla suurus on 1,3 km². Raudi kanal Konsu kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Konsu kanal keskkonnaportaalis
Raudi kanal

Raudi kanal (ka Raudi jõgi) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. See saab alguse Viru kaevandusest ja see suubub Konsu külas Peen-Kirjakjärve. Kanali pikkus on 24,1 km ja valgla pindala 72 km². Konsu kanal Raudi kanal. Keskkonnaregister, vaadatud 28.04.2022. Raudi kanal keskkonnaportaalis
Prandi I kanal

Prandi I kanal on kanal Järva maakonnas Türi vallas Mäekülas ja Rikassaare külas. Kanali pikkus on 1,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km². Prandi II kanal Prandi I kanal keskkonnaportaalis (vaadatud 09.05.2018) Prandi I kanal keskkonnaportaalis