laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Seisund

Seisund ehk olek (saksa keeles Zustand) on entiteedi ajutiste omaduste komplekt. Mudelis iseloomustatakse seisundit sageli etteantud parameetrite väärtustega. Seisundi muutumine on protsess. Füüsikalise süsteemi seisund hõlmab tema kõiki füüsikalist huvi pakkuvaid muutlikke omadusi mingil hetkel. Süsteemi seisund, mida on võimalik vaadelda, määratleb kõiki "vaadeldavaid" omadusi ja lubab selle abil teha ennustusi kõigi mõõdetavate füüsikaliste suuruste kohta. Kui need suurused on sõltuvuses (nagu näiteks termodünaamikas), piisab sellest, kui esitada kindel valik suurusi, millega on võimalik süsteemi seisundit kindlalt määratleda. Kitsamas mõttes võibki sellisel juhul seisundi all mõista füüsikaliste suuruste miinimumhulka, mida teades on võimalik arvutada süsteemi muude vaadeldavate suuruste väärtusi. Füüsikaline süsteem võib olla eri seisundites. Vaadeldava süsteemi võimalike seisundite hulk moodustab faasiruumi. Füüsika harudes määratletakse seisundit erinevalt: klassikalises mehaanikas on liikuva keha seisund määratletav asukoha ja impulsi abil; klassikalises mehaanikas on seisva keha seisund määratletav asukoha ja raskuskeskme impulsi, keha orientatsiooni ning pöördeimpulsi kaudu ümber raskuskeskme; paljude massipunktidega klassikalises statistilises mehaanikas on seisund (täpsemalt mikroseisund) määratletav iga üksiku massipunkti asukoha ja impulsi abil; termodünaamikas on seisund määratletav makroskoopiliste suuruste nagu maht, rõhk, temperatuur, sisemine energia, magnetiseeritus, mille abil on võimalik arvutada süsteemi seisundite erinevusi kõigi teiste makroskoopiliste suuruste puhul. füüsikalises keemias on seisund määratletav nii termodünaamiliste suuruste kui ka erinevate ainete massiosade abil; elektromagnetilise välja seisund on määratletav välja elektrilise ja magnetilise tugevuse abil igas välja punktis ja ajavahemikus; kvantmehanikas on seisund määratletav seisundivektori abil; kvantstatistikas on osakeste süsteemi seisund määratletav kõigi võimalike üksikseisundite koondite klasside (Besetzungszahl, Klasseneinteilung, Data binning) abil. Tehniliste süsteemide puhul, eeskätt aga juhtimissüsteemide teoorias, kasutatakse terminit olek (inglise k. state), mida kirjeldatakse olekumuutujatega (state variables). agregaatolek "State variables".
Old Man of the Lake

Old Man of the Lake ('järvevanamees') on suur puutüvi Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis Crater Lake'i rahvuspargis asuvas Kraatrijärves (Crater Lake), mis on vähemalt aastast 1896 vertikaalselt ringi hulpinud. Tänu külmale veele on puu üsna hästi säilinud. Tüvi on umbes 9 m pikk ja selle läbimõõt on 60 cm. Üle veepinna ulatub tüvest 120 cm. Arvatavasti on tegu tsuugaga. Tüve veealusel osal kasvab vesisammal; see on ka ainuke paik järves, kus veepinna lähistel sammal kasvab. Fairbanks, C.W. "The Crater Lake Community". Nature Notes from Crater Lake National Park, vol. XIX (1953).
Mazama vulkaan

Mazama vulkaan ehk Mazama mägi on kustunud vulkaan, mis asub Crater Lake'i rahvuspargis Oregoni osariigis Ameerika Ühendriikides. Vulkaani kaldeeras asub Crater Lake ('kraatrijärv'). Vulkaani kõrgus on 2487 meetrit.
Me kõik jääme vanaks

"Me kõik jääme vanaks" on Getter Jaani kolmas singel albumilt "Rockefeller Street". Laulu helilooja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 30. oktoobril 2011, loos mängib elektrikitarri Mihkel Raud. Telesaate "Tantsud tähtedega" viienda hooaja neljandas saates tantsisid Getter Jaani ja Ott-Sander Palm uuest singlist spetsiaalselt tantsusaateks kohandatud rumbaversiooni järgi. Getter Jaani peab seda oma kindlaks lemmikuks kevadel ilmunud albumilt "Rockefeller Street". Laul on pühendatud tema vanavanaemale. "Me kõik jääme vanaks" tuli Raadio 2 iga-aastasel "Aastahiti" auhinnagalal 2011. aastal kodumaiste lugude seas neljandale kohale. "Me kõik jääme vanaks" (koos Mihkel Rauaga) – 4:40 Getter Jaani uus singel "Me kõik jääme vanaks" moonwalk.ee. Vaadatud 31.10.2011. Ilmus Getter Jaani uus singel "Me kõik jääme vanaks"[alaline kõdulink] delfi.ee Vaadatud 31.10.2011. Getter Jaani: vanavanaema õpetas, et iga pai ja kallistus on hindamatu väärtusega ravim ohtuleht.ee Vaadatud 02.11.2011. R2 Aastahitt 2011 on Ewert and The Two Dragonsi "Good Man Down" elu24.ee Vaadatud 07.01.2012. Elmari Top 10 nädal 49 elmar.ee. Vaadatud 03.12.2011. Sky Plus Top 40: 5. nädal skyplus.fm. Vaadatud 06.02.2012. Eesti Top 40 (1. nädal) uuno.ee. Vaadatud 07.01.2012. Uuno Chart (51. nädal) uuno.ee. Vaadatud 28.12. 2011.
Grammofon (laul)

"Grammofon" on Getter Jaani teine singel EP-lt "Parim päev". Laulu looja on Sven Lõhmus. Singel anti välja 4. juunil 2010. Retrostiilis lugu räägib vinüülplaatidest ning selles on kasutatud palju 1980. aastate tantsumuusikast tuntud heliefekte.
Iva tänav

Iva tänav on tänav Tallinnas, mis asub Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Iva tänav algab Kadaka teelt ja lõpeb tupiktänavana. Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal. Aadressil Iva 8 asub endise Marienheimi suvemõisa puitelamu koos abihoonega. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Kadaka tee 78d kinnistu ja lähiala detailplaneeringu kehtestamine Mustamäe linnaosas. Tallinna Linnavolikogu 14.05.2009 otsus number 98. Tallinna Õigusaktide andmebaas
Põgenen

"Põgenen" on Koit Toome teine singel albumilt "Kaugele siit", kus teeb kaasa ka Birgit Õigemeel. Laulu viisi on loonud Koit Toome ja sõnad Vahur Valgmaa. Singel ilmus 11. jaanuaril 2010. Looga osaleti konkursil Eesti Laul 2010, kuid edasi ei saadud. Küll aga võitis see laul konkursi Reporteri Eurolaul 2010. Koit Toome on öelnud, et algselt ei plaaninud ta uuele plaadile teha ühtegi duetti, kuid Birgit andis sellele loole nii palju juurde, et ainuõige valik oli see duetina salvestada. Stuudios kohtuti 31. detsembril, et lugu proovida. Birgit Õigemeele sõnul võttis ta rõõmuga vastu Toome kutse tema uuel plaadil kaasa teha. "Koit on kahtlemata üks Eesti arvestatavamaid meeslauljaid ning mul on väga hea meel, et ta just minu duetipartneriks valis," kommenteeris Õigemeel. "Põgenen" (originaalversioon) – 3.05 "Põgenen" (I.M.T.B Remix) – 5.40 Koit Toome uuel singlil teeb kaasa Birgit Õigemeel elu24.ee. Vaadatud 31.10.2011.
Peeter Kohandi

Peeter Kohandi (enne eestistamist Peeter Koch; 7. aprill 1908 Aru vald, Nõo kihelkond – 22. jaanuar 1966 Jämaja) oli eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, oli Üliõpilasseltsi Liivika liige. Prooviaastal oli ta Koeru, Ambla ja Tapa Jakobi koguduses. Ordineeriti 16. juulil 1933 õpetajaks. Ta oli aastatel 1933–1934 Järva praostkonna vikaarõpetaja ja 1934–1944 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1949 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1946–1947 Nõo ja Kambja kogudust. Aastatel 1950–1954 oli ta Nõo ja Kambja koguduse õpetaja. Aastatel 1954–1958 oli ta Sangaste ja Laatre koguduse hingekarjane. Aastatel 1958–1959 teenis ta Viru-Jaagupi, Koeru, Kihelkonna ja Kärla kogudust. Aastatel 1960–1966 oli ta Anseküla ja Jämaja koguduse õpetaja. Peeter Kohandi hukkus Jämajas majapõlengus ning on maetud Nõo kalmistule. Peeter Kohandi vend Elmar Kohandi oli eesti arst. http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1927 Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Ilmamaa, Tartu, 2011 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Rita Puidet. Rahutu hingega kirikuõpetaja Peeter Kohandi Eesti Kirik 16. aprill 2011 Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 1. osa Eesti Kirik 8. veebruar 2012 Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 2. osa Eesti Kirik 15. veebruar 2012 Andres Jaeger. Mälestusi Peeter Kohandist 3. osa Eesti Kirik 22. veebruar 2012
Iialgi

"Iialgi" on eesti ansambli Violina neljas singel albumilt "Maagiline", kus teeb kaasa ka Birgit Õigemeel. Loo viisi ja sõnad on kirjutanud Timo Vendt, Mihkel Mattisen ja Kerli Kõiv. Laul on välja antud 2010. aasta mais. "Oleme väga rõõmsad, et Kerli soovis oma panuse anda just meie singlile, üldjuhul ta ju eesti artistidele lugusid ei kirjuta," kommenteerisid Violina tüdrukud. "Tunnistan ausalt, et kui mulle tehti ettepanek loos osaleda, suhtusin sellesse üsna kahtlevalt. Mul oli just välja tulnud duett Koit Toomega ja järjekordne ühistöö ei tundunud hetkel õige. Kui aga lugu kuulsin, otsustasin siiski kaasa lüüa ja praegu tean kindlalt, et tegin ainuõige otsuse. Koostöö Violinaga oli väga meeldiv ning aitäh Kerlile, kes väga hea loo kirjutas," ütles Birgit Õigemeel. "Kuuldes lugu esmakordselt, oli kohe selge, et nii heale loole peab olema ka väga hea esitaja ning super, et Birgit oli nõus oma hääle meile andma," lisab Violina kolmik. "Iialgi" (koos Birgit Õigemeelega) - 3.36 Kuula: Violina, Birgit Õigemeele ja Kerli Kõivu koostööst sündis singel "Iialgi" publik.delfi.ee. Vaadatud 31.10.2011
Kassi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kassi tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Kassi tänav algab Kadaka teelt ja lõpeb tupiktänavana. Tänava nimi võeti kasutusele 2003. aastal. Nime valimisel peeti silmas, et tänav asub endise Kassi talu maa-alal. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Tallinn saab Kassi ja Hoburaua tänava. DELFI, 24. september 2003
Toksigeensus

Toksigeensus on mikroobi omadus produtseerida eksotoksiine ja endotoksiine. "Infektsioonihaiguste patomorfoloogia". Vaadatud 29.10.2011.
Toksilise šoki sündroom

Toksilise šoki sündroom ehk tampoonišokk (ka toksiline šokksündroom, ingl. k. toxic shock syndrome) on raske seisund ja haigus, mida põhjustavad verre sattumisel bakterite, nagu Staphylococcus aureuse ja Streptococcus pyogenese toksiinid (bakteri elutegevuse käigus toodetav mürkaine) . "Meditsiinisõnastik" 773:2004. "Terviseportaal". Dr. Ülle Kadastik. Vaadatud 29.10.2011.
August Ein

August Eduard Ein (20. august 1893 Kiltsi, Väike-Maarja kihelkond – 17. detsember 1986) oli eesti vaimulik. Ta löpetas aastal 1916 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1916–1917 arstiteadust ja ajalugu ning aastatel 1918 ja 1920–1922 usuteadust. Ta osales aastatel 1918–1920 Vabadussõjas. Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 16. septembril 1923 õpetajaks. Ta oli aastatel 1923–1944 Võnnu Jakobi koguduse õpetaja, olles aastatel 1935–1945 veel Valga praostkonna praost. Aastatel 1945–1946 teenis ta Nõo ja Kambja kogudust. Aastatel 1946–1954 oli ta vangilaagris ja sunnitööl. Aastatel 1955–1976 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. August Ein suri aastal 1986 ja ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule. http://www.htg.tartu.ee/?sub=lennud&aasta=1916 Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Ilmamaa. Tartu 2011 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR. Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tsensor

Tsensor on ametnik, kelle ülesandeks on trükkimiseks mõeldud teoste, ajakirjanduse ning tele- ja raadiosaadete avalikustamise eelne või järgne läbivaatus ehk tsensuur eesmärgiga piirata riiklikult mittesoovitava info levikut. Tänapäeva demokraatlikes riikides tsensuuri ei ole. Samas on tsensoreid rakendatud suure osa vältel inimkonna ajaloost, samuti on demokraatlikud riigid kasutanud mitmesuguseid tsensuuri vorme sõjatingimustes. Eesti kultuuriloos on tsensorid mänginud korduvalt tähtsat rolli. Vene keisririigis töötas tsensorina mitu Eesti kultuuritegelast (nagu Jaan Jõgever), kes aitasid kaasa isamaaliste raamatute ja ajalehtede trükkipääsemisele, andes autoritele ja ajakirjanikele nõu, kuidas tekste tsensuurist läbipääsemiseks viimistleda ja ümber sõnastada. Tsensorite mõju aitas muuta tollast eesti rahvuslust avalikult venemeelsemaks ja saksavaenulikuks. Eesti Vabariigis põhiseaduste järgi trükitoodete tsensuuri ei olnud. Vabadussõja ajal kehtis sõjatsensuur ja 1933. aastal kehtestas Jaan Tõnissoni valitsus seoses kogu riigis kaitseseisukorra kehtestamisega trükitoodete eelkontrolli, mida teostasid kontrollametnikud. 1935. aasta kinoseadusega kehtestati filmitsensuur, mida teostas filmiinspektor.
Tsensor (täpsustus)

Tsensor on eri aegadel ja riikides tähendanud mitut eri funktsioonidega ametiisikut: tänapäeval on tsensor ametnik, kes jälgib ja piirab massiteabekanalites levitatavat informatsiooni; Vana-Roomas oli tsensor ametnik, kes korraldas tsensust ja juhtis avalikke infrastruktuuriprojekte.
Raunkiæri eluvormiliigitus

Raunkiæri eluvormiliigitus ehk C. Raunkiaeri eluvormide klassifikatsioon (ka Raunkiæri süsteem) on botaanik Christen C. Raunkiæri poolt välja töötatud kõrgemate taimede liigitus eluvormideks, põhinedes taimede uuenemispungade olemasolul ja paiknemisel ebasoodsate aastaaegade ehk kriitiliste eluperioodide (külma talve, põuase suve) üleelamiseks. Pungades on varjul taime kõige õrnemad osad – kasvukuhikud. Hilisemad autorid on süsteemi täiendatud. Raunkiæri süsteemi põhirühmad (eluvormid) on fanerofüüdid, kamefüüdid, hemikrüptofüüdid, krüptofüüdid ja terofüüdid. Viktor Masing jt, "Botaanika õpik kõrgkoolidele", III. osa, lk 190, Tallinn, Valgus, 1979
John McTaggart Ellis McTaggart

John McTaggart Ellis McTaggart (sünninimi John McTaggart Ellis; 3. september 1866 London – 18. jaanuar 1925 London) oli briti filosoof, üks briti idealistidest. Tema vanemad olid Francis ja Caroline Ellis. Tema emapoolse vanaonu Sir John McTaggarti päranduse tingimuse järgi võttis perekond perekonnanimeks "McTaggart". Aastal 1870 isa suri. Ta õppis ja õpetas Cambridge'i Ülikoolis. Ta oli 20. sajandi alguses juhtiv Hegeli uurija Inglismaal ning Bertrand Russelli ja George Edward Moore'i õpetaja. Hiljem arendas ta välja omaenda väga originaalse metafüüsikasüsteemi, mille ta avaldas kaheköitelises teoses "The Nature of Existence" (1921, 1927). Kõige kuulsam osa sellest süsteemist on argument aja mittereaalsuse kasuks, kuid ta eitas ka materiaalsete objektide ja ruumi reaalsust. Lähtudes hegellikust absoluutsest idealismist, jõudis ta õpetuseni, mille järgi kogu reaalsus on vaimne (spirituaalne), hing on surematu ning hingede vahel on otsesed armastussuhted. Oma kuulsas artiklis "The Unreality of Time" (1908) väitis ta, et me tajume aega illusoorselt ning aeg on ainult ideaalne. Ta võttis kasutusele aja a-seeria ja aja b-seeria mõiste kahe erineva viisi kohta, kuidas aega saab korrastada. Aja a-seeria vastab meie tavaarusaamale minevikust, olevikust ja tulevikust. Aja a-seeria alla käivad sellised väited nagu "X leidis aset minevikus", "X leiab aset praegu", "X leiab aset tulevikus". Seevastu aja b-seerias asetatakse sündmused kronoloogilisse järjekorda, lähtudes suhetest "X leidis aset enne Y-i", "X leidis aset Y-iga samal ajal" ja "X leidis aset pärast Y-i". McTaggart väitis, et ükski täielik ajateooria ei saa läbi ilma aja a-seeriata, kuid aja a-seeria sisaldab vastuolu. "Some Dogmas of Religion" ("Mõned religioonidogmad"; 1906) "Studies on the Hegelian Dialectic" ("Uurimused Hegeli dialektikast"; 1896) "The Unreality of Time" ("Aja mittereaalsus"; artikkel; 1908) "The Nature of Existence" ("Eksistentsi loomus", 2 köidet 1921, 1927) John McTaggart Ellis McTaggart. Aja ebareaalsus. – Akadeemia, 2003, nr 5, lk 939–957, tõlkinud Anto Unt. Veiko Palge. McTaggarti ajaparadoksist ja selle tõlgendustest. – Teaduslugu ja nüüdisaeg IX, 1994, lk 194–204.  John McTaggart Ellis McTaggart – alliktekstid Vikitekstides Studies in the Hegelian Logic (1896)
Eriolukord

Eriolukord on loodusõnnetuste ja katastroofide korral ning nakkushaiguste tõkestamiseks riiklikult kehtestatav erikord. Riigikohtu endise esimehe Rait Maruste sõnul on eriolukord üldmõiste, mis võib jaguneda üksikmõisteteks nagu hädaolukord, erakorraline olukord (ka erakorraline seisukord), piiramisolukord, sõjaolukord (sõjaseisukord) vms. Selline liigitus, eriolukorra liikide puhul kasutatavad meetmed ja erivolitused on eri riikide õigusaktides erinevalt määratletud. Eestis saab eriolukorra välja kuulutada ainult valitsus. Eriolukorra tingimused ja sellega seotu on Eestis koondatud hädaolukorra seadusse. Eesti valitsus kuulutas esimest korda eriolukorra välja 12. märtsil 2020 seoses koroonapandeemiaga. Algselt 1. maini kehtestatud eriolukorda pikendati 17. maini. Erakorraline seisukord Sõjaseisukord Loodusõnnetus Ökoloogiline katastroof Eriolukorra seadus Riigi Teataja TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Rait Maruste Eriolukord parlamentaarses riigis ERR, 03.04.2020 "Hädaolukorra seadus ptk 4 Eriolukord". eRT. Vaadatud 13.03.2020. Valitsuse korraldus eriolukorra väljakuulutamiseks. ERR, vaadatud 14.03.2020 "Uue Eesti esimene eriolukord" ERR, 13. märts 2020
A-Rosa Luna

A-Rosa Luna on neljatekiline Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2005. aastal. Alates 2005. aastast kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Lunat Saksa lipu all Lyoni sadamast 8- ja 12-päevastel kruiisidel Prantsusmaa jõgedel Rhône'i- ja Saône'i-äärsete linnade vahel. Pärast veeskamist pole A-Rosa Luna kodusadamas Rostockis enam olnud. Jõereisilaevade loend A-ROSA: Luna (saksa keeles) A-Rosa Luna (saksa keeles) A-Rosa Luna (inglise keeles) Laev A-Rosa kodulehel
A-Rosa Stella

A-Rosa Stella on neljatekiline Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2005. aastal. Alates 2005. aastast kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Stellat Saksa lipu all Lyoni sadamast 6- ja 8-päevastel kruiisidel Prantsusmaa jõgedel Rhône'i ja Saône'i äärsete linnade vahet. Kodusadamas Rostockis pärast valmimist A-Rosa Luna enam ei olnud. Jõereisilaevade loend A-ROSA: Stella (saksa keeles) A-Rosa Stella (saksa keeles)
Karsti tänav

Karsti tänav on tänav Tallinna Mustamäe linnaosa Kadaka asumis. Karsti tänav algab Kadaka puiestee ja Mäepealse tänava ristmikult ning lõpeb tupiktänavana. Tänava nimi võeti kasutusele 2006. aastal. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Tänavanime määramine Mustamäe linnaosas. Tallinna Linnavalitsus 1. november 2006 otsus number 38. Tallinna Õigusaktide andmebaas
Lehtri tänav

Lehtri tänav on tänav Tallinnas, mis asub Mustamäe linnaosas Kadaka asumis. Lehtri tänav algab Kadaka puiesteelt. Tänava nimi võeti kasutusele 2007. aastal. Nime valik on põhjendatud asjaoluga, et tänav meenutab lehtrit. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Maria-Elisa Rannajõe. Tallinn saab juurde Lehtri ja Rehe tänava. Eesti Päevaleht, 18. september 2007
Edward Morgan

Edward Morgan (5. aprill 1906 London – 22. november 1952 Wellington) oli Uus-Meremaa poksija. Ta sündis Inglismaal ning oli 1-aastane, kui ta vanemad kolisid Uus-Meremaale. Morgan võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Morgan poksis septembrist 1929 kuni oktoobrini 1934 elukutselisena ning pidas kokku 24 kohtumist, millest võitis 11 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 7 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki. Morgan on tegutsenud hiljem ka poksikohtunikuna. Ta töötas hiljem torulukksepana ning oli ka vastava ettevõtte omanik. Ta suri kopsuvähki, mis arvatavasti oli põhjustatud torutööde juures kasutatava plii aurude sissehingamisest. Edward Morgani elulugu. Inglise keeles 9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles Edward Morgan veebisaidil BoxRec (inglise) Edward Morgan veebisaidil Olympedia (inglise)
Evi Pihlak

Evi Pihlak (sünninimi Evi Grünling; 1938–1948 Evi Kaljumaa; 11. märts 1928 Tallinn – 6. mai 1993 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane ja -kriitik. Pihlak oli vedurijuhi tütar. Ta õppis Tallinna 27. Algkoolis ja aastatel 1942–1947 Tallinna 10. Keskkoolis. Lõpueksamid sooritas ta 1948. aastal Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis. Õppis aastatel 1948–1950 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis lavakujundust, lõpetas 1957. aastal Leningradi I. Repini nim Kunstiinstituudi kunstiteooria ja -ajaloo erialal. Kunstiteaduse kandidaat (1968, TRÜ) väitekirjaga "Nikolai Triik 1884–1940: looming ja ühiskondlik tegevus". Oli 1957–1961 Eesti NSV Riikliku Kunstimuuseumi ja 1961–1972 Ajaloo Instituudi teadur, 1972–1983 ERKI kunstiajaloo dotsendi kohusetäitja. Ta uuris 20. sajandi eesti maalikunsti, eriti kunstikooli Pallas ümber koondunud kunstnikke. Käsitles ka lavakujunduse ajalugu ja üldist kunstiajalugu. Avaldas töid kunstiajaloost ja monograafiaid eesti kunstnikest. Oli üks kolmeköitelise "Eesti kunsti ajaloo" põhiautoreid. 1960.–1980. aastail tegutses aktiivse kriitikuna. Tal on umbes 20 teadustööd. "Roman Nyman". Tallinn 1956 "Natalie Mei". Tallinn 1962 "Teatridekoratsioon". Tallinn 1965 "Evi Tihemets". Tallinn 1969 "Aleksander Vardi". Tallinn 1977 Madalmaade maalikunst 15.–17. sajandini". Kaasautorid Aino Kartna ja Mai Lumiste. Tallinn 1978 "Eesti kunsti ajalugu". Kaasautor. 1. kd Tallinn 1975, 1977; 2. kd Tallinn 1970 "Konrad Mägi". Tallinn 1979 "Eesti maal". Tallinn 1982 "Nikolai Triik inimese kujutajana". Tallinn 1985 "Malle Leis". Tallinn 1988 "Über die Entwicklungsprobleme der estnischen Kunst zu Angfang dieses Jahrhunderts". // Homburger Gespräch. 1988 und 1989. Bad Homburg.12. vihik, Kiel 1990 1962 Eesti Kunstnike Liit 1977 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel "Maailm läbi kontrastide") 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (töörühma juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 1980 Kristjan Raua preemia (monograafia "Konrad Mägi") 1980 Nõukogude Eesti preemia 1988 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Hilja Jõgi. "Pihlak, Evi, kunstiajaloolane ja -kriitik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 383 Eesti entsüklopeedia 14. Tallinn 2000. Lk 370 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 588-589 Haud Tallinna Metsakalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Indeks (keemia)

Indeks on keemilise aine valemis esinev number, mis näitab elemendi aatomite arvu molekulis või ioonide arvude suhet kristallis.
New Jersey Devils

New Jersey Devils on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Metropolitani divisjonis. Klubi kodulinn on Newark New Jersey osariigis. Kodumänge peab Prudential Centeris. New Jersey Devils on võitnud Stanley karika kolm korda (1995, 2000, 2003). Klubi peatreener on Lindy Ruff. Seisuga 22. juuli 2023 Väravavahid: Nico Daws, Akira Schmid, Vítek Vaněček Kaitsjad: Kevin Bahl, Dougie Hamilton, Luke Hughes, John Marino, Colin Miller, Šimon Nemec, Jonas Siegenthaler, Brendan Smith, Topias Vilén Ründajad: Nico Hischier (kapten), Jack Hughes, Curtis Lazar, Michael McLeod, Dawson Mercer, Tomáš Nosek, Tyce Thompson, Chris Tierney, Jesper Bratt, Nolan Foote, Brian Halonen, Erik Haula, Alexander Holtz, Timo Meier, Ondřej Palát, Nathan Bastian, Tyler Toffoli Stanley karika võidud (3): 1994–95, 1999–00, 2002–03 Konverentsi võidud (5): 1994–95, 1999–00, 2000–01, 2002–03, 2011–12 Divisjoni võidud (9): 1996–97, 1997–98, 1998–99, 2000–01, 2002–03, 2005–06, 2006–07, 2008–09, 2009–10 3 Ken Daneyko 4 Scott Stevens 26 Patrik Eliáš 27 Scott Niedermayer 30 Martin Brodeur 99 Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi) http://nhl.com/devils