Heinrich von Rehbinder

Vabahärra Heinrich von Rehbinder (Henrik Rehbinder, Hinric Rhebinder; 8. oktoober 1604 Liivimaa – 13. oktoober 1680 Stockholm) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane, Taagepera, Udriku ja Lõuna-Karjala Kavantholmi vabahärra, Fornetorpi pärushärra. Heinrich von Rehbinder alustas oma sõjaväeteenistust, 1622. aastal kuningas Gustav II Adolfi vapipaažina. 1656 ülendati ta ooberstiks ja ta võttis samal aastal osa Vene-Rootsi sõja Riia kaitsmisest, mille käigus Kirchholmi lahingus hukkus tema vend, Polli pärushärra Bernhard von Rehbinder. 1668 naturaliseeriti ta Rootsi aadlikuks (vana matrikli järgi nr. 713), 1673 ülendati ratsaväe kindralmajoriks ja Karl XI määras ta Soome suurvürstkonna kuberneriks ja sõjajõudude ülemaks. Samal aastal suri, 1669. aastani Soome kindralkuberneriks olnud, Herman Fleming (1619–1673). 12. veebruaril 1680 sai ta koos oma 10 pojaga Rootsi vabahärraks ja immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda Nr. 77. Talle kuulus Rootsis Jönköpingi lääni Säby vallas Gripenberg, Västmanlandi lääni Kärrbo vallas Frösåker, Stockholmi lääni Värmdö vallas Boo ja Vallentuna vallas Lingsberg, Soomes Antrea kihelkonnas (S:t Andreæ socken) Kavantholm, Pirkanmaal Tavastkyro kihelkonnas Viljakkala, Vilsala ja Egola, Liivimaal Taagepera ja Eestimaal Udriku mõis. Heinrich von Rehbinderi vanemad olid Rootsi-Poola sõjas (1626–1629) Wallhofi lahingus Kuramaal 1626 hukkunud Västgöta ratsurite lipkonna rittmeister, Taagepera ja Polli pärushärra, Udriku härra Bernhard von Rehbinder ja Elisabeth von Vietinghoff. Heinrich von Rehbinder abiellus kahel korral, esmalt u. 1638. aastal Hildegard Elisabeth von Üxkülliga (surnud 1679, maetud 1680 Kadrina kirikusse), kelle vanemad olid Velise mõisnik, maanõunik Otto Ottosson von Uexküll (surnud 1650) ja Hildegard Uexkülli (-Gyllenband) Vigalast. Abielust sündisid: Bernhard von Rehbinder (1639–1705 Vehmaa), Turu toomkirikusse maetud Rootsi ooberst, Kurisoo ja Imastu mõisnik Eestimaal, Viljakkala, Brännboda ja Balkise mõisnik Soomes, Rootsi ja Soome liini esivanem Otto von Rehbinder (1640–1710), Rootsi sõjaväelane ja poliitik, Eestimaa maanõunik ja rüütelkonna peamees 1680-87, Udriku ja Liigvalla mõisnik Reinhold von Rehbinder (surnud 1709), Rootsi haru esivanem Hans Heinrich von Rehbinder (1645–1700) Narva lahingus hukkunud ooberst, Imastu, Suur-Kullamaa ja Udeva mõisnik Gustav von Rehbinder (1647–1696 Viiburi), major, Frösåkeri ja Lingsbergi mõisnik, vabaproua Frederika Maria Wernsköldi abikaasa, Soome 2. haru esivanem, Henrik Johan Rehbinderi (1684–1747 Askainen) isa. [1] Carl Magnus von Rehbinder, 1709 Poltava lahingus hukkunud ooberst, Kodasoo, Kostivere ja Saksi mõisnik, Eestimaa rüütelkonna peamees, Rootsi haru esivanem Fabian Ernst von Rehbinder, hukkus 19.11.1700 Narva lahingus Christoph von Rehbinder, Ewert von Rehbinder, hukkus 16. juunil 1675 Pommeris, rügemendi kortermeister krahv Otto Wilhelm von Königsmarcki alluvuses Teist korda abiellus Stockholmis 27. juunil 1680 Anna Burega (1624–1690), kes oli Turu õuekohtu asepresidendi Olof Bure (1578–1655) ja Elisabeth Bagge af Boo tütar, ning Liivimaa aadliku, ooberstleitnandi, Ingerimaal Viiburi linnusepealikuks olnud Hültzenbrunni mõisniku Johan Hülshorsti (Johan Hylshorst, Johannis Hyllthorst, Hullshorst) lesk. adelsvapen.com: Rehbinder nr 77 Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 325 (rootsi keeles) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel, 1754, lk. 120-121 Georg Gezelius: Försök til et biographiskt Lexicon öfver Namnkunnige och...4, lk. 429 Stackelberg, Otto Magnus von. Rehbinder. Heinrich von Rehbinder, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 187 Rehbinder / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Estland, Teil 2.2, Görlitz 1930, lk. 187-188 http://runeberg.org/anrep/3/0334.html