laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sirgjoonejooks

Sirgjoonejooks ehk otsejooks on jooksuspordi ala, milles kaardil sirgjoone moodustav distants läbitakse maastikul. Võistlusspordina harrastades on eesmärk läbida võimalikult pikk distants sirgjoonest kõrvale kaldumata. Jooksuala maailmarekord kuulub Timmo Tammemäele ja Sander Linnusele, kes 17. aprillil 2021 läbisid 58,2 kilomeetri pikkuse sirgjoone Suurupist Järvamaale. Eesti rekordit hoiab Alexander Khalyapin 136,3 kilomeetriga. Sportlase ülesandeks on läbida distantsi maastikul kujuteldavat sirgjoont pidi nii, et joonest ei kalduta kõrvale rohkem kui 100 meetrit, mistõttu võib nimetada ala ka koridorijooksuks. Maailmarekordi katsel võib kasutada üksnes kompassi ja kaarti, Eesti meistrivõistlustel on olnud GPS-seadmete kasutamine lubatud ja võib liikuda ka mööda teid. Spordiala on tekkinud kunsti ja spordi vastastikuses dialoogis, selle ajalugu võib seostada 2011. aastal nelja matkaja avaliku katsega minna sirgjoont pidi Tallinnast Tartusse. Võistlusspordina on sirgjoonejooksu hakatud Eestis harrastama COVID-19 karantiini ja piirangute tingimustes, esimene maailmarekord oli registreeritud 18. novembril 2017 Rootsis, kus Martin Regborn, Viktor Larsson ja Jakob Wallenhammar läbisid 31,7 kilomeetrit. Suundorienteerumine Janek Oblikas (18. aprill 2021). "Timmo Tammemäe ja Sander Linnus püstitasid ebatavalisel jooksualal uue maailma tippmargi". Marathon100. Vaadatud 18. aprill 2021. Petteri Jokela (28. aprill 2020). "Eesti Meistrivõistlused Sirgjoonejooksus 2020". ultrajuoksu.fi. Vaadatud 18. aprill 2021. "Suur Igavesti Kestev Sirgjoonejooksuedetabel". Vaadatud 19. aprill 2021. Liisi Alamaa (7. mai 2020). "111 kilomeetrit sirgjoonejooksu läbi Eestimaa: loovus, valu ja mentaalne äng". Rahvusringhääling. Vaadatud 18. aprill 2021. Reigo Kimmel (26. aprill 2020). "Kas sirgjoon on kunst?". Vaadatud 18. aprill 2021.
Waldorf-Astoria

Waldorf-Astoria oli kahest kõrvuti hotellist koosnev hoonekompleks Fifth Avenuel New Yorgis. 1893. aastal ehitatud ja 1897. aastal laiendatud kompleks lammutati 1929. aastal, et vabastada krunt Empire State Buildingu tarindamiseks. Selle järglane, praegune Waldorf Astoria New York, ehitati Park Avenuele 1931. aastal. Waldorf Astoria New York  Waldorf-Astoria – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pallas (täpsustus)

Pallas on mitme vanakreeka mütoloogia tegelase ning paljude objektide nimi. Mütoloogilised tegelased: Pallas (Tritoni tütar), Athena sõbratar Pallas oli jumalanna Athena lisanimi, mille ta võttis sõbratari mälestuseks. Pallas (titaan) Pallas (tiivuline jumal) Pallas (gigant) Pallas (Lykaoni poeg) Pallas (Euandrose poeg) Pallas (Pandioni poeg), Pandion I poeg Muu: Pallas, kunstiühing Eestis Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940), endine kunstikool Eestis Kõrgem Kunstikool Pallas, 2000. aastal asutatud kõrgkool Pallase galerii, kunstigalerii Tartus 2 Pallas, asteroid, mis on saanud nime Tritoni tütre järgi Marcus Antonius Pallas, keiser Claudiuse soosik Pallas (perekonnanimi) Peter Simon Pallas, saksa loodusuurija David Pallas, Šveitsi loodusuurija Pallas (ansambel), Briti ansambel Pallas, auto Citroën DS mudel Pallas (L. Neil Smith), L. Neil Smithi ulmeteos Pallas (seriaal), briti satiiriline teleseriaal Pallas (laev) Pallas (ajakiri), antiigiteemaline ajakiri Pallas (Berliin), vaesteasum Berliinis Pallas (Iirimaa), koht Iirimaal Pallas (õpimeetod), vanakreeka keele õppimise meetod Hotell Pallas, hotell Tartus Pallada Pallastunturi
Neitsi oja

Neitsi oja on oja Edela-Eestis, Pärnu ja Viljandi maakonnas, Tõlla jõe parempoolne lisajõgi. Oja pikkus on 18,2 km, valgla pindala 36,9 km², langus 18 m ja lang 0,99 m/km. Oja saab alguse 63,5 m kõrgusel Eesti ja Läti piiril Viljandi maakonnas Mulgi vallas Umbsoo külas ja suubub 45,5 m kõrgusel Pärnu maakonnas Saarde vallas Tõlla külas paremalt poolt Tõlla jõkke 8,1 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Neitsi oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 18.04.2021) Neitsi oja keskkonnaportaalis (vaadatud 18.04.2021) Neitsi oja Eesti looduse infosüsteemis Neitsi oja keskkonnaportaalis
Oras (perekonnanimi)

Oras on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Oras 440 inimesel: 207 mehel ja 233 naisel. Perekonnanimede levikult on Oras meeste puhul 278. kohal ja naiste puhul 268. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,34. Allan Oras, eesti jalgrattasportlane (1975–) Ants Oras, eesti tõlkija ja kirjandusteadlane (1900–1982) Janika Oras, eesti rahvaluule- ja -muusikateadlane (1963–) Leo Edgar Oras, eesti arstiteadlane ja terapeut (1911–1970) Riho Oras, eesti tehnikateadlane (1953–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Oras (vaadatud 18.04.2021)
Pajula

Pajula on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pajula 430 inimesel: 197 mehel ja 233 naisel. Perekonnanimede levikult on Pajula meeste puhul 302. kohal ja naiste puhul 269. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,92. Andres Pajula, eesti haridustegelane, endine poliitik (1963–) Hardo Pajula, eesti majandusanalüütik (1966–) Kuno Pajula, eesti kirikutegelane (1924–2012) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Pajula (vaadatud 19.04.2021)
Port (elektriahelate teooria)

Port on elektriahelate teoorias elektrilülituse klemmide (väljaviikude) paar ühenduse loomiseks välise elektriahelaga (elektri- või elektroonikalülitusega, elektritoiteallikaga). Niisiis on port ühenduskoht, mille kaudu energia (elektrivoolu kujul) lülitusse siseneb või sellest väljub. Ühenduskohtade paari nimetatakse pordiks, kui klemme läbivad voolud on igal hetkel võrdsed ja vastassuunalised. Selle porditingimuse kohaselt on port täielikult kirjeldatav vooluga (ja seda esile kutsuva pingega). Kui aga klemmipaari läbivad voolud on teineteisest erinevad, näiteks tingituna elektrilaengute kogunemisest lülituse elementides, ei moodusta need klemmid porti. Teoreetilises elektrotehnikas vaadeldakse elektriseadmeid (näiteks trafosid), elektronseadiseid (näiteks transistore) ja elektroonikalülitusi (näiteks võimendeid) sageli n-ö mustade kastidena ja analüüsitakse neid üksnes sisend- ja väljundportide parameetrite alusel. Ühe pordiga elektriahel on kaksklemm ja kahe pordiga (sisend- ja väljundpordiga) elektriahel on neliklemm ehk kaksport (ingl two-port network).
Kaksklemm

Kaksklemm on elektrotehnikas lülitus, millel on väliste elektriahelatega kaks ühenduskohta – klemmi. Kaksklemmina on vaadeldavad näiteks takisti, kondensaator, diood ja keemiline vooluallikas, samuti nendest koostatud kahe ühenduskohaga lülitused ja seadmed. Kui kaksklemm rahuldab porditingimust, nagu see on lineaarsetest elementidest koosneva kaksklemmi korral, siis võib seda nimetada ka ühe pordiga lülituseks ehk ükspordiks (ingl one-port). Neliklemm ENE 4. köide, 1989
Neliklemm

Neliklemm ehk kaksport on elektrotehnikas lülitus, millel on väliste elektriahelatega neli ühenduskohta: kaks sisend- ja kaks väljundklemmi (vastavalt üks sisendport ja üks väljundport). Kuitahes keeruka skeemi ja ehitusega elektriseadme saab võrdlemisi täpselt teisendada lihtsaks väheste parameetritega aseskeemiks, millel on võrdlemisi vähe parameetreid või nendega määratud konstante. Seejuures saab seda kirjeldada sisend- ja väljundparameetrite vaheliste seostega. Neliklemmidena on otstarbekas vaadelda paljusid elektriseadmeid, sealhulgas filtrid, elektrimasinad, elektri- ja sideliinid. Neliklemmi väljundparameetrid on kirjeldatavad sisendsuuruste ja lülituse ülekandefunktsiooni abil. Neliklemmid võivad olla lineaarsed või mittelineaarsed. Lineaarse neliklemmi ülekandetegur on pingest ja voolust sõltumatu. Lineaarsed on niisugused neliklemmid, mis koosnevad ainult takistitest, kondensaatoritest ja induktiivpoolidest. Neliklemm on mittelineaarne, kui selles on vähemalt üks mittelineaarne element, nagu diood või transistor. Nende ja seega ka neliklemmi ülekandetegur sõltub siis neliklemmi sisendsuurustest. Ainult lineaarsed neliklemmid saavad olla klassikalise neliklemmiteooria ja nüüdisaegse hulkporditeooria objektid, sest vaid sel juhul kehtib porditingimus ning kaksporti saab kirjeldada pordivõrrandite ja maatriksesituse abil. Kuigi neliklemmi ja kaksporti vaadeldakse sageli sünonüümidena, on seega täpsemas käsitluses kaksport tegelikult neliklemmi erijuht. Neliklemm võib üldjuhul olla ka mittelineaarne. Neliklemmi võttis elektriahelate (eeskätt telefoniliinide) matemaatiliseks kirjeldamiseks kasutusele 1888. a Prantsuse elektrotehnik A. Vaschy. ENE 6. köide, 1992
Francis H. Kimball

Francis Hatch Kimball (24. september 1845 Kennebunk – 20. detsember 1919 New York) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt, kes ametialaselt tegutses New Yorgis. Ta oli seotud ettevõttega Kimball & Thompson. Tema tuntumad tööd olid Empire Building, Manhattan Life Insurance Building ja Casino Theatre.  Francis H. Kimball – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Empire Building (Manhattan)

Empire Building on kontoripindadega pilvelõhkuja, mis asub Financial Districti piirkonnas New Yorgis. See paikneb Rector Streeti nurgal aadressil 71 Broadway. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Kimball & Thompson stiilis, mis vastab uusklassitsismile. 89 meetri kõrguse ja 21 korrusega hoone ehitas ettevõte Marc Eidlitz & Son aastatel 1897–1898. Varajased pilvelõhkujad  Empire Building (Manhattan) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tappara

Tappara (tõlkes soome keelest 'sõjakirves, tapper') on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Tamperes. See mängib Soome jäähokiliigas. Klubi eelkäija oli 1932. aastal asutatud Tammerfors Bollklubb. Praegune klubi loodi 1955. aastal. Tappara on tulnud Soome meistriks kokku 19 korda, praegune jäähokiliiga on võidetud 12 korda ja selle eelkäija SM-sarja võideti seitse korda. Tappara on 12 võiduga Soome jäähokiliiga kõige edukam klubi. Hooajal 2022/23 võitis Tappara teise Soome klubina pärast JYP-i Jäähoki Meistrite Liiga. Klubi peab alates 2021. aastast oma kodumänge Nokia Arenal ehk Tampere Arenal. Enne seda asus klubi koduväljak Tampere jäähallis ehk Hakametsäl. Klubi peatreener on Jussi Tapola. Seisuga hooaeg 2023/24 Väravavahid: Vilho Heikkinen, Christian Heljanko, Eetu Randelin Kaitsjad: Jesper Ahlroth, Tobias Ekberg, Olli Juolevi, Valtteri Kemiläinen, Kasper Kulonummi, Otto Leskinen, Joni Tuulola, Veli-Matti Vittasmäki, Luke Witkowski Ründajad: Nick Baptiste, Carter Camper, Philip Granath, Nick Halloran, Konsta Kapanen, Petri Kontiola, Jesse Koskenkorva, Anton Levtchi, Heikki Liedes, Oskari Luoto, Petteri Puhakka, Otto Rauhala (kapten), Topi Rönni, Veli-Matti Savinainen, Otto Somppi, Kristian Tanus Teemu Aalto Brady Austin Aleksandr Barkov Aleksandr Barkov Jr. André Benoit Charles Bertrand Luciano Borsato Niklas Bäckström Dale Clarke Tom Draper Jonas Enlund Theoren Fleury Josh Green Janne Grönvall Henrik Haapala Jannik Hansen Martti Jarkko Timo Jutila Hannu Kamppuri Petri Kontiola Jarno Koskiranta Jiří Kučera Patrik Laine Jori Lehterä Tero Lehterä Erkki Lehtonen Mikko Lehtonen Mikko Leinonen Antti Leppänen Mikko Luoma Toni Lydman Pekka Marjamäki Jussi Markkanen Markus Mattsson Derek Mayer Juha Metsola Reijo Mikkolainen Tyler Morley Jason Muzzatti Tuukka Mäntylä Ville Nieminen Mika Noronen Teppo Numminen Janne Ojanen Olli Palola Jukka Peltola Lasse Pirjetä Esa Pirnes Kyle Platzer Jukka Porvari Pasi Puistola Anssi Salmela Pekka Saravo Veli-Matti Savinainen Bedřich Ščerban Harri Säteri Timo Susi Tomáš Záborský Ari Vallin Jarkko Varvio Vesa Viitakoski Vaata ka Kategooria:Tappara mängijad. Soome jäähokiliiga: Võitja (12): 1977, 1979, 1982, 1984, 1986, 1987, 1988, 2003, 2016, 2017, 2022, 2023 Teised kohad (9): 1976, 1978, 1981, 2001, 2002, 2013, 2014, 2015, 2018 Kolmandad kohad (3): 1990, 2008, 2019 SM-sarja: Võitja (7): 1953, 1954, 1955, 1959, 1961, 1964, 1975 Teised kohad (4): 1958, 1960, 1963, 1974 Kolmandad kohad (9): 1946, 1947, 1948, 1950, 1951, 1956, 1957, 1962, 1973 Soome karikas: Võitja (1): 1957 Jäähoki Meistrite Liiga: Võitja (1): 2023 Nordic Trophy: Võitja (1): 2009 Euroopa karikas: Teine koht (1): 1980 Tampere karikas: Võitja (5): 1996, 1999, 2016, 2017, 2018 Ametlik koduleht
KalPa

Kalevan Pallo (KalPa) on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Kuopios. See mängib Soome jäähokiliigas. Klubi asutati 1929. aastal Sortavalas nime all Sortavalan Palloseura. Pärast seda, kui linn Venemaa koosseisu läks, kolis klubi Kuopiosse. Algselt klubi tegeldi põhiliselt jalgpalli, jääpalli ja Soome pesapalliga. Jäähokiga hakati praeguses klubis tegelema 1947. aastal. Soome meistrivõistlustel on KalPa parimaks tulemuseks hõbemedal hooaegadel 1990–91 ja 2016-17. Soome tugevuselt teine liiga on võidetud kaks korda. Klubi peab oma kodumänge Olvi Areenal. Klubi peatreener on Tommi Miettinen. Seisuga märts 2021 Väravavahid: Eero Kilpeläinen, Samu Perhonen, Henrik Tikkanen, Matěj Tomek Kaitsjad: Hugo Gallet, Jesse Graham, Roope Laavainen, Lasse Lappalainen, Jesper Mattila, Kim Nousiainen, Joona Riekkinen, Mikael Seppälä Ründajad: Jeremy Bracco, Miska Humaloja, Severi Immonen, Tommi Jokinen (kapten), Kai Kantola, Aleksi Klemetti, Henri Knuutinen, Benjamin Korhonen, Juuso Könönen, Miikka Pitkänen, Alexander Ruuttu, Aapeli Räsänen, Balázs Sebők, Pekka Suhonen, Sami Tavernier, Tuomas Vartiainen Adam Hall Teemu Hartikainen Olli Jokinen Kasperi Kapanen Sami Kapanen Miika Koivisto Mikko Koskinen Artturi Lehkonen Sakari Manninen Iiro Pakarinen Derek Stepan Alexandre Texier Jussi Timonen Kimmo Timonen Soome jäähokiliiga: Teised kohad (2): 1991, 2017 Kolmandad kohad (1): 2009 Mestis: Võitja (2): 2004, 2005 Spengleri karikas: Võidud (1): 2018 Ametlik koduleht
Matthias Arrasist

Matthias Arrasist (tšehhi keeles Matyáš z Arrasu, prantsuse keeles Mathieu d'Arras; sündinud 1290 in Arrasis Prantsusmaal, surnud 1352 Prahas) oli prantsuse arhitekt ja ehitusmeister, kes tegutses Böömimaal 14. sajandi algupoolel. Prantsusmaa hilisgootikat esindav ehitusmeister Matthias sündis Arrasis, ent muud pole tema varasemast elust teada. 1344. aastal kutsus Määrimaa markkrahv, hilisem Püha Rooma keiser Karl IV meistri oma uude pealinna Prahasse, et see hakkaks juhtima Narbonne'i ja Rodezi katedraalide eeskujul kavandatud Praha püha Vituse katedraali ehitust. Meister Matthias töötas mõnd aega Prantsusmaal ning oli muuhulgas Avignoni paavstipalee arhitekt. Praha Püha Vituse katedraali nurgakivi pandi paika 21. novembril 1344 ja pärast kaheksa aasta pikkust ehitusperioodi, kuni meistri surmani, oli valminud katedraali idapoolse osa arkaadidekorrus ja koorilõpmik koos kooriümbriskäigu ja viiest kabelist koosneva kabelipärjaga. Neis on äratuntav prantsuse hilisgootika nõtkejooneline rõhutatud vertikaalsus ja peaaegu jäigana mõjuv proportsioonide järgimine on tema loomingu selge tunnus. 1348. aastal alustas ta keiser Karl IV jaoks Karlstejni lossi ehitamist, kuid pole teada, palju on ehitises tema autorsust. Päris kindlalt tõestatud pole tema tegevus ka Nové Město linnaosa rajamisel. Püha Vituse katedraali ehitusel oli Arrasi Matthiase järglaseks Peter Parler. "Alexander Martirosov. Matthias of Arras: A French Behind Most Famous Bohemian Cathedral. - https://medium.com/". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2021. Vaadatud 19. aprillil 2021. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) Karlstejn Castle (Hrad Karlstejn). - accesstravel.com A. Martirosov. Matthias of Arras: A French Behind Most Famous Bohemian Cathedral. - https://medium.com/ K. Benesovska. The Reception of the Work of Mathieu d'Arras in Bohemia. - Revue de l'Art, December 2009
Žandov

Žandov (saksa keeles Sandau) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Žandov asub Ploučnice jõe ääres, Česká Lípast ligi 11 km lääneloodes. Žandovit on esmamainitud 1273. aastal, linnaõigused sai 15. sajandil. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Správní obvody obcí s rozšířenou působností - Liberecký kraj Český statistický úřad
Hroznětín

Hroznětín (saksa keeles Lichtenstadt) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Karlovy Vary ringkonnas. Hroznětín asub Saksamaa piirist ligi 12 km kaugusel, Karlovy Varyst umbes 9 km põhjas. Hroznětíni on esmamainitud 1217. aastal, linnaõigused sai 1333. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Hroznětín Místopisný průvodce po České Republice
Akaki Minašvili

Akaki Minašvili (gruusia keeles აკაკი მინაშვილი; sündinud 24. septembril 1980) on Gruusia poliitik.
Anton Pilgram

Anton Pilgram (ka Anton Pilchramb) (sündinud umbes 1460, oletatavalt Brnos, surnud 1516 Viinis) hiliskeskaegsel Määrimaal ja Austrias tegutsenud skulptor. On oletatud, et Anton Pilgram õppis kiviraiumiskunsti Viinis. 1481. aastal kutsuti ta tööle Heilbronni, kus valmis tema varaseim teos, Heilbronni Püha Kiliani kiriku kantsel. Oma muud varasemad teosed lõi ta enamjaolt Švaabimaal, võttis osa Schwieberdingeni Georgi kiriku ja Rottweili Laurentsiuse kabeli ehitamisest. Arvatavasti Švaabimaal tutvus ta lähemalt Saksamaa ja Itaalia renessansskunstnike teostega ja stiiliga. Pilgram naasis juba kogenud skulptorina Brnosse 1495. aasta paiku ning töötas kiviraidurina Jakobi kiriku ja Juudivärava (Judentor, valmis 1508) ehitusel. 1512. aastal töötas Pilgram kiviraidurina Viini Püha Stefanuse katedraali ehitusel, keskendudes peamiselt väiksematele arhitektuurilistele vormidele nagu raidkivikantsel ja kõrgreljeefsed skulptuurid. Arvatavasti suri ta 1516. aasta paiku. Tema teostest on tuntuimad Brno Jakobi kiriku portaal (1510–1511) ja Brno vana raekoja portaal (1512) Brnos ja Viini Püha Stefanuse katedraali kantsel (1514–1515). Märkimisväärsed on tema puuskulptuurid märter Peetrusest ja ühest dominiiklasest pühakust, loodud umbes 1511. aasta paiku. Brno vana raekoja portaal Püha Stefanuse katedraali kantsel Märter Peetruse puuskulptuur, u 1510 Kunstniku autoportree Viini katedraali kantslil "Anton Pilgram. Google Arts and Culture". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2021. Vaadatud 19. aprillil 2021. Anton Pilgram. – Moravska galerie [https://artsandculture.google.com/asset/st-peter-martyr-anton-pilgram/PgHNJnxMys63dQ St. Peter Martyr. Anton Pilgram, 1505/1515. – Google Arts and Culture ] Anton Pilgram. – Moravska galerie Pilgram, Anton. – Austria-Forum Pilgram, Anton. – Web Gallery of Art
NASA kosmosemissioonide loend

NASA on saatnud kosmosesse palju kosmosesonde, maandureid, kulgureid, satelliite ja muid objekte. Siin on NASA missioonide (mittetäielik) loend:
Proseč

Proseč (saksa keeles Prosetsch) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Proseč asub Chrudimist umbes 28 km kagus ja Pardubicest ligikaudu 36 km lõunakagus. Proseč asub merepinnast 581 meetri kõrgusel. Prosečit on esmamainitud 1349. aastal. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Proseč Místopisný průvodce po České Republice Proseč u Skutče www.pamatky-cz.eu
Anna Gret Asi

Anna Gret Asi (sündinud 21. veebruaril 2002 Tartus) on eesti elukutseline korvpallur, kes mängib 2021. aastast Arizona Ülikooli naiskonnaga USA üliõpilasliigas NCAA. Alustas treenimist korvpallitreenerist ema Kaire Asi juhendamisel. Asi tegi debüüdi naiste korvpalli meistriliigas hooajal 2016/17, kui viskas Tartu Ülikool/Kalevi eest keskmiselt 14,2 punkti mängus. 2017/18. hooajal jäi tema arvele keskmiselt 24 punkti ja 9 lauapalli, 2018/19. hooajal 25 punkti, 4,3 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu, 2019/20. hooajal 28,5 punkti, 4,5 lauapalli, 6 resultatiivset söötu ja 4,5 vaheltlõiget ning 2020/21. hooajal 19 punkti, 5,5 lauapalli, 5,7 resultatiivset söötu ja 2,8 vaheltlõiget mängus. Asi võitis Tartu Ülikool/Kaleviga hooajal 2020/21 karika ja tuli Eesti meistriks. 13. juulil 2020 teatas Asi, et siirdub hooajast 2021/22 USA üliõpilasliigasse NCAA, kus hakkab mängima Arizona Ülikooli naiste võistkonnas. Rohkem kui 15 ülikoolilt stipendiumipakkumise saanud Asi valis Arizona, kuna talle sobis nende treeneritiim ja euroopalik mängustiil. Asi tegi debüüdi Eesti täiskasvanute koondises 15-aastaselt, kui kogus 11. novembril 2017 Euroopa meistrivõistluste valikmängus Türgi vastu 13 minutiga 3 punkti, 4 resultatiivset söötu, 2 vaheltlõiget ja 1 viskeblokeeringu. Asi on 2019. aastal osalenud NBA piirideta korvpalli (Basketball Without Borders) Euroopa talendilaagris, kus ta valiti 24 tüdruku seast tähtede koosseisu ja kogu laagri kõige väärtuslikumaks mängijaks. 2020. aastal osales Asi NBA ja FIBA piirideta korvpalli ülemaailmses talendilaagris, kus osales kokku 64 noormängijat 33 eri riigist ja piirkonnast. Asi valiti laagri tähtede rivistusse, samuti krooniti ta parimaks kolmepunktiviskajaks. Eesti meister (2021) Eesti meistrivõistluste finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2021) Eesti karika võitja (2020) Eesti karikavõistluste finaali kõige väärtuslikum mängija (2020) NBA talendilaagri Basketball Without Borders kõige väärtuslikum mängija (2019) NBA talendilaagri Basketball Without Borders tähtede koosseis (2019, 2020) Anna Gret Asi Eesti Korvpalliliit. Naiste karikavõitjaks krooniti Tartu Ülikool/Kalev Eesti Korvpalliliit, 20.12.2020. Tartu esindusnaiskond võitis 30-aastase vaheaja järel taas Eesti meistritiitli! Eesti Korvpalliliit, 18.04.2021. Teinegi noor Eesti koondise tagamängija siirdub Arizona ülikooli Korvpall24, 13.07.2020. Asi valis Arizona superhea klapi ja euroopaliku mängustiili pärast ERR Sport, 17.07.2020. 15-aastase Anna-Gret Asi võitluslik mäng sümboliseeris naiste korvpallikoondise uut algust Õhtuleht, 12.11.2017. France's Begarin, Asi of Estonia named MVPs of 18th BWB Europe camp FIBA, 13.06.2019. Hukporti, Kessler named MVPs of BWB Global Camp FIBA, 17.02.2020. Anna Gret Asi – Eesti Korvpalliliidu profiil
Deb Haaland

Debra Anne Haaland (sündinud 2. detsembril 1960 Winslows Arizonas) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta on alates 16. märtsist 2021 Ameerika Ühendriikide siseminister. Ta on esimene põlisameeriklane selles ametis. Haaland on Laguna pueblo ja Demokraatliku Partei liige. Deb Haaland sündis 1960. aastal Winslows Arizonas sõjaväelastest vanemate lapsena. Tema ema on läänekerese keelt rääkiva Laguna pueblo hõimu liige. Isa oli norra päritolu ameeriklane Minnesotast. Lapsena pidi ta seoses vanemate tööga sageli koole vahetama. Ta käis 13 koolis, enne kui pere jäi elama Albuquerque'i New Mexico osariiki, ühe teise Laguna pueblosse kuuluva pere lähedusse. Haaland lõpetas New Mexico Ülikooli inglise keele erialal. Neli päeva pärast ülikooli lõpetamist sündis tal tütar. Üksikemana oli ta suurtes majanduslikes raskustes. Ta asutas salsat tootva ettevõtte, kuid väheste sissetulekute tõttu ei saanud ta omale eluaset lubada ning pidi ööbima sõprade juures. 2006. aastal kaitses ta indiaani õiguse erialal New Mexico Ülikoolis väitekirja ja sai õigusteaduse doktori kraadi. 3. jaanuarist 2019 16. märtsini 2021 oli ta USA Esindajatekoja liige. 17. detsembril 2020 teatas presidendiks valitud Joe Biden, et esitab Deb Haalandi siseministri kandidaadiks. Boetel, Ryan (October 10, 2020). "'Proud progressive,' Haaland seeks 2nd term". Albuquerque Journal.