laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pähklimäe terviserada

Pähklimäe terviserada on terviserada Narva linnas Ida-Virumaal. Seda haldab sihtasutus Narva Linna Arendus. Pähklimäe (Äkkeküla) looduspark asub künka seljandikul, 21–23 meetri kõrgusel merepinnast. Selle nimi on seotud metsaga, kus kasvab ainuke pähklipuu Eestis – harilik sarapuu. Pähklimäele suusa- ja tervisespordikeskuse rajas Narva Linnavalitsus koostöös Eesti Terviserajad SA-ga ja Äkke Spordiklubiga. Alates 2005. aastast on looduspargis korraldatud nii suusa-, jooksu-, kui ka jalgrattavõistlusi, üritusi nii lastele, atleetidele kui ka tervisesportlastele. 2005. aastal loodi Pähklimäele suusa- ja puhkekeskus, samal aastal peeti ka esimesed murdmaasuusatamise, jooksmise, rattasõiduvõistlused lastele ja täiskasvanutele. 2012. aastal loodi metsa esimene matkarada, mis on 3 kilomeetrit pikk. Seal kasvavad männid, tüügaskased, kuused ja lepad. Terviserada on varustatud infotahvlitega, mis tutvustavad külastajatele Pähklimäe loodust. Pähklimäel on ka vaba aja veetmise kompleks. Talvel on külastatavad suusanõlvad, kus saab valida mitme raja vahel – pikkusega 1 km, 3,3 km ja 15 km. Lisaks on 3,5-kilomeetrine MTB rada, millele jäävad muld, kivid, killustik, juured ja sillad. Jooksu- ja suusarajal on alates 2014. aastast kuni 3,7 kilomeetri ulatuses rajavalgustus. 2021. aastal tehti Äkkekülas loodusparki Muinasjuturada, mille pikkus on umbes 400 meetrit. Rada mitmekesistab jalakäijatele mõeldud metsaradade võrgustikku. Muinasjuturajal asuvad muinasjutusarja "Küülik ja Mäger" kangelaste – Kassikakku, Karu, Hiire, Siili, Mao, Mägra ja Küüliku – majad. Muinasjutusarja "Küülik ja Mäger" kirjutas Narvast pärit lastekirjanik Aleksei Serov. Rada on varustatud infotahvlitega. Narva Linna Arendus koduleht Pähklimäe terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht Akkesport Akkesport Eesti spordiregister Eesti spordiregister
Lise Meitner

Lise Meitner (17. november (levinud on ekslik sünnikuupäev 7. november) 1878 Viin – 27. oktoober 1968) oli silmapaistev Austria tuumafüüsik, kes koos Otto Frischiga kirjeldas 1939. aasta novembris esimesena tuumalõhustumise füüsikalis-teoreetilisi aluseid. Lise Meitner sündis juudi peres kolmanda lapsena. Perekond oli tugevalt vastu tema ülikooli minekule. Hoolimata sellest astus ta 1901. aastal Viini Ülikooli, kus hakkas Ludwig Boltzmanni käe all õppima füüsikat. Õpingute lõppedes omandas ta füüsika doktorikraadi, olles esimene naine, kes selle ülikoolis on saanud. Aastal 1907 siirdus ta Kaiser Wilhelmi Instituuti Berliinis, kus töötas koos Otto Hahniga. Viljakas koostöö Hahniga kestis 30 aastat. Nad uurisid peamiselt radioaktiivsust ja keemiat. 1918. aastal avastas ta koos Otto Hahniga protaktiiniumi. 1922. aastal avastas ja publitseeris Meitner nähtuse, kus aatomid emiteerivad elektrone. Selle efekti nimeks on saanud Augeri efekt või Auger-Meitneri efekt prantsuse teadlase Pierre Auger`i nime järgi, kes sõltumatult Meitnerist taasavastas ja selgitas aastal 1923 sama efekti. 1926. aastal sai Meitnerist Berliini Ülikooli professor; ta oli esimene naine Saksamaal, kes professori ametikoha sai. Aastatel 1917–1938 töötas Meitner Berliinis. Kui natsid annekteerisid 1938. aastal Austria, siis veenis hollandi füüsik Dirk Coster Meitnerit põgenema Rootsi. Samal aastal põgeneski Meitner Rootsi, kus jätkas oma uurimistööd Manne Siegbahni nimelises õppeasutuses. Aastal 1960 siirdus ta Inglismaale. Meitneri auks on nimetatud keemiline element meitneerium. 1949 – Max Plancki medal 1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1960 – Wilhelm Exneri medal
Pöördes

“Pöördes” on autosid kajastav telesaade. Esimene hooaeg esilinastus Elisa Huubis 2022. aasta oktoobri lõpus. Koit Toome on tutvustanud järgmisi autosid: Porsche Carrera GT. Saates sattus ta kahe BMW-ga avariisse, ühega neist sõitis vastu majaseina ja teisega juhtus midagi tema esmakordsel driftimisel. Koit Toome Saara Pius Indrek Raadik [1] Elisa Huub voogedastuskeskkond Sky.ee toimetaja (10. november 2022). "Pöördes Koit Toome sõitis kaks BMW-d puruks: ma proovisin esimest korda elus driftida". Sky Plus. Vaadatud 10.11.2022.
Sali Berisha

Sali Ram Berisha (sündinud 15. oktoobril 1944 Viçidolis) on Albaania poliitik, endine president ja peaminister. Ta lõpetas Tirana ülikooli 1967 ja spetsialiseerus kardioloogiale. Ta hakkas tööle Tirana keskhaiglas ja samal ajal töötama Tirana ülikooli abiprofessorina. Ta abiellus lastearst Liri Ramaga ning neil on tütar Argita ja poeg Shkëlzen. Ta sai ülikooli professoriks ja 1978 täiendas end 9 kuud Pariisis. Pärast tagasitulekut hakkas ta juhatama vereringe, täpsemalt hemodünaamika uurimise programmi, mis äratas tähelepanu välismaalgi. 1986 valiti ta Euroopa arstiteaduse uuringukomiteesse, kus ta töötas välja teadusuuringute strateegia "Tervis kõigile". Berisha sai 1992. aastal Albaania esimeste demokraatlike valimiste tulemusena riigi presidendiks. Tema ametiajal viidi ellu mitmeid olulisi vabaturumajanduslikke reforme, kuid samuti lasti tegutseda spekulantidel. 1995 sai Albaania Euroopa Nõukogu liikmeks. Berisha ise sai tuntuks karmi käega valitsejana, kes nõudis opositsiooniliidri Fatos Nano vangistamist. 26. mail 1996 võitis Berisha juhitav Demokraatlik Partei valimised. Valimisi saatsid süüdistused valimistulemuste võltsimises ja opositsiooni rahumeelsete protestide vägivaldses mahasurumises. Demokraatlik Partei keeldus tühistamast valimisi, milles ametlikel andmetel oli Demokraatlik Partei saanud 80% parlamendikohtadest. Pärast majanduslikke tagasilööke tema populaarsus vähenes ja 1997 teda enam tagasi ei valitud, kuid 2005 tõusis ta peaministrina taas Albaania poliitika tippu. Ta oli peaministri ametis 11. septembrist 2005 kuni 10. septembrini 2013. 29.–30. aprillil 2008 viibis Berisha visiidil Eestis. Ta kohtus siin presidendi Toomas Hendrik Ilvese, Riigikogu esimehe Ene Ergma ja peaminister Andrus Ansipiga. http://www.keshilliministrave.al/english/default.asp
Gaishorn am See

Gaishorn am See on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas. Gaishorn asub Palteni orus, mida ümbritsevad Ennstali Alpid põhjast, Eisenerzi Alpid idast ning Seckau Alpid ja Rottenmanner Tauern läänest. See on vanal Salzstraßel Selzthalist Sankt Michael in Obersteiermarki üle Schoberi kuru. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kantinieki vald

Kantinieki vald (läti keeles kantinieku pagasts) on vald Lätis Rēzekne piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Audriņi, Rikava, Sakstagalsi ja Dricāni vallaga. Valla pindala on 57,5 km². 2011. aastal oli seal 491 elanikku, 2021. aasta seisuga 422. Valla halduskeskus on Liuža küla. Vallavanem on Tamāra Tutina. Aastal 1945 moodustati Sakstagalsi vallas Kantinieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1962 liideti sellega Rikava külanõukogu kolhoosi Draudzība ja sovhoosi Komjaunietis alad. Aastal 1981 liideti sellega veel osa Rikava ja Dricēni külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 liideti vald Rēzekne piirkonnaga. Aastast 2021 kuulub vald selle Dricāni allüksusse. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Leimanišķase krutsifiks, Kantinieki linnamägi ning Kantinieki muinaskalmed ehk Sõjahauad. Kohaliku kaitse all on Pauri keskaegne kalmistu. Kantinieki vald asub suuremalt jaolt Latgale kõrgustikul, loodeosa aga Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht asub Kristceļi külast lõunas (161,3 meetrit). Suurim jõgi on Rēzekne jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Liužonka. Aastal 2011 elas vallas 249 lätlast, 217 venelast, 6 valgevenelane, 10 ukrainlast, 3 poolakat ja 3 leedulast. Valla keskus Liuža on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 214 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega skrajciems: Bancuļi 13 elanikuga aastal 2022, Borovaja 1 elanikuga aastal 2022, Brizgi, Ciskāni 4 elanikuga aastal 2022, Dundas 27 elanikuga aastal 2022, Kantinīki 10 elanikuga aastal 2022, Kaši 20 elanikuga aastal 2022, Kazradži 6 elanikuga aastal 2022, Kelasovka 2 elanikuga aastal 2022, Klementinova 4 elanikuga aastal 2022, Kondroti 6 elanikuga aastal 2022, Kristceļi 14 elanikuga aastal 2022, Krusti 3 elanikuga aastal 2022, Leimaniški 7 elanikuga aastal 2022, Leimaņi 14 elanikuga aastal 2022, Mīzāni 17 elanikuga aastal 2022, Pauri 22 elanikuga aastal 2022, Piertnīki 10 elanikuga aastal 2022, Romanovka 10 elanikuga aastal 2022, Staudži, Sūļi 3 elanikuga aastal 2022, Svečovka, Zīmeļovka 7 elanikuga aastal 2022, Zirkova 9 elanikuga aastal 2022 ja Zjabki 6 elanikuga aastal 2022. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Rēzeknes novads, vaadatud 8. 11 2022 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 «Pašvaldības apraksts un struktūra» Rēzeknes Novads Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 5.11 2022 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 5.11 2022 Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Kantinieki vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Liuža

Liuža (latgali Lyuža) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Kantinieki valla halduskeskus. Küla asub valla lõunaosas, merepinnast 150 meetri kõrgusel Liužonka jõe ääres, piirkonna keskusest Rēzeknest 20 kilomeetri kaugusel. Nõukogude perioodil oli küla Sakstagalsi sovhoosi keskasulaks. Külas on elanud Läti kirjanik Jānis Klīdzējs. Aastal 2018 oli külas 245 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 214. Läti Ruumiandmete Agentuur Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Vietvārdu datubāze
Vacatio legis

Vacatio legis (“seaduse puudumine”) on ladina päritolu juriidiline mõiste, mis tähendab ajavahemikku seaduse avaldamisest kuni jõustumise päevani. Keskmiselt on vacatio legis'e ajaperiood 45 päeva. Vacatio legis´e eesmärk on anda ühiskonnale piisavalt aega, et kohaneda uue seadusega. Sellega kõrvaldatakse seaduse kohene jõustumine. Ajavahemiku määramisel võetakse arvesse muudatuste ulatust, reguleeritavate õigussuhete iseloomu ning muudatuse ettenähtavust või ootamatust. Vacatio legis on kahe-astmeline protsess, mis algab uue seaduse väljakuulutamisega ning lõpeb uue seaduse kehtima hakkamisega. Uue seaduse väljakuulutamisest antakse teada riigi ametlikus väljaandes, mis on igal riigil erinev. Eesti ametlik väljaanne on Riigi Teataja. Riigi Teataja läks elektroonilisele vormile üle 2006. aastal. Riigi Teataja veebisait võimaldab vacatio legis´e pikkust vähendada. Samuti võimaldab veebiväljaanne teha seadused avalikuks silmapilkselt. See annab inimestele võimaluse seaduse muudatustest teada saada oluliselt kiiremini. Vacatio legis´e pikkus varieerub riigiti. Näiteks Hispaanias kulub seaduse avaldamisest jõustumiseni 20 päeva. Eestis aga on tavapärane ajavahemik 10 päeva. Vacatio legis on kasutuses ka ladina kiriku kanoonilises õiguses. Ajavahemiku pikkus sõltub sellest, kas tegu on üldise seaduse või eriseadusega. Üldise seaduse puhul on vacatio legis´e pikkus kolm kuud ning eriseaduse puhul üks kuu. Vacatio legis võib olla lühem või pikem ainult juhul, kui see on seaduses sel viisil kehtestatud. Vacatio legis. Uzvisit. https://et.uzvisit.com/4936-vacatio-legis Jäätma, J., Kolk, T., Liventaal,. J., Runthal, T. PSK § 108.  –  Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2020. Jowers, R. Latinismos vacatio legis - Léxico Jurídico Español-Inglés Kasprzyk, A. "Vacatio legis institution – sense and meaning" (pdf). Sootak, J. Õigus igaühele. Tallinn: Juura 2017. Canon 8 §1 Canon 8 §2
Stop the Clocks

"Stop the Clocks" on britpop-bändi Oasis valikalbum. Lugude valikul on rõhk asetatud eriti bändi varasemale loomingule: albumitelt "Definitely Maybe" ja "(What's the Story) Morning Glory?" on mõlemalt viis lugu (koos nelja B-poolega). Kõigest kaks lugu on nende viimaselt albumilt "Don't Believe the Truth", albumitelt "Heathen Chemistry" ja "Standing on the Shoulder of Giants" vaid üks lugu ning album "Be Here Now" on hoopiski unustatud. "Rock 'n' Roll Star" "Some Might Say" "Talk Tonight" "Lyla" "The Importance of Being Idle" "Wonderwall" "Slide Away" "Cigarettes & Alcohol" "The Masterplan" "Live Forever" "Acquiesce" "Supersonic" "Supersonic" "Half the World Away" "Go Let It Out" "Songbird" "Morning Glory" "Champagne Supernova" "Don't Look Back in Anger"
Äriõigus

Äriõigus (“commercial law”) on õigusvaldkond, millega reguleeritakse kaubandust ja äritegevust. Selle raames uuritakse tegureid, mis mõjutavad ettevõtte tegevust. Äriõigust peetakse tsiviilõiguse alaliigiks ja see hõlmab nii era- kui ka avalik-õiguslikke küsimusi. Äriõigusega reguleeritakse ettevõtetevahelisi lepinguid, töölevõtmise menetlust ning tarbekaupade tootmist ja müüki. Äriõigus jaguneb kahte põhikategooriasse: esimene neist puudutab äriüksusi, tuginedes partnerlust, äriühinguid, pankrotti ja asutusi reguleerivatele seadustele; teine hõlmab äritehinguid, tuginedes lepinguid reguleerivatele seadustele. Äriõiguse üks põhieesmärke on ennetada küsimusi, mis võivad ettevõttele kahju tekitada või põhjustada õiguslikke konflikte. Äriõiguse kohaldamisala on määratletud nii riigisiseste seaduste kui ka rahvusvaheliste lepingutega. Äriõigusel on riigi äritavade reguleerimisel oluline roll. Esiteks tegeleb äriõigus ettevõtete kompensatsiooni probleemidega ehk ettevõtted saavad vaidluste lahendamisel abi küsida kvalifitseeritud äriadvokaatidelt. Advokaadil on kohustus võtta kasutusele kõik mõistlikud meetmed, et vältida olukorda, kus klient rikub hüvitise- ja tasustamis seadust. Teiseks kaitseb äriõigus ettevõtete aktsionäre. Äriõiguse ekspert käsitleb vähemusaktsionäridega seotud konflikte, põhikirjasätteid, vahekohtu lahendeid ja muid küsimusi. Kolmandaks tugineb iga ettevõte äriõigusele kui nurgakivile, sest ettevõtluse alustamisega on seotud arvukalt õiguslikke menetlusi, rendilepinguid ja lube. Äriõiguse advokaat peab tundma kõiki asjakohaseid seadusi, et saaks ettevõtetel aidata oma tegevust edukalt alustada. Buisness law definition. Upcounsel. https://www.upcounsel.com/business-law-definition. Business law. Britannica. https://www.britannica.com/topic/business-law. Johnston. T. What is business law and why is it important. https://johnstonthomas.com/what-is-business-law-and-why-is-it-important/.
Turms, surematu

"Turms surematu" on Mika Waltari ajalooline romaan. See ilmus 1955. aastal. Selle sündmused leiavad aset Itaalias etruskide seas umbes 520–450 eKr. "Turms surematu" liigub aeglasemalt kui paljud teised Waltari ajaloolised romaanid. Romaani veniv stiil ei meeldi kõigile lugejatele, kuid kirjandusteadlane, professor Panu Rajala peab seda kogu romaani osas vajalikuks. Dorieus, Sparta sõdur ja Turmsi sõber, kes pidas end Heraklesest põlvnenuks. Dionysius, kes juhtis Phokaia laevu Ladeni merelahingus ja kellest sai hiljem mereröövel. Mikon, arst, kes kuulus Asklepiose pärijate sekka ja Turmsi sõber Arsinoe (õige nimega Istafra), Eryxi jumalanna preestrinna, kelle Turms Sitsiiliast lahkudes kaasa võtab Panu Rajalan kotisivut, esitelmiä 2003 Mika Waltari: Turms, surematu. Tema maise elu umbes 520–450 eKr kümnes raamatus (WSOY, 11. väljaanne, ISBN 951-0-18750-X ) Marjo Kytöharju. Mees, kes elas tuhandeid aastaid . Kirik & linn 22.1.2008. Panu Rajala. Ajalugu uurija ja kirjaniku pilgu läbi . Esitlus 14. veebruaril 2004. a. Panu Rajala. Etruskide jälgedes . Kirjutamine aastast 2005.
Sakstagals

Sakstagals (ka Sakstagols) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Sakstagalsi valla halduskeskus. Küla asub valla põhjaosas, merepinnast 137 meetri kõrgusel Rēzekne jõe ääres, piirkonna keskusest Rēzeknest 14 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusel. Külas on postkontor, raamatukogu ja Francis Trasunsi muuseum. Sakstagalsi on esmamainitud 1582. aastal. Tänapäevane küla on kujunenud Ventspilsi–Moskva raudtee Sakstagalsi raudteejaama juurde. Ametlikult sai see küla staatuse 1933. aastal. 1935. aastal oli külas 143 elanikku. 2020. aastal oli elanikke 192, 2022. aastal 176. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Ida sõjaväeringkond

Ida sõjaväeringkond (vene keeles Восточный военный округ) on Venemaa relvajõudude sõjaväeringkond, keskusega Habarovskis. 5. ühendarmee 29. ühendarmee 35. ühendarmee 36. ühendarmee Lõuna sõjaväeringkond Lääne sõjaväeringkond Kesksõjaväeringkond Põhja sõjaväeringkond
Perkons

Perkons (läti Pērkons, leedu Perkūnas, preisi Percunis, vrd slaavi Perun, skandinaavia Fjörgyn (?), hindi Parjanya (?)) – oli balti rahvaste usundis äikese, vihma ja viljakuse jumalus, ka sõjajumal, taevane õigluse kaitsja ja kurjade vaimude hävitaja. Läti Pērkons esineb ka kui taevane sepp, kes tagus valmis päikese. Kohati oli Pērkons taeva, mägede ja tammede jumal, kes ratsutas kuldsel hobusel ja vibutas nuia. Et ta valitses loodusjõude, pikset ja välku, on oletatud, et ta kehastas taevast kitsamas mõistes. Osaliselt on ta teise taevajumalaga (Dievs) kokku sulanud, tedagi on kujutatud jumal-isana ning epiteetidega isa ja vanaisake. Osa balti mütoloogia uurijaid on pidanud piksejumalat ülemjumalale alluvaks jumalaks; teise vaatenurga kohaselt oli algselt üksainus taevast, vihma ja äikest valitsev ülemjumal, lahknemine toimus hiljem ja pikse- ning tormijumal allutati taevajumalale. Mõneti oli just tema (ja mitte 'Taevaisa') panteoni keskne tegelane. Nimi tuleneb oletatavasti indoeuroopa tüvest, mis tähendas löömist või lingutamist, kuid on oletatud ka etümoloogilist seost tamme või mäega. Mõnedes müütides on Pērkonsil abiliseks taevane sepp Kalejs (Leedu mütoloogias Kalvis), kelle puhul mõned uurijad on tõmmanud paralleele eesti Kalevi ja soome Kalevaga. Leedu Perkūnas (ka Diviriks, Dundulis, Bruzgulis, Dievaitis, Grumutis, Dundutis, Dūdų senis, Tarškulis, Tarškutis, Blizgulis) – oli eelkristliku rahvausundi panteoni keskne kuju, Pikker, piksejumal, ka sõja- ja viljakusjumal, õigluse ja moraali kaitsja, "jumala vits". Hall vanamees, käes sarv või vasar; elab mäel või taevas, sõidab tulise kaarikuga ja heidab välgunooli, abiliseks sepp Kalvis. Ka teda ennast on kujutatud sepana; taevaseks sepaks oli ka Perkūnase antipood ja vastane Teliavelis, kelle puhul võib tugevaid ühisjooni leida hiljem kristlikuks kuradiks moondunud vembuka kurivaimu Velniasega, kellega Perkūnas paljudes müütides võitleb. Perkūnase naine oli Perkūnija; mõnedel andmetel oli neil neli poega – neli aastaaega. Ühes müüdis kavatseb Perkūnas abielluda, aga Velnias röövib tema pruudi Žemyna, kellest saab Vaiva – vikerkaar. Perkūnas ajab naise minema ja Dievas pagendab ta taevast mäe otsa, kus kasvab kõrge tamm. Tamme otsa varjub kurat, kelle pihta Perkūnas välke heidab. Mõnes müüdis on Perkūnase abikaasaks Päike, kes petab teda Kuuga, mille järel Perkūnas lööb Kuu mõõgaga pooleks. Teistes lugudes Kuu hülgab Päikese ja Perkūnas karistab teda. Perkūnas on muuhulgas madude vaenlane. Pērkonsi-Perkūnase nimi on jätnud jälje ka soome-ugri traditsiooni: Mordvas esineb teonüüm Pirgene ja Purgine-Pas, läänemeresoomlastel moondus Pērkons aga õelaks vaimuks (vrd perkele, põrgu, pärgel).
Äkkeküla spordikeskus ja puhkeala

Äkkeküla spordikeskus ja puhkeala on spordikompleks, mis asub Narvas aadressil Äkkeküla tee 12.  Pikemalt artiklis Pähklimäe terviserada Talvel pakub keskus valgustatud, tähistatud, hooldatud suusaradasid (1 km, 3,3 km, 15 km pikkused), mis võimaldavad läbi viia treeninguid, võistlusi ja harrastussuusatamist. Lisaks on MTB (Mountain bike), 3,5-kilomeetrine rada on ring, mis loodud erinevatest pinnastest: muld, kivid, killustik, juured, sillad. Jooksu- ja suusarajal kuni 3,7 kilomeetrit on alates 2014. aastast rajavalgustus. Spordikeskusest saab laenutada mitmesugust spordivarustust, näiteks töötab seal rulluisu-, suusarollerite ja suusalaenutus. Trikirada (pump-track) on osa piirilinna põhjaosas Pähklimäe puhkealal asuva Äkkeküla spordi- ja vabaajakeskuse ekstreempargist. Äkkeküla pump-track'i hüppeliin on üks Baltimaade järsumaid. Rada ei ole eriti pikk, ent paljud tõusud ja laskumised on füüsilise pingutuse seisukohalt nõudliku nurga all. Äkkeküla spordikeskuses olemas laskesuusatamise lasketiir. Laskekohtade arv 20 Ida-Virumaa argipäeva suusaõhtud 2022. III. etapp, Äkkeküla 14. Eesti talimängude laskesuusatamine 06.02.2022–06.03.2022 Vello Kaaristo mälestusvõistlus, 08.01.2022 Noortevõistlus õhkrelvadega, 26.09.2020 Ida-Virumaa rullisari 2019 V. etapp – Ida-Virumaa meistrivõistlused Narva Firmajooks 2020, 10.09.2020* Ida-Virumaa rullisari 2019 V. etapp – Ida-Virumaa meistrivõistlused Husqvarna Eesti Olümpia maastikuratta krossisarja III etapp, 09.07.2019 EV100 Narva jooksusari – Trail Run, 07.07.2018 Husqvarna Eesti Olümpiakrossi Karikasari IV etapp - Äkke GP XCO, 08.07.2018 Äkkeküla õhtune suusasõit / Argipäeva suusaõhtu IV etapp, 15.02.2017 I Narva suusamaraton (J), 4.02.2013 Jalgrattamaraton, 15.08.2009 Talvel ja suvel võib rõngastega sõita, kuna Äkkekülas avatakse aastaringne tubing. Rada on kaetud spetsiaalse kunstmaterjaliga. See on sama ohutu ja libe, nagu tõeline lumi. Laste mänguväljak asub looduslähedusest ja vabast liikumisest. Mänguväljak on tsoneeritud erinevate tegevuste ja vanuseklassi järgi. Mõeldud on nii väikelastele, kui ka seenioridele, kes saavad kasutada virgestusseadmeid kehalise toonuse tõstmiseks. Lasteväljaku kõrval olemas ahviraudtee, kus saab trossi abil sõita ühes puust teise. Äkkeküla spordi - ja puhkeala Narvas Visitnarva.ee koduleht [alaline kõdulink] Äkkeküla spordikeskuses[alaline kõdulink] pohjarannik.postimees.ee] tubing Äkkeküla spordikeskuses Visitnarva.ee] Ida-Virumaa Spordiliit kalender Ida-Virumaa Spordiliit koduleht Pähklimäe terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht Akkesport Akkesport Eesti spordiregister Eesti spordiregister
Are Habicht

Are Habicht (22. jaanuar 1959 Viljandi – 14. oktoober 2022 Võõbu, Järvamaa) oli eesti jalgpallikohtunik. Habicht hakkas jalgpallitreeningutel käima 13-aastaselt, kuid jalgpalli mängis ainult oma lõbuks. Alates 1992. aastast pühendus ta jalgpallikohtuniku ametile. 1994. aastal debüteeris ta Eesti meistriliigas abi- ja aasta hiljem väljakukohtunikuna. Oma viimase meistriliiga mängu pidas ta 2006. aastal. Meistriliigas teenindas ta kokku 17 mängu väljaku- ja 179 mängus abikohtunikuna. Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) abikohtuniku kategooria sai ta esimest korda 1997. aastal ja seejärel uuesti aastatel 2000–2004. 1997. aastal oli ta Jüri Saare kõrval Saksamaa ja Norra naiskondade MM-i valikmängus abikohtunik. Hiljem tegutses ta Euroopa Jalgpalliliidu (UEFA) kohtunike vaatlejana klubide eurosarjades. Jalgpalliliidus töötas ta kohtunike instruktori ja inspektorina. Are Habicht hukkus liiklusõnnetuses Tallinna–Tartu maanteel 14. oktoobril 2022. Biograafia ESBL-is Leinaseisak: lahkus teenekas jalgpallikohtunik Are Habicht Soccernet.ee, 14. oktoober 2022 Suri eestlane, kes pühendas 30 aastat oma elust kohtunikele postimees.ee, 15. oktoober 2022 Eesti Jalgpalli Liit mälestab pikaaegset kohtunikku Are Habichti err.ee, 15. oktoober 2022 Tallinna-Tartu maanteel toimunud avariis hukkus 63aastane mees ohtuleht.ee, 14. oktoober 2022 Tallinna-Tartu maanteel juhtunud avarii nõudis inimelu postimees.ee, 14. oktoober 2022 Biograafia ESBL-is