laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hanna Sarkkinen

Hanna Maria Katariina Sarkkinen (sündinud 18. aprillil 1988 Oulunsalos) on Soome poliitik, ta on Vasakliidu liige. Ta oli 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023 Soome sotsiaal- ja terviseminister. Ta lõpetas aastal 2014 Oulu Ülikooli filosoofia magistrina, spetsialiseerudes intellektuaalsele ajaloole. 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023 oli ta Soome sotsiaal- ja terviseminister. Ta on abielus septembrist 2018, detsembrist 2019 on ta poja ema.
Aisting

Aistinguks nimetatakse filosoofias ja traditsioonilises psühholoogias elementaarset meelelist elamust. Neurofüsioloogias võidakse aistingut mõista ka puhtfüsioloogilise protsessina. Aisting on väliskeskkonna või organismi enda kohta käiva informatsiooni töötlemise esimene aste . Neurofüsioloogias on aisting objektiivse keskkonna mõjurite toime tulemusena organismi sisemuses või välispinnal asuvates retseptorites tekkiv reaktsioon. Antiiktraditsiooni alusel lihtsustades eristatakse spetsiaalseid meeleelundeid – silm, kõrv, nina, keel –, mis on välja arenenud teatud modaalsusega informatsiooni vastuvõtmiseks (silma abil toimub nägemine, kõrva abil kuulmine jne). Tänapäeval on teada, et nii meeleelundite sees kui ka mujal organismis asuvad spetsiaalsed sensoorsed rakud, mis on võimelised vastu võtma ja muutma vastava füüsikalise stiimuli närvisüsteemile arusaadavaks signaaliks. Näiteks paiknevad nahas erinevad retseptorid, mille ülesandeks on reageerida temperatuuri muutustele, mehaanilisele survele või muudele ärritajatele. Organismi sisemuses paiknevad retseptorid siseelundites, lihastes, luudes, veresoontes. Tajuretseptoritele on iseloomulik ärrituslävi. See on teoreetiline piir, millest madalama intensiivsusega ärrituse aistmine ei ole organismil retseptorite omaduste tõttu võimalik. Retseptorites tekkinud ärritused liiguvad mööda aferentseid juhteteid ajju, kus neist moodustub taju. Aistingu ja psüühika seoste kohta on vähemalt kaks täiesti vastupidist seisukohta: aisting on psüühika koostisosa; aisting ei ole psüühika koostisosa. Põhjendused, mida esitavad aistingu ja psüühika seose eitajad, on järgmised: Aisting on puhtfüsioloogiline reaktsioon keskkonnaärritajale. Aistingu anatoomiline substraat ei ole otseselt seotud kesknärvisüsteemiga, aga kõik teised psüühilised reaktsioonid on seotud kesknärvisüsteemiga. Aistingu traditsioonilisele käsitlusele heidab kinda tänapäevane tehniline areng. Teadus ja tehnika on jõudnud sellisele tasemele, et osatakse luua andureid, mille abil kõrgtehnoloogilised masinad (robotid) on võimelised saama ümbritsevast keskkonnast kujutluse ja vastavalt sellele kujutlusele ka oma funktsiooni teostama. Siit sugeneb probleem, kas aisting on midagi spetsiifilist elusale; ükskõik mis meetodil ümbritseva keskkonna objektide üksikomaduste registreerimine edasise infotöötlemise eesmärgil. Aistimisvõime Masintaju "Aisting". 1985. Eesti Entsüklopeedia. 1. köide.
Justin Kluivert

Justin Dean Kluivert (sündinud 5. mail 1999 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Bournemouth. Ta alustas klubikarjääri Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Hollandi kõrgliigas debüteeris ta Ajaxi meeskonnas 2017. aasta jaanuaris. Esimese värava lõi ta Hollandi kõrgliigas 19. märtsil 2017 mängus SBV Excelsiori vastu. Hooajal 2016–17 valiti Kluivert Ajaxi tulevikutalendiks. Hooajal 2017–18 lõi ta Hollandi kõrgliigas kümme väravat. 2018. aasta juunis liitus ta Itaalia kõrgliigaklubiga AS Roma. Hooajal 2020–2021 oli ta Romast laenul Saksamaa kõrgliigaklubis RB Leipzig ja hooajal 2021–2022 Prantsusmaa kõrgliigaklubis Nice. 2022. aasta septembris läks ta laenule Hispaania kõrgliiga klubisse Valencia. Pärast laenulepingu lõppemist liitus ta 11,2 miljoni euro eest Bournemouthiga. Hollandi jalgpallikoondises debüteeris Kluivert 26. märtsil 2018 sõprusmängus Portugali vastu. Tema isa Patrick Kluivert on endine Hollandi koondislane.
Jordan Lotomba

Mvula Jordan Lotomba (sündinud 29. septembril 1998 Yverdon-les-Bains's) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Nice ja Šveitsi jalgpallikoondises. Šveitsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2016–17 FC Lausanne-Sporti meeskonnas. Aastatel 2017–2020 mängis ta kolm hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis BSC Young Boysi ridades, tulles klubiga kõigil hooaegadel Šveitsi meistriks. 2020. aasta augustis siirdus ta umbes viie miljoni euro eest Nice'i. Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris Lotomba 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Horvaatia vastu. Ta kuulus Šveitsi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kuid kuulus vaid viimases alagrupimängus 2. juulil, kui kohtuti Hispaaniaga, pingile. Ta on isa kaudu Kongo ja ema kaudu Angola päritolu. Young Boys Šveitsi Super League: 2017–18, 2018–19, 2019–20 https://us.soccerway.com/players/jordan-lotomba/405870/ (vaadatud 31.1.2022) https://www.transfermarkt.com/jordan-lotomba/nationalmannschaft/spieler/313094 (vaadatud 31.1.2022)
Omónoia

Omónoia (kreeka keeles Ομόνοια) on Kreeka pealinna Ateena kesklinna asum. Selle keskpunkt asub samanimelisel väljakul, mida teenindab Omónoia metroojaam. Hoolimata viimaste aastate allakäigust, mida ilmestavad uimastiäri, prostitutsioon ja vargused, on see endiselt linna ärilise ja ühiskondliku elu keskpunkt, eriti erinevate immigrantide kogukondade jaoks. Monastiráki Exárcheia Sýntagma Pláka Gázi
Jäähoki 1920. aasta suveolümpiamängudel

Jäähoki 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis Belgias ei kuulunud veel ametlikult olümpiamängude programmi, kuid turniir läks arvesse 1. jäähoki maailmameistrivõistlustena. Mängud peeti 23.–29. aprillini. Kanada, keda esindas Winnipeg Falcons, võitis kuldmedali. Hõbemedalid sai USA ja pronksmedalid riputati kaela Tšehhoslovakkia meeskonnale. Jäähokiturniiri 1920. aasta suveolümpiamängudel peeti pikka aega näidisvõistluseks ja seepärast ei kuulunud see ametlikku olümpiaprogrammi. Rahvusvaheline Olümpiakomitee tunnistas selle alles hiljem ametlikuks olümpiaturniiriks. Jäähoki olümpiaturniir oli esimene rahvuste turniir Euroopas, millest võtsid osa USA ja Kanada esindajad. Seetõttu kuulutas Rahvusvaheline Jäähokiliit (IIHF) turniiri – ehkki alles hiljem – esimeseks jäähoki maailmameistrivõistluseks. Mängud toimusid 23.–29.aprillil 1920 Palais de Glace'is. Kokku osales seitse rahvusmeeskonda; turniir mängiti Bergvalli süsteemis (Bergvalli süsteem on turniirivorm, mis põhineb väljalangemise süsteemil. Rootsi veepallimängija Erik Bergvalli poolt välja töötatud süsteemi kasutati 1912, 1920. ja 1924. aasta olümpiamängudel veepallis. Seda kasutati ka jäähokis, jalgpallis ja 1920. aasta Antwerpeni mängudel köieveol.). Kaotatud finalist ei jäänud automaatselt teiseks, vaid pidi võistlema lisaringi nende võistkondadega, kes ei olnud varem üldarvestuses võitnud. Samamoodi toimus pronksmedali voor. Kanada, kes saatis Antwerpenisse hooaja 1919/20 parima amatöörmeeskonna ehk Winnipeg Falconsi, võitis turniiri ning tuli esimest korda olümpiavõitjaks ja maailmameistriks. Toona koosnes mäng kahest poolajast ja seitsmest mängijast meeskonna kohta. Jääpinna mõõtmed olid 56 meetrit pikk ja 18 meetrit lai. Kokku osales turniiril 60 mängijat. Turniiri resultatiivseim oli Herbert Drury 14 väravaga, võitjate kanadalaste resultatiivseimad olid Frank Fredrickson 12 ja Haldor Halderson üheksa väravaga. Seitse riiki alustas esimest jäähoki olümpiaturniiri. Kuldmedali võitja selgus väljalangemissüsteemis. Osalejate paaritu arvu tõttu pääses Prantsusmaa ilma võistluseta poolfinaali. Kolm põhivoorus Kanadale kaotanud meeskonda mängisid hõbemedali nimel. Tšehhoslovakkia pääses võitluseta finaali. Lõpuks kohtusid omavahel USA-le kaotanud meeskonnad. Taas pääses Tšehhoslovakkia otse pronksimängu. Rahvusvahelise Olümpiakomitee tulemuste andmebaas Jäähoki 1920. aasta suveolümpiamängudel Sports-Reference.com/olympics veebilehel
Philipp II (Baden-Baden)

Philipp II Badenist (19. veebruar 1559, Baden-Baden – 7. juuni 1588, Baden-Baden) oli Baden-Badeni markkrahv aastatel 1571-1588. Ta oli protestantliku markkrahvi Philiberti ja katoliikliku Baieri Mechthildi poeg. Philippi isa Philibert suri 1569. aasta oktoobri alguses Moncontouri lahingus. 10-aastase Philippi ja temast üks aasta vanema õe Jakobe kasvatas seejärel üles nende eestkostja, nende onu Baieri Albrecht V. Albrecht andis Philippile range katoliikliku hariduse. Ingolstadti ülikoolis hariti Philippi vastureformatsiooni vaimus. Philibert oli andnud oma alamatele usuvabaduse, kuid pärast tema surma piirati seda vabadust üha enam tema lese ja poja poolt, keda mõjutas tugevalt nende katoliiklik kasvatus. Isegi tema onu ja eestkostja hertsog Albrecht V valitsemisajal taastati katoliiklik riitus Baden-Badenis aastatel 1570–71. Pärast valitsema hakkamist oli Philippi esimene dekreet, et kõik Baden-Badeni kodanikud pidid külastama jumalateenistusi, karmide karistuste ähvardusel. Philipp lammutas Baden-Badeni uue lossi (ehitatud 1579. aastal) ja ehitas samale kohale uhkema renessanss-stiilis lossi. See suurendas tema võlgu tunduvalt. 1582. aastal tehtud inventuur tõi lisaks 218 muusikainstrumendile päevavalgele 200 000 kuldna suuruse võla. Philipp püüdis neid võlgu katta kommertssektori ümberkorraldamise ja maksude tõstmisega. Seega hakkas markkrahvkonna majandus järk-järgult meenutama plaanimajandust. Sünge peatükk Baden-Badeni ajaloos on nõiajahid, mis toimusid tema valitsemise ajal. Need algasid Baieri regentluse ajal, kuid nende arv kasvas märgatavalt Philippi valitsemise ajal. Viimane nõiajaht Philipp II ajal toimus 1580. aastal; 18 naist põletati tuleriidal Rastatti, Baden-Badeni ja Kuppenheimi kreisides. Kui Philipp 29-aastaselt suri, ei olnud tal järeltulijaid ja tema valdused päris tema nõbu, Baden-Rodemacherni markkrahv Eduard Fortunat. Philipp maeti Baden-Badeni kollegiaalkirikusse.
Hapukurgihooaeg

Hapukurgihooaeg tähistab ajakirjanduses sündmustevaest perioodi, mil avaldatakse küsitava uudisväärtusega lugusid. Eestis langeb see suveperioodile, mil suur osa elanikkonnast puhkab. Eesti keelde on mõiste tulnud tõenäoliselt saksa keelest, kus sõna Sauregurkenzeit tuli käibele 18. sajandi lõpul – see viitas ajale, mil toitu nappis. Eesti keeles võeti sõna kasutusele 20. sajandi alguses. Päewaleht kirjutab 1933. aasta juulis: "Kehwaks kipub jääma see olemine ajalehe toimetuses. Kõikjal waikus ja suwine windumus. Käes on hapukurgihooaeg täielikus ulatuses. Et ükski telefoniaparaat ka tiliseks ja keegi hea inimene annaks edasi uudise! Seda ei ole, aparaadid waikiwad. Nagu oleks kellegi kuri käsi lõiganud läbi kõik traadid ja juhtmed." Saksa keeles on tänapäeval hapukurgihooaja asemel kohati kasutusel mõiste suve auk, inglise keeles on käibel mõiste silly season ehk tobe või kergemeelne hooaeg, Põhja-Ameerikas nimetatakse seda aeglaseks uudiste perioodiks (slow news season). Hollandis, Poolas, Norras, Ungaris ja Tšehhis on see kurgihooaeg, Rootsis kannab nimetust uudiste põud ning Prantsusmaal on surnud hooaeg. kollane ajakirjandus tabloidajakirjandus klõpsusööt Airika Harrik (15.7.2020). "Lugeja küsib: kust tuleb väljend "hapukurgihooaeg"?". ERR Novaator. Vaadatud 1.2.2022. Heini (26.7.1933). "Suwine windumus". Päewaleht. Vaadatud 1.2.2022. Aleksandra Strzelichowska (10.8.2018). "Silly season or cucumber time". Europeana. Vaadatud 1.2.2022. Hanna Grimm. "Sommerloch". Deutsche Welle. Vaadatud 1.2.2022.
Abu Dhabi emiraat

Abu Dhabi on üks Araabia Ühendemiraatide seitsmest emiraadist. Emiraadi valitsejaks on šeik Muḩammad bin Zāyid Āl Nahayān. Lara Dunston ja Sarah Monaghan. Dubai ja Abu Dhabi. (Silmaringi reisijuht). Inglise keelest tõlkinud Margus Elings, toimetaja Helen Kõrgesaar. [Tallinn]: Koolibri, 2009. ISBN 9789985024645  Abu Dhabi emiraat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Külitse

Külitse on alevik Tartu maakonnas Kambja vallas. Külitse aleviku ja Laane küla piiril asub Ropka raudteejaam. Alevikus asub Ropka järv. Alevikku läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee. Alevikus asub Külitse raamatukogu. Moodustab koos Laane küla, Soosilla küla ja Täsvere külaga Külitse kandi – linnalähedane kant, millel puudub selgelt tajutav keskus, enamik teenuseid tarbitakse Tartu linnas. Külitse küla mainiti kirjalikult esimest korda 1582. aastal (Kilicz). Hilisemad mainimised ja nimekujud: 1638 Killitz kyllo, Kellitz kyllo, 1839 Killiz. Koha nimi lähtub muistsest läänemeresoome isikunimest Külline (tõlkes ’küllane; rikkalik’). Omastava käände (Küllitse) tse-lõpp on lõunaeestipärane. Külitse küla kuulus varem Ropka mõisale. Nõukogude ajal asus külas Ülenurme õppe-katsemajandi Ropka osakonna keskus. Aastal 1987 liideti Külitse külaga tänapäevasest Haage külast lõuna pool asunud varasem Haage küla. 2013. aastal muudeti Külitse küla regionaalministri määrusega Külitse alevikuks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda. Ropka rahvamaja Tartu Lihakombinaadi Raja nuumasovhoos Näitleja Lia Laatsi elukoht endises Araka talus Arrako-Lepiko talu häärber Rein Taagepera kodukoht Külitse kõrtsi koht Teises maailmasõjas langenute mälestusmärk Külitse koolimaja Sild vanal Tartu-Valga maanteel Külitses Ropka vallamaja ja vaestemaja koht Kahuripatarei asukoht Külitses on sündinud Anna Raudkats. Karl Taagepera ostis 1934. aastal Külitse külas Ani talu, kus tema poeg Rein Taagepera lapsena lehmakarjas käis. Külitses elas 13 aastat Lia Laats. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Külitse raamatukogu". kambja.ee. "Tutvustus ja asukoht – Kambja vald". kambja.ee. Vaadatud 18. jaanuaril 2020. "Külitse". Eesti Entsüklopeedia "Külitse". Eesti kohanimeraamat. "Ropka". Eesti kohanimeraamat. "Haage". Eesti kohanimeraamat. "Regionaalministri 22. detsembri 2006. a määruse nr 9 „Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine" muutmine". Riigi Teataja. "Kambja valla üldplaneering endise Ülenurme valla territooriumi osas. Lisa 4. Ülenurme valla pärandkultuuriobjektide loetelu". www.kambja.ee. Vaadatud 13. jaanuaril 2020. Vello Jaska (27. september 2005). "Professor Rein Taagepera rääkis oma eluteest". Lõuna-Eesti Postimees. Vaadatud 13. jaanuaril 2020. Henri Kõiv. "Kaotusvalu viis Rein Taagepera elust erutusutunde". Valgamaalane, nr. 79, 12 juuli 2014 Kirsti Vainküla (19. detsember 2003). "Primadonna Lia Laats: «Nii hullu aastat pole mul varem olnud!»". Õhtuleht. Vaadatud 13. jaanuaril 2020. Kirsti Vainküla (26. aprill 2004). "«Lia tundis minekut ette. Ütles mulle, et tema seda suve ei näe.»". Õhtuleht. Vaadatud 13. jaanuaril 2020.
Tumeroheline

Tumeroheline on üks rohelistest värvitoonidest. EKI ühendsõnastik defineerib tumerohelist kui kuuseokka või piparmündilehe värvi. Tumeroheline on tumedaks toonitud juurde lisatud mustaga (roheline + must = tumeroheline) või mõne mustale lähedase tumeda värvitooniga. Tumerohelise värvuse küllastus ja heledus on väiksemad kui lähtevärvusel rohelisel. Tumeroheliste värvuste hulka kuuluvad British racing green, malahhiitroheline, paabulinnuroheline, tumedam kroomroheline, pudelroheline, mürdiroheline, kuuseroheline, spinatiroheline, samblaroheline, ka tumedam oliivroheline ja Feldgrau. Tumerohelisi toone annab värvisegu Hookeri roheline. Värvust nimega "Inglise roheline", mida mõnikord kasutatakse kunstitarvete, tekstiilide jm värvuse määratlemiseks, kirjeldati 18. sajandil heledama rohelisena, 19. ja 20. sajandil pigem tumerohelisena. Rohelised värvitoonid https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/tumeroheline/1[alaline kõdulink]
Barkmere

Barkmere on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Barkmere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Blainville

Blainville on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Blainville – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Boisbriand

Boisbriand on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Boisbriand – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bois-des-Filion

Bois-des-Filion on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Bois-des-Filion – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Brownsburg-Chatham

Brownsburg-Chatham on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Brownsburg-Chatham – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Deux-Montagnes

Deux-Montagnes on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Deux-Montagnes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Estérel

Estérel on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Estérel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lachute

Lachute on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Lachute – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laane (Kambja)

Laane on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Laane ja Külitse küla piiril asub Ropka raudteejaam. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lorraine (Québec)

Lorraine on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Lorraine (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mirabel (Québec)

Mirabel on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. Linn paikneb provintsi suurimast linnast Montréalist umbes 20 km loodes. See moodustati 1971. aastal osadest Montréali-Mirabeli rahvusvaheline lennujaama ehitamiseks sundvõõrandatud eramaadest ja lisaks kaheksa senise omavalitsusüksusest. 2021. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 61 108 inimest, nende keskmine vanus oli 37,2 ning 90,8% kõneles emakeelena prantsuse keelt. 1981. aastal oli linnas 14 080 elanikku, 2001. aastaks 27 315. Châlons-en-Champagne (a. 2000) https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Mirabel (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mont-Laurier

Mont-Laurier on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www.donneesquebec.ca/recherche/fr/dataset/repertoire-des-municipalites-du-quebec/resource/c27b1830-2b46-4e80-819b-6238ff7c3b03, vaadatud 11.12.2023.  Mont-Laurier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mont-Tremblant

Mont-Tremblant on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Mont-Tremblant – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prévost

Prévost on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Prévost – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rivière-Rouge

Rivière-Rouge on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www.donneesquebec.ca/recherche/fr/dataset/repertoire-des-municipalites-du-quebec/resource/c27b1830-2b46-4e80-819b-6238ff7c3b03, vaadatud 11.12.2023.  Rivière-Rouge – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rosemère

Rosemère on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Rosemère – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Saint-Colomban (Québec)

Saint-Colomban on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Saint-Colomban (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Adèle

Sainte-Adèle on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Adèle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Agathe-des-Monts

Sainte-Agathe-des-Monts on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Agathe-des-Monts – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laane

Laane on mitme Eesti küla nimi: Laane, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Laane, küla Harju maakonnas Kose vallas Laane, küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laane, küla Tartu maakonnas Kambja vallas Laane, endine küla Valga maakonnas Puka vallas Laane, endine küla Simuna kihelkonnas Laane, endine küla Tartumaal Rasina vallas Laane (ka Laanõ ja Lääne), endine küla Põlva rajoonis, nüüd Tromsi küla piires Laane on ka perekonnanimi. Aastatel 1945–1954 eksisteeris Laane külanõukogu. Lisaks kannab Laane nime endine raudteepeatus Tartu-Petseri raudtee ääres
Sainte-Anne-des-Plaines

Sainte-Anne-des-Plaines on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Anne-des-Plaines – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Marguerite-du-Lac-Masson

Sainte-Marguerite-du-Lac-Masson on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Marguerite-du-Lac-Masson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Marthe-sur-le-Lac

Sainte-Marthe-sur-le-Lac on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Marthe-sur-le-Lac – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sainte-Thérèse

Sainte-Thérèse on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Sainte-Thérèse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Saint-Eustache (Québec)

Saint-Eustache on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Saint-Eustache (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Saint-Jérôme

Saint-Jérôme on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Saint-Jérôme – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Saint-Sauveur (Québec)

Saint-Sauveur on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Saint-Sauveur (Québec) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lemmatsi

Lemmatsi on küla Tartu maakonnas Kambja vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda. Lemmatsi küla lähedal, Ränni alevikus, Tartu–Valga maantee ääres asub 1964. aastal püstitatud skulptor Elmar Rebase heledast kivist monument eesti- ja venekeelse kirjaga «Inimesed olge valvsad. Siin mõrvasid fašistid 12 000 inimest», Jalaka liinil tankitõrjekraavis hukatute mälestuseks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Fašismiohvrite mälestuseks (1964), Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 22 (771), juuli 1964 Terroriohvrite hukkamiskoht, endine Tartu tankitõrjekraav monumendiga, register.muinas.ee Mälestusmärk Lemmatsi tankitõrjekraavis mõrvatutele, register.muinas.ee Juhani Püttsepp, Juhani Püttsepp: tankitõrjekraav kui unaruses pühapaik, tartu.postimees.ee, 2. november 2020