laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vladimir Surovtsev

Vladimir Dmitrijevitš Surovtsev (vene Владимир Дмитриевич Суровцев; 23. jaanuar 1856 – 8. september 1900 Riia) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. Ta oli tiibadjutant (1879), kindralmajor (1895) ja Liivimaa tsiviilkuberner 7. märtsist 1896 kuni 21. septembrini 1900. Talle kuulus 1200 tessatini suurune mõis Saratovi kubermangus Balašovi maakonnas. Püha Stanislavi ordeni III järk (4. august 1877) Püha Anna ordeni III järk (17. oktoober 1877) Püha Stanislavi ordeni II järk (17. aprill 1878) Püha Anna ordeni II järk (30. august 1884) Prantsusmaa Auleegioni ohvitser (9. oktoober 1887) Püha Vladimiri orden IV järk (30. august 1888) Preisimaa Punase Kotka ordeni 2. klass (4. oktoober 1890) Püha Vladimiri ordeni III järk (30. august 1893) Püha Stanislavi ordeni I järk (1. jaanuar 1898). Tema esimene abikaasa oli Sofia Pavlovna Abamelik (sünd.1858), kes oli õuenõuniku ja keisri kammerjunkru, vürst Pavel Aleksandrovitš Abameliku (1829–1895) ja Maria Petrovna Kurdimanova tütar. Abielust sündisid: Ksenja (1879) Aleksandr (1881), porutšik Dmitri (1882–1914), staabikapten, Georgi 4. klassi ordeni kavaler (postuumselt) Maria (1884) Hiljem abiellus ta Katharina von Steinheiliga (1878–1920), kes oli Tallinnas sündinud inseneri Leonhard von Steinheili (1843–1918) ja Katariina Pavlovna Kamenski tütar. Liiwimaa kuberner kindral-major Wladimir Dmitrijewitsh Surowtsow, Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14. september 1900, lk. 2 князь СУРОВЦЕВ Владимир Дмитриевич (23.01.1856-27.09.1900) http://www.worldstatesmen.org/Latvia.htm князь АБАМЕЛИК Павел Александрович (28.08.1829-22.06.1895) Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 3: Estland, Görlitz, 1930 lk.239
Süvalõugas

Süvalõugas on Lahetaguse lahe kaugeim sopp.
Pärtli lõpp

Pärtli lõpp on väike laht Sõrve poolsaare läänerannikul, Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahel.
Veiserahu

Veiserahu on madalik Liivi lahes, 13,5 km Kaavi ninast idas. Veepeegli pindala on umbes 1,5 km². Vähim sügavus on 1,8 m. Veiserahu keskkonnaregistri kood on VEE3403000. Veiserahu olevat nime saanud seal toimunud laevahuku järel. Laev vedanud loomi. "Millest tekkisid mererahude nimetused Sõrves", Meie Maa, 27. mai 1936, lk 3
Tarragona amfiteater

Tarragona amfiteater on Kataloonias Tarragona linnas asuv Rooma amfiteater. See ehitati tolleaegsesse provintsipealinna 2. sajandil eKr praktiliselt foorumi kõrvale.
Pokkerikäte tugevusjärjestus

Pokkerikäe tugevus näitab pokkeris seda, kui hea on mingi kaardikombinatsioon teise suhtes. Pokkerikäte tugevusjärjestus on standardne ja kehtib alati ühtemoodi, kui ei ole öeldud teisiti. Kuna välja jagatavate kaartide arv ja mängureeglid varieeruvad suuresti sõltuvalt mängust, esineb nimelt mõni üksik erand nagu näiteks Telesina, mis on stud poker`i variant, mida mängitakse pooliku "Prantsuse" pakiga ja kus "mast" on tugevam kui "maja", sest "maja" on lihtsam saada kui "masti". Selle põhjuseks on tavapärase 13 ühte masti kaardi asemel pakis olevad 8 sama masti kaarti, sest kaardid 2-st 6-ni on pakist eemaldatud. Peaaegu kõiki pokkerimänge mängitakse ühe 52 mängukaardist koosneva kaardipakiga. Kuna pokker on viie kaardi mäng, siis ka seitsme, üheksa või mõne muu arvu kaartide puhul lähevad arvesse ikkagi ainult viis parimat. Sõltuvalt variandist võib mängija kasutada oma parima kombinatsiooni moodustamiseks kas oma käes olevaid kaarte (mida teised ei näe) või kombineerides käes olevaid kaarte laual asuvate ühiste kaartidega (community cards). Tugevusjärjestuse alusel parimad viis kaarti määravad võitja. Näiteks, kui kahel mängijal on mõlemal üks paar, siis võidab see mängija, kelle paar on suurem (näiteks kaheksate paar on suurem kui seitsmete paar, aga väiksem kui üheksate paar). Kui aga näiteks mängus on ka kolmas mängija, kellel on viiest kaardist rida, siis on võitjaks hoopis tema. Nõnda jaotuvadki käed tugevuse alusel alates kõrgetest kaartidest kuni kuninglike mastiridadeni (mõne mängu järgi on aga võimalik, et osa kaarte on esindatud mitmekordselt ja säärastel puhkudel võib esineda ka viiene rida – A♦ A♣ A♥ A♠ A♠). Leidub ka teisi mänge, mis kasutavad pokkeri kombinatsioonide tugevusjärjestust ja seetõttu võib ka neid pokkerimängudeks nimetada. Tavaliselt on aga tegu kasiinos mängitavate Oasis/Caribbean Stud pokkeritega, kus mängija mängib kasiino vastu või siis mänguautomaadiga videopokkerit. Käte tugevused kõige tugevamast kuni kõige nõrgemani: Märkused: Mängus deuces wild on võimalik saada ka viisik, mis hold'emis on tugevam kui mastirida kuid nõrgem kui kuninglik mastirida. 32 kaardiga pokkeris on rida tugevam kui mast. 52-st kaardist koosneva kaardipaki kasutamisel on 311 875 200 eri võimalust (permutatsiooni) viie kaardi jagamisel. P ( 52 , 5 ) = 52 ! ( 52 − 5 ) ! = 52 ! 47 ! = 311875200 {\displaystyle P(52,5)={\frac {52!}{(52-5)!}}={\frac {52!}{47!}}=311875200} Kuna aga kaartide järjekord ei ole oluline, on võimalike kombinatsioonide arv 2 598 960. 52 ! ( 52 − 5 ) ! 5 ! = 311875200 5 ! = 311875200 120 = 2598960 {\displaystyle {\frac {\frac {52!}{(52-5)!}}{5!}}={\frac {311875200}{5!}}={\frac {311875200}{120}}=2598960} Pokkerikäed (inglise keeles) Printable Poker Hands (inglise keeles)
Abja

Abja on kohanimi Eestis Viljandimaal. Seda nime on kandnud järgmised asulad ja haldusüksused: Abja küla – 1504. aastal esmamainitud küla, mis asus tänapäevase Abja-Paluoja linna territooriumil Abja külanõukogu – aastatel 1950–1992 eksisteerinud 2. järgu haldusüksus Eesti NSV-s Abja rajoon – aastatel 1950–1962 eksisteerinud 1. järgu haldusüksus Eesti NSV-s Abja vald – ajalooline Halliste kihelkonna aladel asunud vald Abja vald – aastatel 1939–1950 eksisteerinud 2. järgu haldusüksus Abja vald – 1992. aastal moodustatud 2. järgu haldusüksus Eesti Vabariigis Abja Gümnaasium
Krista Kajar

Krista Kajar (õieti Eha Pirso; 31. august 1943 Pärnu – 26. november 2013 Tallinn) oli eesti kirjanik. Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1972. aastal eksternina eesti filoloogina. "Omaenese ukseni", Tallinn 1982 (luule koondkogu 1965–1980) "Üle halja jõe", Tallinn 1983 "Ühe keelega viiul", Tallinn 1989 (koondkogu 1966–1986) Kalender, Sirp, 1. august 2003 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 166 Aivar Kull. Eneseteostus ja enese eest põgenemine. – Noorus, 1983, nr 6. Taastrükk: Aivar Kull. Kulli pilk, Tartu: Ilmamaa 2005, lk 202–204 (raamatu "Üle halja jõe" arvustus). Vaapo Vaher. Tõeline poeet sureb maanteekraavis, Almanahh "Marm" ja tema aeg. – Sirp, 1991. Taastrükk: Vaapo Vaher. Surmakuul & seemnepurse, Tallinn: Eesti-Kambodža Sõprusühing & Juku-Kalle Raid, lk 31–40. Hando Runnel. Kuuest uuest. – Jooksu pealt suudeldud, Tartu: Ilmamaa 1998, lk 62–71 (sisaldab raamatu "Omaenese ukseni" arvustust). Eesti kirjanike leksikon, 2000, lk 163–164. Krista Kajar Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Maimu Berg. Meenutus: Raja Teele on läinud üle halja jõe..., Pärnu Postimees, 3. detsember 2013
Evald Konno

Evald Traugott Konno (13. veebruar 1897 Tartu – 20. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja advokaat. Biograafia ESBL-is
Axel Lillie

Krahv Axel Lillie (23. juuli 1603 Berga mõis, Högsby, Småland – 20. detsember 1662 Löfstadi loss, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja poliitik. 1620 sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž. 1628. aastal teenis ta ooberstleitnandina Liivimaalase ooberst Alexander von Esseni Pohjanmaa rügemendis. 1635 Östgöta ratsaväeülem, 1638 kindralmajor ja Stralsundi komandant, 1641 Rootsi Pommeri asekuberner, pärast osalemist 1642 aasta Breitenfeldi lahingus Leipzigi ja Meißeni asekuberner, 1648 riiginõunik. 26. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Käkisalmi läänis Kitee vallas asunud maavaldus. 1652 riigikammernõunik ja Karjala laaman. Sama aasta 20. augustil sai ta krahvitiitli ja Lillienborgi krahvkonna Hallandis, ning määrati Rootsi Pommeri kindralkuberneriks. 1654 kindral, 1655 Hallandi kindralkuberner, 20. veebruarist 1657 feldmarssal ja kuningliku Sõjakolleegiumi president. 14. septembril 1661 määrati ta Liivimaa kindralkuberneriks. Tema vanemad olid Poola-Rootsi sõja Kircholmi lahingus hukkunud rittmeister Gustav Axelsson Lillie (surn.1605) ja Karin Bengtsdotter Bagge. Ta abiellus 1630 Stockholmis Christina von Mörneriga (1610–1663), kes oli asehalduri ja kammernõuniku Otto Helmer von Mörneri (1569–1612) ja Maria von der Grünau (1583–1634) tütar, Tartu õuekohtu presidendi ja Tuna vabahärra Carl Mörneri (1605–1665) vend. Abielust sündis: Axel (1637–1692), kammerhärra, Upplandi maavanem (1666–1679), Löfstadi lossi pärija, abiellus 1665 Maria Elisabeth Stenbockiga (1650–1693) Catharina, abiellus 1664 ooberst Gustaf Adam Banériga (1624–1681), kes oli feldmarssal krahv Johan Banéri (1596–1641) poeg Gustaf Helmer (1639–1684), Upplandi rügemendiülem, abiellus 1663 Eestimaa maanõuniku Hans Wachtmeisteri (1609–1652) tütre, Björkö vabapreili Anna Wachtmeisteriga. Leonard (1642–1667) Nordisk familjebok, 1912, lk. 521 (rootsi keeles) Alexander von Esseni rügemendi munsterroll Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 56 (rootsi keeles) August Wilhelm Hupel: Historisch-chronologisch-biographische Nachrichten von den liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren und Statthaltern des Schlosses zu Riga zur königl. schwedischen Regierungszeit. / "Nordische Miscellaneen" St. 18-19, Riga: Hartknoch 1789, lk. 487-488 Nordisk familjebok, 1885, lk. 1301 (rootsi keeles) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.17 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.247-248 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.90 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930 lk.267
István Kovács

István Kovács on mitme tuntud isiku nimi: István Kovács (Ştefan Covaci), Rumeenia jalgpallur ja treener (1920–1995) István Kovács, Ungari maadleja (sündinud 1950) István Kovács, Ungari poksija (sündinud 1970) István Kovács, Ungari kõrgushüppaja (sündinud 1973) István Kovács (sündinud 16. septembril 1984 Careis) on Rumeeniast pärit kutseline jalgpallikohtunik.
Robert Douglas

Krahv Robert Douglas (17. märts 1611 Standingstone, Šotimaa – 28. mai 1662 Blasieholmen, Stockholm) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik. Rootsi teenistusse tulles sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž, 1632 tragunirügemendi major, 1635 ooberst, 1643 kindralmajor, 1647 kindralleitnant, 29. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Kalmari läänis Skälby maavaldus. 28. mail 1654 sai ta krahvitiitli (Nr.19) ja Skänninge krahvkonna Östergötlandis, osales ratsaväekindralina Karl X Gustavi Poola sõjas (1655–1660), 13. maist 1657 feldmarssal ja salanõunik, 1658–1661 vägede ülemjuhataja Liivimaal. 1630 astus Rootsi Kolmekümneaastasesse sõtta ja selle käigus sai Douglasest nagu paljudest teistestki aadlikest saksa kultuuriühingu Viljakandva Ühingu liige. Mittesakslase ja sõjaväelasena jäi tema osalus ühingus formaalseks. 6. märtsil 1645 toimunud Jankau lahingus juhatas Douglas Rootsi ratsaväe vasakut tiiba. Vaenuväed olid võrdse suurusega ja nende kaotused samuti, aga Rootsi saavutas võidu. Ta oli Skänninge krahv; Skälby vabahärra; Wittinghami pärus-parun; Zeweni (Saksamaa), Högsäteri (Östergötland) ja Sannegårdeni (Göteborg) härra. 1660 juhtis ta Rootsi sõjaväge, mis vallutas Valmiera ja Jelgava ning võttis Kuramaa hertsogi Jakob Kettleri vangi. Tema vanemad olid Standingstone`i markii ja härra Patrick Douglas of Dalkeith (surn.1626) ja Innerdivatist pärit vabapreili Christina Leslie. Ta abiellus 1646 Stockholmis Hedvig Mörneriga (1610–1663), kes oli riigijäägermeistri ja maavanema Stellan von Mörneri tütar. Abielust sündisid: Wilhelm Douglas (1646–1674), kolonelleitnant Gustaf Douglas (1648–1705), Västerbotteni ja Lappmarkeni maavanem; Eestimaa kuberneri, Albu ja Kukevere mõisniku Gustav Otto Douglase isa Axel Douglas (1650–1673), Oranje printsessi ihukaitse kapten Adolf Douglas (1651–1674), Hollandi sõjaväelane (Kapten) Christina Douglas (1652–1712), abiellus 1680 oobersti, kammerhärra, Korsholmi ja Wasa krahvi Gustaf Adolf Oxenstiernaga (1648–1697), kes oli Tallinna linnuses sündinud riiginõuniku ja riigimarssali Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673) poeg. Carl Douglas (1656–1678) Nordisk familjebok, 1880, lk. 1411 (rootsi keeles) Eesti Ajalooarhiiv: Aadlivapid Ajalooarhiivis: Robert Douglas Svenskt biografiskt handlexikon, 1906, lk. 249 (rootsi keeles) "douglashistory.co.uk: General Robert Douglas, Count of Skenninge". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2012. Vaadatud 25. juunil 2009. August Wilhelm Hupel: Historisch-chronologisch-biographische Nachrichten von den liefländischen Generalgouverneuren, Gouverneuren und Statthaltern des Schlosses zu Riga zur königl. schwedischen Regierungszeit. / "Nordische Miscellaneen" St. 18-19, Riga: Hartknoch 1789, lk. 487 sv:Stjärnorps slott Eesti Ajalooarhiiv: Robert Douglase korralduse plakat, 13.08.1659 Riias "godouglas.se: Robert Douglas". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2008. Vaadatud 25. juunil 2009. Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.19 Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.247-248 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 3: Estland, Görlitz, 1930, lk.325
Mugul

Mugul on taime varre või juure maapealne või maa-alune, jämenenud ja toitainetega täitunud osa, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. Varremugul on varre või varre muudendi – risoomi – jämenemisel tekkinud säilitusorgan. Maapealne varremugul on peavarre või külgvõrse jämend, mis kannab normaalseid lehti. Maa-alune varremugul on maa-aluse võsundi jämend. Võsundi varreosa on jämenenud mugulaks ja lehed redutseerunud. Nende asukohta tähistavad armid, milles on külg- ja tipupungad nn "silmad". Pungadadest kasvavad uued maapealsed võsud. Enamasti on mugulad üheaastased, et aidata taimel üle elada kasvuks ebasobiv, kas liiga külm või kuiv periood. Tuntuim varremugul on kartulimugul. Kartulil moodustub hulgaliselt mugulaid, kuid enamik teisi mugultaimi, näiteks kirivõhk ja vesiroosid, moodustavad vähe mugulaid. Paljude taimede mugulad on söödavad. Juurekaelamugulad asuvad enamasti pindmises mullakihis. Juurekaelamugulad tekivad juurekaela ehk varre ja juure ühinemiskoha jämenemisel. Juurekaelamugulad võivad olla ühe- ja mitmeaastased, ühe või mitme kasvupungaga. Juuremugulad ehk muguljuured on tekkinud külgjuurte jämenemisel. Kuna juurtel enamasti pungi ei ole, siis pole neid ka juuremugulatel. Kasvupungad paiknevad seal, kus juur puutub kokku varrega – juurekaelal. Juuremugulad võivad moodustuda juure erinevast osast või kogu juurest. Sõlmja juure puhul on juure paksenemine toimunud katkendlikult. Juuremugulate jagamisel peab nende külge kindlasti jääma ka tükike juurekaela koos pungadega. Juuremugulad võivad olla nii üheaastased (daalia) kui mitmeaastased (begoonia). Üheaastased juuremugulad kasvavad igal aastal kobarana ümber juurekaela. Neis talletatud toitained kasutatakse kasvuks ja arenguks, peale seda mugulad lagunevad ja surevad. Mitmeaastased juuremugulad koosnevad vaid ühest ümarast juuremugulast, millest tärkavad vegetatsiooniperioodil võsud ja imavad narmasjuured. Sellist tüüpi juuremugul säilib ja kasvab aasta aastalt suuremaks. Sigimugulad moodustuvad taimede maapealse võsu lehekaenlais. Valmis mugulad varisevad ja neist kasvavad uued taimed. Sigimugulaid moodustavad näiteks leitselill, mugul-nõianõges ja hiina jamss. Mugulad on ka alpikannil, ülasel, murtudsüdamel, jänesekapsal ja tulikal. Nuikapsa maapealne varremugul Hariliku kartuli mugula külgpungadest arenevad võsud Alpikanni juurekaelamugulad Mugulpäevalille mugulad Mugulsibul
Bojan Krkić

Bojan Krkić Pérez (mängijanimega Bojan; sündinud 28. augustil 1990 Kataloonias Lleidas) on serbia päritolu Hispaania jalgpallur, kes mängib Jaapani kõrgliiga klubis Vissel Kobe. Bojan mängis aastatel 1999–2006 Barcelona noortesüsteemis. Ta lõi noortemeeskondades kokku üle 900 värava. 2006–07 hooajal mängis ta Barcelona B-meeskonnaga. 17-aastaselt sõlmis ta Barcelona esimeeskonnaga lepingu. 16. septembril 2007 tegi ta mängus Osasunaga 17 aasta ja 19 päeva vanuselt debüüdi Barcelona põhimeeskonnas. 20. oktoobril 2007 lõi ta mängus Villarreali vastu oma klubi esimese värava. Barcelona meeskonnas mängis Bojan nelja hooaja jooksul 163 mängu ja lõi 41 väravat. 22. juulil 2011 liitus Bojan Krkić 12 miljoni euro eest AS Romaga. Ta mängis oma esimesel hooajal Serie A-s 33 mängu ja lõi 7 väravat. 29. augustil 2012 anti Bojan üheks hooajaks laenuks AC Milani. Pärast taasliitumist Barcelonaga 2013. aastal andis klubi ta Hollandisse Amsterdami Ajaxisse laenuks. Ajaxiga võitis ta 2013–14 hooajal Eredivisie. 22. juulil 2014 ostis Stoke City Bojani 1,8 miljoni euro eest. 2017. aastal andis Stoke City ta laenuks Saksamaa klubisse Mainz 05. 2006. aastal esindas Bojan U17 jalgpallikoondise koosseisus Hispaaniat Euroopa meistrivõistlustel. Bojan lõi turniiril viis väravat. Meeskondlikult jäi koondis kolmandaks, alistades kolmanda koha mängus penaltitega Saksamaa. Aasta pärast sai Bojan uue võimaluse end rahvusvahelisel areenil näidata, kui Hispaania U17 koondis võttis taas osa Euroopa meistrivõistlustest. Bojan lõi turniiril kaks väravat, millest üks tuli finaalis Inglismaa vastu. Suve lõpus osales võistkond noorte jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Nad jõudsid finaali, kus kaotasid Nigeeriale. Bojan ei saanud karistuskaartide tõttu finaalmängu mängida. Kokku mängis ta U17 koondises 20 kohtumist ja lõi 16 väravat. Hispaania U21 koondises mängis ta 21 mängu ja lõi 4 väravat. Hispaania jalgpallikoondises on ta mänginud ühe korra. Barcelona La Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11 Copa del Rey: 2008–09 Hispaania superkarikas: 2009, 2010 UEFA Meistrite Liiga: 2008–09, 2010–11 Euroopa superkarikas: 2009 Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2009 Amsterdami Ajax Eredivisie: 2013–14 Johan Cruijff Schaal: 2013 Bojan on 170 cm pikk. Tema isa on serblane Bojan Krkić (seenior), kes mängis 1980. aastatel Belgradi Crevna Zvezdas, ja ema Maria hispaanlane Maria Lluïsa Pérez. "Jalgpalliklubide maailma karikavõistluste meeskondade loend" (PDF). FIFA. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2019. Vaadatud 16. oktoobril 2016. "Bojan Krkic". Goal.com. Vaadatud 16. oktoobril 2016.  Bojan Krkić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mugulsibul

Mugulsibul on botaaniline struktuur, mis väliselt sarnaneb sibulaga, kuid kõik ta lehesoomused on kuivad. Varuained on kogunenud paksenenud varreosasse. Mugulsibulad esinevad näiteks krookustel ja gladioolidel. Sibul (organ)
Püünisleht

Püünislehed on lehemuudendid, mille abil putuktoidulised taimed putukaid ligi meelitavad ja püüavad. Püünisesse sattunud putukate pehmed kehaosad lahustuvad ensüümide toimel, muutudes taimele omastatavateks. Püünislehtedega taimed kasvavad enamasti toitainetevaeses keskkonnas (liivases pinnases või turbal) ja varustavad end niimoodi lämmastikühenditega. Püünislehti on väga erinevaid. Need võivad olla kannu-, urni- või põiekujulised, kujutada endast sulguvaid poolmeid või kokkurulluvat lehelaba. Kärbsepüünis Nepenthes jacquelineae Mägi-näpitslill Püünispõis
Välk (film 2008)

"Välk" ("Bolt") on 2008 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Populaarse teleseriaali peategelase superkoera Välk elu kulgeb Hollywoodi võtteplatsidel. Ootamatult satub filmikoer stuudio turvaliste seinte vahelt New Yorgi tegelikku ellu. Eksirännakutega tee tagasi perenaise Penny juurde on pikk ja ohurikas. Teekonnal kohtub koer kass Mittensi ja hamster Rhinoga. Välk (koer) – John Travolta / Märt Avandi Penny – Miley Cyrus / Kaire Aas Mittens (kass) – Susie Essman / Evelin Pang Rhino (hamster) – Mark Walton / Indrek Ojari Ametlik koduleht Välk andmekogus IMDb (inglise) Välk (film 2008) andmekogus Filmiveeb
Robinsonid

"Robinsonid" (inglise Meet the Robinsons) on 2007 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb William Joyce'i raamatul "A Day with Wilbur Robinson" (1990). Koduleht Robinsonid andmekogus IMDb (inglise) "Robinsonid" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Robinsonid andmekogus Filmiveeb Meet the Robinsons. Blogi Filmidest ja Muusikast, 29. detsember 2007
Väike tibu

"Väike tibu" ("Chicken Little") on 2005 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Filmi loomiseks kasutati 3D-arvutianimatsiooni. Film põhineb muinasjutul, milles kana kuulutab maailmalõppu.
Lehmabande

"Lehmabande" (originaalpealkiri "Home on the Range") on Walt Disney filmistuudios 2004. aastal valminud täispikk multifilm. Muusikalise komöödia peategelased on kolm lehma (kelle osad on sisse lugenud näitlejad Roseanne Barr, Judi Dench ja Jennifer Tilly), kes peavad kinni püüdma kurikuulsa karjavarga, et tema eest saadud leiutasuga päästa oma farm. Filmi pikkus on 76 minutit.
Aarete planeet

"Aarete planeet" ("Treasure Planet") on Walt Disney filmistuudios 2002. aastal valminud täispikk multifilm. Film põhineb Robert Louis Stevensoni romaanil "Aarete saar". See oli esimene film, mida näidati korraga nii tavalistes kui ka IMAX-kinodes. Filmis kombineeritakse kahemõõtmelist käsitsi joonistatud animatsiooni kolmemõõtmelise arvutianimatsiooniga. Filmi pikkus on 95 minutit. Filmi muusika kirjutas James Newton Howard. Hoolimata kriitikute positiivsetest hinnangutest oli piletitulu tagasihoidlik (kulud 140 miljonit dollarit, tulud ligi 110 miljonit dollarit). Film nomineeriti 2002. aasta parima animafilmi Oscarile.
Fantaasia (film)

"Fantaasia" on Walt Disney filmistuudios 1940. aastal valminud täispikk multifilm. Selle kestus on 126 minutit. Film koosneb kaheksast osast, mille taustaks kõlavad klassikalise muusika teosed, mida esitab Philadelphia sümfooniaorkester Leopold Stokowski dirigeerimisel. Film pälvis kriitikutelt vastuolulisi hinnanguid. Kasumit kahandasid suured tootmis- ja näitamiskulud ja muidu suure Euroopa vaatajaskonna äralangemine sõja tõttu. Tokaata ja fuuga d-moll, BWV 565, Johann Sebastian Bach Süit "Pähklipurejast", Pjotr Tšaikovski "Nõia õpilane", Paul Dukas "Kevadepühitsus", Igor Stravinski Sümfoonia nr 6 ("Pastoraalne sümfoonia"), Ludwig van Beethoven "Tundide tants", Amilcare Ponchielli "Öö lagedal mäel", Modest Mussorgski "Ave Maria", Franz Schubert
Robin Hood (film 1973)

"Robin Hood" on Walt Disney Feature Animationi 1973. aastal valminud täispikk multifilm. Film põhineb Robin Hoodi legendil, kuid tegelasteks on antropomorfsed loomad, mitte inimesed. Film on 83 minutit pikk.
Karupoeg Puhh (film 1977)

"Karupoeg Puhh" ("The Many Adventures of Winnie the Pooh") on Walt Disney Feature Animationi 1977. aastal valminud täispikk multifilm.
Okasroosike (film 1959)

"Okasroosike" ("Sleeping Beauty") on Walt Disney Feature Animationi 1959. aastal valminud täispikk multifilm. Multifilm räägib Okasroosikese muinasjutu loo. Filmi muusikana kasutati Pjotr Tšaikovski balleti "Uinuv kaunitar" muusika seadeid ja mugandusi, mille mängis sisse Graunke sümfooniaorkester (praegune Müncheni sümfooniaorkester). Filmi kestus on 75 minutit.
Džungliraamat (film 1967)

"Džungliraamat" ("The Jungle Book") on Walt Disney Feature Animationi 1967. aastal valminud täispikk multifilm. Film põhineb Rudyard Kiplingu samanimelisel raamatul. See oli viimane film, mille valmistamisel osales Walt Disney ise. Filmi pikkus on 78 minutit. Film räägib metsikust lapsest Mowglist, kes seikleb džunglis koos loomadest sõpradega: panter Bagheera, karu Baloo ja teistega. Film võeti vastu väga positiivselt, eriti selle taustamuusika.
Must pada (joonisfilm)

"Must pada" ("The Black Cauldron") on 1985. aastal valminud Walt Disney Feature Animationi täispikk joonisfilm, mis põhineb Lloyd Alexanderi lasteraamatutel "Kolme raamat" ja "Must pada".
Viiside aeg

"Viiside aeg" ("Melody Time") on Walt Disney Feature Animationi 1948. aastal valminud täispikk muusikal-multifilm. Film koosneb seitsmest osast, mis jutustavad seitse eraldiseisvat lugu.
Ichabodi ja hr Konna seiklused

"Ichabodi ja hr Konna seiklused" on 1949. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb lõdvalt Kenneth Grahame'i lastejutustusel "Tuul pajuokstes" ja Washington Irvingi lühijutul "Unise oru legend". Ichabodi ja hr Konna seiklused andmekogus IMDb (inglise)
Saludos Amigos

"Saludos Amigos" (inglise keeles "Hello, friends", portugali keeles "Alô, Amigos") on Walt Disney Feature Animationi 1942. aastal valminud täispikk multifilm.