Loone Ots

Loone Ots (kuni 1993 Loone Kaust; sündinud 31. detsembril 1965 Tallinnas) on eesti folklorist, kirjanik ja ühiskonnategelane. Loone Ots on inseneri tütar. Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 37. Keskkooli ning 1990. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna. Aastatel 1990–1993 oli ta Tartu Ülikooli magistrant. Ta kaitses Tartu Ülikoolis 1993. aastal folkloori alal väitekirja "Dr. Oskar Kallase elu ja töö" ja sai magistrikraadi. Aastail 1993–1999 Tartu Ülikooli doktorant, ühtlasi eesti kultuuri ja kirjanduse lektor Balti Õpingute Projektis (hiljem Euroopa Kolledž) 1993–2016. 1999. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis pedagoogikas väitekirja "Õppekomplekt multikultuuriliseks hariduseks eesti kirjanduse näitel" (Tartu, 1999). ja sai doktorikraadi. Täiendanud end Tallagh' Tehnikakõrgkoolis Iirimaal multimeedia stsenaariumide kirjutamise ja tekstiloome valdkonnas. Ta on töötanud Tallinna Ülikoolis vanemteadurina. Õpetanud külalislektorina eesti kirjandust Moskva Riiklikus Ülikoolis ja Peterburi Riiklikus Ülikoolis ning pidanud loenguid Göttingeni Ülikoolis. 2007. aastast õpetab eesti keelt, tekstiloomet ja stilistikat täiskasvanukoolitustel. Loone Otsa peamised uurimisvaldkonnad on olnud folkloristika historiograafia, muinaspõhja müüt ja selle seosed eesti folklooriga. Koos Peeter Espakiga on ta avaldanud gümnaasiumiõpiku "Müüt ja kirjandus". Hariduse valdkonnas on uurinud multikultuursust, õpilaste toimetulekut, õpilaste kultuuritarbimist ja lugemisoskuse edendamist algõpetuses. Viimase kohta on avaldanud mitu tegevusraamatut. Ots on kirjutanud 45 näidendit peamiselt Eesti ajaloo ja kultuuriloo ainetel. Ta nimetab oma teoseid kultuuriloolisteks fantaasiateks. Ots võtab ajaloost tuntud faktid ja lisab neile vaba tõlgenduse. Iseloomulikult on näidendite karakterite hulgas tugev ja iseseisev naine, nt Katarina II ("Keisrinna hull", 2009). Ta on kirjutanud ajaloolise näidendi Jaan Poskast "Jaan Poska saaga" (2011) ning Karl Ristikivi ja Salme Niilendi kirjavahetusel põhineva näidendi "Üksainus Araabia öö" (2016). Näidend "Koidula veri" (2005) põhineb fiktsioonil, mille järgi Juhan Liiv Lydia Koidula ja Vene keisri vallaslaps. (Teatris "Vanemuine" lavastas selle A.Mäeots 2008.a.) Draama "Birkeruh' episood" jutustab Marie Underi ja Friedebert Tuglase armuloost suvel 2017. Karl Ristikivi lapsepõlve ja romaanimotiive põimib lavateos "Karl Ristikivi põlev lipp" (2012). Draama "Katarina mõrsjalinik" (2015) seob Karl Ristikivi päeviku ja romaani "Mõrsjalinik". Näidend "Julie ja tähed" räägib Tartus elanud baltisaksa kunstniku Julie Hagen-Schwartzi elust Tartu täheteadlaste ringkonnas. (Margus Kasterpalu lavastas selle 2016. aastal teatris Vanemuine.) Mononäidend "Üksi lehekuu põues" räägib Jaan Tõnissoni elust; selle on 2019. aastal lavastanud Karl Sakrits, peaosas Mihkel Tikerpalu. Komöödia "Ihu Paradiis" kujutab noore Johann Voldemar Jannseni ja saksa helilooja Richard Wagneri väljamõeldud kohtumist Pärnu supelasutuses. Koos tšehhi kirjaniku Filip Jan Zvolskýga on kirjutanud komöödia "Armastus karantiinis" (2020). Ots on kirjutanud dokumentaalnäidendeid eesti ajaloo ja kultuuriloo seikade kohta. Silmapaistvamad on "Punane hukk" Tallinna 1944. aasta märtsipommitamisest (2014) ja "Üle seitsme mere" 1944. aasta suurpõgenemisest (2020). Ta on kirjutanud lastenäidendid eesti kultuuriloost, sh "Rupertuse kättemaks" (2017), "Nikolaus ja apelsinid" (2018) ning "Jõulumõõk ehk Lukutagused" (2021). Antiutoopiad "Gerondid, ehk Lõpp" ja "Kaksteist vihast sooneutraalset" kirjeldavad Eesti võimalikke tulevikustsenaariume, mõtestades eestlase identiteeti globaliseerunud maailmas. Ots on kirjutanud mitu libretosid muusikateatrile, nt kabareeprogrammid "Kriisiaja laulud" (2009), "Kabaree Marcelle"(2011), muusikalid "Aelita 2.0" (2018) ja "W" (koos Ain Mäeotsa, Anu Tontsi ja Rein Pakuga), operett "Miina Härma pruudipõli" (2020) ja ooper "Püha mäe rõõm" (2017). Eesti muusikateatris erandlikud on kolm müsteeriumilibretot vanamuusikastuudiole Vaikuse Muusika (kõigi kolme muusika autor on Tõnu Sepp): "Rõõmulaul" Karl Ristikivi sama pealkirjaga romaani põhjal (2016), "Kunstniku armastus" Jaan Krossi novelli "Neli monoloogi Püha Jüri asjus" alusel (2018) ja "Püha Elisabeth" Tüüringi Elisabethi eluloost (2019). Näidendeid on avaldatud ka trükikogumikena, nt "Koidula veri ja teisi näidendeid" (2010), "Birkenruh' episood ja teisi näidendeid" (2016). Eraldi on ilmunud "Carmen alexandrinum: kuidas sündis eesti luule" (2010) ja libreto "Püha Elisabeth" (2021). Kirjutanud mitu lasteraamatut ("Lugusid kuulsatest eestlastest", 2016) ja aimekirjandust ("Eesti kroonil kroonitud", 2010; "Eesti riigipead", 2015) 2012. aastal avaldas Ots mälestusteraamatu "Mustamäe valss" ja 2020. aastal dokumentaalteose "Minu Odessa". 2021. aastal sai Otsa novell "Minu suhe saatanaga" kirjastuse Puänt novellivõistluse eripreemia. 2021. aastal võitis Otsa romaan "Armastus" eest Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel esikoha ning pälvis Ellex Raidla stipendiumi romaani tõlkimiseks inglise keelde. Ots on tõlkinud vene, inglise ja soome keelest (Kaari Utrio "Tuulepistrik", 2017). Ots on lavastanud Tartus Maarjateatris ja stuudios Vaikuse Muusika.[viide?] Loone Ots on Eesti Kirjanike Liidu, Eesti Keeletoimetajate Liidu, Eesti Lugemisühingu, Eesti Teatriliidu, Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu, Lastekaitse Liidu ja Eesti Sõjaväemuusika Sõprade Seltsi liige, Jaan Tõnissoni Seltsi asutajaliige ning Tartu Richard Wagneri Seltsi asutaja ja endine esimees. Aastail 2012–2018 oli ta Lastekaitse Liidu president ning 2013–2021 Eesti Säästva Arengu Komisjoni liige ja asepresident. Veebruarist 2019 kuni jaanuarini 2021 oli ta erakonna Isamaa liige. Veebruarist 2021 kuni märtsini 2024 oli ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige ja kuulus erakonna volikokku. Ta oli EKRE Tartu ringkonna ajalehe Kivisild toimetaja. 12. juunil 2021 valiti Loone Ots EKRE Tartu linna ringkonna üldkogul Tartu ringkonna juhatuse liikmeks ja Tartu linnapeakandidaadiks. Kohaliku omavalitsuse valimistel sai ta 1277 häält ja osutus valituks Tartu linnavolikokku. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, sai valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 837 häält ning ei osutunud valituks. Maist 2024 kuulub ta taas erakonda Isamaa. 1901. aasta Oskar Kallase elus. // Eesti rahvaluule aspekte. TÜ Toimetised 963 (1992) Müüdist Karl Ristikivi kahes ajalootriloogias. // Vikerkaar (1992) 4 Symboolit Karl Ristikiven historialiseissa romaaneissa. // Synteesi (1993) 3 Dr. Oskar Kallas eesti folkloristikas. Tartu, 1993 Lauliku muunded: Cocteau' "Orfeusest" Wagneri "Valküürideni". // Eksperimentaalne folkloristika. Tartu, 1993 On the problem of birth of on eschatological myth. // Contemporary Folklore (1996) Some notes on teaching in multicultural environment: The Estonian Literature Project at the University of Tartu. // Higher Education in Europe 23 (1998) Songs on the last relict and their visual interpretation in film. // Bridging the Cultural Divide: Our Common Ballad Heritage. Hildesheim, Zürich, New York, 2000 School as developmental environment and students'coping (kaasautor). // Person. Color. Nature. Music. Daugavpils, 2005 ALgul oli sõna: ühe keelu eestikeelsest kujunemisest. Õiguskeel, nr 2, 2021. https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/4._ots_-_sina_ei_tohi_tappa.pdf 1994 Microsoft Gold Award kodulehe "Kalevipoeg. An Estonian Epic" eest (koos tehnilise teostuse loonud ENET-iga) 2006 Richard-Wagner-Verband Internationali suur kuldmärk 2005 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse ergutuspreemia ("Koidula veri") 2009 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Libuhunt") 2010 Jaan Poska näidendivõistluse peapreemia ("Jaan Poska saaga") 2015 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse II preemia ("Gerondid ehk Lõpp") 2021 Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse võitja (romaan "Armastus"); jagas esikohta Juta Kivimäega 2021 Ene Mihkelsoni stipendium Loone Ots on abielus Märt Otsaga (sündinud 1966). Ta on EELK Tartu Maarja koguduse nõukogu liige ja on pälvinud EELK peapiiskopi aukirja.[viide?] "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide Postimehe kultuuritoimetus (21. aprill 2019, 13:08). "Esietendus lavastus Jaan Tõnissonist". Postimees. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2019. Kultuuriloolane Loone Ots liitub Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga, 19. jaanuar 2021 Loone Ots e-äriregistris. Vaadatud 06.08.2024. Riigikogu valimiste tulemused 2023 Delfi, 6. märts 2023. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Loone Ots Eesti Teadusinfosüsteemis Loone Ots Tartu linnaruumi arengu kohta Loone Ots Tartu Keskpargi kaitsel Loone Ots Eesti Kaitseväe orkestri laialisaatmisest Loone Ots eakate hooldusest Loone Otsa intervjuu Objektiivis https://www.youtube.com/watch?v=DmOHTXs8bB8&ab_channel=Objektiiv Loone Ots isamaalisest kasvatusest: https://uueduudised.ee/arvamus/intervjuu/kultuuriloolane-loone-ots-isamaaline-kasvatus-peab-algama-vara/ Loone Ots: Eesti keele arengukava on kui talvine luik. Postimees, 5.02.2021. https://leht.postimees.ee/7172359/loone-ots-eesti-keele-arengukava-kui-talvine-luik Loone Ots. SÜKU asemel tulgu Tartusse AKU! Tartu Postimees, 10.05.2021. https://tartu.postimees.ee/7243866/loone-ots-suku-asemel-tulgu-tartusse-aku Loone Ots. Reklaamiseadust tuleb muuta. https://epl.delfi.ee/artikkel/93167047/loone-ots-reklaamiseadust-tuleb-muuta-telefonimuujad-ja-sotsiaalvorgustikud-vajavad-regulatsioone Loone Ots. Sõna on vaba. ERR, 09.03.2021. https://www.err.ee/1608135625/loone-ots-sona-on-vaba Loone Ots. Omavalitsused ei saa lastevanemate eest lasteaiakohti valida. https://epl.delfi.ee/artikkel/92387023/paeva-teema-loone-ots-omavalitsused-ei-saa-lastevanemate-eest-lasteaiakohti-valida-see-on-autoritaarse-riigi-tunnus-ja-vastuolus-seadusega Ene Mihkelsoni Fondi stipendiumi pälvivad Loone Ots ja Jürgen Rooste. https://kultuur.err.ee/1608085378/ene-mihkelsoni-fondi-stipendiumi-palvivad-loone-ots-ja-jurgen-rooste Owe Peterselli show. Külas on Loone Ots. 11.09.2020. https://jupiter.err.ee/1128945/owe-peterselli-show-kulas-on-loone-ots Rita Puidet. Anderikkalt Loone Otsalt on alati midagi õppida. http://www.eestikirik.ee/anderikkalt-loone-otsalt-on-alati-midagi-oppida/ Mari Peegel. Näitekirjanik Loone Ots: Jannsen läks läbi elu vägeva sarmiga. https://kultuur.err.ee/939355/naitekirjanik-loone-ots-jannsen-laks-labi-elu-vageva-sarmiga Loone Ots. Minu eriline elu. Vikerraadio, 23.10.2018. https://vikerraadio.err.ee/867837/minu-eriline-elu-loone-ots Suveduur. Loone Ots räägib oma näidenditest. 11.07.2018. https://arhiiv.err.ee/vaata/suveduur-loone-ots-oma-naidenditest Loone Ots. Kohustuslik lasteaed aitab varakult sõeluda välja erivajadusi. https://epl.delfi.ee/artikkel/82599819/loone-ots-kohustuslik-lasteaed-aitab-varakult-soeluda-valja-erivajadusi Loone Ots. Üksikvanema elatisfond on hädavajalik. https://www.delfi.ee/artikkel/70653979/loone-ots-uksikvanema-elatisfond-on-hadavajalik? Loone Ots. Kõukude hõbe ja ilmapuu valvurid. 14.03.2013. https://arvamus.postimees.ee/1168790/loone-ots-koukude-hobe-ja-ilmapuu-valvurid/comments Loone Ots. Kõmpad ja täiskasvanud. 13.02.2013. https://arvamus.postimees.ee/1136654/loone-ots-kompad-ja-taiskasvanud Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.