laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mustjõe raudteepeatus

Mustjõe raudteepeatus on raudteepeatus Anija vallas Mustjõe külas, Tallinnast 48 km kaugusel. Mustjõe peatuses asub kaks 30-meetrist perrooni. Sisenemine ja väljumine toimub rongi C-ala kaudu. Seoses üleminekuga madalatele rongidele rajati Mustjõele uued perroonid. Rong sõidab Balti jaamast Mustjõele umbes 43 minutit. Mustjõel peatuvad vaid Tallinna–Aegviidu tavaliini elektrirongid, kokku peatub Mustjõel umbes 17 reisirongi päevas. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni. Peatus kanti topograafilisele kaardile 1935. aastal. Toona jäi see Lehtse valda. Peatus avati taas 1978. aastal seoses elektriraudtee laiendamisega Aegviiduni, mil see jäi Aegviidu külanõukogu territooriumile. 1985. aastal rajati seoses Tallinn–Tapa raudtee teise peatee ehitamisega Mustjõe jaamast 3 km pikkune harutee liivakarjäärini, mis demonteeriti paar aastat hiljem. Liiva kasutati paralleeltee muldkeha ehituseks. 1987. aasta novembris avati teisel peateel rongiliiklus (esialgu kuni Aegviiduni). Seoses sellega muutus Mustjõe peatuskohaks. Küla ja raudteepeatus on nime saanud küla läheduses voolava Jägala jõe lisajõe Mustjõe järgi. Peatuse juures on tänini säilinud hapnikuvabriku hooned. Mustjõe uus kergete modernismi sugemetega stalinistlikus stiilis jaamahoone valmis 1962. aastal. Ülimadala kelpkatusega hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Piusa, Reola ja Veriora jaamahoonetega, kuid eristus neist ainsana puhasvuugiga silikaattellistest fassaadiga. Piletimüük jaamahoonest lõpetati 1990. aastate keskpaigas. Pikka aega tühjalt seisnud Mustjõe jaamahoone lammutati 2011. aastal. Tallinna–Narva raudtee Eesti raudteetransport TALLINN - TAPA; Eesti Raudteeajaloo Selts http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Jüri Loog. "125 aastat raudteid Eestis". Tallinn, 1997. Mustjõe uus jaamahoone anti ekspluatatsiooni; Eesti Raudteelane : Eesti Raudtee Valitsuse ja Ametiühingu Vabariikliku Komitee häälekandja, nr. 44, 14. aprill 1962 (DIGAR) Välja, Leele (2012). 20. sajandi Eesti raudteejaamad. Alusuuring (PDF). Tallinn: Kultuurimälestiste riiklik register. Lk 113. Vaadatud 15.01.2024. Eesti entsüklopeedia 6. köide, Tallinn 1992, lk 462-463. Foto jaamahoonest; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Fraas (muusika)

Fraas on muusikas motiividest koosnev muusikavorm. Fraas on tavaliselt tuvastatav tsesuuri abil. Pikad fraasid võivad koosneda lühematest fraasidest. Fraasid moodustavad lause.
The Jumpin' Wheels

The Jumpin' Wheels on 1994. aastal loodud Eesti rockabilly-ansambel. Igor Golovenko ehk Garry ehk Garik (vokaal, kontrabass) Artur Skrõpnik (kitarr) Peeter Karo (trummid) "Hot Rod Mama" (2003)
Parila raudteepeatus

Parila raudteepeatus on raudteepeatus Anija vallas Parila külas. Parila raudteepeatus asub Tallinnast 35 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Parilasse umbes 32 minutit. Parilas asub kummalgi pool kaherajalist rööbasteed kaks lühikest perrooni pikkustega 35 m. Väljuda ja siseneda saab seega vaid läbi rongi C-ala, haakes rongi puhul ainult läbi esimese rongi C-ala. Peatus avati aastal 1973 seoses elektriraudtee pikendamisega Tallinnast Kehrani. Toona jäi see Raasiku külanõukogu territooriumile. Parilas peatuvad vaid Elroni elektrirongid (mitte ekspressrongid). Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni. Peatuse lähedal asuvad ka Salumetsa, Paasiku ja Kihmla küla. http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf FOTO: Reisirong D1 Parila peatuses aastal 1985; Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Raudteepeatus

Raudteepeatus, ka rongipeatus, on spetsiaalselt reisirongide peatumiseks ette nähtud ja kohandatud koht raudteel, mis on varustatud vähemalt perrooniga reisijate rongi peale minemiseks ja sellelt maha tulemiseks. Raudteepeatustes ei ole toimu enamasti rongide vastuvõtmist, ärasaatmist, vahetust, möödasõitu ja manöövritöid. Samuti ei asu raudteepeatuses midagi peale perroonide, nagu näiteks jaamahoonet ja teisi raudteejaama juurde kuuluvaid ehitisi. Reisijate ootepaviljonid võivad raudteepeatuse perroonidel siiski olla. Kolm uusimat raudteepeatust Eestis on Valdeku, Kohtla-Nõmme ja Kitseküla raudteepeatus. Raudteejaam Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
Rockabilly Invasion

Rockabilly Invasion (ka Rockabilly Invasion!; eesti Rockabilly Invasioon) on rockabilly-muusika üritustesari Eestis. Üritus toimus 24. aprillil 2009 Tallinnas klubis Tapper. Boogie Company (Eesti) The Jet-Sons (Poola) Tri-Tones (Eesti) koos DJ R.J-ga (Madalmaad) Rockin' Paradox (Soome) Üritus toimus 10. oktoobril 2009 klubis Tapper. The Rumble Beat (Eesti) 20th Flight Rockers (Soome) Kolme Elvise tuur: Ivars Petersons (Läti), Aron (Soome), Anders Karlstedt (Rootsi) koos ansambliga Boogie Company (Eesti) The Meantraitors (Venemaa) Spellbound (Iirimaa) ansamblite vaheajal DJ Kõiv Ametlik koduleht
Lause (muusika)

Lause on muusikavorm, mis koosneb tavaliselt fraasist, fraasi (varieeritud) kordusest ning summeerivast osast, mis tonaalses muusikas lõpeb tavaliselt poolkadentsiga. Laused moodustavad perioodi. Lääne muusikateooriasse on lause mõiste analoogia põhjal võetud keeleteadusest. Keeles tähistab lause lõpetatud, teatud mõttes eneseküllast seisukohaväljendust. Muusikavormide hõlmavuse hierarhias paikneb lause kusagil keskel: ta on vähem hõlmav kui näiteks periood, lõik või heliteose osa, kuid hõlmavam kui motiiv või fraas. Lause omab tähendust eelkõige heliteose teema konstruktsiooni kontekstis, esindades teema tüüpi, mis koosneb kordusest ja arengust.
Leysin

Leysin on asula Šveitsis Alpides Vaud' kantonis Aigle'i ringkonnas, Leysini valla keskus. 20. sajandi alguses tegutsesid seal tuberkuloosisanatooriumid. 1945. aastal viibis seal Roland Barthes. 20. sajandi lõpul kujunes paik talikuurordiks. Leysini vaade (detsember 2009)
Lactarius salmonicolor

Lactarius salmonicolor on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik, euroopa nulu obligaatne mükoriisaseen. Viljakeha on kahvatult kuni jõuliselt lõheoranži värvi, ilma roheliste toonideta. Seene teaduslik nimetus tähendab ladina keeles "lõhevärvi riisikas". Eestist seda seent leitud ei ole ja tal puudub isegi eestikeelne nimetus. Lactarius salmonicolor esineb range mükoriisaseenena ainult euroopa nulgude all. Ta eelistab aluselisi lubjarikkaid muldi alpiinses ja subalpiinses vööndis. Tasasel maal ta sinna istutatud nulgude all peaaegu ei esine. Seenekübara läbimõõt on kuni 12, harva kuni 15 cm. Noore seene kübar on nõgus, vanal seenel tasapinnaline. Kübaral asuvad kontsentrilised rõngad. Seenejalg on kuni 6 cm kõrge ja kuni 2,5 cm paks. Piimmahl on kibe ja alguses oranžikaspunane, kuid muutub seistes 2 tunni jooksul algul punakaspruuniks ja hiljem rohekaks. Eoste mõõtmed on 8,5–10 × 6,5–7,5 µm. Eosed on elliptilised. Neid seeni Türgis süüakse pärast praadimist või röstimist.
Periood (muusika)

Periood on muusikavorm, mis koosneb tavaliselt vähemalt kahest lausest. Tonaalses muusikas perioodi eelviimane lause lõpeb poolkadentsi ja viimane täiskadentsiga.
Leysini vald

Leysini vald on vald Šveitsis Vaud' kantonis Aigle'i ringkonnas. Valla keskus on Leysin. Teised asulad on Feydey, Les Esserts, En Crettaz, Veyges, Aï ja Mayen. On veel üksiktalusid. Arealstatistik Standard - Gemeinden nach 4 Hauptbereichen, vaadatud 13.01.2019. Bilanz der ständigen Wohnbevölkerung nach institutionellen Gliederungen, Staatsangehörigkeit (Kategorie), Geschlecht und demographischen Komponenten, vaadatud 12.01.2019.
Reviir

Reviir on ala looma pesaümbruses, mida loom kaitseb sissetungijate ning võistlejate eest. Laiemalt nimetatakse reviiriks ala, kus loom elab, peab jahti või hangib muul viisil toitu. Reviiriks võib nimetada ka piiri, millest ületulekut saab käsitleda sissetungina.
Afognak

Afognak on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal Kodiaki saarest 5 km põhja pool. Saare geograafilised koordinaadid on 58° 13' N, 152° 36' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Shelikofi väin, kirdes olevast Kenai poolsaarest Barreni saared. Afognaki idarannikul on tilluke Marmoti saar, mis on nime andnud Afognaki ja Kodiaki saart eraldavale Marmoti väinale. Afognak on 69 km pikk ja kuni 37 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 1812,6 km2, kõrgus 776 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 18. saar. Paljud kohanimed saarel on vene päritolu, näiteks Shelikofi (Šelihhovi) väin, Kazakofi (Kazakovi) laht ja Malina jõgi. USA 1890. aasta rahvaloenduse ajal oli saarel hulk külasid. Külaelanikud olid enamjaolt aleuudid, kuid oli ka venelasi, endisi Vene-Ameerika Kompanii töötajaid. Suurim küla kandis nime Afognak ja seal elasid aleuudid. 27. märtsil 1964 toimus Alaskal maavärin magnituudiga 9,2, millega kaasnev tsunami hävitas Afognaki küla. Eluga pääsenud külaelanikud rajasid Kodiakile uue küla, mille nimeks valisid Port Lions – tänuks Lions-klubile, kes küla ehitamist toetas. 2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 169 inimest. Saare lõunakaldal asub vene vanausuliste küla Aleneva. See oli ka saare suurim asula 69 elanikuga. Saareelanike põhilised elualad on metsatööstus ja naturaalmajandus. Saar on kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Metsas elavad pruunkarud, põdrad ja punahirved. Palju turiste käib saarel jahti pidamas ja kala püüdmas. Afognakile pääseb vesilennukiga Kodiaki saarelt. Kindlat lennujaama saarel ei ole.  Afognak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Prespa järv

Prespa (makedoonia keeles Преспанско Езеро, albaania keeles Liqeni i Prespës, uuskreeka keeles Λίμνη Μεγάλη Πρέσπα) on järv Balkani poolsaarel Albaania, Kreeka ja Põhja-Makedoonia piiril. Selle lähedal asub Väike Prespa järv, mis on jagatud Kreeka ja Albaania vahel. Järve pindala on 273 km². Sellest 190 km² kuulub Põhja-Makedooniale. Järve suurim sügavus on 54 meetrit. See asub 853 meetrit üle merepinna. Järves on mitu saart, neist suurim on Golem Grad ('suur linn') ja suuruselt teine Mal Grad ('väike linn'). Mal Gradil asus 14. sajandist pärit Püha Peetruse klooster. Tänapäeval on mõlemad saared asustamata. Prespa järvest ei voola välja ühtki silmaga nähtavat jõge. Väljavool toimub karsti moodustunud maa-aluse jõe kaudu 10 km kaugusel ja 150 m madalamal asuvasse Ohridi järve. Pisut enne Ohridi järve suubumist väljub see jõgi maapinnale suure allikana. Pärast Teist maailmasõda oli Kreekale kuuluv Prespa järve lõunakallas väheasustatud. Nimelt oli see Kreeka kodusõjas kommunistide üks keskusi. Pärast nende lüüasaamist suur osa elanikke emigreerus ja allesjäänutest osa represseeriti. Hiljem oli see ala piiritsoon, kuhu sisenemine vajas eriluba, ja Kreeka üks kõige vaesemaid piirkondi. 1970. aastatel hakkas Kreeka valitsus Prespa piirkonda kujundama turismipiirkonnaks, mis aga ei õnnestunud raske juurdepääsu ja suletud piiri tõttu nii Albaania kui Jugoslaaviaga. Kuna piirkond jäi ikkagi väheasustatuks, kujundas valitsus sinna rahvuspargi, mis avati 2000. Ohridi järv  Prespa järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Storøya

Storøya on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast ida pool. Saare geograafilised koordinaadid on 80° 9′ N, 28° 0′ E. Kirdemaast eraldab teda umbes 10 km laiune Storøysundet. Umbes 60 km kaugusel idas on Kvitøya. Storøya on Kirde-Svalbardi looduskaitseala osa.
Homileetika

Homileetika on praktilises teoloogias jutlustamisõpetus. Tõnu Lehtsaar, Kaido Soom. "Homileetika", Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005. Martin Prikask. "Lühikene juhatus jutlustamise üle. Homiletika käsiraamat". Tallinn, 1914.
Lågøya

Lågøya (norra keeles 'madal saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus. Lågøya asub Kirdemaa looderannikust umbes 6 km kaugusel. Temast lõunasse jääb Langgrunnoddeni poolsaar ja itta Gustav V maa. Saare geograafilised koordinaadid on 80° 18′ 12″ N, 18° 20′ 48″ E. Lågøya pindala on 103,5 km². Saart on väga harva külastatud. Esimesena märkis selle kaardile Moskva Kaubanduskompanii aastal 1625, nimetades seda Purchas plus ultra Island. 1710. aasta paiku nimetasid Cornelis Giles ja Outger Rep seda saart "t' Lage eyl". Esimest korda nimetas saart Madalaks saareks William Scoresby 1820. aastal.
Bioherm

Bioherm on organismide jäänustest koosnev settekivimkeha, mis on ümbritsetud teistsuguse litoloogiaga kivimeist. Biohermid on kujult kupli- või kuhikulaadsed. Lamedaid kivimikehasid nimetatakse biostroomideks. Biohermid on valdavalt tekkinud veekogude põhjas kunagi elanud kinnitunud organismidest, nt korallidest ja sammalloomadest. Nende organismide lubiaine seostus põhjas oleva kihilisuseta setenditega, mis hiljem litifitseerus. Bioherme leidub ka Eesti aluspõhja avamusaladel, näiteks Saaremaal. Biostroom Stromatoliit TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009.
Batomeeter

Batomeeter ehk veeproovel (ka Nanseni pudel) on vahend, mis võimaldab veekogust kindlalt sügavuselt proove võtta. Batomeeter on harilikult silindrikujuline ja valmistatud metallist või keemiliselt inertsest plastist. Batomeetri töömehhanism seisneb selles, et vette lastud riist sukeldatakse soovitud sügavusele ja seejärel lastakse mööda nööri (trossi) alla viht, mis batomeetri nii ülevalt kui ka alt üheaegselt suleb. Batomeetrite tüüpe on palju. Neist tuntumaid on näiteks rosettbatomeetrid. Batomeetriga saab muu hulgas veekogust võtta füto- ja zooplanktoni proove. Planktonivõrk Põhjaammuti
Elutabel

Elutabel ehk suremustabel ehk demograafiline tabel on suremusprotsessi arvmudel, mis kujutab põlvkonna arvulist vähenemist eluea jooksul. Elutabelis esitatud uuritavaid tunnuseid võib olla palju, kuid harilikult on selle olulisimateks elementideks uuritava populatsiooni ellujäämus ja viljakus. Populatsioonibioloogia elutabelites kujutatakse sageli ka populatsiooni struktuuri ja dünaamikat vanuserühmade kaupa. Enamasti koostatakse need üksnes emaste kohta. TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011. Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus: Tallinn
Paanikatarkvara

Paanikatarkvara on liik kurivara (võlts-viirusetõrjeprogrammid jm), mille eesmärk on mängida kasutajate hirmudel, pannes neid ekslikult uskuma, et nende arvuti on nakatunud viiruse või mõne muu kahjurvaraga. Sellega meelitatakse kasutajat ostma ja paigaldama võlts-turvatarkvara, mis ise võib sisaldada pahavara.
Katehheetika

Katehheetika ehk kateheetika on praktilises teoloogias õpetus kiriklikust kasvatusest. Friedrich Wilhelm Ederberg. Katehetika ehk Küsimise õpetus : Katekismuse õpetamise juhatuseks koolmeistritele. Kuresaare, 1893 Katehhees
Seire

Seire (ka monitooring) on millegi muutuste pidev jälgimine (vaatlus) mingi ajavahemiku jooksul. Kõige sagedamini peetakse "seire" all silmas loodusseiret või sellele lähedast keskkonnaseiret. Seire liikide hulgas on ka: veeseire õhuseire meediaseire kaugseire ... Keskkonnaseire *Keskkonnasõnaraamat EnDic2004. Tartu : Mats; Tallinn : Tallinna Raamatutrükikoda *Seire. – ENE. 5. kd. Tallinn : Kirjastus Valgus, 1973
Rudolf Kask

Rudolf-Johannes Kask VR II/3 (20. juuli 1901 Sassukvere küla, Ranna vald (Kodavere kihelkond) – 28. november 1974) oli Eesti põllumees. Ta teenis Vabadussõjas vabatahtlikuna Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükipaatidel Ahti ja Uku madruse ja signalistina (II järgu madrus). Sai 12 hektarit maad, kuhu asutas Kase talu. Ta kuulus Kaitseliidu Tartumaa maleva Ranna kompaniisse. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas ta Ranna kolhoosis ehitustöölisena. Abikaasa Therese Kõlu (1904–1989), kolm tütart. Maetud Kodavere kalmistule.
Liturgika

Liturgika on praktilises teoloogias õpetus jumalateenistusest. "Liturgika" (õpik) Koostanud Kaido Soom, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015, ISBN 9789949327812
Tiidu Kore

Tiidu Kore VR II/2 ja VR II/3 (kuni 1935. aastani Tiido Kraus; 26. november 1887 Sompa, Jõhvi vald, Virumaa – 10. mai 1945 Tallinna vangla) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor). 1920. aasta alguses teenis vanemleitnandi auastmes hävitaja Vambola (miiniristleja) komandöri ametikohal. Arreteeriti NKVD poolt 23. märtsil 1945. Vabadusristi II liigi 3. järk, 21. veebruar 1920 Vabadusristi II liigi 2. järk, 1. september 1920 Läti Karutapja orden, III järk Kaitseliidu Harju maleva rinnamärk, 1936 Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1938 Ohvitseride andmekogu EELK Jõhvi koguduse meetrikaraamat; EAA.1226.1.69b; 1884-1891
Heino Kuivjõgi

Heino Kuivjõgi (12. mai 1915 Lümanda vald, Saaremaa – 4. november 1987 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja purjetaja ning selle harrastuse innustaja kirjanikuna. Teenis Aegna saare komandantuuris. Spordiselts Kalevi auliige aastast 1971. Ta lõpetas 1934. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1940. aastal sõjakooli mereväeohvitserina. Purjetamist hakkas harrastama gümnaasiumipäevil Saaremaa Merispordi Seltsis. Alates 1935. aastast teenis sõjalaevadel. 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus võttis suurtükiväe pataljonikomandörina osa Teisest maailmasõjast. Aastatel 1946–1950 oli ta Vabatahtliku Jahtklubi ülem ja ühtlasi treener ning 1952–1978 Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehases tsehhiülem. Kuulus Purjespordiföderatsiooni presiidiumi ja juhtis alates 1963. aastast föderatsiooni kohtunikekogu, tegutses regattidel ka peakohtunikuna. Osales 1980. aasta olümpiamängude purjeregatil eksperdina. Heino Kuivjõgi oli Muhu väina regati algatajaid. Ta on teinud kaastööd ajakirjale Kehakultuur ja Spordilehele ning olnud üks mereleksikoni autoreid. Alates 1972. aastast oli ta spordiseltsi Kalev auliige. 1965 "Pagisid meie purjedes" 1966 "Väikemees hakkab purjetama" - Optimist ja laste purjetamine 1976 "Spordi kuulsuseks" (üks autoreid) 1979 "Rahvaregattidest olümpiaregatini: purjetamisest Tallinnas läbi sajandi" Des régates populaires aux régates olympiques From folk regattas to the olympics Kansanregatoista olümpiaregattaan : purjehduksesta Tallinnassa vuosisadan ajan Von Volksregatten zur Olympischen Tema abikaasa oli helirežissöör Asta Kuivjõgi. allikas: ESS Kalev veeb url: http://www.eestikalev.ee./index.php?mid=88 Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait. Biograafia ESBL-is
Ernst Kull

Ernst Kull (2. november 1894 – 14. märts 1985 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Ernst Kull oli abielus Marie Kull´iga. Neil oli poeg Päivu Kull (1931-12.04.2010), vabadusvõitleja http://www.postimees.ee/1398647/vabadusvoitluse-veteran-soovitab-igale-noorele-aastakese-siberit ja tütar Helve Sepp (1929 -13.03.2016 ). Helvil tütar Anneli (1968-...). Päivul 2 poega: Märt Kull (1959-...), tema lapsed Karmen Aavik (1980-...) ja Kristiin Kull (1993-...); Enn Kull (1964-...), tema poeg Eerik Pärtel (2007-...). Ohvitseride andmekogu
Poimeenika

Poimeenika on praktilises teoloogias õpetus hingehoiust. "Inimese kõrval". Hingehoiu õpik. Toimetajad Kirsti Aalto ja Raili Gothóni, illustreerija Yrjö Tavaila, tõlkija Urmas Oras, eestikeelse väljaande toimetaja Heino Nurk. Tallinn, EELK Usuteaduse Instituut, 2010. ISBN 9789949906512 Kettunen, Paavo. "Aitav kohtumine". I, Hingehoiu alused ja teoloogia. Tõlkija Urmas Oras. Tallinn, EELK Usuteaduse Instituut, 2016. ISBN 9789949906567
Jaak Kuuse

Jaak Kuuse (ka Jakob Kuus; 13. detsember 1893 Leebiku vald – 26. september 1981 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (major). Kapteniks ülendati ta 1923. aastal ja majoriks 1924. aastal. Ta arreteeriti 31. jaanuaril 1945 ja saadeti Kemerovo oblastisse, vabastati 1950. aastal. Kirje ohvitseride andmekogus
Oskar Kvell

Oskar Kvell VR II/3 (30. mai 1885 Tahkuranna vald, Pärnumaa – 20. detsember 1928) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant). Suurtükilaeva Uku ülem. Ohvitseride andmekogu
Dominic Monaghan

Dominic Bernard Patrick Luke Monaghan (sündinud 8. detsembril 1976) on Inglismaa näitleja. Ta on püüdnud rahvusvahelise tähelepanu kääbik Meriadoc Brandybucki rolliga "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias (režissöör Peter Jackson, teine tuntum roll on Charlie Pace USA telesarjas "Teadmata kadunud" (Lost). Monaghan sündis Saksamaal Berliinis. Saksa keel on inglise keele kõrval tema teine kodune keel. Tema lemmikfilm on "Tähtede sõda". Filmi ühe tegelase, Luke'i järgi valis ta ka endale viimase eesnime. Ta on suur loodusearmastaja ning tal on olnud palju lemmikloomi, sealhulgas kameeleon. Tal on ka Indias oma mets ning ta oli ajutiselt loomaõiguste ühingu PETA liige. Monaghan on jalgpallitiimi Manchester United fänn. Tema paremale käele on tätoveeritud haldjakeelne sõna "üheksa", kvenja (Quenya) vormis Tengwaris. See viitab osalemisele "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias ja sellele, et tema tegelane oli üks üheksast Sõrmuse Vennaskonna liikmest. Talle meeldib lahendada ristsõnu, lemmikuks on ajalehe New York Times ristsõna. Esimest korda sai teda teleekraanil näha sarjas "Hetty Wainthropp Investigates", kus ta mängis Geoffrey Shawcrossi, ühte põhitegelast. Tema kinofilmidebüüdiks aga osutus Sasha 1997. aasta Briti filmis "Hostile Waters". Aastal 2000 mängis ta telesarjades "Monsignor Renard" ja "This is Personal: The Hunt for the Yorkshire Ripper" väikeosi. Aastatesse 2001–2003 jäi tema tuntuim roll, Meriadoc Brandybuck (eestikeelses variandis Ilomac Kangepukk). Aastal 2004 näitles ta filmides "Spivs" ja "The Purifiers" ning alustas telesarjas "Teadmata kadunud". Aasta hiljem käis ta läbi filmidest "Ringers: Lord of the Fans" Narratorina ning "Shooting Livien" Owen Scottina. 2008. aastal mängis ta filmis "I Sell the Dead", kus ta kehastas hauaröövlist Arthur Blake'i, aasta enne seda kirjutati ta "Teadmata kadunutest" välja. Aastasse 2009 jäävad rollid Chris Bradley filmis "X-Meeste algus: Wolverine" (X-Men Origins: Wolverine), ühe osaga piirdunud roll sarjas "Chuck", kahes osas olev Andy Britt sarjas "Meeleheitel koduperenaised" (Desperate Housewives) ning samuti alustas Monaghan sarjas "Vaade tulevikku" (FlashForward). Aastasse 2011 planeeritakse filmi "Pet" ning aastal 2010 alanud "Teadmata kadunute" kuuendal hooajal ilmus taas ekraanile Charlie Pace'ina.  Dominic Monaghan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Dominic Monaghan andmekogus IMDb (inglise)
Alexander Stewart

Alexander Stewart on mitme ajaloolise isiku nimi: Alexander Stewart, 4. Šotimaa High Steward, Šoti ülik (1214–1283) Alexander Stewart, šoti vaimulik, Rossi piiskop (surnud 1371) Alexander Stewart, esimene Buchani krahv, Šoti prints ja ülik, tuntud ka kui Badenochi hunt (surnud 1405) Alexander Stewart, Albany hertsog, Šoti prints ja ülik (surnud 1485) Alexander Stewart, šoti vaimulik, St. Andresi piiskop (surnud 1513), Alexander Stewart, šoti vaimulik, Moray piiskop (surnud 1537) Alexander Turney Stewart, Ameerika ärimees (1803–1876) Alexander Stewart , Ameerika Ühendriikide poliitik (1829–1912) Alexander David Stewart, Kanada poliitik (1852-1899) Alexander Stewart oli jurist, kohtunik ja poliitik Nova Scotias (1794–1865)
Robert II

Robert II on olnud mitme valitseja nimi: Robert II, Prantsusmaa kuningas (972–1031) Robert II, Normandia hertsog (u. 1051–1134) Robert II, Flandria krahv (1065–1111) Robert II, Dreux' krahv (1154–1218) Robert II, Burgundia hertsog (1248–1306) Robert II, Artois' krahv (1250–1302) Robert II, Šotimaa kuningas (1316–1390) Robert Robert I Robert III