laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peetrikindluse

Peetrikindluse (ka Peetri-Kindluseküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiia küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil selle küla, Peetrimõisa küla ja Vahi küla baasil moodustati uuesti Kiia küla. Küla tekkis 1920. aastatel. Marja Kallasmaa: artikkel "Kiia" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Detekteerimine

Detekteerimine on signaali muundamine sellisel viisil, et väljundiks saadakse vahelduvsignaali huvipakkuva parameetri väärtusele vastav väljundsignaal. Tavaliselt on selleks signaaliks alalispinge, mille suurus on kindlas vastavuses huvipakkuvast signaali parameetrist. Eelistatud vastavus on üldjuhul lineaarne sõltuvus. Vahelduvsignaali amplituudi detekteerimiseks kasutatakse alaldeid. Erijuhul võidakse kasutada ka efektiivväärtuse mõõtjaid (ruutdetektoreid). Amplituudmodulatsiooni detekteerimisel ilmub moduleeriv signaal detektori väljundile alalispinge muutuse kujul. Kui alalduselemendina kasutatakse tugisignaali abil juhitavat lülitit (või mitut lülitit), siis saadakse sünkroonne alaldamine ehk sünkroondetekteerimine. Sõltuvalt tugisignaali faasist võib sünkroondetekteerimise teel detekteerida kas sünfaasset (0°) või kvadratuurset (90° nihutatud) signaali komponenti. Kvadratuurse amplituudmodulatsiooni (QAM) detekteerimisel vastavad neile sünfaasne komponent I ja kvadratuurne komponent Q (Inphase ja Quadrature). Vahelduvsignaali sageduse detekteerimiseks kasutatakse sagedusdetektoreid või sagedusmõõtjaid. Raadiosagedusliku signaali sagedusmodulatsiooni detekteerimisel on väljundsignaaliks sageduse muutus pikaajalise keskmise sageduse suhtes. Vahelduvsignaali faasi detekteerimiseks kasutatakse faasitundlikke lülitusi ehk faasidetektoreid. Raadiosignaali faasimodulatsiooni puhul kasutatakse teise (tugi-)signaalina kandevsignaali pikaajalise keskmise faasiga signaali. Tugisignaalide saamiseks, aga ka sagedusmodulatsiooni detekteerimiseks saab kasutada automaatse faasisünkronisatsiooni süsteemi (faasilukk, PLL). Amplituudi, sageduse ja faasi detekteerimist teostavaid seadmeid nimetatakse vastavalt amplituud-, sagedus- ja faasidetektoriteks.
Paul Annus

Paul Annus (sündinud 30. aprillil 1962) on eesti tehnikateadlane. Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 2. Keskkooli, 1987 Budapesti Tehnikaülikooli raadiotehnika erialal, 1992 Eesti Diplomaatide Kooli väliskaubandussuhete erialal ja omandas 2010 Tallinna Tehnikaülikoolis doktorikraadi tööga "Mitmekanaliline bioimpedants-spektroskoopia: aparatuursed meetodid ja disaini põhimõtted". Ta on Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi vanemteadur. Tema teadustöö on seotud elektrilise bioimpedantsi mõõtmise meetodite ja vahendite väljatöötamisega. Ta on 13 patentse leiutise kaasautor ja eesti elektroonikateadlase Mart Mini kaastöötaja. Ta on õppeaine Andmehõivesüsteemid (Data Acquisition Means and Methods) juhtiv õppejõud ja osaleb ka mitme teise õppeaine õpetamises. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2018. Vaadatud 17. aprillil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Data Acquisition Means and Methods".[alaline kõdulink] Paul Annus Eesti Teadusportaali andmebaasis. https://www.intechopen.com/profiles/299124 https://www.researchgate.net/profile/Paul-Annus/2
Bibliotheca

Bibliotheca-sarjad on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusarjade tüüp (alasarjade sari), kirjastuse üks kolmest peasarjast. Bibliotheca-tüüpi sarjades ilmuvad vanemate terviktekstide, sealhulgas ilukirjanduse väärttekstide kommenteeritud tõlked. Samuti võib selles sarjas ilmuda uuemaid, ent mitte akadeemilise iseloomuga kõrgetasemelisi tekste; nõudluse korral avaldab kirjastus ka võtmeliste tekstide kordustrükke. Bibliotheca-tüüpi sarjade hulk ei ole piiratud valdkondadega (näiteks võib humanitaaria valdkonnas hakata ilmuma "Bibliotheca Philosophica"). Igal Bibliotheca-tüüpi sarjal on oma toimetuskolleegium. Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvikasutust. Lisaks eristab eri sarjade spetsiifikat värvile taustaks kasutatud muster. Võrreldes kirjastuse teiste põhisarjadega on "Bibliotheca" sari väiksemas formaadis. Seni on ilmunud raamatuid järgmistes Bibliotheca-tüüpi sarjades: Bibliotheca Anthropologica Bibliotheca Antiqua Bibliotheca Artis Poeticae Bibliotheca Asiatica Bibliotheca Controversiarum Bibliotheca Lotmaniana Bibliotheca Mediaevalis Bibliotheca Philosophica Bibliotheca-sarjad. tlu.ee. Äsja loodud TLÜ kirjastus esitleb oma esimesi teoseid. kultuur.postimees.ee, 24. mai 2010 Väljaannetest. tlu.ee. Bibliotheca-sarjad. tlu.ee
Peetrimõisa (täpsustus)

Peetrimõisa on Eesti kohanimi: Peetrimõisa, küla Kanepi vallas Peetrimõisa, küla Viljandi vallas Peetrimõisa (Viljandi linnaosa) Peetrimõisa (Harjumaa), endine küla ...
Pikasöödi

Pikasöödi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raveliku ja Vardja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raveliku ja Vardja külaga. Külast on teateid alates 1913 (Pikaseddi). Tiina Laansalu: artikkel "Pikasöödi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pirga

Pirga oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soodla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soodla külaga. Külast on teateid alates 1798 (Pirga). Marje Joalaid: artikkel "Soodla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Praski

Praski oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vintse külaga. Külast on teateid alates 1402 (Brasce, Braske). Marja Kallasmaa: artikkel "Praski" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Päraldi

Päraldi oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kustja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kustja külaga. Päraldi kujunes külaks 20. sajandil. Siiski on võimalik, et külast on teateid juba 1798 (Peresalda). Peeter Päll: artikkel "Päraldi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Püümetsa

Püümetsa oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kurgla ja Vandjala küla alale. Küla kaotati 1977, mil osa külast liideti Kurgla (tänase Kurgla küla põhjapiiril olevad talud) ja osa Vandjala külaga. Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Püümetsa küla Jõelähtme külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 71 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke vaid 22. Kuigi sellenimelist küla enam ei eksisteeri, esineb nimi jätkuvalt katastriüksuste nimedes (nt "Püümetsa" ja "Püümetsa laut") ning Püümetsa hoiuala nimes. Püümetsa hoiuala Marje Joalaid: artikkel "Kurgla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Marje Joalaid: artikkel "Vandjala" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Kalev Katus, Allan Puur ja Asta Põldma. "Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Harjumaa 1965-1990". Tallinn, 2004. Maainfo kaardirakendus. Vaadatud 29.05.2018.
Saire

Saire oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kurna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaela külaga. Külast on teateid alates 1586 (Saire ~ Sayrs). Peeter Päll: artikkel "Saire" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sarapiku

Sarapiku on Eesti kohanimi: Sarapiku (Jüri kihelkond), endine küla Sarapiku (Kadrina kihelkond), endine küla Sarapiku (Simuna kihelkond), endine küla Sarapiku järv Sarapiku tee
Saumetsa

Saumetsa oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Habaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Habaja külaga. Enne külaks saamist, eksisteeris Saumetsa poolmõisana (Saumetsa mõis). Tiina Laansalu: artikkel "Habaja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Selgküla

Selgküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Riisipere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Siimika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Siimika külaga. On võimalik, et külast on teateid alates 1586 (Selsze). Marja Kallasmaa: artikkel "Selgküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sepuküla

Sepuküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Munalaskme mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Munalaskme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Munalaskme külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Munalaskme" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Sooltsu

Sooltsu (kirjakeeles ka Soo-otsa, Sootse) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hatu külaga. Külast on teateid alates 1609 (Sosala). Marja Kallasmaa: artikkel "Hatu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Suurevälja

Suurevälja on kohanimi: Suurevälja (Kose kihelkond), endine küla Suurevälja (Paide kihelkond), endine küla Suurevälja on paikkond Lääne-Harju vallas Suurevälja peakraav Suurevälja tänav
Toivo Ilves

Kergejõustiklase kohta vaata artiklit Toivo Ilves (kergejõustiklane). Toivo Ilves (sündinud 21. juulil 1960 Kilingi-Nõmmes) on eesti omavalitsustegelane ja haldusjuht. Ta on lõpetanud 1978. aastal Jõgeva Keskkooli ja seejärel Eesti Põllumajanduse Akadeemia elektriinsenerina. 1983–1993 Laiuse kolhoosi energeetik 1993–2002 Jõgeva vallavanem 2002–2008 Võisiku hooldekodu direktor 2009–2014 Eesti Maaülikooli varahaldusosakonna juhataja 2014–2016 Eesti Maaülikooli kinnisvaraosakonna juhataja 2016– Eesti Maaülikooli haldusdirektor 1997–2002 Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu juhatuse esimees 1999–2009 Jõgevamaa Spordiliidu Kalju president 2009–2014 Tartu Hansa Segakoori president Ilves on alates 2000. aastast Palamuse Lionsi klubi asutajaliige.
Saav kääne

Saav kääne ehk translatiiv on kääne, mis väljendab seisundit, olekut, otstarvet või aega. Saav kääne esineb lisaks eesti keelele, kus selle tunnus on -ks, ka soome keeles (tunnus -ksi) ja ungari keeles (tunnus -vá / -vé). Saava käände tunnus on alati -ks. Saava käändega väljendatakse: olekut või seisundit, millesse siirdutakse, nt Mari muutus väga kurvaks; juhuslikku või ajutist olekut või seisundit, milles ollakse, nt Jüri on siin rohkem nagu õpipoisiks; otstarvet, nt Joomiseks ärge seda vett küll kasutage; aega (tähtaega, kestust), nt Töö tuleb homseks valmis teha. Koosolek määrati reedeks. Jäin nende juurde terveks nädalaks. Saavas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Tuuli Rehemaa. Juss oli väikeseks peremeheks, EKI keelenõuannete kogu
Särge

Särge oli küla Harjumaal, ajalooliselt Tammiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Oru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oru külaga. Külast on teateid alates 1469 (Serks). Küla oli pikka aega jagatud kaheks: Väike-Särge ja Suur(e)-Särge. Tiina Laansalu: artikkel "Särge" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Turvaste

Turvaste oli küla Harjumaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lepaste külaga. Külast on teateid alates 1615 (Therwist). Turvaste kurisu Marja Kallasmaa: artikkel "Turvaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ugla

Ugla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa külaga. Külast on teateid alates umbes 1900. Marja Kallasmaa: artikkel "Ugla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uurita

Uurita oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kemba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kemba külaga. Külast on teateid alates 19. sajandi keskpaigast. Marje Joalaid: artikkel "Uurita" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vaase

Vaase oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnakse ja Salumäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnakse ja Salumäe külaga. 1536 on mainitud kohanime Wasell, 1537 Waszekulle, 1561 Watzale (mõis), 1637 Wasakülla, Wahsa Matz (küla ja talu), 1691 Wahsa Bÿÿ, 1798 Waso. Marje Joalaid: artikkel "Vaase" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tokio Myers

Torville Jones, esinejanimega Tokio Myers, on Londonis sündinud pianist ja muusikaprodutsent. Ta võitis võistlussaate "Britain's Got Talent" 2017. aastal, mängides Debussy "Clair de lune", mis kujunes Ed Sheerani lauluks "Bloodstream"; Rihanna "Diamonds" poolfinaalis 3; ja finaalis Hans Zimmeri kirjutatud lugu filmile "Tähtedevaheline" ning Rag'n'Bone Mani hitti "Human". Pärast telesaate "Britain's Got Talent" võitu 2017. aastal andis ta välja mitu singlit ja sai suureks internetisensatsiooniks. 2017. aasta oktoobris andis ta välja debüütsingli "Bloodstream" koos oma debüütalbumiga "Our Generation". Singel on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent". Tokio on sündinud 16. aprillil 1984 ning on Lääne-India ja Briti päritolu. Koolipoisina nägi Tokio pealt oma koolidirektori Philip Lawrence'i mõrva, kui too pussitati surnuks väljaspool St George's Catholic Schooli väravaid Põhja-Londonis. Tokio oli sel ajal 11-aastane ja tema muusikaõpetaja juhtis ta ohutusse kohta. Ta läks õppima täisstipendiumiga kooli Royal College of Music.[viide?] Myers on varem toetanud Kanye Westi, The Police'i ja Amy Winehouse'i, kui ta käis turneel produtsent Mr Hudsoni bändiga Mr Hudson and the Library. Ta esines ka Lianne La Havasi 2016. aasta Euroopa turneel. Myers kasutab oma etendustes süntesaatorit ja elektroonilisi trumme, liites kokku klassikalise muusika juured tantsu- ja popmuusikažanritega. Ta on allkirjastanud lepingu muusikatööstusega BMG. 7. juunil 2017 teatas Myers, et töötab uue albumi kallal.[viide?] Juunis 2017 tegi Myers kaasa heategevussingli "Bridge over Troubled Water" salvestusel, et koguda raha nende jaoks, keda on mõjutanud Grenfell Toweri tulekahju, mis juhtus Põhja-Kensingtonis 14. juunil 2017. 13. oktoobril 2017 andis ta välja oma ametliku debüütsingli "Bloodstream", mis on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent". Samuti teatati, et see on tema debüütalbumi "Our Generation" peamine singel. Album avaldati 2017. aasta novembris. 5. novembril 2017 oli Myers telesaate "The X Factor" külalisesineja ja esitas singli "Angel". Finaalis esitas ta koos Kevin Davy White'iga George Michaeli laulu "Fastlove, Pt. 1". Clean Bandit - "I Miss You" (ft. Julia Michaels) "Britain's Got Talent 2017: who is winner Tokio Myers?". The Telegraph (Briti inglise). 4.06.2017. Vaadatud 5.06.2017. Hill, Rose (3.06.2017). "Meet BGT winner Tokio Myers who won the chance to play for the Royal Family and stunned the British public". The Sun. Vaadatud 3.06.2017. Nattrass, JJ (3.06.2017). "Musician Tokio Myers wins Britain's Got Talent 2017 after emotional final show". The Mirror. Vaadatud 3.06.2017. Dawson, James (5.06.2017). "Tokio Myers Will Donate 'Britain's Got Talent' Winnings To Build Music School". LADbible (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 9.06.2017. Vaadatud 5.06.2017. Benjamin, Kim (6.10.2016). "Event Awards 2016: one week to go". eventmagazine.co.uk. Vaadatud 5.06.2017. "Tokio Myers | full Official Chart history". Official Charts Company. Vaadatud 11.11.2017. Ametlik koduleht
Vannika

Vannika oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilivalla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilivalla külaga. Külast on teateid alates 1402 (Wannecke, Wanneke). Marja Kallasmaa: artikkel "Vannika" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vitimõisa

Vitimõisa (ka Viti-Mõisaküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Viti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 1947 oktoobrist 1954. aastani oli Viti-Mõisa küla Muraste külanõukogu keskus. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga. Marja Kallasmaa: artikkel "Viti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Väemla

Väemla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vasalemma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karilepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karilepa külaga. Külast on teateid alates 1562 (Wennemalby). Marja Kallasmaa: artikkel "Väemla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vääna-Nõmme

Vääna-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu ja Liikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Vääna-Jõesuu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Marja Kallasmaa: artikkel "Vääna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ürjapea

Ürjapea (ka Hürjapea) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Laitse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaanika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaanika külaga. Külast on teateid alates 1796 (Irjapä). Marja Kallasmaa: artikkel "Hürjapea" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Erich Friedi auhind

Erich Friedi auhind (saksa keeles Erich-Fried-Preis) on Austria kirjandusauhind. Auhind on nime saanud Austria luuletaja Erich Friedi järgi, seda annab välja Rahvusvaheline Erich Friedi nimeline Kirjanduse ja Keele Selts (Internationale Erich Fried Gesellschaft für Sprache und Literatur) Viinis, auhinnaraha annab Austria föderaalvalitsus. Igal aastal määrab Erich Friedi Seltsi kuratoorium kohtuniku, kes ainuisikuliselt valib auhinna laureaadi. Erich Fried Preis (literaturhaus.at)
Kiisi

Kiisi oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Esiküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Esikülaga. Külast on teateid alates 1938. Marja Kallasmaa: artikkel "Esiküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ninametsa

Ninametsa oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgessaare aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgessaare külaga. 1939 oli see uudismaa-asundus; küla staatuses alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Kõrgessaare1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pasti

Pasti oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pühalepa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Pasti" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uidu

Kiisi oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Esiküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Esikülaga. Külast on teateid alates 1945. Siiski võib Uidu küla olla sama mis Kassari-Popsi küla (mainitud 1922). Marja Kallasmaa: artikkel "Esiküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
David Politzer

Hugh David Politzer (sündinud 31. augustil 1949 New Yorgis) on USA füüsikateoreetik. Tema vanemad oli pärast teist maailmasõda Tšehhoslovakkiast USA-sse migreerunud arstid. 2004. aastal anti talle, David Grossile ja Frank Wilczekile Nobeli füüsikaauhind selle eest, et nad avastasid asümptootilise vabaduse kvantkromodünaamikas.
Eric Allin Cornell

Eric Allin Cornell (sündinud 19. detsembril 1961) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 2001. aastal anti talle, Carl Edwin Wiemanile ja Wolfgang Ketterlele Nobeli füüsikaauhind Bose'i-Einsteini kondensaadiga seotud saavutuste eest.
Vaku

Vaku oli küla Hiiumaal, ajalooliselt Vaemla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Allika ja Villemi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Käina kihelkonda. Eri aegadel on Vaku hõlmanud eri alasid. 1920.-1930. aastatel oli Vaku rahvapärimuse järgi Allika, Kaasiku, Kogri ja Villemi küla ühisnimi. 1977-1997 hõlmas Vaku ametlikult Allika küla idaosa (Allika II) ja Villemi küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Vaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Alaveski

Alaveski oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammiku külaga. Külast on teateid alates 1582 (Alawaiski). Peeter Päll: artikkel "Tammiku3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aoveski

Aoveski oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rääbise mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga. Külast on teateid alates 1805 (Haowesky). Valdek Pall: artikkel "Rääbise" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ersiku

Ersiku oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga. Külast on teateid alates 1922. Peeter Päll: artikkel "Ersiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Columbia Pictures

Columbia Pictures Industries, Inc. (tuntud kui Columbia Pictures ja Columbia, varem CBC Film Sales Corporation) on Ameerika Ühendriikide filmistuudio ja -levitaja. Columbia Pictures kuulub Sony Pictures Motion Picture Groupi. CBC Film Sales Corporationi asutasid 19. juunil 1918 Harry Cohn, tema vend Jack Cohn ja Joe Brandt. Columbia Pictures võeti nimeks 1924. aastal. 1930. aastatel olid filmistuudio esinäitlejad Jean Arthur ja Cary Grant. Tänapäeval on Columbia Pictures üks viiest maailma suuremast filmitootjast.
Hirveaia

Hirveaia oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puurmani aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Puurmani alevikuga. Küla on nimetatud krahv Manteuffeli ehitatud hirveaia järgi. Peeter Päll: artikkel "Puurmani" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jaskamurru

Jaskamurru oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tarakvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tarakvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tarakvere külaga. Peeter Päll: artikkel "Tarakvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kaari

Kaari oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pällu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pällu külaga. Külast on teateid alates 1945. Peeter Päll: artikkel "Pällu2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kiige

Kiige oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Jaama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaama külaga. Peeter Päll: artikkel "Jaama2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
American Express

American Express Company (lühendatult ka Amex) on rahvusvahelisi finantsteenuseid asutav Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Ettevõte asutati 1850. aastal. Ettevõtte on tuntud oma krediitkaartide poolest.
AT&T

AT&T Inc. on Ameerika Ühendriikide konglomeraat, mille peakontor asub Texases. AT&T on maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte. AT&T on ka suuruselt teine mobiiltelefoniteenuse pakkuja ja suurim telefoniteenuste osutaja Ameerika Ühendriikides. 1992 – National Medal of Arts