laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ataste õpetajate seminar

Ataste õpetajate seminar oli Järvamaal Atastes asunud pedagoogikaõppeasutus, mis tegutses aastail 1837–1854. Seminari asutamine sai teoks tänu ringkonnale haridusküsimustes liberaalselt meelestatud Järvamaa mõisnikele Esna mõisaomaniku Alexander von Grünewaldti eestvedamisel ja rahvahariduse ministri loal. Õppeasutuse asupaigaks renditi Ataste mõis ning moodustati kolmeliikmeline seminari järelevalve komitee. 1844. aastal saatis Eestimaa rüütelkond seminari omal kulul 12 kasvandikku ning sai õiguse nimetada õppeasutusele omalt poolt kaks kuraatorit. Õppetöö ja järelevalve poolest allus kool riiklikele organitele, neilt aga toetust ei saanud. Seminari direktoriks sai Järva-Peetri kirikuõpetaja Karl Matthias Henning, kes teostas järelevalvet õppeasutuse tegevuse üle. Seminari tegelikuks juhatajaks ja õpetajaks kogu selle tegevuse vältel oli Johann Reinhold Jürgens (1798–1879), Säreverest pärit kangru poeg, kes oli oma teadmised pedagoogikast omandanud Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris. Seminari abiõpetajana töötas Karl Koch (suri 1859) Õppetöö seminaris kestis kolm aastat, oli eestikeelne ja tasuta. Õppeaineteks olid usuõpetus, lugemine, laulmine ja nooditundmine, kirjutamine, aritmeetika, geograafia, ajalugu, käsitöö, viiuli- ja orelimäng, soovi korral sai õppida ka saksa keelt. Seminari tegevuse lõpus 1853. aastal lisandusid ortograafia, grammatika, kirikulugu. Seminar pidi kasvandikele andma teadmisi ka igapäevatöödes, majapidamisviisides, aiapidamises ja puutöös. Õppimise kõrval pidid seminari kasvandikud tegema tööd ka Ataste karjamõisas. Pedagoogiline praktika toimus seminari harjutuskoolis. Esimesed 12 õpilast saadi peamiselt õppeasutust ülalpidavatest mõisatest, alates 1848. aastast saatis Atastesse 12 õpilast omal kulul õppima ka Eestimaa rüütelkond. Õpilasi võeti vastu iga kolme aasta tagant, kui eelmised olid lõpetanud. Kokku omandas Ataste seminaris aastail 1837–1854 koolmeistri hariduse umbkaudu 70 talupojaseisusest kasvandikku, kellest enamik asus tööle Põhja-Eesti talurahvakoolides. Seminar lõpetas tegevuse 1854. aastal, mil möödus Ataste karjamõisa rendilepingu tähtaeg. Seminari varandus ning õpetaja Karl Koch viidi üle Kuudale, kus samal aastal alustas tegevust Kuuda õpetajate seminar. Jädivere õpetajate seminar Kuuda õpetajate seminar Cimze seminar Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989, lk 487. Aarma, L., Talvoja, R., Viitkar, Ü. Kuuda seminar 150. Ülevaade ja lühielulood. Juuru: Mahtra Talurahvamuuseum, 2004, lk 20–21. Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989, lk 485-486. Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989, lk 486.
Sigismund

Sigismund on olnud mitme monarhi nimi: Sigismund Püha oli Burgundia kuningas Sigismund oli Rootsi kuningas 1592–1599 ning Poola kuningas Zygmunt III Waza 1587–1632. Sigismund von Luxemburg oli Saksa-Rooma keiser 1410–1437. Sigismund Wittelsbach oli Baieri hertsog Sigismund von Habsburg oli Tirooli hertsog 1439–1490. Sigismund Bàthory oli Transilvaania vürst Sigismundiks on Lääne-Euroopas nimetatud ka Poola kuningaid Zygmunt I Vana ja Zygmunt II Augustit. Wilhelm Gottsreich Sigismund von Ormstein on Cassel-Felsteini suurvürst ja Böömimaa kuningas. Fiktiivne tegelaskuju Arthur Conan Doyle'i jutustuses "Skandaal Böömimaal". Seda nime kannab ka Gioachino Rossini ooper
Paul Eberhard

Paul Eberhardi nime on kandnud kaks Eesti vaimulikku: Paul Eberhard vanem (1819–1886) Paul Eberhard noorem, eelmise poeg (1865–1929)
Karl X Gustav

Karl X Gustav (8. november 1622 – 13. veebruar 1660) oli Rootsi kuningas 1654–1660. Pärast kuninganna Kristiina loobumist Rootsi troonist 1654. aastal sai Rootsi kuningaks tema tädi Katarina Vasa poeg, Pfalzi-Zweibrückenide dünastiast Pfalzi vürst, kes kuningana sai nimeks Karl X Gustav. Kuningas Karl X Gustav oli sunnitud sõdima nii Rzeczpospolita kui ka Taaniga. Taanlased tahtsid tagasi vallutada Brömsebro rahuga kaotatud Skåne, Hallandi, Blekinge ja Jämtlandi maakonna ning Saaremaa. Karl X Gustav pidi sõdima ka Poola kuningatega (Teine Põhjasõda, Uputus (Poola), kes Vasade dünastia Poola kuningatena, Vasa suguvõsa liikmetena ja Zygmunt I järglastena pidasid end juriidiliselt Rootsi kuningateks ja unistasid Rootsi troonist, sest Poola kuninga ja Karl X Gustavi ühine vanaisa Karl IX oli tõuganud Rootsi troonilt oma vennapoja Zygmunt III Waza tema katoliku usu tõttu. Energilise kuninga varajane surm 1660. aastal peatas igasuguse arengu kümmekonnaks aastaks nii riigis, kirikuelus kui ka sõjajõududes, sest tema alaealise poja Karl XI eestkostjad ei näidanud riigi valitsemise alal üles erilist aktiivsust ning riigi sissetulekud vähenesid aja jooksul märkimisväärselt. Karl X Gustav oli Rootsi kuninga (1604–1611) Karl IX tütre Katarina Vasa ja Wittelsbachide haru Pfalz-Zweibrückeni Zweibrückeni pfaltskrahv Johann Kasimiri poeg. Tema õed-vennad olid: Christine Magdalena (1616–1662) Maria Eufrosyne (1625–1687), Magnus Gabriel De la Gardie abikaasa. Eleonore Katharine (1626–1692) Adolf Johann (1629–1689), Rootsi kroonprints Karl eestkostevalitsuse liige ja Rootsi riigimarssal. Marss üle Beltide
Alassane Ouattara

Alassane Dramane Ouattara (sündinud 1. jaanuaril 1942) on Elevandiluuranniku poliitik ja majandusteadlane, Elevandiluuranniku president alates 11. aprillist 2011. Ta õppis Ameerika Ühendriikides majandusteadust; sai doktorikraadi Pennsylvania Ülikoolist. Aastatel 1968–1973 töötas ta Washingtonis Rahvusvahelise Valuutafondi peakorteris ning seejärel kuni 1984. aastani Lääne-Aafrika keskpangas. Aastatel 1984–1988 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi Aafrika osakonna juht. Aastatel 1988–1990 juhtis ta Lääne-Aafrika keskpanka. Alassane Ouattara on erakonna Elevandiluuranniku Vabariiklaste Ühendus esimees. 7. novembrist 1990 kuni 9. detsembrini 1993 oli ta Elevandiluuranniku peaminister. Peaministrina oli ta 1993. aastal president Félix Houphouët-Boigny haiguse ajal presidendi kohusetäitja. Aastatel 1994–1999 oli Alassane Ouattara Rahvusvahelise Valuutafondi asedirektor. Enne 1995. aasta presidendivalimisi kehtestatud muudatusega presidendi valimise seaduses keelati kandideerimine isikutel, kelle vanemad ei ole pärit Elevandiluurannikult või kes pole elanud riigis viimase viie aasta jooksul. Muudatuste tegemise põhjuseks peeti soovi tõkestada Alassane Ouattara võimulepääs. Kuigi Ouattara esitati partei presidendikandidaadiks, boikoteerisid valimisi nii tema kui ka Laurent Gbagbo juhitav erakond. 28. novembril 2010 oli ta presidendivalimiste teises voorus vastamisi ametis oleva presidendi Laurent Gbagboga ning valimiskomisjon kuulutas ta 54,1 protsendiga häältest võitjaks. Riigi põhiseadusnõukogu teatas aga, et valimistulemuste väljakuulutamisega jäädi hiljaks ja need on seetõttu õigustühised ning kuulutas, et presidendina jätkab Laurent Gbagbo. Nii ÜRO Peaassamblee, Aafrika Liit, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka paljud teised riigid tunnustasid Alassane Ouattara võitu presidendivalimistel. 11. jaanuaril 2011 lükkas Ouattara tagasi Laurent Gbagbo ettepaneku hakata asepresidendiks. 11. aprillil 2011 Gbagbo vahistati ja Ouattara astus presidendiametisse. 5. mail 2011 kuulutas Elevandiluuranniku põhiseadusnõukogu Alassane Ouattara ametlikult presidendivalimiste võitjaks.
Endel Laul

Endel Laul (21. aprill 1927 Torma vald – 25. september 2014 Tallinn) oli eesti ajaloolane, hariduse ja kooliajaloo uurija. Õppis aastail 1936–1940 Kõnnu algkoolis, 1940–1942 Torma algkoolis, 1942–1944 Mustvee Gümnaasiumis ja 1945–1947 Tartu 6. Keskkoolis. 1947–1952 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis NSV Liidu ajaloo erialal spetsialiseerumisega Eesti ajaloole. 1962. aastal kaitses ta väitekirja Eesti töölisajakirjanduse kujunemisest aastani 1917 ja sai ajalookandidaadi kraadi. 1952. aastal asus ta tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti, algul noorem-, seejärel vanemteadurina. 1970. aastal sai temast TA Ajaloo Instituudi rahvahariduse ajaloo sektori juhataja, kellena töötas 1990. aastani. Aastail 1990–1993 töötas Ajaloo Instituudi juhtivteadurina, samal ajal Eesti Teadlaste Liidu vabakutselise uurijana. 1997–2003 Tallinna Pedagoogikaülikooli vanemteadur. Ajaloolasena on Laul uurinud töölisajakirjanduse ajalugu, Eesti kooli ja hariduse ajalugu ning Eesti ajalooteaduse (historiograafia) ajalugu. Laul on koguteose "Eesti kooli ajalugu neljas köites" 1. (1989) ja 2. (2010) köite toimetaja ja kaasautor ning veel mitme kollektiivse koguteose koostaja ja autor, sh "Tallinna 1. Keskkool 1631–1981" (1981), "Gustav Adolfi Gümnaasium 375" (2006), "Torma Album" II – V (1997–2007). Avaldanud publikatsioone ka kodu-uurimise metodoloogia alalt. Oli aastail 1978–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Kodu-uurimise Komisjoni aseesimees ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi taasasutajaid. Oli 1989. aastal B. G. Forseliuse Seltsi asutajaid, praegu selle nõunik. Oli Tormalaste Kodupaigaühenduse asutajaliige ja juhatuse liige, ühenduse trükiste koostaja ja autor. 1977 Eesti NSV riiklik teaduspreemia 1994 B. G. Forseliuse Seltsi Suur Ignatsi Jaagu medal 2002 B. G. Forseliuse Seltsi Medal Suur Kuldtukat 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk Endel Laulu abikaasa Silvia Laul ja tütar Mare Sokolovski on arheoloogid. Poeg Mart Laul on Eestis tuntud kaktusekasvataja. Sirje Tohver. Maine tuleb tööga. Õpetajate Leht, 26. aprill 2002
Aberdeeni omavalitsus

Aberdeen on üks Šotimaa 32 omavalitsusest (council area). Ta paikneb Põhjamere ääres ümbritsetuna Aberdeenshire'ist. Tal on city staatus. Pindala on 186 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi oli selle elanike arv 212 125. Aberdeeni omavalitsuse keskus on Aberdeen. https://ons.maps.arcgis.com/home/item.html?id=a79de233ad254a6d9f76298e666abb2b http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://statistics.gov.scot/data/population-estimates-current-geographic-boundaries
Salajane ladu 13

"Salajane ladu 13" (inglise keeles Warehouse 13) on Ameerika Ühendriikide ulme-telesari kahest Ameerika Ühendriikide salateenistuse agendist, kes asuvad tööle valitsuse salalaos nr 13. Selles laos hoitakse üleloomulikke ja ulmelisel tehnoloogial põhinevaid esemeid, mis on USA valitsuse arvates ohtlikud inimkonnale. Agendid Myka Bering (Joanne Kelly) ja Peter Lattimer (Eddie McClintock) otsivad uusi esemeid ja püüavad selgitada nende omadusi.
Ferdinand I (Austria)

Ferdinand I (Ferdinand Karl Leopold Joseph Franz Marchlin; 19. aprill 1793 Viin – 29. juuni 1875 Praha) oli 1835–1848 Austria keiser. Ta kuulus Habsburgide-Lotringite dünastiasse. Ferdinand sündis keiser Franz I ja tema teise naise Marie Therese vanima pojana. Lapsepõlvest peale oli ta haiglane, kannatades nii vesipäisuse kui ka langetõve käes. Samuti puudusid tal riigi juhtimiseks vajalikud vaimsed võimed ja arstid kinnitasid, et Ferdinand ei ole võimeline saama järeltulijaid. Kõigi nende puuduste tõttu ei peetud teda tõenäoliseks troonipärijaks ja arvati, et Franz I surma järel läheb troon Ferdinandi vennale Franz Karlile. Vaatamata sellele otsustas keiser Franz I koos oma mõjuka kantsleri Klemens Wenzel von Metternichiga vanima poja kasuks. 1830. aastal sai Ferdinand Ungari valitsejaks ja 1831. aastal abiellus ta Sardiinia printsessi Maria Annaga. Nii nagu arstid hoiatasid, lapsi sellest abielust ei sündinud. 1832 tabas teda raske langetõvehoog, millest toibumist peeti väikeseks imeks. Küll süvenesid selle hoo tõttu tema kõne- ja kuulmishäired. Franz I surma järel 2. märtsil 1835 krooniti Ferdinand Austria keisriks. Austria keisrina oli ta ühtlasi Ungari, Böömimaa ja Lombardia-Venezia kuningas. Kuigi Ferdinandi ei tunnistatud teovõimetuks, valitses riiki siiski regendinõukogu, kuhu kuulusid teised Habsburgide perekonna liikmed ja kantsler Metternich. Keiser Franz I nõuanne oma pojale surivoodil oli olnud: valitse ja ära midagi muuda. Riigi tegelik valitseja Metternich jätkaski vana keisri jäika ja konservatiivset poliitikat, mis oli osaliselt 1848. aasta revolutsiooni põhjuseks. Rahutuste laienedes astus Metternich 13. märtsil 1848 mässajate nõudel ametist tagasi ja põgenes välismaale. Keiser lahkus õukonnaga Viinist Innsbrucki. Keiser Ferdinand oli vaatamata oma puudustele rahva hulgas populaarne ja suhtus ka ise rahvasse heatahtlikult. 1848. aasta revolutsiooni ajal ei olnud ta nõus rahva vastu relvi kasutama ja leidis, et võimaluse piires tuleb inimeste soovidele vastu tulla. Kui konservatiivid kehtestasid oktoobris 1848 Viinis sõjaseisukorra ja taastasid keskvõimu, kerkis päevakorda keisri väljavahetamine. Metternichi kaitseta ei olnud Ferdinandil võimalust trooni säilitada ja 2. detsembril 1848 loobus ta võimust oma 18-aastase vennapoja Franz Josephi kasuks. Pärast troonist loobumist kolis ta koos abikaasaga Böömimaale, mida ta väga armastas, ja veetis kogu oma ülejäänud elu Praha kindluses, kus ta tegeles botaanika, muusika ning heraldikaga. Ka tšehhid tundsid keisri vastu sümpaatiat ja panid talle hüüdnime Ferdinand Hea. Oma varanduse pärandas ta samuti keiser Franz Josephile. Ferdinand on maetud Viini kaputsiinide kirikus asuvasse keiserlikku krüpti. Anhalti Albrecht Karu ordeni suurrist (18. märts 1837) Ferdinand of Austria (ingliskeelne)
Omavalitsus (täpsustus)

Omavalitsus on valitsemisviis. Omavalitsusteks nimetatakse ka mitme riigi ja maa haldusüksusi: Omavalitsus (Gröönimaa) (kommunia), Gröönimaa 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Katar) (baladīyah), Katari 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Leedu) (savivaldybė), Leedu 2. järku haldusüksus Omavalitsus (Liibüa) (sha‘bīyah), Liibüa 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Makedoonia) (opština), Makedoonia 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Marshalli Saared) (municipality), Marshalli Saarte 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Neitsisaared), Neitsisaarte 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Roheneemesaared) (conselho), Roheneemesaarte 1. järku haldusüksus Omavalitsus (San Marino) (castello), San Marino 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Šotimaa) (council area), Šotimaa 1. järku haldusüksus Omavalitsus (Trinidad ja Tobago) (municipality), Trinidadi ja Tobago haldusüksus Omavalitsus (Uus-Kaledoonia), Uus-Kaledoonia 2. järku haldusüksus Omavalitsusüksus Eriomavalitsus Tervikomavalitsus
Kuidas ma kohtasin teie ema

"Kuidas ma kohtasin teie ema" on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mille esimene osa anti eetrisse 19. septembril 2005 USA telekanalil CBS. Eesti telekanalitest näitab seda sarja TV6 ja FOX Telesarjas jutustab Ted Mosby (Josh Radnor) 2030. aastal oma lastele, kuidas ta elas ja kohtus nende emaga aastatuhande alguses. Jutt algab 2005. aastast. Telesarjal on mitu Kuldgloobuse ja Emmy nominatsiooni. Josh Radnor – Ted Mosby Jason Segel – Marshall Eriksen Cobie Smulders – Robin Scherbatsky Neil Patrick Harris – Barney Stinson Alyson Hannigan – Lily Aldrin Bob Saget – tuleviku Ted Mosby hääl Cristin Milioti - "Ema" Eric Goldman. William S. Paley TV Fest: How I Met Your Mother. IGN, 28. märts 2006
Hirvlased

Hirvlased (Cervidae) on sõraliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. Hirvlasi elab praegusajal 53 liiki, kes jagunevad kolme alamsugukonda kokku 18 perekonnaga. Maailma kõige väiksem hirvlane on Lõuna-Ameerikas elav põhja-puduhirv (Pudu mephistophiles), kelle turjakõrgus on 32–35 cm. Kõige suurem hirvlane on põder, kelle turjakõrgus on 3,4 meetrit. Hirvlaste looduslik levila hõlmab suure osa Euroopast, Aasiast ja Ameerikast. Aafrikas esinevad nad ainult mandri loodeosas, Mustas Aafrikas neid pole. Hirvlased elavad paljudes erinevates bioomides. Neid on introdutseeritud muuhulgas Austraaliasse, Uus-Meremaale, Uus-Guineale ja mõnele Kariibi mere saarele. Eestis elab pärismaisena 2 liiki hirvlasi – põder ja metskits, ning 3 liiki introdutseeritutena (võõrliikidena) – punahirv, tähnikhirv ja kabehirv. Alamsugukond Capreolinae (Uue Maailma hirvlased) perekond Alces – üks liik perekond Blastocerus – üks liik perekond Capreolus – kaks liiki perekond Hippocamelus – kaks liiki perekond Mazama – üheksa liiki perekond Odocoileus – kolm liiki perekond Ozotoceros – üks liik perekond Pudu – kaks liiki perekond Rangifer – üks liik Alamsugukond Cervinae (Vana Maailma hirvlased) perekond Axis – neli liiki perekond Cervus – viis liiki perekond Dama – kaks liiki perekond Elaphodus – üks liik perekond Elaphurus – üks liik perekond Muntiacus – 11 liiki perekond Rucervus – kolm liiki (üks väljasurnud) perekond Rusa – neli liiki Sugukond Hydropotinae perekond Hydropotes – üks liik
1050. aastad

1050. aastad 1050. aastad on aastad 1050–1059 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad Aastad: 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059 ... ... ... ...
Johann Friedrich Haller

Johann Friedrich Haller (10. august 1696 Königsee, Tüüringi – 4. juuni / 15. juuni 1775) oli Eesti vaimulik. Haller immatrikuleeriti 19. mail 1718 Jena ülikooli üliõpilaseks. Haller sündis Königsees (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal). Ta oli aastatel 1728–1735 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1735–1757 oli ta Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, kuid ametiülesannete hooletu täitmise tõttu oli ta aastal 1751 pooleks aastaks ametist kõrvaldatud. Aastatel 1758–1775 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, olles samaaegselt ka linnakonsistooriumi assessor. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Neil Patrick Harris

Neil Patrick Harris (sündinud 15. juunil 1973 Albuquerques) on USA näitleja. Ta on mitmekordne Kuldgloobuse ja Emmy nominent (võitis 2010). Ta on mänginud muu hulgas telesarjas "Kuidas ma kohtasin teie ema" ja filmisarjas "Harold ja Kumar".
1060. aastad

1060. aastad 1060. aastad on aastad 1060–1069 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad Aastad: 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069 ... 1061 – sossolid (arvatavalt sakalased) hävitasid Jurjevi ning liikusid sõjakäiguga kuni Pihkvani, kus toimus nende ja venelaste vahel lahing, kus Pihkva kroonikate andmeil langes nende poolel tuhat ning sossoleid lugematu hulk. ... ... ...
Suure Paugu teooria (seriaal)

"Suure Paugu teooria" on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mida esmakordselt näidati 24. septembril 2007. aastal USA telekanalil CBS. 2010. aastal võitis "Suure Paugu teooria" People's Choice Awardi peaauhinna parima televisioonikomöödia (Favorite TV Comedy) kategoorias. Samal aastal sai Jim Parsons Primetime Emmy auhinna kui parim komöödiasarja meespeaosatäitja. Telesarja peategelased on viis inimest Pasadenast California osariigist. Kahel sõbral California Tehnoloogiainstituudi ühiselamus Leonard Hofstadteril (tegeleb eksperimentaalse füüsikaga) ja Sheldon Cooperil (teoreetiline füüsika) on kahepeale kokku IQ 360. Mida on piisavalt, et mõista universumi olemust. Kuid inimeste, eriti naiste puhul jääb sellest mõnikord väheks. Piinatud geeniuste naabriks on edasipüüdlik näitlejanna ja ettekandja blond Penny ning sõpradeks füüsikute kummalised kolleegid: insener Howard Wolowitz, kes suudab end väljendada kuues keeles ja astrofüüsik Rajesh Koothrappali. Johnny Galecki – Leonard Hofstadter Jim Parsons – Sheldon Cooper Kaley Cuoco – Penny Simon Helberg – Howard Wolowitz Kunal Nayyar – Rajesh « Raj » Koothrappali Melissa Rauch – Bernadette Rostenkowski-Wolowitz Mayim Bialik – Amy Farrah Fowler About The Big Bang Theory. CBS Gary Strauss. "There's a science to CBS' Big Bang Theory". USA Today, 11. aprill 2007 Koduleht
Hans Susi

Hans Susi (ka Hans Susy, Hansken Susy; surnud 1549) oli eesti tõlkija. Ta on teadaolevalt esimene, kes hakkas piiblitekste eesti keelde tõlkima. Susi oli kalamees Hans Susi poeg, kes õppis 1540. aastatel Tallinna linnakoolis. Seal märkas tema andekust Pühavaimu kiriku pastor Reinhold Beseler, kes huvitus piiblitekstide tõlkimisest eesti keelde. Seetõttu tegi ta Susile ülesandeks tõlkida Piiblist perikoope (jumalateenistustel kasutatavaid tekstiosi) ja liturgilisi laule, makstes talle selleks ka toetusraha. Kuid Susi suri juba 1549. aastal katku. Susi töö ei olnud siiski arvatavasti tulutu, tõenäoliselt jätkas tõlkimist Beseler ise, kes aga juba 1553. aastal samuti katku suri. Toomas Paul on aga oletanud, et Susi ja Beseleri tekste kasutati eestikeelsete jumalateenistustel kuni 17. sajandi keskpaigani; nimelt võisid nende tõlgitud tekstid jõuda autoriteetsesse tekstikogumikku "Meddy Kircko-ramat" (Meie kirikuraamat). Toomas Paul, Eesti piiblitõlke ajalugu. 1999.
1031

1031. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad Aastad: 1026 1027 1028 1029 1030 - 1031 - 1032 1033 1034 1035 1036 ... ... ... ...
1032

1032. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad Aastad: 1027 1028 1029 1030 1031 - 1032 - 1033 1034 1035 1036 1037 Raudvärava lahing – novgorodlaste lüüasaamisega lõppenud lahingu vastaspool ja täpne toimumiskoht on teadmata, sageli on selleks pakutud Põhja-Venemaad, mõnikord aga ka merekitsust Aegna ja Rohuneeme (vanasti Raudneeme) vahel. ... ... Johannes XIX, paavst
1481

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1477 | 1478 | 1479 | 1480 | 1481 | 1482 | 1483 | 1484 | 1485 | ► | ►► 1481. aasta (MCDLXXXI) oli 15. sajandi 81. aasta. 3. mai – Rhodose saart tabas tugev maavärin, mille tõttu hukkus hinnanguliselt 30 000 inimest. Veebruaris-märtsis ründasid Vene väed Liivimaad, vallutades ja põletades Viljandi, ent sealse linnuse piiramine ei õnnestunud. Septembris sõlmisid Novgorodis ja Pihkvas Vana-Liivimaa ja Vene kümneaastase vaherahu. 1. juuli – Christian II, Taani ja Norra kuningas 3. mai – Mehmed II, Türgi sultan 28. august – Afonso V, Portugali kuningas 21. september – Bartolomeo Platina, itaalia humanist Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 53
1482

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1478 | 1479 | 1480 | 1481 | 1482 | 1483 | 1484 | 1485 | 1486 | ► | ►► 1482. aasta (MCDLXXXII) oli 15. sajandi 82. aasta. 23. detsember – Prantsuse kuningas Louis XI ja ertshertsog Maximilian von Habsburg jagasid Arrasi rahulepinguga omavahel Burgundia hertsogkonna. algas Ferrara sõda ... ... ... Marie (Burgundia) ...
Lene Espersen

Lene Feltmann Espersen (sündinud 26. septembril 1965) on Taani poliitik, alates 23. veebruarist 2010 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani välisminister. Ta õppis Aarhusi ülikoolis majandusteadust. Lene Espersen on olnud Folketingi liige alates 1994. aastast. Aastatel 2001–2008 oli ta justiitsminister ja 2008–2010 majandusminister. Alates 2008. aastast on ta asepeaminister. 9. septembrist 2008 kuni 13. jaanuarini 2011 oli ta Konservatiivse Rahvapartei esimees.
Ürgtänav

Ürgtänav on Eesti folkansambel. Ansambel esitab eestikeelset omaloomingut. Laulud on mõtlikud ja tihti unistavad, rääkides sageli öisest linnast, kuuvalgusest ja tunnetest. Kasutatakse akustilisi pille, vähesel määral ka heliefekte. Tõnis Erilaid on nimetanud Ürgtänava muusikat indie ja folgi vahepealseks. Bändi tegevliikmed on endised lasteaia- ja koolikaaslased. Ürgtänav on esinenud Viru Folgil. Erik Poom – vokaal ja akustiline kitarr Henri Huberg – akustiline kitarr Tambet Tõnnemaa – akustiline basskitarr Andrus Kanter – klahvpillid Helen Naerismägi – vokaal "Öövalgus" (2006) "Möbiuse leht" (2010) Tõnis Erilaid Ürgtänav "Möbiuse leht" Õhtuleht, 11. detsember 2010 Tõnis Erilaid Ürgtänav "Möbiuse leht" Õhtuleht, 11. detsember 2010 (vaadatud 1. augustil 2011) Ürgtänav Myspace Ürgtänav Facebook