Andrew Fire

Andrew Zachary Fire (sündinud 27. aprill 1959) on Ameerika Ühendriikide bioloog. Ta pälvis koos Craig C. Melloga RNA interferentsi avastamise eest 2006. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. See uurimistöö tehti Washingtoni Carnegie Instituudis ja avaldati 1998. aastal. Andrew Fire sündis California osariigis Palo Altos ja tema lapsepõlv möödus Sunnyvales. Pärast Fremonti keskkooli lõpetamist õppis ta California ülikoolis Berkeleys ja sai 19-aastaselt 1978. aastal matemaatikas bakalaureusekraadi. Seejärel õppis ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis, kus sai 1983. aastal doktorikraadi bioloogias (tema juhendaja oli Nobeli auhinna laureaat geneetik Phillip Sharp). Fire kolis Inglismaale Cambridge'i Helen Hay Whitney järeldoktorantuuri programmi raames. Temast sai Nobeli auhinna laureaadi bioloog Sydney Brenneri juhitud Meditsiiniuuringute Nõukogu molekulaarbioloogia laboratooriumi liige. Aastatel 1986–2003 oli Fire Marylandi osariigis Baltimore'is Washingtoni Carnegie Instituudi embrüoloogia osakonna töötaja. Esialgne töö kaheahelalise RNA kui geenivaigistuse käivitaja kohta avaldati ajal, kui Fire ja tema töörühm töötasid Carnegie laborites. Fire sai 1989. aastal Johns Hopkinsi ülikooli bioloogia osakonna abiprofessoriks. 2003. aastal asus ta tööle Stanfordi ülikooli. Fire on Rahvusliku Teaduste Akadeemia ning Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. Ta töötab ka teadusnõustajate nõukogus ja riiklikus biotehnoloogia keskuses. 2006. aastal said Fire ja Craig Mello Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda töö eest, mis ilmus esimest korda 1998. aastal ajakirjas Nature. Fire ja Mello koos kolleegide SiQun Xu, Mary Montgomery, Stephen Kostase ja Sam Driveriga avastasid, et kaheahelalise RNA (dsRNA) jupid sulgesid konkreetsed geenid, põhjustades Informatsiooni-RNA (mRNA) hävitamist järjestustega, mis sobitusid dsRNA-ga. Selle tagajärjel ei saa mRNA-d valkudeks üle kanda. Fire ja Mello leidsid, et dsRNA oli geenide vaigistamisel palju tõhusam kui varem kirjeldatud meetod RNA sekkumiseks üheahelalise RNA-ga. Kuna vaadeldud efekti jaoks oli vaja ainult väikest arvu dsRNA molekule, pakkusid Fire ja Mello, et kaasatud on katalüütiline protsess. Seda hüpoteesi kinnitasid järgnenud uuringud. Rootsi Karolinska Instituudi poolt välja antud Nobeli auhinna põhjenduses öeldi: "Selle aasta Nobeli auhinna laureaadid on avastanud alusmehhanismi geneetilise teabe liikumise kontrollimiseks." Meyenburgi preemia 2002. aastal Riikliku Teaduste Akadeemia molekulaarbioloogia auhind 2003. aastal (koos Craig Melloga) 2003. aastal Rockefelleri ülikooli biomeditsiiniteaduste Wiley preemia (koos Craig Mello, Thomas Tuschli ja David Baulcombe'iga) Valiti 2004. aastal Rahvusliku Teaduste Akadeemia ja USA Meditsiiniakadeemia liikmeks Brandeisi ülikooli 2005. aasta Lewis S. Rosenstieli auhind silmapaistva töö eest meditsiiniuuringutes (koos Victor Ambrose, Craig Mello ja Gary Ruvkuniga) Gairdneri fondi rahvusvahelise auhind (koos Craig Melloga) 2005. aastal Massry auhind 2005. aasta (koos Craig Mello ja David Baulcombe'iga) 2006. aastal Paul Ehrlichi ja Ludwig Darmstaedteri preemia (koos Craig Melloga) 2006. aastal füsioloogia või meditsiini Nobeli auhind (koos Craig Melloga) RNA interferents "Andrew Fire wins 2006 Nobel Prize in Physiology or Medicine". Stanford School of Medicine. 02.10.2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.10.2006. Vaadatud 02.10.2006. Shaw, Richard (30.03.2007). "Rejected by Stanford? You'll Live". L.A. Times. Vaadatud 21.08.2013. Fire, A.; Xu, S.; Montgomery, M.; Kostas, S.; Driver, S.; Mello, C. (1998). "Potent and specific genetic interference by double-stranded RNA in Caenorhabditis elegans". Nature. 391 (6669): 806–811. Bibcode:1998Natur.391..806F. DOI:10.1038/35888. PMID 9486653.