laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kartulileib

Kartulileib on leib, mille põhikomponent pole mitte rukki- ega nisujahu, vaid kartul. Kartulileiba valmistatakse mitmel viisil, näiteks küpsetatakse seda pannil või ahjus. Tainast võib pärmiga kergitada või mitte, lisada võib ka muid komponente. Sageli segatakse kartulijahu nisujahuga, vahekorrad varieeruvad suuresti. Kartulileivas võib kasutada kartuliputru, kuid mõnes retseptis on ka kartulihelbed. Paljudes maades on kartulileib müügil kaubandusvõrgus. Kartoffelbrot on kartulileib, milles võib olla rukki- ja speltajahu. Iiri kartulileivas pratie oaten'is pruugitakse kartuli lisandina nisujahu asemel kaerajahu, mis annab küpsetisele rohkem tekstuuri. Ulsteris on populaarne lameleib potato farl – nelinurkne viilakas pehmet kartulileiba (tavaliselt 0,5–1 cm paksune), mis on kergelt jahune. Tavaliselt tarvitatakse neid inglise hommikusöögi kohalikus versioonis nimega Ulster Fry, kus leivaviile praetakse kergelt mõlemalt poolt ning serveeritakse koos samamoodi töödeldud soodaleivaviilakatega. Neid võib ka grillida ning katta või ja muu võileivakraamiga. Šoti tattie scone ehk potato scone ("kartuliküpsis") sarnaneb iiri kartulilameleivaga, kuid on mitte kandiline, vaid kas väike ja ümar või suur ratas, mis lõigatakse neljaks veerandikuks nagu traditsioonilised šoti kaerakoogid. Peruu kohalikku kartulileiba nimetatakse papa-pan'iks ("kartulileib"). 2008. aastal hakati nisuhinna järsu tõusu tõttu Peruus rohkem kartuleid sööma. Lootuses muuta tarbijate harjumusi anti kartulileiba koolilastele, vangidele ja sõjaväelastele.. Poola köögis on okrągły chleb kartoflany ehk ümar kartulileib on kerge ja õhuline, kuna seda kergitatakse pärmi abil kolm korda. Tainas tarvitatakse kartuliputru, piima, võid, suhkrut ja soola. Ameerika Ühendriikides müüakse kerget ja õhulist kartulileiba, mis sarnaneb tavalise saiaga, kuid on kollakas ja kerge kartulimaitsega. Tšerokiide maguskartulileivas pruugitakse kartuli asemel maguskartulit ehk bataati. New York Times, 15. aprill 2008 Iiri kartuli leivaretsept Wikibooksis Kartulileiva retsept portaalis Ireland's Eye
Ingeri sõda

Ingeri sõda toimus aastatel 1610–1617 Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel. Sõja peamiseks põhjuseks loetakse rootslaste püüdu aidata Segaduste ajal oma soosikut, Rootsi kuninga Karl IX poega, Karl Filipit Moskva troonile, kus oli 1610. aastast Vene tsaariks Poola kuninga Zygmunt III poeg Władysław IV Waza. Rootsi - Venemaa sõda lõppes 9. märtsil (vkj 27. veebruaril) 1617 Stolbovo rahuga. Sõda Venemaa ja Poola-Leedu vahel lõppes 1618. aastal, rahulepinguga sai Poola endale mõned piiriäärsed alad. Rootsi-Poola sõda (1600–1611) Rootsi-Vene sõda Ingeri ajalugu Teine Põhjasõda 1655–1661
Subjektiivne õigus

Subjektiivne õigus on positiivsest õigusnormist õigussubjektile tulenev ja kuuluv õigustus. Subjektiivses õiguses peegelduvad nii õigussubjekti huvi kui ka võim. Vana-Rooma juristi Ulpianuse huviteooria kohaselt on peamiseks õiguse määrajaks huvi "Kui asi puudutab Rooma riigi huvi, on see avalik õigus, kui eraisiku kasu, siis eraõigus". Seega on eraisiku subjektiivsed õigused seotud kasu ja huviga. Subjektiteooria kohaselt määratleb õiguse koordinatsiooni- või subordinatsioonisuhte olemasolu. Seega on subjektiivsed õigused seotud ka võimuga. Subjektiivse õiguse sisu järgi jaotatakse subjektiivsed õigused eraõiguses: Absoluutsed õigused - subjekti õiguslik võim asja üle ning õigus välistada kolmandate isikute mõju. Nt omand. Relatiivsed õigused - nõudeõigused. Õigus nõuda kolmandatelt isikutelt tegevust / tegevusetust. Tekib absoluutse õiguse rikkumisel. Nt õigus nõuda omandi tagastamist. Konstitutiivsed õigused - annavad isikule õiguse ühepoolselt õigusi luua/muuta/lõpetada. Nt testament, edasikaebamisõigus, ühepoolne lepingu annulleerimine. Õiguse objektist järgi jaotatakse subjektiivsed õigused eraõiguses: Isikuõigused - suunatud õiguse omajale. Õigus vabale arengule Perekondlikud õigused - abikaasade absoluutsed õigused. Varanduslikud õigused - õigus oma vara režiimi määrata. Teenivad majanduslikke huve. Need on kaitsval normil põhinevad õigused avaliku võimu kandjate vastu. Tegemist on ka ühe õigusriigi tähtsa tunnusega, mis annab "õigusliku tee" avaliku võimu vastu. õigused avalikus elus osalemiseks - poliitilised õigused, nt valimisõigus õigused ühisolemisele - huvi riigi tegevuse vastu, mis on suunatud üksikisiku heaks vabadusõigused - konstitutsionaalsed põhiõigused ja -vabadused.
Vahelduvpinge

Vahelduvpinge on perioodiliselt muutuva polaarsuseg] pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge. Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus u {\displaystyle u} , efektiivväärtus U {\displaystyle U} ja amplituudiväärtus U m {\displaystyle U_{m}} . Siinuspinge efektiivväärtus U = U m 2 = 0 , 7071 U m {\displaystyle U={\tfrac {U_{\text{m}}}{\sqrt {2}}}=0,7071U_{m}} . Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012. Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel) ning sagedus 50 Hz. Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V. Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230 V ±10% on võrgupinge piirid 207 V kuni 253 V. Pinge amplituudiväärtus on 2 {\displaystyle {\sqrt {2}}} ehk 1,4142 korda suurem, seega kuni 325 V. Vana, enne 1960ndaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud 3×220V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna linnaosas, näiteks kesklinnas ja vanalinnas, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas. Üleminekul 3×220 V süsteemilt 230/400 V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi. Pinge (elekter) Alalispinge Võrgupinge "Eesti standard ; EVS-EN 60038:2012", CENELECi standardpinged, Eesti Standardikeskus, 2012 Karoliina Vasli: Tallinnas on üle 10 000 elamise, kus vana pingesüsteemi tõttu varitseb tuleoht, Õhtuleht, 13. detsember 2012 Elektrilevi: Liitumine uue pinge- süsteemiga Tallinnas, vaadatud 13.detsember 2012.
Alalispinge

Alalispinge on elektripinge, mis kutsub elektriahelas esile alalisvoolu. Alalispingeallikaks on näiteks keemiline vooluallikas, päikesepatarei, alaldi ja alalispingeväljundiga toiteplokk. Ideaalse alalispingeallika ehk püsipingeallika pinge on koormustakistusest sõltumatu. Reaalsetes vooluahelates sõltub allika pinge koormusvoolust tingituna pingelangust pingeallika sisetakistusel. Pinge konstantsena hoidmiseks kasutatakse pingestabilisaatoreid. Pinge (elekter) Vahelduvpinge Alalisvool Vahelduvvool
Hamburgi Eesti Kool

Hamburgi Eesti Kool on eesti kool Hamburgis. Eesti Kool võtab vastu õpilasi, kelle üheks koduseks keeleks on eesti keel. Kooli põhieesmärgiks on laste eesti keele oskuse arendamine. Õppetöö toimub eesti keeles. Hamburgi Eesti Kool avas uksed 2005. aasta juunis Kristuskirche koguduse lasteaia ja pikapäevarühma ruumides. Algusaastal oli koolis 22 õpilast ja 3 õpetajat. Kool tegutses algul organisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis kooliprojektina, alates novembrist 2006 on kool EÜSLi allorganisatsioon. 2006. aasta sügisest tegutseb kool Soome Meremeestekiriku ruumides. Seitsme aasta jooksul on Hamburgi Eesti Koolis õppinud 77 last, õppetööd on juhendanud 11 õpetajat. 2012. aasta sügisel on Hamburgi Eesti Kooli neljas õpperühmas 27 last ja 6 õpetajat. EÜSL koduleht
Õigus

Õigus on riigi kehtestatud või sanktsioneeritud üldkohustuslike käitumisreeglite kogum, mille järgimine tagatakse riiklike mõjutusvahenditega. See on sotsiaalne kord, mis reguleerib inimeste omavahelisi suhteid; ühe riigi sunninormide kogumik. Kehtivate õigusnormide kogum on positiivne õigus. Positiivsest õigusnormist tulenev õigustus on subjektiivne õigus. Neid mõlemat uuriv teadusharu on õigusteadus. Tavakeeles kasutatakse mõistet õigus ka õiglusele viitamiseks. Kuigi ideaalses riigis (vt ka õigusriik) langevad õiguse ja õigluse käsitlused kokku, on täpsem need kaks mõistet lahus hoida. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=õigus&F=M Ühiskonnaõpetus XII klassile, autorid Leili Möldre ja Anu Toots Riigi õigusabi
Püha kolmainsus (kokandus)

Püha kolmainsus on Louisiana kreooli ja cajun'i köögis kasutatav toiduainete kolmik, sealne versioon mitmes Euroopa köögis levinud mirepoix'st ehk supirohelisest. Pühasse kolmainsusse kuuluvad ligikaudu võrdsetes osades magus paprika, mugulsibul ja varsseller. Kohalikes variantides kasutatakse mõne koostisosa asemel küüslauku, peterselli või šalottsibulat. Sellel segul põhinevad paljud Louisiana toidud, näiteks étouffée, gumbo ja jambalaya. Analoogia põhjal on vahel nimetatud pühaks kolmainsuseks ka teistes köökides olulisi kolme toiduaine kooslusi. Nimetus püha kolmainsus viitab kristlikule püha kolmainsuse doktriinile. Louisiana on sügavalt katoliiklik maa. Teadaolevalt esimest korda esines see termin 1981. aastal, hiljem on seda populariseerinud Ameerika kokk Paul Prudhomme. Patricia Perrine, "French Foodways: The Perpetuation of Ethnicity in the Lafourche Area", North American Culture 2:7 (1985), Google Books Craig Claiborne, "Claiborne Shares 'Catfish Memories'", Florence Times, November 26, 1981, p. 20 Google News Craig Claiborne, A feast made for laughter, 1982, p. 30 Google Books
Kirani James

Kirani Zeno James (sündinud 1. septembril 1992) on Grenada kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja). 2011. aastal maailmameistrivõistlustel Daegus tuli ta 400 meetri jooksus maailmameistriks. 2012. aastal Londoni olümpiamängudel võitis ta 400 meetri jooksus kuldmedali 43,94ga. Temast sai esimene grenadalane, kes on võitnud olümpiamängude medali, ning esimene mitteameeriklane, kes on alistanud 44 sekundi piiri 400 meetri jooksus. 2013. aastal maailmameistrivõistlustel Moskvas kangestus ta 400 meetri jooksu lõpumeetritel ja sai seitsmenda koha. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 43,78 pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta maailmarekordi püstitanud lõunaaafriklase Wayde van Niekerki järel 43,76-ga hõbemedali. 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli ta ajaga 44,08 bahamalase Steven Gardineri ja kolumblase Anthony Zambrano järel kolmas. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta ajaga 44,48 Michael Normani järel hõbeda. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai James finaalis esialgu viienda koha, kuid diskvalifitseeriti siserajale astumise tõttu. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis sai James ajaga 43,87 viienda koha. Ta on oma sportlike saavutuste eest nimetatud Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). https://www.thegazette.co.uk/London/issue/63572/supplement/N46 Kirani James Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Laulmine

Laulmine on häälega muusikaliste helide moodustamine. Laulmine on tõenäoliselt vanim muusikaline tegevus. Isegi kõige arhailisemates kultuurides oli laulmisel eriline positsioon. Varase laulmise puhul on tuvastatav kolm muusikaliste helide vallandumise olukorda: logogenees – muusikaliste helide vallandumise põhjuseks on sõnad; patogenees – muusika koosneb järskudest, jõulistest, perkussiivsetest, mitteverbaalsetest helidest, mis väljenduvad tugevaid tundeid; melogenees – kahte eelmisse kategooriasse kuuluvad muusikalised helid kujundavad helikõrguste kontuuri, mida juhivad erineva kaaluga pinged, mis sisalduvad helide järgnevuses ehk meloodias. Laulmisega tegelev isik on laulja. Laulmisstiilid muutusid, kuid Itaalia laulukool, mida nimetatakse bel canto'ks ('kaunis laul'), jäi samaks Monteverdi ajast Rossinini. Bel canto häälekooli peamine omadus on hääle toomine ette ja resonantsi koondamine ninaõõntesse, et tekitada kerget, kaunistusterohket efekti. 20. sajandil on laulmises toimunud kaks põhilist muutust: verismo ehk realistlik stiil – selle viis täiuseni Enrico Caruso (1872–1921). 19. ja 20. sajandi vahetusel hakkasid ooperiheliloojad, eriti itaallased nagu Pietro Mascagni ja Giacomo Puccini, kirjutama kaasaegsema realistlikuma sisuga oopereid, mille esitamiseks traditsiooniline kunstipärane bel canto vokaalstiil ei sobinud; elektroonilise võimenduse leiutamine – 1920. aastateni ei erinenud klassikaline ja rahvalik laulmine teineteisest kuigi palju. Kui poplauljad hakkasid mikrofoni kasutama, kujunesid uued laulmisstiilid. Nüüd polnud vaja häält enam ettepoole suunata nagu varem. Kuna helitehnikuil on kergem võimendada vaikset häält, hakati raadio algaegadel eelistama kerge intiimse häälega lauljaid. Lauluõpetaja Laulmistreener Lukas Foss, Bruce Alan Carr, John Patrick Thomas 2018. Musical performance. Encyclopædia Britannica, Inc.
Nepali vapp

Nepali vapp on Nepali riigivapp. See võeti kasutusele 30. detsembril 2006, pärast Nepali kodusõda. Vapil on Nepali lipp, Džomolungma, rohelised künkad, naise ja mehe käepigistus (sümboliseerib soolist võrdsust) ja rahvuslille rododendroni vanikud. Kollane värv ja viljapead vapi alaosas sümboliseerivad Nepali viljakaid piirkondi. Vana vapi keskel on maastik Himaalaja jalamil, kus on näha rododendroniõied (Nepali rahvuslill, valge lehm (Nepali rahvusloom), roheline läikfaasan (Nepali rahvuslind). Kummalgi pool seisab gurkha sõdur. Vasakpoolne kannab kukrit ning vibu ja noolt, parempoolne püssi. Himaalaja tippudest vasakul on hinduistlike kastimärkidega kuu, paremal päike. Himaalaja tippude kohal on ristatud Nepali lipud ja kukrid, kõrgemal gurkhade kaitsejumaluse Goraknathi või Višnu) jalajäljed ja veel kõrgemal Nepali kuninga peakate. All on punane kirjarull, millel on sanskritikeelne Nepali deviis जननी जन्मभूिमश्च स्वर्गादिप गरीयसी 'Nii ema kui ka sünnimaa on taevast kallimad'. 1935 1935–1946 1946–1962 1962–2008
EKNK Põltsamaa Jordani kogudus

EKNK Põltsamaa Jordani Kogudus on Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku kogudus Põltsamaal. Selle aadress on Lossi 2a. Koguduse tegevus on välja kasvanud 1980ndate lõpus Põltsamaal toimunud laste ja noorte piiblitundidest. 1996. a registreeriti kogudus ametlikult EV Siseministeeriumis ning kogudusse asus pastorina tööle Neemo Raasik, keda aitasid abipastoritena Meelis Maikalu ja Andrus Saar. 1997. aasta märtsis ostis kogudus oma maja – Põltsamaa lossi kõrval jõesaare peal asuva endise veinitehase hoone, mis algselt, 1874. aastal, oli ehitatud lossi õlleköögiks – ja ehitas selles välja kirikusaali ja pühapäevakooli ruumid. Remondi- ja ümberehitustöödeks saadi raha oma koguduse liikmete annetustest ning suures osas töötati samuti oma jõududega. Sama aasta septembris koliti sisse ning sellest ajast on koguduse tegevus toimunud oma hoones. 1999. aastal asus koguduse pastorina tööle Meelis Maikalu, kes on selles ametis siiani ja teenib ühtlasi EKNK Lõuna-Eesti praostkonna praostina. Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 11.00. Koguduse ajalugu. EKNK Põltsamaa Jordani koguduse koduleht. Vaadatud 12.12.2012 "EKNK Põltsamaa Jordani koguduse Facebook".
Vokaalharmoonia

Vokaalharmoonia (inglise vowel harmony) on keeleteaduses nähtus, kus sõna esimese silbi vokaal määrab järgsilpide vokaalide laadi. Vokaalharmooniat esineb näiteks lõunaeesti keelealal võru ja setu keeles (nt tagavokaalidega sõna hõbõhõnõ 'hõbedane'), soome (nt eesvokaalidega sõna räjähtää 'plahvatama') ja ungari keeles ning paljudes turgi keeltes, aga ka eesti keele rannikumurdes, idamurdes ja kihnu keeles. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 04.12.2012) Prillop, Külli et al. 2020. Eesti keele ajalugu. Tartu Ülikooli Kirjastus. lk. 133.
Murderühm

Murderühm ühendab hääliku ja grammatilise põhistruktuuri poolest sarnaseid murdeid. Eestis eristatakse sageli kolme murderühma: kirderanniku murded, põhjaeesti murded ja lõunaeesti murded. Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 12.12.2012)
Ristiku tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Ristiku tänav on tänav Tartus Variku linnaosas. Ristiku tänav algab Roopa tänavalt ja suundub alguses kagusse. Tänav ristub Variku tänavaga ning hargneb varsti pärast seda kaheks: üks haru suundub lõunasse ja lõpeb Kopli tänaval, teine haru pöördub itta, ristub Välu tänavaga ja lõpeb Kraavi tänaval. Tänava kogupikkus on 700 meetrit.
Vald (Soome)

Soome haldusjaotuses on vald (soome keeles kunta) kohaliku omavalitsuse üksus, millel on oma kindlaks määratud territoorium kokkulepitud piiridega ja kindel elanikkond. Soomes jagunevad vallad linnalisteks (kaupunki) ja klassikalisteks valdadeks, kus on eri suuruses asustusüksusi, suuremate linnade korral ka asumid ja neid ümbritsev maapiirkond. Eesti keeles oleks Soome valdadele võrreldavaks terminiks pigem kohalik omavalitsus, mis annab ehk kõige paremini edasi Soomes kasutusel oleva valla nimetuse sisu. Soomes, nii nagu Eestiski, on vallas mitu asustusüksust, näiteks küla. Seejuures erineb Soome aga Eestist selle poolest, et kui meil räägitakse vallasisestest linnadest, siis Soomes on vald linna staatust kandev omavalitsus kogu ulatuses ehk linnaõigus[küsitav] antakse kogu vallale tervikuna.[viide?] Vallal on oma valimiste teel moodustatav valitsus. Valimised võitnud erakond valib vallavanema või linnalise omavalitsuse korral linnapea. Sõna kunta arvatakse tulevat soome-ugri algkeelest[viide?] ja see on omapärane sõna selle poolest, et see kuulub paljude soome keele liitsõnade koosseisu, kus see viitab suuremale ühishulgale, näiteks kirkkokunta ('usulahk'), maakunta ('maakond'), kansakunta ('rahvus'), eläinkunta ('loomariik'). Soomes on 2018. aasta seisuga 311 valda, millest 107 nimetatakse linnaks.
Kategooria (filosoofia)

Kategooriad filosoofias on kõige üldisemad põhimõisted, nagu ruum, aeg, reaalsus, eksistents, paratamatus, substants, omadus, vaim, mateeria, seisundid, faktid ja sündmused. Kategooria - kr κατηγορία, katēgoria avalikult välja öeldu, väidetu.  Pikemalt artiklis Kategooriad Aristoteles eristas kümmet kategooriat: substants (olemus), kvantiteet (hulk), kvaliteet (omadus), suhe, koht, aeg, omamine, seisund, toimimine ja sõltumine. Immanuel Kanti filosoofias on kategooriad algmõisted ehk puhtad arumõisted. Kant tuletas oma kategooriate süsteemi loogiliste otsustuste vormidest, mida tema arvates on 12. Ruum ja aeg ei ole Kanti süsteemis kategooriad, vaid kaemuse aprioorsed vormid. 1. Kvantiteedi järgi Üldised Erilised Üksikud 2. Kvaliteedi järgi Jaatavad Eitavad Lõputud 3. Suhte järgi Kategoorilised Hüpoteetilised Disjunktiivsed 4. Modaalsuse järgi Problemaatilised Assertoorilised Apodiktilised 1. Kvantiteedi alusel 1. Ainsus (mõõt) 2. Paljus (suurus) 3. Kõiksus (tervik) 2. Kvaliteedi alusel 1. Reaalsus 2. Eitus 3. Piiramine 3. Suhte alusel 1. Substants 2. Põhjus 3. Vastastikusus 4. Modaalsuse alusel 1. Võimalikkus 2. Eksistents 3. Paratamatus  Pikemalt artiklis Kategooriad (Peirce) Simon Blackburn, Oxfordi filosoofialeksikon. Tõlkinud Märt Väljataga ja Bruno Mölder. Tallinn: Vagabund, 2002. Võõrsõnade leksikon. Koost. Eduard Vääri, Richard Kleis, Johannes Silvet. Tallinn: Valgus 2000. Immanuel Kant. Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena. Tlk Jüri Saar. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 66. Immanuel Kant. Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena. Tlk Jüri Saar. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 67. Categories (Stanford Encyclopedia of Philosophy)
Tiheasustusega asula

Tiheasustusega asula on Eesti õigusaktides kasutatav mõiste, mille abil liigitatakse asustusüksusi, kusjuures inimeste tööhõive suunitlus teenindusele ja tööstusele, vastupidi linnalisele asula mõistele, ei ole selles kontekstis oluline. Tiheasustusega asula idee leiab kasutust ka liikluskorralduses asula liiklusmärkide paigaldamisel ja sealt lähtuv asula jaoks kindlaksmääratud liikluskorraldus, mida kasutatakse ka küla mõttelise joonega eraldatud tihedama asustusega piirkondade puhul. Hajusa asustusega külade korral sellist märgistust aga ei kasutata. Tiheasustusega asula võib haarata ka mitut kohaliku omavalitsuse üksust. tiheasustusala Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord, Vastu võetud 25.11.2004 nr 335.
Toiteadapter

Toiteadapter ehk AC-adapter (ka AC/DC-adapter) on toiteseade väikese võimsusega elektritarvitite toitmiseks elektrivõrgust väikepingega. Toiteadaptereid kasutatakse sageli kaasaskantava seadme aku laadimiseks. Alalisvool juhitakse tarvitisse kaabli otsas oleva alalisvoolupistiku kaudu. Võrgupistik on väikese võimsusega toiteadapteri korpusega kokku ehitatud, suurema võimsuse korral toiteadapterite (näiteks sülearvuti toiteplokkidel) puhul võrgukaabli otsas. Adapteri põhiparameetrid on nimiväljundpinge ja suurim lubatav koormusvool (või vastav väljundvõimsus). Lihtsaima adapteri põhiosad on trafo võrgupinge madaldamiseks, nelja dioodiga sildalaldi vahelduvpinge muutmiseks pulseerivaks alalispingeks ja silufilter selle pinge pulsatsiooni ehk lainjuse vähendamiseks; lihtsaimaks silufiltriks on umbes 1000 μF elektrolüütkondensaator. Niisuguse lülituse väljundpinge sõltub oluliselt toidetava seadme voolutarbest ja samuti võrgupinge väärtusest. Väljundpinge vastab adapteri nimipingele suurima lubatava koormusvoolu korral. Väiksemal koormusel võib väljundpinge tunduvalt ületada nimipinget. Kui näiteks maksimaalkoormusel 300 mA on väljundpinge 6 V, siis koormusel 150 mA on pinge umbes 8 V ja 30 mA korral nt 10 V. Püsivat ja hästi silutud pinget vajavate seadmete toiteadapterisse on lisatud pinge stabiliseerimise lülitus. Selliste seadmete toiteks, mis ei vaja tingimata stabiliseeritud alalisvoolu, kasutatakse ka veelgi lihtsamaid ja odavamaid vahelduvpingeväljundiga toiteadaptereid. Massiivse võrgutrafoga adapterite asemel kasutatakse toiteadapterites järjest ulatuslikumalt impulsstoitelülitust. Niisuguse skeemiga toiteplokid on 1980. aastaist kasutusel näiteks arvuteis ja telereis. Impulsstoitelülitusega adapterid on kompaktsed, kerged ja ökonoomsed (soojenevad vaid vähesel määral). Väljundpinge on elektrooniliselt stabiliseeritud ja silutud. Sisendpinge (võrgupinge) võib muutuda laias vahemikus, näiteks 100 ‒ 240 V (seega on need kasutavad nii elektrivõrgu nimipingel 115 V ja 230 V).  Pikemalt artiklis Kõrgendav pingemuundur On olemas ka toiteadaptereid, mille sisendpingeks on alalispinge. Alalispinge allikaks on harilikult keemiline vooluallikas (patarei). Autos saab niisugune adapter alalisvoolutoidet sigaretisüütaja pesast; neil on sageli ka USB-toitepesa. Toiteploki elektriohutust tagab trafo, mis eraldab väljundahela galvaaniliselt elektrivõrgust. . Impulsstoiteplokkides on samuti trafo olemas aga palju väiksemal kujul, sest töötab võrgusagedusest vähemalt tuhat korda kõrgemal sagedusel. Kasutatakse ka toiteplokke, millel saab valida mitme väljundpinge vahel ja mille komplekti kuulub eri suurusega alalisvoolupistikuid. Niisuguse adapteri ühendamisel tuleb tähelepanu pöörata pistiku ja pesa pingete polaarsusele. Toidetava seadme pesa juures on polaarsust näitav tähis (enamasti on pistiku keskkontakt positiivse polaarsusega). Toiteadapterid on enamasti varustatud kasutusolusid ja kaitseklassi tähistavate märkidega. Valdavalt on toiteadapterid ette nähtud kasutamiseks sisetingimustes. Toiteplokk Alaldusdiood Impulsstoiteallikas External Power Supplies AC-Adapter