laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ryōta Oshima

Ryōta Oshima (jaapani keeles 大島 僚太 Ōshima Ryōta; sündinud 23. jaanuaril 1993 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Oma esimese mängu Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2019. aastal. Ryōta Oshima veebisaidil National Football Teams (inglise)
Yuki Kobayashi

Yuki Kobayashi (jaapani keeles 小林 祐希 Kobayashi Yuki; sündinud 24. aprillil 1992 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal 2 mängu. Yuki Kobayashi veebisaidil National Football Teams (inglise)
Ryōta Nagaki

Ryōta Nagaki (jaapani keeles 永木 亮太 Nagaki Ryōta; sündinud 4. juunil 1988 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Esimese mängu Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal. Ryōta Nagaki veebisaidil National Football Teams (inglise)
Yuichi Maruyama

Yuichi Maruyama (jaapani keeles 丸山 祐市 Maruyama Yuichi; sündinud 16. juunil 1989 Tokyos) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2016. aastal 2 mängu. Yuichi Maruyama veebisaidil National Football Teams (inglise)
Toomas Rudolf Gutmann

Toomas Rudolf Gutmann (kasutusel ka nimekuju Thomas Rudolf Gutmann või lihtsalt Toomas Gutmann; 25. detsember (13. detsember vkj) 1873 Padise vald, Harjumaa – 22. september 1936 Nõmme, Harjumaa) oli eesti kunstnik, raamatuillustraator ja karikaturist. Õppis Tallinna linnakoolis ja kunstnik Arthur Leopold Christoph Spreckelseni juures. Töötas Tallinna Immobiilpanga ametnikuna ning oli ka Nõmme alevivolinik, sekretär ja kahe linnavolikogu liige. Oma ühiskonnakriitilisi karikatuure avaldas väljaannetes Teataja Nalja Lisa (1902–1904), Teataja (1903–1904), Uudiste nalja-osas (1904–1905), Meie Mats, Meie Matsi vastane (1905), Tiiu Tasane (1906), Lendleht (1906), Ulak (1908–1909). Pseudonüümina kasutas nime Joone Jaan ja T.G. Illustreeris kümmekond raamatut, sh "Juhan Liivi kirjatööde kogu" (Tallinn 1904, 80 illustratsiooniga) ja "E. Bornhöhe kirjatööde kogu" (Tallinn 1905, 117 illustratsiooniga). Tema poeg oli sõjaväelane Valfried Gutmann. "Eesti karikatuuri häll. Voldemar Päts ja Toomas Gutmann meie pilkepiltide esiisad". Uudisleht, nr. 133. 15. juuli 1934. Vaadatud 21.08.2017. "Toomas Gutmann +". Nõmme Sõna, nr. 27. 26. september 1936. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 26. jaanuaril 2017. Rein Loodus. "Gutmann, Toomas Rudolf, karikaturist ja raamatugraafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 89 www.geni.com – Thomas-Rudolf-Gutmann Eesti biograafiline andmebaas ISIK Eesti rahvusbibliograafia – Toomas Gutmann Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Queen's University

Queen's University (ka Queen's University at Kingston) on ülikool Kanadas Ontario provintsis Kingstoni linnas. Ülikool asutati 16. oktoobril 1841 Suurbritannia kuninganna Victoria hartaga. Ülikoolis õpib 13 500 üliõpilast ja töötab 1031 õppejõudu. Ülikooli koduleht
Jackson Fourgeaud

Jackson Fourgeaud (sündinud 1979) on prantsuse muusik, kes avaldab oma loomingut artistinime Jackson And His Computer Band all. 2005. aastal välja antud debüütalbum "SMASH" sisaldab nelja aasta jooksul kogutud materjali. Jackson ütleb ise oma muusika kohta "stiilne orgia, psühhedeelne konflikti tähistamine".
Need for Speed: Most Wanted

Need for Speed: Most Wanted on kahe videomängu pealkiri: Need for Speed: Most Wanted (2005. aasta videomäng) Need for Speed: Most Wanted (2012. aasta videomäng)
Väino Vahtrik

Väino Vahtrik (31. märts 1919 – 11. aprill 1979) oli eesti kunstnik, butafoor ja karikaturist. Töötasd Estonia teatris butafoorina. 1959. aastal valmistas Väino Vahtrik nukke, butafooriaesemeid ja dekoratsioone multifilmile "Põhjakonn". Joonistas karikatuure nii Õhtulehele kui ka huumoriajakirjale Pikker. Võttis osa karikatuurivõistlustest ja joonistas plakateid. Väino Vahtrik suri 11. aprillil 1979 ja ta maeti 15. aprillil 1979 Metsakalmistule. 1976 – karikatuurivõistluse "Meist ja meie linnast", Eesti NSV Siseministeeriumi Tuletõrjevalitsuse ja Riikliku Autoinspektsiooni eripreemiad http://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/5640/filmitegijad Sirp ja Vasar, 30. märts 1979 https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=86091 Rahvusarhiiv – Väino Vahtriku foto
Maailm mu ees (singel)

"Maailm mu ees" on Ott Leplandi singel tema viiendalt, 2016. aastal ilmunud albumilt "Maailm mu ees". Laulu viisi on loonud Ott Lepland, Kristjan Kaasik, Kaspar Kalluste, Tarvi Kull ja Viljar Norman. Sõnade autor on Silja Vipre. VIDEO: Maailm mu ees Youtube.com SÕNAD: Maailm mu ees Sasslantis.ee
IDM

IDM (lühend inglise keelest intelligent dance music 'intelligentne tantsumuusika') on elektroonilise muusika suund, mille rajajateks võib nimetada ansambleid Aphex Twin ja Autechre ning muid plaadifirma Warp Records artiste. Selle suuna muusikat võivad iseloomustada tantsumuusika elemendid, kompositsiooniline keerukus, mittestandardsed ideed, iseloomulikud meloodiakäigud ja tämbrid, eriline emotsionaalne sisu jne. Muusika võib sobida nii tantsusaalis tantsimiseks kui elutoas kuulamiseks.
Indrek Meos

Indrek Meos (sündinud 23. märtsil 1969 Viljandis) on eesti filosoof. Lõpetas 1987. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. Õppis seejärel Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonnas filosoofiat, lõpetas 1993. aastal. Aastatel 1994–1996 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofia osakonna magistriõppes, väitekirja teema oli "Katse piiritleda mõiste “teaduslik mõtlemine”". Õpetanud filosoofiat Kunstiakadeemia Avatud akadeemias, Infotehnoloogia Kolledžis ning Tallinna Tehnikaülikoolis. "Filosoofia sõnaraamat. Olulisi mõisteid, koolkondi, filosoofe, seisukohti". Koolibri. 2002 "Loogika. Argumentatsioon. Mõtlemiskultuur". Koolibri. 2003 Indrek Meos. Elulugu Indrek Meos Eesti Teadusinfosüsteemis
Liberty Island

Liberty Island (eesti keeles tõlkes 'Vabadussaar') on Ameerika Ühendriikide riikliku kuuluvusega saar Hudsoni jõe suubumiskohas New Yorgi ülemlahte (Upper Bay). Saarel asub Vabadussammas (Statue of Liberty). Saar on New Yorgi linnaosa Manhattani eksklaav, mida ümbritsevad Jersey City linna veed New Jersey osariigis. Enne 1753. aastat teati saart kui Great Oyster Island, 18. sajandil kui Bedloe Island. Ameerika Ühendriikide Kongress määras praeguse nime 1956. aastal. Saare alternatiivne nimi on olnud Love Island. Fordi rajamist saarel alustati 1806. aastal. 11-tipulise tähe kujuline graniidist kindlus valmis viis aastat hiljem 1811. aastal. Eesmärk oli New Yorgi kaitsmine merelt Briti invasiooni puhul. 1812. aasta sõja järel anti kindlusele Ameerika Armee ohvitseri Eleazer Derby Woodi auks nimi Fort Wood. Kui 1880. aastatel Vabadussamba jaoks asupaika otsiti, oli fort üsna mahajäetud ja räämas seisukorras. Prantsuse III Vabariik saatis Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsiooni sajanda aastapäeva kingitusele Vabadussambale kohta valima skulptori Frédéric Auguste Bartholdi, kes valis kohe Fort Woodi saare.  Pikemalt artiklis Vabadussammas 1937. aastal sai saarest koos hiljem lisatud Ellis Islandi saarega osa rahvuslikust mälestusmärgist Statue of Liberty National Monument. Aastal 1966 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places) ning aastast 1976 on tegu New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark) kuulutatud monumendikompleksiga. Statue of Liberty Ellis Island Liberty State Park Kurlansky, Mark (2007). The Big Oyster: A Molluscular History of New York. Vintage Publishing. lk 35. ISBN 0099477599.
Upper New York Bay

Upper New York Bay või lühendatult Upper Bay laht on New Yorgi ja New Jersey sadamate keskosa, mida sageli nimetatakse New Yorgi sadamaks, kuhu voolab Hudsoni jõgi. Lahte ümbritsevad New Yorgi linnaosad Manhattan, Brooklyn ja Staten Island ning New Jersey osariigi Hudsoni maakonna omavalitsused Jersey City ja Bayonne. Selles asuvad mälestuspaikadena kaitse alla võetud väikesaared Liberty Island, Ellis Island ja Governors Island. Lower New York Bay Newark Bay
Jersey City

Jersey City on linn USA-s New Jersey osariigis, Hudsoni maakonna halduskeskus. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 292 449 elanikku, millega linn oli Newarki järel osariigis teisel kohal. Kõige rahvarohkem oli linn 1930. aastatel, mil seal elas üle 315 000 inimese. 1980. aastast on elanike arv taas suurenema hakanud. New Yorgi suurlinnapiirkonnas asuv 49,4 km pikkuse rannapiirkonnaga Jersey City piirneb idas Hudsoni jõe ja New Yorgi ülemlahega ning lääne pool Hackensacki jõe ja Newarki lahega. Jersey City asub Manhattani saare vastaskaldal ning selle taga kulgevad Palisaadid. Esmajärguliste raudteeühendustega on Jersey City koos jaotamis- ja tootmiskeskustega Port of New York and New Jersey sadama jaoks oluline transpordi-lõppjaam. Kiire transpordiühendus Manhattaniga on loonud ka kasvupinnase finants- ja teenindussektorile, mis mängivad olulist rolli veepiiril asuva Jersey City ümberkujunemisele üheks riigi suurimaks keskseks äripiirkonnaks. Jersey Cityl on sõsarsuhted 12 linnaga väljaspool Ameerika Ühendriike. Liberty State Park 2016 U.S. Gazetteer Files https://www.nj.gov/labor/lpa/census/2020/2020%20pl94%20Tables/2020_Mun/popARH%20MCD%20Cen20-Cen10.xlsx, vaadatud 22.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Elmar Jaanimägi

Elmar Jaanimägi (animafilmi tiitrites ja näitusekuulutustes kasutati ka nimekuju Janimägi) (19. veebruar (ukj 4. märts) 1907 Tallinn – 3. november 1937 Viiburi) oli eesti kunstnik, šaržimeister ja karikaturist. Oma joonistustel kasutas ta pseudonüümi "Jan".[viide?] Elmar Jaanimägi sündis Tallinnas raudteelase perekonnas. Ta õppis Jakob Westholmi era-reaalgümnaasiumis ning aastatel 1923–1924 Riigi Kunsttööstuskoolis. Kunsti alal täiendas ta end Anatoli Kaigorodovi ateljees. Hiljem töötas Elmar Jaanimägi Tallinna ja Nõmme kinodes plakatikunstnikuna.[viide?] 1931. aastal sõitis ta välismaale, kus korraldas Lätis ja Leedus oma karikatuuride näitusi. 1929. aastal töötas ta draamafilmi "Dollarid" kunstnikuna. Aastatel 1930–1931 töötas ta koos filmioperaatori ja -ettevõtja Voldemar Pätsiga Tallinnas tuntud fotograafi Aleksander Teppori ateljees Suur-Karja tänavas esimese Eesti joonisfilmi „Kutsu-Juku seiklusi” kallal; film esilinastus Tallinna kinos Modern 30. aprillil 1931.[viide?] Tal oli joonisfilmi vastu nii suur huvi, et jaanuaris 1937 kirjutas ajaleht Esmaspäev, et Jaanimägi teeb uut joonisfilmi "Kaval Ants ja Vanapagan". Selleks olid juba valmis joonistatud näidistüübid, mis avaldati ka ajalehes. See film ei saanud siiski valmis.[viide?] 1937. aastal läks Jaanimägi Soome tööle ja elama. Kaks kuud hiljem, 3. novembril 1937, sattus ta Viiburis pussitamise ohvriks. Pussitaja oli purjus endine kontoriametnik E. D. Taurio, kellega jagati seal ühist korterit. Jaanimäe matused toimusid 13. novembril Soomes Helsingi krematooriumi kabelis, surnukeha tuhastati. Tema õde tõi tuha Eestisse, kus see maeti Hageri surnuaeda. Tema hauale on paigutatud filmi "Kutsu-Juku seiklusi" joonistusega mälestuskivi. Elmar Jaanimägi korraldas esimese teadaoleva karikatuurinäituse Viljandis.[viide?] 1932 karikatuuride näitus Tallinnas Harju tn 37 1933 karikatuuride näitus Narva-Jõesuus 1935 näitus Pärnus 1936 näitus Põltsamaa lossi saalis[viide?] 1936 karikatuuride näitus Tallinnas[viide?] 1937 näitus Viiburis[viide?] TEA e-Entsüklopeedia - Jaanimägi Elmar Karikaturist Elmar Jaanimägi. - Päevaleht, 11.11.1932. Esmaspäev: piltidega nädalaleht, nr 2, 09.01.1937 Soomes tapeti Eesti karikaturist. - Päevaleht, 04.11.1937. Sirp, 01.11.2013, lk 35 Awati karrikatuuride näitus. - Uudisleht, 21.11.1932. Postimees, 21.07.1933 E. Janimäe jooniste ja karikatuuride näitus Pärnus. - Vaba Maa. 2.12.1935 Eesti Filmi andmebaas – Elmar Jaanimägi
Ave-Marleen Rei

Ave-Marleen Rei (esinejanimi Ave Marleen; sünninimi Ave Plukk, sündinud 21. detsembril 1976 Kiviõlis) on eesti ajakirjanik ja kommunikatsioonijuht. Ta on lõpetanud 1995. aastal Paide 3. Keskkooli. Ta on õppinud aastatel 1995–1997 ja 1999–2002 Tartu Ülikoolis saksa filoloogiat ja ajakirjandust ning 1997–1999 Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri III lennus näitleja erialal. Rei alustas raadiotööd 2000. aastal raadios Elmar. Aastatel 2003–2010 oli ta Kuku Raadio toimetaja, juhtis hommiku- ja pärastlõunaprogrammi ning kultuuri- ja portreesaateid. Ta on teinud kaastööd Vikerraadiole (2012–2013) ning ajakirjadele Anne ja Pere ja Kodu. Aastatel 2010–2015 töötas Rei Vanemuise teatri pressiesindajana ja koostas teatri ajakirja Ramp. Alates maist 2015 töötas taas Kuku Raadios. 2016. aastal ilmus tema sulest Marje Metsuri elulooraamat "Rästiku pihtimus" (kirjastus Tänapäev). Aastatel 2017–2022 töötas Rei Eesti arengukoostööd, humanitaarabi ja maailmaharidust toetavas organisatsioonis MTÜ Mondo kommunikatsioonijuhina.[viide?] Sügisest 2023 on ta Eesti Rahvusringhäälingu kultuuritoimetuse vastutav toimetaja. Varem on ta juhtinud kaassaatejuhina Eesti Televisiooni saateid "Terevisioon", "Tähelaev" (2011–2013), "Tagatargemad" (2009–2010), "Termomeeter" (2000–2001). Ave-Marleen Rei abikaasa on näitleja ja lavastaja Leino Rei. ERR-i töötajate kontaktid Eesti Rahvusringhäälingu koduleht. Vaadatud 22.02.2024.
Harilik hõõlaskastik

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Hõõlaskastik (perekond). Harilik hõõlaskastik ehk põld-hõõlaskastik (Beckmannia eruciformis) on kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastane niitude rohttaim. Eestis kultuurtaim, tulnukana haruldane. Harilik hõõlaskastik on roomava risoomiga hõredaid kogumikke moodustav taim. Kõrre alus on sibuljalt jämenenud ja vanade lehetuppedega ümbritsetud. Lehelaba heleroheline, 2–7 mm lai, pikalt teritunud tipuga, leht mõlemalt poolt või ainult pealt kare. Keeleke on 3–4 mm pikk, kilejas ja lõhestunud tipuga. Õisik kuni 30 cm pikkune, ühekülgne, paljude 1–3 cm pikkuste harudega, harudel asuvad katusekividega sarnaselt asetsevad raotud pähikud. Harilik hõõlaskastik on levinud Lääne-Aasias Türgist Kasahstanini, Lõuna-Euroopas, Ida-ja Kesk-Euroopas. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu andmetel kuulub liik soodsas seisundis liikide hulka. Lisaks harilikule hõõlaskastikule kuulub perekonda Beckmannia veel Beckmannia syzigachne. Kukk, T. "Eestikeelsete taimenimede andmebaas". Vaadatud 26.01.2017. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu U.S. National Plant Germplasm System. "Taxon: Beckmannia eruciformis (L.) Host". Vaadatud 26.01.2017. Akhani, H (2014). "Beckmannia eruciformis. The IUCN Red List of Threatened Species 2014: e.T175261A42316118". IUCN. Vaadatud 26.01.2017. Czerepanov, S. K. 1995. Vascular plants of Russia and adjacent states (the former USSR). Davis, P. H., ed. 1965–1988. Flora of Turkey and the east Aegean islands. Encke, F. et al. 1984. Zander: Handwörterbuch der Pflanzennamen, 13. Auflage. Food and Agriculture Organization of the UN (FAO). 2010. Ecocrop (on-line resource). Rehm, S. 1994. Multilingual dictionary of agronomic plants. Stace, C. 1995. New flora of the British Isles. Tutin, T. G. et al., eds. 1964–1980. Flora europaea. Tzvelev, N. N. 1976. Zlaki SSSR. Harilik hõõlaskastik andmebaasis eElurikkus
Karl III Philipp

Karl III Philipp (4. november 1661, Neuburg – 31. detsember 1742, Mannheim) oli valitseja Wittelsbachide perekonnast. Ta oli Pfalzi kuurvürst, Neuburgi pfaltskrahv ning Jülichi ja Bergi hertsog aastatel 1716–1742. Aastani 1728 oli Karl III Philipp ka Megeni krahv. Sündinud Neuburg an der Donaus, oli Karl Philipp kuurvürst Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti 17 lapsest seitsmes. Kuigi Karl Philipp sai Kölnis 14-aastaselt kleerikuks, sarnaselt aastal 1677 Salzburgis ja taas aastal 1679 Mainzis. Teda ei pühitsetud, vaid ta alustas aastal 1684 sõjaväelist karjääri. Ta ühines Habsburgide sõjaga türklaste vastu (1691–1694) ja edutati keiserlikuks välimarssaliks. Aastal 1712 nimetati ta Kaugema Austria kuberneriks Innsbruckis. Karl Philipp järgnes oma vennale, kuurvürst Johann Wilhelmile, pärast selle surma aastal 1716 ning saatis venna armukese Dorothea von Veleni kuurvürstipaleest kohe minema. Ta viis Pfalzi pealinna aastal 1720 Heidelbergist uude Mannheimi linna, kuid mitte enne oma lemmikõuenarri Perkeo edutamist, kellest sai lossi veinivarude eest vastutaja. Wittelsbachide dünastia kõigi harude ühtsuse tugevdamiseks organiseeris Karl Philipp 17. jaanuaril 1742 laulatuse, kus tema lapselaps Elisabeth Auguste abiellus Pfalz-Sulzbachi Karl Theodoriga ja tema õde Maria Anna abiellus Baieri printsi Clemensiga. Keisri valimistel mõni päev hiljem hääletas Karl III Philipp oma Baieri nõo, kuurvürst Karl Albrechti poolt. Pürast tema surma detsembris 1742 Pfalz-Neuburgi liin hääbus ning Pfalzi kuurvürstkonna (sealhulgas Neuburgi, Jülichi ja Bergi) päris Karl Theodor Wittelsbachide Pfalz-Sulzbachi harust. Veel üks Karl Philippi lapselaps, Maria Franziska von Pfalz-Sulzbach, abiellus hiljem Zweibrückeni pfaltskrahvi Friedrich Michaeliga. Nende poeg Maximilian I Joseph päris Pfalz-Sulzbachi haru. Mannheimis pani Karl III Philipp ja hiljem tema järglane Karl IV Theodor kokku parima orkestri kogu Euroopas. Muusikute, nagu Johann Stamitz ja Carlo Luigi Grua juhtimisel said kapellorkestris tunnustust sellised muusikud nagu Leopold ja Wolfgang Amadeus Mozart. Karl Philipp abiellus kolm korda: 10. augustil 1688 abiellus ta Berliinis printsess Liudvika Karolina Radvilaitėga, Brandenburgi markkrahvi lese ja Leedu rikka pärijannaga. Nad said neli last: Leopoldine Eleonore Josephine (27. detsember 1689 – 8. märts 1693) Maria Anna (7. detsember 1690 – 1692) Elisabeth Auguste Sophie (17. märts 1693 – 30. jaanuar 1728) poeg (22. märts 1695) 15. detsembril 1701 abiellus ta Krakówis printsess Teresa Lubomirskaga, Ostrohi pärijannaga. Nad said kaks tütart: Theophile Elisabeth Franziska (13. november 1703 – 31. jaanuar 1705) Anna Elisabeth Theophile (9. juuni 1709 – 10. veebruat 1712) 1728. aastal abiellus ta Violente Theresiaga, krahv Philipp-Wilhelm von Thurn und Taxise tütrega. See lastetu liit oli morganaatiline, kuna rikka Thurn und Taxise perekonna Augsburgi haru oli aastal 1657 ülendatud vaid paruniseisusse ja tehti keisririigi krahvideks aastal 1701. Kuid Violente sai aastal 1733 keiser Karl VI-lt autiitli vürstinna.
Internetiühendus

Internetiühendus on arvutite (statsionaarsete ja mobiilsete) või arvutivõrkude ühendus Internetiga. Internetiühendus võimaldab kasutada teenuseid nagu e-post, ftp, veeb, torrent jne. Internetiteenuse pakkujad pakuvad internetiühendust erinevate tehnoloogiliste vahendite abil ja erinevatel kiirustel. 1990. aastal jõudis esimene internetiühendus Eestisse Tampere Tehnikaülikooli laenatud modemi Robotics Courier V.32 abil. Ühendus toimus Küberneerika Instituudi ja Soome UNIXi-kasutajate seltsi (FUUG) arvuti vahel. Ühenduse abil oli võimalik saata e-kirja ja lugeda interneti (USENET-i) uudisegruppe. 1992. aastal hakati kasutama kiiremat ja kvaliteetsemat internetti, mis oli ühenduses välismaailmaga. Eestisse tõid kiire internetiühenduse Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut ja Küberneetika Instituut. KBFI rajas kaabliühenduse Helsingisse ja Küberneetika Instituut kasutas satelliidiühendust. Satelliidiühendus valmis veidi varem kui kaabliühendus. Aastal 2000 võeti vastu Eestis seadus, mille eesmärk on viia internetiühenduse võimalus üle Eesti. 2015. aastal viidi läbi uuring, et välja selgitada, palju on internetiühenduse kasutajaid Eestis. Selle seisuga kasutas internetiühendust juhtmega ja juhtmeta 77 protsenti inimestest. 16–74-aastastest kasutas internetiühendust 88 protsenti. Inimesed, kes ühendust ei kasuta, tõid põhjusteks vajaduse puudumise, oskamatuse või teenuse hinna. Internetiühendust kasutatakse e-posti ja internetipanga kasutamiseks ning ajalehtede ja ajakirjade lugemiseks. Tanel Tammet (13.12.1995). "Eesti Interneti esiajalugu" (eesti keeles). Vaadatud 01.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Colin Woodard (01.07.12003). "Estonia, where being wired is a human right" (inglise keeles). Vaadatud 24.01.2017. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Aeg= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "DIGIRIIK: Eestis on kodune internetiühendus praktiliselt kõigil lastega peredel" (eesti keeles). 18.09.2015. Vaadatud 24.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[alaline kõdulink] "1.1.1. GSM CSD" (inglise keeles). Vaadatud 24.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Margaret Rouse. "CDPD (Cellular Digital Packet Data)" (inglise keeles). Vaadatud 24.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "GPRS" (inglise keeles). Vaadatud 24.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Mobile Data Speeds In Australia" (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 16.02.2017. Vaadatud 24.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Qt

Qt on mitmeplatvormilise rakenduse raamistik, mida kasutatakse peamiselt rakendustarkvara arendamiseks, mida omakorda saab käitada erinevatel tarkvaralistel või riistvaraplatvormidel väikeste või olematute erinevustega koodibaasil, säilitades samal ajal programmi olemust ja kiirust. Qt-d arendavad nüüdisajal The Qt Company ja Qt Project. 1990. aasta suvel töötasid koos Haavard Nord ja Eirik Chambe-Eng andmebaasirakenduse kallal, mis oli mõeldud ultrahelipiltide jaoks. Selleks nad kasutasid C++ programmeerimiskeelt ja pidi töötama Mac OS-i, UNIX-i ja Windowsi operatsioonisüsteemidel. Nad alustasid Qt arendamist 1991. aastal, 3 aastat enne firma loomist, mis kandis nime Quasar Technologies, hiljem võtsid uue nime Troll Tech ja siis nimetasid ümber Trolltechiks. 20. mail 1995 Troll Tech lasi ametlikult välja Qt 0.90 X11/Linuxi platvormide jaoks. Qt töötab paljudel erinevatel platvormide, järgnevad on ametlikult toetatud: "Supported Platforms" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "Qt FOR APPLICATION DEVELOPMENT LICENSE AGREEMENT" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. Lars Knoll (13.01.2016). "New agreement with the KDE Free Qt Foundation and changes for the open source version" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. Lars Knoll (20.08.2014). "Adding LGPL v3 to Qt" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. Jasmin Blanchette; Mark Summerfield (21.06.2006). "A Brief History of Qt" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 23.09.2019. Vaadatud 03.01.2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Lars Knoll (20.05.2015). "Happy 20th Anniversary Qt!" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "Support for Linux X11" (inglise). 24.03.2016. Vaadatud 03.01.2017. Jørgen Lind (18.03.2011). "Multi-process Lighthouse" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "Support for Embedded Linux" (inglise). 24.03.2016. Vaadatud 03.01.2017. "Support for New Platforms" (inglise). 22.11.2016. Vaadatud 03.01.2017. "Welcome to KDE Necessitas project" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 20.02.2016. Vaadatud 03.01.2017. "Support for OS X" (inglise). 12.08.2015. Vaadatud 03.01.2017. "Supported Platforms" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "Support for Windows" (inglise). 19.03.2015. Vaadatud 03.01.2017. Tuukka Turunen (29.04.2015). "Windows 10 Support in Qt" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. Katherine Barrios (30.07.2013). "The State of WinCE Support in Qt5" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "Qt Documentation" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. "New Features in Qt 5.4" (inglise). 22.11.2016. Vaadatud 03.01.2017. "INTEGRITY Platform" (inglise). 28.11.2016. Vaadatud 03.01.2017. Katherine Barrios (29.11.2016). "Qt Commercial Formally Supports QNX" (inglise). Vaadatud 03.01.2017. Tuukka Turunen (28.06.2012). "QQt Commercial for VxWorks" (inglise). Vaadatud 03.01.2017.