laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sakala tee matkarada

Sakala tee matkarada on Põhja-Sakala vallas, Viljandi maakonnas asuv matkarada, osa Oandu–Ikla matkateest. Matkarada on 12 kilomeetri pikkune, seal asuvad Kabelimäe lõkkekoht, Luite lõkkekoht, Saeveski metsaonn, Mullasamba ning Maltsaare puhkekohad. Raja lõunaosa kulgeb mööda Vanaõue luiteid. Rada on võimalik läbida nii jalgsi kui ka jalgrattal. Rada on tähistatud kollase-punase triibuga märgistatud postidega. Matkarada kulgeb mööda metsateid, mille kaudu Carl Robert Jakobson oma kodust Kurgjalt Viljandisse ajalehte Sakala toimetamas käis. Märtsikuus korraldavad RMK külastuskorraldusosakonna Lõuna-Eesti piirkond ja Carl Robert Jakobsoni talumuuseum rajal Sakala tee matkapäeva, mida on korraldatud aastast 1961. RMK. "Sakala tee matkarada". Vaadatud 8. oktoobril 2017. "18. MÄRTSIL OOTAME SAKALA TEE MATKALE". C. R. Jakobsoni Talumuuseum. 22. veebruar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2018. RMK. "Matkapäev Sakala teel". Vaadatud 8. oktoobril 2017.
Neumarkt (Lõuna-Tirool)

Neumarkt (sõna-sõnalt "uus turg"; itaalia: Egna) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost lõunas. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5001 inimest. Valla pindala on 23 km². Neumarkt külgneb järgmiste valdadega: Kaltern, Kurtatsch, Kurtinig, Margreid, Montan, Salorno ja Tramin. Neumarkt on Überetsch-Unterlandi ringkonna keskus. See on peamine kultuuriline, ajalooline ja kunstikeskus väga kena vanalinnaga. Linnastusse kuuluvad naabruskonnad Vill, Laag ja Mazon. Terves ringkonnas on Neumarkt rahvaarvult alles kolmas linn Laivesi ja Eppani järel, mis kuuluvad Bolzano linnastusse. Linn asub tasandikul, kõrgusel 214 m, Adige jõe vasakul kaldal. Neumarkt oli Rooma küla Claudia Augusta teel; seda kutsuti Endidae. Vaatamisväärsused on vanalinna kaaristud, kihelkonnakirik, kohaliku kultuuri muuseum ja Vill'i kirik. Neumarkti vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Laag (Laghetti), Mazon (Mazzon), St. Florian (San Floriano) ja Vill (Villa). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 62,70% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 36,89% itaalia keelt ja 0,42% ladiini keelt. Lilli Gruber, ajakirjanik, sündis Neumarktis. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Neumarkti turismiinfo
Laives

Laives (saksa: Leifers) on väikelinn ja vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Bolzanost lõunas. See on üks viiest vaid peamiselt itaaliakeelsest vallast Lõuna-Tiroolis, ja suuruselt neljas vald provintsis. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 17 168 inimest. Valla pindala on 24,3 km². Vallas on frazioni (alljaotused) Pineta (Steinmannwald), La Costa (Seit) ja San Giacomo (St. Jakob) 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 71,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 27,99% saksa keelt ja 0,51% ladiini keelt. Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Vinnõtsja lennujaam

Vinnõtsja rahvusvaheline lennujaam (Gavrõšivka) (ukraina keeles Міжнародний Аеропорт «Вінниця» (Гавришівка)) oli lennujaam Ukrainas Vinnõtsja oblastis, umbes 7,5 km kaugusel Vinnõtsja keskusest lääneedelas. Lennuväljal baseerus Ukraina lennuväe 456. kaardiväe transpordilennukite brigaad.  Pikemalt artiklis 2022. aasta raketirünnakud Vinnõtsjale Lennuväli sai tugevaid kahjustusi Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse 2022. aasta 6. märtsil, kui seda tabas 8 raketti. Great Circle Mapper "Vinnytsia/Gavryshivka (UKWW)". Scramble.nl. Vaadatud 11. märtsil 2022. Creswell, Julie (8. märts 2022). "Satellite imagery provides new details about an attack on an airport in western Ukraine". The New York Times. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2022. Vaadatud 11. märtsil 2022. New radar satellite imagery of Vinnytsia Airport in western Ukraine collected on Monday shows damage to air traffic control towers and an aircraft Orlova, Violeta (6. märts 2022). "Аэропорт под Винницей полностью уничтожен - Зеленский" [Airport near Vinnitsa completely destroyed - Zelensky]. UNIAN (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2022. Vaadatud 6. märtsil 2022.  Vinnõtsja lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (ukraina keeles)
Berezivka (Orativi rajoon)

Berezivka (ukraina keeles Березівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 77. Pindala on 0,692 km².
Volodõmõrivka (Illintsi rajoon)

Volodõmõrivka (ukraina keeles Володимирівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 422. Pindala on 1,78 km².
Ohhotnõkõ

Ohhotnõkõ (ukraina keeles Охотники) on küla Ukrainas Volõõnia oblastis Turijski rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 122. Pindala on 0,732 km².
Margreid an der Weinstraße

Margreid an der Weinstraße (itaalia: Magrè sulla Strada del Vino), sageli lühidalt Margreid või Magrè, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost edelas. Valla pindala on 13,9 km². Margreid külgneb järgmiste valdadega: Kurtatsch, Kurtinig, Neumarkt, Roverè della Luna ja Salorno. Novembris 2010 elas vallas 1302 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 84,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,22% itaalia keelt ja 0,45% ladiini keelt. Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Montan

Montan (itaalia: Montagna) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20km Bolzanost lõunas. 2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1634 inimest ja valla pindala on 18.9km². Montan külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Auer, Neumarkt, Salorno, Truden ja Capriana. Montani vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Glen (Gleno), Gschnon (Casignano), Kaltenbrunn (Fontanefredde), Kalditsch (Doladizza) ja Pinzon (Pinzano). 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 92.54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 6.94% itaalia keelt ja 0.52% ladiini keelt. Nürnberg Saksamaal Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles) Montani koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Auer (Lõuna-Tirool)

Auer (itaalia: Ora) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15km Bolzanost lõunas. 2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3648 inimest ja valla pindala on 11.8km². Auer külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bronzolo, Montan ja Vadena. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 69.74% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 29.59% itaalia keelt ja 0.67% ladiini keelt. Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Skopini rajoon

Skopini rajoon (vene keeles Скопинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Skopini linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Pronski rajooniga, kirdes Korablino rajooniga, idas Rjažski rajooniga, lõunas Miloslavskoje rajooniga, läänes Tula oblastiga ja loodes Mihhailovi rajooniga. Rajooni pindala on 1720 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 022, 2009. aastal 27 225 ja 2002. aastal 31 142. Skopini rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Paveletsi ja Pobedinka alevite) ning seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Vjorda, Pitomša, Starõi Kelets, Mokraja Tabola ja Suhhaja Tabola. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
Miloslavskoje rajoon

Miloslavskoje rajoon (vene keeles Милославский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Miloslavskoje alev. Rajoon piirneb põhjas Skopini rajooni, idas Rjažski rajooni, kagus Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooni, lõunas Lipetski oblasti Lev Tolstoi rajooni, edelas Lipetski oblasti Dankovi rajooni ning läänes Tula oblasti Kurkino ja Kimovski rajooniga. Rajooni pindala on 1397 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 14 643 ja 2002. aastal 16 564. Miloslavskoje rajoonis on 120 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Miloslavskoje ja Tsentralnõi alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Panika, Suhhaja Polotebnja, Kotšurovka, Pitomša, Brusna, Mokraja Polotebnja, Muravka, Krugljanka, Rožnja ja Driska. Постановление министерства территориальной политики Рязанской области от 6 сентября 2023 года № 7 «Об утверждении Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Рязанской области»
AHS Krab

AHS Krab ('krabilised') on Poolas valmistatud soomustatud liikurhaubits.  Poola  Ukraina 2S35 Koalitsija-SV K9 Thunder PzH 2000 Sholef VCA Palmaria Zuzana 2 Екіпаж САУ Krab розповів, як воює з окупантами (vaadatud: 05.02.2023) 26-ту артбригаду озброїли установками “KRAB” (vaadatud: 23.10.2022) Videolugu Ukraina rindelt: „Iga kord, kui tabame sihtmärki, on tunne nagu esimesel korral“ ekspress.delfi.ee 15. VII 2024
Kessler

Kessler või Keßler on mitme tuntud isiku perekonnanimi: Edmund Kessler (1880–1930) Heinz Keßler (1920–2017) Meir Kessler (sündinud 1961) Ernst Carl Kessler (1808—1863) orelimeister Kessler on mitme koha nimi: Kessler (Lääne-Virginia) Kessler (Ohio) Kessler on Eestis aretatud pirnisort
Viktor Rassadin

Viktor Rassadin (jakuudi keeles Виктор Рассадин; sündinud 1993. aastal Srednekolõmski ulussis Sahhas) on jakuudi maadleja, maailma karikavõistluste medalist, suurmeister. Ta on Sahha vabamaadluse koondise kapten. Rassadin on kolmel aastal kuulunud Venemaa koondisse maailma karikavõistlustel vabamaadluses kaalukategoorias 61 kg (2015, 2016, 2017). 2016. aastal tuli ta Çorumis Türgis üliõpilaste maailmameistriks vabamaadluses. Dmitri Korkini rahvusvahelisel mälestusturniiril vabamaadluses on Rassadin võitnud neli medalit, neist 3 kuldmedalit (2014, 2015, 2017). 2015. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Viktor Rassadin, Los Angeleses korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku neljanda koha. 2016. aastal taas Los Angeleses peetud karikavõistlustel pääses Venemaa koos Iraaniga finaali. Rassadin kaotas finaalkohtumises varem MM-idelt kaks medalit toonud iraanlasele Masoud Esmaeilpourile; ka meeskondlikult jäi Venemaa Iraanile alla. Meeskondlik teine koht tagas aga Rassadinile maailma karikavõistluste hõbemedali. 2017. aasta veebruaris Kermānšāhis Iraanis peetud karikavõistlustel kaotas Rassadin teises ringis (USA–Venemaa kohtumises) maailmameistrile ameeriklasele Logan Stieberile. Lõppkokkuvõttes saavutas Venemaa meeskondliku 5. koha. Venemaa meistrivõistlustelt on Rassadin toonud kaks hõbemedalit (2016, 2017). 2016. aastal Jakutskis toimunud meistrivõistluste finaalis kaotas ta tasavägises heitluses kaasmaalasele Jegor Ponomarjovile. Aasta hiljem, Inguššias peetud meistrivõistlustel kaalukategooria 61 kg finaalis, kaotas Rassadin napilt Euroopa meistrile Gadžimurad Rašidovile. Viktor Rassadin õpib Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli kehakultuuri ja spordi instituudis individuaalgraafiku alusel. Виктор Рассадин - чемпион мира по вольной борьбе среди студентов. yakutia.com Виктор Рассадин: «Не везет мне в Красноярске...». sportyakutia.ru Студент СВФУ Виктор Рассадин завоевал серебро чемпионата России. s-vfu.ru Виктор Рассадин – новый рекордсмен по количеству медалей на Коркинском турнире. ysia.ru Виктор Рассадин узнал своих соперников на Кубке мира. sportyakutia.ru Виктор Рассадин – серебряный призер Кубка мира-2016. sportyakutia.ru Виктор Рассадин проиграл в первой схватке Кубка мира. sportsakha.com Борец Виктор Рассадин вышел в финал чемпионата России. ysia.ru Виктор Рассадин стал серебряным призером чемпионата России по вольной борьбе. yakutia.kp.ru Интервью Виктора Рассадина. youtube.com, 23. juuni 2014 Matš Ivan Jarõgini rahvusvahelisel mälestusturniiril Krasnojarskis. Matil Sahha maadlejad Viktor Lebedev (sinises dressis) ja Viktor Rassadin (punases). youtube.com, 5. jaanuar 2015
Ralphie May

Ralph Duren May (17. veebruar 1972 Chattanooga, Tennessee – 6. oktoober 2017 Las Vegas, Nevada) oli Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja. Ralphie May andmekogus IMDb (inglise)
Deon Hemmings

Deon Hemmings (sündinud 9. oktoobril 1968 Saint Annis) on Jamaica endine naiskergejõustiklane (tõkkejooksja), Jamaica esimene olümpiavõitja.
Tegevdirektor

Tegevjuht ehk tegevdirektor (inglise keeles chief executive officer, lühend CEO) on asutuse või ettevõtte igapäevast tegevust juhtiv direktor. Tegevdirektor on samal ajal ka enamasti asutuse või ettevõtte peadirektor.[viide?] Organisatsiooni tegevjuhi ülesanded määrab tavaliselt organisatsiooni juhatus, olenevalt ettevõtte õiguslikust struktuurist. Tegevdirektorid võivad olla näiteks riiklikes, kommerts- ja mittekommertsorganisatsioonides või ettevõtetes, samuti rahvusvahelistes ettevõtetes või korporatsioonides. Tegevjuhi põhiülesanneteks on tähtsamate otsuste langetamine, ettevõtte ressursside haldamine ning juhatuse esimehega suhtlemine. Ülesanneteks võivad olla ka ajakirjandusega suhtlemine, ettevõtte igapäevaste toimingute korraldamine ning ettevõtte töötajate ja juhatuse juhtimine ning nende motiveerimine. Tegevjuht on isik, kes teeb olulisi otsuseid, mis hõlmavad ettevõtte kõiki valdkondi: igapäevased toimingud, turundus, arendus, rahandus, inimressursid jne. Ettevõtte tegevjuht ei pruugi olla ettevõtte omanik. Tegevjuht paneb paika ettevõtte strateegilised tegevussuunad ja määratleb turusektori. Lisaks vastutab ta firma majandustulemuste eest nagu käive, kasum ja kahjum. Tegevjuhi ametikohustused on suur- ja väikeettevõtetes erinevad. Suurettevõttes peab tegevjuht suhtlema ettevõtte nõukoguga, andma ülevaate ettevõtte strateegilisest plaanist. Lisaks peab ta suhtlema avalikkusega, looma kontakte ja suhtlema äripartneritega. Väikeettevõttes võib tegevjuhiks olla ettevõtte omanik ning sel juhul on ülesanded pigem tehnilisemad. Ta peab vastutama ettevõtte igapäevase toimimise eest, värbama töölised, määrama ülesanded, planeerima raha kasutust ja palju muud. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 09.10.2017) Statistikaamet. "Kasutajatingimused". Investopedia. "Chief Executive Officer - CEO". Investopedia US, a Division of IAC. Vaadatud 6. detsember 2017. "Chief executive officer (CEO)". BusinessDictionary.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2020. Vaadatud 6. detsember 2017. "Mida tähendavad inglisekeelsed ametinimetused CEO ja CFO?". Sekretär.ee. 3. veebruar 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2018. "Ettevõtte tegevjuht". CV Keskus. 8. mai 2009. Vaadatud 6. detsember 2017.
Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool

Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool (ukraina keeles Ніжинський державний університет імені Миколи Гоголя Nižõnskõi deržavnõi universõtet imeni Mõkolõ Gogolja) on ülikool Ukrainas Tšernigivi oblastis Nižõnis. Õppeasutuse vilistlaste hulgas on üle 40 000 õpetaja, juristi, inseneri jne, sh kirjandusklassik Mõkola (Nikolai) Gogol (aastatel 1821–1828), ukraina kirjanikud Jevgeni Grebenka, Leonid Glebov, Juri Zbanatski ja Jevgeni Gutsalo, valgevene kirjanik Frantsisk Boguševitš, aga ka näiteks eesti keeleteadlane Johannes Aavik. Ülikool on Gogoli-uuringute üldtunnustatud keskus. Ülikooli raamatukogu pärineb vürst Bezborodko gümnaasiumi asutamise ajast 1820. aastal. Raamatukogus on 1 miljon köidet, sealhulgas üle 100 000 haruldase raamatu 16.–19. sajandist. Ülikoolil on seitse muuseumi (sealhulgas haruldaste raamatute muuseum) ja maaligalerii, kus on eksponeeritud üle saja maali 17.–20. sajandi ukraina ja Lääne-Euroopa kunstnikelt. Maalid on osalt pärit Ermitaažist, osalt annetatud kooli asutaja poolt. Krahv O. G. Kušeljov-Bezborodko annetas Nižõni lütseumile 25. aastapäeva puhul 175 maali. Kogusse on kuulunud mitmeid renessansiaja maale Pisa, Bologna, Veneetsia ja Rooma kunstnikelt. Autorite hulgas olid Pisanello, Giovanni Bellini ja Vittore Carpaccio, samuti Anton Raphael Mengs, Annibale Carracci, Giovanni Battista Tiepolo ja koguni Pieter Brueghel vanem. Kogul ei olnud isegi korralikku kataloogi. Sõja ajal läks kaduma 50 kõige paremat maali, teiste hulgas Peter Paul Rubensi "Ema", Carracci "Narkissos kevadel" ja Tiepolo "Herakles ja Omphale". Kaduma läinud maale ei teata olevat Saksamaa sõjasaagi hulgas. Nad võivad olla erakätes. 1805. aastal sai vürst Bezborodko tsaarilt loa rajada Nižõni gümnaasium. 25. juulil 1805 võttis senat vastu resolutsiooni, millega asutati Nižünis vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasium. Ehitustööd võtsid aega ja jätkusid veel ka pärast vürst Bezborodko surma 1815. aastal. Õppetöö algas vürst Bezborodko kõrgemate teaduste gümnaasiumis 4. septembril 1820. 1820–1832 Vürst Bezborodko Kõrgemate Teaduste Gümnaasium 1832–1840 Tehnikalütseum 1840–1875 Õigusteaduste Kool 1875–1921 Vürst Oleksandr Bezborodko nimeline Nižõni Ajaloo- ja Filoloogiainstituut 1921–1934 Nižõni Pedagoogiline Instituut 1998–2004 Gogol-nimeline Nižõni Riiklik Pedagoogiline Ülikool alates 15. oktoobrist 2004 Mõkola Gogoli nimeline Nižõni Riiklik Ülikool Ülikooli koduleht
Läti riigipeade loend

Läti riigipeade loend sisaldab iseseisva Läti riigipead. Välja on jäänud nii kommunistlike valitsuste juhid kui ka Balti hertsogiriigi juhid. Läti Vabariigi president
Ōsaka Ülikool

Ōsaka ülikool on ülikool Jaapanis Ōsakas, üks suuremaid Jaapani ülikoole. Õppeasutus asutati 1869. aastal, ülikooli staatuse sai 1931. aastal. Ōsaka ülikoolis õpib 25 248 üliõpilast.[viide?] Ülikooli koduleht
Liimik

Liimik (Gomphidius) on liimikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Perekonna teaduslik nimetus tuleneb vanakreekakeelsest sõnast γομφος (gómphos), mis tähendab 'kinnituspulk'. Liimikud esinevad Põhja-Ameerika, Euraasia ja Põhja-Aafrika okasmetsades. Ta kasvab kuuse, lehise, ebatsuuga, nulu ja tsuuga läheduses. Liimikute kübara värvus ulatub roosakast punaseni või hallikast pruunini. Kübar on pealt limane. Osad liimikud kuuluvad söögiseente hulka. Mürgiseid seeni liimikute seas ei ole. Gomphidius glutinosus – pihkane liimik Gomphidius griseovinaceus – veinpunane liimik Gomphidius maculatus – lehiseliimik Gomphidius roseus – roosa liimik Chroogomphus rutilus – männiliimik
Sarah Vaughan

Sarah Lois Vaughan (27. märts 1924 – 3. aprill 1990) oli tunnustatud Ameerika džässlaulja. 50-aastase muusikukarjääri jooksul nomineeriti ta 9 korral parima džässlaulja Grammy auhinnale ning ta võitis nendest kaks, sh 1989. aastal elutööpreemia. Vaughan kasvas üles musikaalses perekonnas ning lapseeas õppis ta klaveri- ja orelimängu. Mõni aeg hiljem kirikukooris lauldes tuli välja ka tema lauluoskus ning Vaughan hakkas kooris lauldes soleerima. Oma suure läbimurde saavutas Vaughan 1942. aastal, olles ise vaid kaheksateistkümneaastane: ta võitis esikoha Apollo teatri amatööride õhtul. Kuulsa džässipala „Body And Soul“ hingestatud esitus garanteeris talle koha Earl Hinesi orkestris. Teinud paar aastat edukalt orkestriga koostööd, liitus Vaughan Billy Eckstine’i ansambliga, kus mängisid ka Charlie Parker ja Dizzie Gillespie. Sarah Vaughan on tuntud oma laia hääleulatuse, säravate improviseeritud meloodialiinide ning unikaalse hääle kõla poolest. Vaughani peetakse tänini suurte tuntud nimede nagu Ella Fitzgerald ja Billie Holiday kõrval üheks kõigi aegade parimaks džässlauljaks. Temale endale aga stiililine sildistamine ei meeldinud ning ta mõtles endast laiemalt – ta on laulja ja muusik. Oma unikaalse hääletooni ja fraseerimise tõttu oli tal palju austajaid ning algul ka kritiseerijaid. Samas oldi enamasti ühel nõul asjaolus, et ta oli oma esitustes üks originaalsemaid. Vaughan valdas lisaks laulmisele ka klaverimängu ning ta põhjendas oma omanäolisi improvisatsiooniliine nende sagedase harjutamisega klaveril või orelil. Samas pidas ta arusaadavalt enda suurteks eeskujudeks hoopis virtuoosseid instrumentaliste nagu Dizzie Gillespie ja Charlie Parker. Kui Sarah Vaughan 66-aastaselt kopsuvähki suri, tõi Stephen Holden New York Timesi artiklis välja, et laulja on mõjutanud lugematul hulgal teisi artiste. Nende hulka kuuluvad näiteks ka Anita Baker, Sade ja Ricky-Lee Jones. Sarnaselt paljude teiste kirjutistega toob ka Holden välja, et Vaughani häält on imetletud just tämbri ning talle omase mahlase vibraato tõttu. "Grammy.com". 2020. Vaadatud 17.01.2020. Stephen Holden. "Sarah Vaughan, 'Divine One' Of Jazz Singing, Is Dead at 66". NY Times. Vaadatud 17.01.2020.
Bernhard Krüger

Bernhard Krüger (26. november 1904 Riesa – 3. jaanuar 1989 Hamburg) oli natsionaalsotsialismiaegne Saksamaa sõjaväelane (SS-Sturmbannführer). Heinrich Himmleri korraldusel moodustas Krüger Sachsenhauseni koonduslaagri vangidest valerahategemise üksuse. 132 juuti, teise allika järgi 144 eri rahvusest vangi[viide?], trükkis 18. ja 19. barakis 132 miljoni väärtuses Suurbritannia naelu 5-, 10-, 20- ja 50-naelastes kupüürides Suurbritannia naelu, teise allika järgi 134 610 810 naela väärtuses (kokku 8 965 080 pangatähte). See tegevus kandis Krügeri eesnime järgi nime Operatsioon Bernhard. Toodeti ka USA dollareid ja valepasse. Krüger oli NSDAP liige. Krügeri pere elas Dasselis, seal võtsid Briti võimuesindajate ta kinni ning ta oli neli aastat vangis. Pärast vabastamist asus ta elama Dasselisse ja töötas paberivabrikus Hahnemühle, kust pärines valerahategemiseks vajalik spetsiaalne paber. Hiljem asus ta elama Hamburgi. Üks neist valerahategijatest vangidest, elukutseline trükkal Adolf Burger (memuaarid "Saatana töökoda") nimetas teda samasuguseks mõrtsukaks nagu teisedki: "Ta laskis kuus inimest maha lasta ainuüksi sellepärast, et nad olid haiged. Ta ei saanud neid haiglasse saata, sest nad oleksid võinud operatsiooni kohta midagi rääkida, sellepärast ta tappis nad." "Valerahategijad" J. Laulik. Juudid tegid Hitlerile parimat valeraha, sirp.ee, 12.09.2008. ANTHONY HOROWITZ, The Fuhrer's forgers, dailymail.co.uk, 22.09.2007. Florian Osuch: „Blüten“ aus dem KZ. Die Falschgeldaktion „Operation Bernhard“ im Konzentrationslager Sachsenhausen. Hamburg 2009, S. 102. ANTHONY HOROWITZ. The Fuhrer's forgers, dailymail.co.uk. 22.09.2007. Florian Osuch, "Blüten" aus dem KZ, Die Falschgeldaktion "Operation Bernhard" im Konzentrationslager Sachsenhausen, 2009 Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Bernhard Krüger (SS-Mitglied) seisuga 9.10.2017.
Disainiprotsess

Disainiprotsess on korduv, mittelineaarne toote või teenuse väljaarendamise protsess, mis koosneb erinevatest etappidest. See tähendab, et protsessi lõpus võidakse sattuda tagasi algfaasi ning seejärel tuleb kogu protsess või osa sellest uuesti läbida. Disainiprotsessi saab illustreerida “double-diamond” ehk kahekordse teemandi mudeliga, kuhu kuuluvad neli faasi: avastamine, kirjeldamine, arendamine ja valmistamine. Kõige esimeses ehk avastamise faasis toimub disaini lähteülesande püstitamine ning konteksti uurimine. Disainer või disainimeeskond vaatab ülesannet värske pilguga, et avastada uut informatsiooni. Taustauuringutega selgitatakse välja projekti parameetrid ja piirid. Teises ehk kirjeldamise faasis tegeletakse info ja võimaluste analüüsimisega. Analüüsimine aitab määrata ala, millele keskenduda ning mida edasi arendada. Selles faasis defineeritakse täpne probleem, mis võib lähteülesande probleemist erineda. Kolmandas ehk arendamise faasis toimub ajurünnak ja ideedevälja avardamine. Ideid kombineeritakse, katsetatakse, mängitakse läbi ja luuakse uusi kontseptsioone. Kolmanda faasi lõpuks ahendatakse ideedevälja, valitakse välja üksikud lahendused ning täiustatakse neid. Neljandas ehk valmistamise faasis toimub projekti viimistlemine, prototüüpimine, dokumenteerimine ja elluviimine. Selles faasis töötatakse välja detailid, produtseeritakse joonised ja 3D-mudelid, mis on juhisteks tootmise alustamisel. Briifimine "The Design Process: What is the Double Diamond?". Kathryn Best (2010). Disainjuhtimise alused. Tallinn: Eesti Disainikeskus. Lk 46. Bella Martin, Bruce Hanington (2012). Universal Methods of Design. Beverly: Rockport Publishers. Lk 7. Ionel Lehari, Lylian Meister, Ruth-Helene Melionarski, Martin Pärn, Janno Siimar (2012). Kuidas leiutada jalgratast?. Tallinn: Print house OÜ. Lk 78.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)