laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Munitsipaalmoodustis

Munitsipaalmoodustis (vene keeles муниципальное образование) on rahvastatud territoorium Venemaal, millel teostatakse omavalitsuslikku haldamist. 2014. aastast näeb Venemaa Föderatsiooni seadusandlus ette võimaluse luua 7 liiki munitsipaalmoodustisi. Üht liiki munitsipaalmoodustised võivad hõlmata teist liiki munitsipaalmoodustisi. Territooriumilt suurimad munitsipaalmoodustised asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). Elanike arvult suurimad munitsipaalmoodustised on Novosibirski linnaringkond (1603 tuhat elanikku), Jekaterinburgi linnaringkond (1488 tuhat), Omski linnaringkond (1178 tuhat), Permi linnaringkond (1048 tuhat) ja Volgogradi linnaringkond (1016 tuhat). 2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitleva föderaalseaduse alusel kehtestati viis liiki munitsipaalmoodustisi. külaasundus linnaasundus munitsipaalrajoon linnaringkond keskalluvusega linnade linnasisene territoorium (linnasisesed munitsipaalmoodustised) 2014. aastal välja antud föderaalseaduse alusel lisaks kehtivale viiele liigile kehtestati kaks liiki munitsipaalmoodustisi. linnasisese jaotusega linnaringkond linnasisene rajoon Kohaliku omavalitsuse organiteks on munitsipaalmoodustise esindusorgan ja täidesaatva organina kohalik administratsioon. Munitsipaalmoodustise juhti nimetatakse munitsipaalmoodustise peaks (глава) ja valitakse kas munitsipaalvalimistel või munitsipaalmoodustise esindusorgani poolt esindusorgani enda liikmete seast. Munitsipaalmoodustise pea ei saa tavajuhul ühitada administratsiooni pea ja esindusorgani esimehe kohuseid. Федеральный закон от 6 октября 2003 г. N 131-ФЗ "Об общих принципах организации местного самоуправления в Российской Федерации". rg.ru
Muusikažanrite loend

Siin on loetletud muusikažanre. Muusikažanrite alfabeetiline loend - aaria - allemande - ariett - ariooso - Ayr - avamäng - Bagatell - ballaad - ballade - ballata - Ballad opera - ballett - balletto - barkarool - bourante - Burlesque - caccia - cantiga - cantata - canto carnascialesco - cantus-firmus-missa - chaconne - canzon - canzonetta - carol, carole - concerto - Concerto grosso - conductus - courante - divertimento - duett - eksprompt - elektrooniline muusika - estampii - etüüd - fantaasia - filmimuusika - frottola - fugaato - fugett - fuuga - galjard - gavott - gigue - gregoriuse koraal - humoresk - hällilaul - hümn - Impromptu - instrumentaalkontsert - intermedio - intermezzo - inventsioon - ik - jácara - jõulumuusika - kaanon - kantaat - kantsoon - kapritšo - kavatiin - koorilaul - koraal - kvartett - kvintett - lauda spirituale - 14. sajandi madrigal - madrigal - madrigalikomöödia - marss - masurka - menuett - missa - motett - motett-šansoon - muusikal - muusikaline hetk - Nachtanz - nokturn - nonett - novellett - oktett - ooper - Opera buffa - Opéra comique - Opera seria - operett - oratoorium - organum - Overture - parafraasmissa - paroodiamissa - partiita - passacaglia - passepied - pavaan - passioon - polonees - prelüüd - pulmalaul - quodlibet - rapsoodia - reekviem - retsitatiiv - Ricercar - romanss - rondeau - rondellus - saltarello - saraband - sekstett - semiooper - septett - serenaad - sinfonia - Singspiel - skertso - sonaat - soololaul - süit - sümfoonia - sümfooniline pilt - sümfooniline poeem - sümfooniline süit - šansoon - zarzuela - tango - Tanz - tantsumuusika - tantsusüit - tertsett - Tiento - Toccata - tokaata - triosonaat - valss - villanella - villancico - villota - virelai - vodevill - vokaliis Ballett Kantaat Instrumentaalkontsert Fantaasia Fuuga Missa Ooper Oratoorium Prelüüd Reekviem Rapsoodia Sonaat Süit Sümfooniline poeem Soololaul Hümn Retsitatiiv Romanss Ballaad Aaria Ariett Ariooso Kavatiin Koraal Vokaliis Šansoon Kantsoon duett tertsett kvartett kvintett sekstett septett oktett nonett Koorilaul Prelüüd Inventsioon Etüüd Tokaata Eksprompt Muusikaline hetk Nokturn Barkarool Serenaad Skertso Humoresk Kapritšo (Kapriis) Rapsoodia Novellett duo trio kvartett kvintett sekstett septett oktett nonett Sümfoonia Instrumentaalkontsert Avamäng Sümfooniline poeem Sümfooniline pilt Sümfooniline süit Kantaat Oratoorium Passioon Missa Reekviem Ooper Operett Muusikal Ballett Hällilaulud Pulmalaulud Itkud Liturgiline muusika Tantsusüit Valss Menuett Gavott Polonees Masurka Allemande Courante Saraband Gigue Tango
Kristuse ristimine (Mantegna)

„Kristuse ristimine“ on itaalia kunstniku Andrea Mantegna (1431–1506) teos. Teos asub Andrea Mantegna matusekabelis Andrease basiilikas Mantovas Itaalias. Alberta De Nicolò Salmazo, Mantegna, Electa, Milano 1997. Ettore Camesasca, Mantegna, in AA. VV., Pittori del Rinascimento, Scala, Firenze 2007. ISBN 888117099X
Irpin

Irpin (ukraina keeles Ірпінь, vene keeles Ирпень Irpen) on linn Ukrainas Kiievi oblastis. Irpin asub Kiievist vahetult loodes. Asula rajati 1899. aastal. Linnaõigused sai Irpin 1956. aastal. Oblastilise alluvusega linn on alates 1962. aastast. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irpini elanikest ukrainlasi 87,7%, venelasi 9,9%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,4%. 2022. aasta 13. märtsil hukkus Irpinis Vene-Ukraina sõja kajastamisel ameerika ajakirjanik Brent Renaud[en], kes oli esimene idanaabri Ukrainasse sissetungi kajastamisel hukkunud välisajakirjanik. 23. märtsil 2022 teatas linnapea, et 80% linnast on Ukraina relvajõudude kontrolli all. 23. märtsil teatas Ukraina politsei, et taastas linnas enda tegevuse. 28. märtsil 2022 teatas linnapea Oleksandr Markušõn, et linn on okupantidest vabastatud. Purustatud sild (2022) Irpini lahing Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року, vaadatud 1.07.2019. Ирпень: история, население, экономика, герб zagorodna.com Про кількість та склад населення Київської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001 Michael Schwirtz (13.03.2022). "Brent Renaud, an American journalist, is killed in Ukraine". The New York Times (inglise). Vaadatud 13.03.2022. "Brent Renaud: US journalist and filmmaker killed in Ukraine". BBC News (inglise). 13.03.2022. Vaadatud 13.03.2022. ВИКТОРИЯ ПОДОРОЖНАЯ. Ирпень на 80% под контролем украинских сил - мэр . KorrespondenT.net, 23.03.2022 (vaadatud: 23.03.2022) ВИКТОРИЯ ПОДОРОЖНАЯ.В Ирпене возобновила работу полиция . KorrespondenT.net, 23.03.2022 (vaadatud: 23.03.2022) Ирпень освободили от российских оккупантов — мэр Александр Маркушин - ZN.ua, 28.03.2022 (vaadatud: 28.03.2022) Chris Jewers. 'Retreating' Russian soldiers leave 13 'executed civilians' on highway of death and 'booby trap their bodies': Grim eyewitness accounts suggest MORE Russian war crimes - with claims 300 were killed in one city. Daily Mail, 1. aprill 2022
Eesti poolsaarte loend

Siin on loetletud Eesti poolsaari ja neemi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Adjanina – Aavalaiu säär – Alliots – Allinga nina – Ammulaid – Atjalaid – Ausneem - Austurgrunne neem Bussby neem Diby neem – Dirhami neem Eeriksaare poolsaar – Eerikneem – Esisäär Gabrieli poolsaar Harilaid – Hauaneem – Hiiessaare neem – Hundipea neem Ihasalu poolsaar - Illiklaid Juksirahu – Juminda neem – Juminda poolsaar Kaavi nina – Kaberneem – Kaberneeme poolsaar – Kahtla laid – Kakumäe neem – Kakumäe poolsaar – Kammilaneem (Aksi saar) - Kammilaneem (Prangli saar) - Karepa neem - Kastna poolsaar – Kastna nina – Kelnase neem – Kiipsaare nukk – Kootsaare nina - Kootsaare poolsaar - Kopli neem – Koplinina – Kopli poolsaar – Krimmi holm - Kubjamaa säär – Kuivasääre ots – Kurikneem – Kuusnõmme poolsaar – Kõpu poolsaar – Kärdla neem – Kärrsläti neem – Käsmu poolsaar – Kübassaare poolsaar Laidunina - Laikneeme - Langakari neem – Lembrilaid – Leeltse nina - Lepanina (Häädemeeste) – Lepanina (Muhu) – Letipea neem – Liimneem – Liiva neem – Liivamäe neem – Liivanuka ots - Linarahu neem – Liu säär - Lobi neem – Lohusalu poolsaar - Läbara nina – Löösneem Marksa neem – Muhukare – Muraja poolsaar - Muratsi poolsaar – Mõisaholm - Mäetaguse säär Nasva ots – Natturi neem – Neolaid – Nigunina – Niikneem – Ninamaa neem – Ninase poolsaar - Noarootsi poolsaar - Nurmeniidi nina Oosaare neem – Orjassaare nukk Pakri neem – Pakri poolsaar – Palganeem – Paljassaare poolsaar – Pammana nina - Pammana poolsaar – Panganukk – Papina neem – Papissaare poolsaar - Pedassaare neem – Piganeem – Pitkanina (Tammuna) - Pitkanina (Hiiu maakond) - Pitkanina (Oju) - Pitsernina – Pivarootsi poolsaar – Puhtu – Puise nina - Puise poolsaar - Purekkari neem – Purmemaa poolsaar – Purmesäär (Kungla) – Purmesäär (Pöide) – Põõsaspea neem – Pähkneem – Pärispea poolsaar – Pöörna säär - Pühadekare neem – Püssinina Raespa poolsaar - Rahuneem – Ramsi neem – Ristna neem – Rohuneem – Roomassaare poolsaar - Rumpo nina – Rumpo poolsaar – Rumpo säär – Rübjagi neem Saastna poolsaar - Sarve poolsaar – Sadama neem – Sadamneem – Salinõmme poolsaar – Sassi poolsaar – Savilo neem – Saxby neem – Seanina – Siiksaare nina – Sitna ots – Suur Paljassaar - Suur-Tulpe poolsaar – Suurupi poolsaar – Sõnninina – Sõrve poolsaar – Sääre nina - Sääretirp Tagamõisa poolsaar – Tagasäär – Tahkuna poolsaar – Talneem – Tammiski nukk – Tammneem – Tapurla neem – Telise neem – Tiidunina – Tiirneem – Tirbi poolsaar – Tirbi säär – Toolse neem – Torila ots - Turbuneem – Turja laid – Tõstamaa poolsaar – Tõuga säär – Täkksaare poolsaar – Täkunasu – Tärkma neem - Tükipealse - Türineeme Uhti nina – Uluneem Vainupea neem – Vani säär – Vareslaid – Varesneem – Vergi neem – Vergi poolsaar – Viimsi poolsaar – Virtsu poolsaar - Võrgusääre nukk - Väike Paljassaar Ärgi neem Ülesaare neem Välismaa poolsaarte loend
Noli me tangere (Beato Angelico)

„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku, püha Beato Angelico (1395–1455) fresko. Teosel on kujutatud „Noli me tangere“ stseeni Johannese evangeeliumis. Sir John Pope-Hennessy, Beato Angelico, Scala, Firenze 1981. Guido Cornini, Beato Angelico, Giunti, Firenze 2000 ISBN 88-09-01602-5
Sirje Tobreluts

Sirje Tobreluts (sündinud 8. detsembril 1954) on eesti omavalitsustegelane. 1977. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina. 1982. aastal lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina. Aastatel 1982–1984 oli ta Põlva rajooni majanditevaheline kartulikasvatusagronoom. Aastatel 1985–1990 oli ta Mustajõe külanõukogu Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja 1990–2017 Laheda vallavanem. 2017. oktoobris valiti ta Põlva vallavolikogu liikmeks. Aastatel 1994–1998 oli ta Põlvamaa Omavalitsusliidu juhatuse esimees, 2003–2005 Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatuse ja volikogu liige, 2004–2007 Euroopa Regioonide Komitee liige. 2011. aastast on ta Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi (CLRAE) piirkondlike omavalitsuste koja liige. Ta on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Rein Raudvere. Vallavanemate edetabelit juhib naine. Maaleht, 6.01.2012 "Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress (CLRAE)". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 4. novembril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress

Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress on Euroopa Nõukogu organ, mis esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusorganeid. Kongressi keskne eesmärk on kaitsta Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsusorganite poliitilist, haldus- ja finantsautonoomiat. Kongress tegeleb ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmise ja edendamisega kohalikul tasandil. Kongressi plenaaristungid toimuvad Strasbourgis kaks korda aastas (reeglina märtsis ja oktoobris). Kongressil on 648 liiget (324 põhiliiget ja 324 asendusliiget), kes esindavad Euroopa Nõukogu liikmesriikide enam kui 200 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsusorganit. "Kohalike omavalitsuste portaal. Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress (CLRAE)". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 4. novembril 2017.
Noli me tangere

Noli me tangere (vanakreeka keeles μή μου ἅπτου, 'ära puuduta mind') on Johannese evangeeliumi 20. peatüki 17. salmis Jeesuse poolt pärast ülestõusmist Maarja Magdaleenale öeldud fraas ladinakeelses tõlkes. Teemat on korduvalt kajastatud kunstis. Sellega seostuvad ka mõnede taimede rahvapärased nimetused nagu häbeliku mimoosi ja mõne lemmaltsa perekonda kuuluva liigi ingliskeelne nimi touch-me-not. "Noli me tangere", Tiziani maal "Noli me tangere", Correggio maal "Noli me tangere", Fra Angelico maal "Noli me tangere", Botticelli maal Jh 20:17 www.piibel.net (vaadatud 04.04.2018) Keskaeg XII sajand Bütsantsi ikoon 1305 1296–1329 1308 Renessanss 1440–1441 1491–1493 1510 1511 Manerism 1532 1561 1570 u 1600 Barokk, uusklassitsism, lähiaja kunst 1625 1638 1653 1681 1769 1835  Noli me tangere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Noli me tangere kunstis (valik II aastatuhandel loodud teoseid)
Eesti E-kaubanduse Liit

Eesti E-kaubanduse Liit on liit, mis ühendab e-kaubandusega tegelejaid Eestis. Liidul on 211 liiget. Liit loodi 2008. Liit korraldab iga-aastast e-ostlemise päeva E-smaspäeva. https://web.archive.org/web/20171104173749/https://e-kaubanduseliit.ee/kes-me-oleme/ (vaadatud 04.11.2017) Liidu koduleht
Eesti Elektritööstuse Liit

Eesti Elektritööstuse Liit on liit, mis ühendab Eestis tegutsevaid elektri- ja energeetikatööstuse organisatsioone. Liidu peaeesmärk on seista elektritööstuse kui ka energeetika sektori ühishuvide eest nii Eestis kui Euroopa Liidus. Liidu asutasid 30. aprillil 2004 AS Eltel Networks, MTÜ Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit, AS Siemens, AS Energoremont, AS Elektriteenused, ABB AS, Eesti Energia AS, AS Narva Elektrijaamad ja OÜ Elektrilevi. Liitu kuuluvate organisatsioonide töötajate arv küündib kuni 10 000 inimeseni (seisuga 2017). http://www.elektriliit.ee/liidust (vaadatud 04.11.2017) Liidu koduleht
John Pope-Hennessy

Sir John Wyndham Pope-Hennessy (13. detsember 1913 London – 31. oktoober 1994 Firenze ) oli briti kunstiajaloolane, Briti Muuseumi direktor (1974–1976). A Lecture on Nicholas Hilliard, London, 1949 Introduction to Italian Sculpture. 3 vol. in 5. London, 1955–63 Donatello: Sculptor. London, 1993 Essays on Italian Sculpture. London, 1968 Catalogue of Italian Sculpture in the Victoria and Albert Museum. 3 vol. London: HMSO, 1964 Italian Paintings in the Robert Lehman Collection, 1987, The Metropolitan Museum of Art, New York, ISBN 0870994794; full text available online from The Metropolitan Museum of Art Libraries  John Pope-Hennessy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eesti Elektroonikatööstuse Liit

Eesti Elektroonikatööstuse Liit on liit, mis ühendab Eesti elektroonikatööstusega seotud ettevõtteid, teadus- ja haridusasutusi. Liidu asutasid 3. juunil 2010 kümme elektroonikaettevõtet ja üks õppeasutus. Liidu tööd juhib juhatus, mille tegevjuht on Arno Kolk. http://www.estonianelectronics.eu/et/ (vaadatud 04.11.2017) Liidu koduleht
Kozienki

Kozienki (transkribeerituna Kozenki, venepäraselt Kozenki) on küla Valgevenes Homieli oblastis Mazyri rajoonis, Kozienki külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 143 ja Mazyrist 0,4 kilomeetri kaugusel. Külas on keskkool, spordikool, muusikakool, klubihoone, kultuurimaja, postkontor ja kaks raamatukogu. Seal asub põllumajanduskeemia laboratoorium. Küla on kirjalikes allikates esmamainitud XVIII sajandil: aastal 1724, toona kandis see nime Kozakienki. Aastal 1776 rajati selle juurde samanimeline huutor. Küla ja huutor kuulusid Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda. Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kozienki hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Asula hakkas kasvama aastal 1916, mil valmis Žłobini ja Ovrutši vaheline raudtee, millel avati Kozienki raudteejaam (jääb tänapäeval Mazyri piiridesse). Aastal 1919 läks Kozienki Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1930 asutati külas kolhoos. Tšornobõli katastroofi järel ehitati külla majad 110 perele, kuhu asustati inimesed radioaktiivse tolmuga saastunud piirkondadest. Uued tänavad hakkasid likvideeritud külade mälestuseks kandma nimesid Bieły Bierah ja Biełabiarežskaja Rudnia. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 4. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Milvi Seping

Milvi Seping (18. september 1929 Paduvere, Vana-Põltsamaa vald – 19. august 2022) oli eesti luuletaja. Milvi Seping õppis Paduvere, Vitsjärve ja Põltsamaa algkoolis ning Tartu tööstuskoolis nr. 12, lõpetas 1948 lukkseppana. Töötas 1948–1971 Tartu Kontrollaparatuuri Tehases lukksepana, seejärel oli kutseline kirjanik Tartus. Kirjanike Liidu liige oli ta alates 1975. aastast. Tema loomingut on viisistanud teiste hulgas ansambel John Stuart Mill. Luulekogud 1961 "Heliseval sillal" 1974 "Urvad üle müüride" 1981 "Külmamailane" Lühiproosakogu 1985 "Värvilised linnud" Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1993, lk. 523 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat. Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 233–234 Keel ja Kirjandus 1995, nr 2, lk 111–112 (rubriik "Eesti elav luulelugu": Milvi Sepingu vastused 5 küsimusele luule ja luuletamise kohta) Ülo Tonts, "Üks helin heliseb läbi" Eesti Päevaleht, 18. september 1999 (juubeliartikkel) Tartuga seotud luulet Tartu ilukirjanduses
Slovaki hagijas

Slovaki hagijas on Slovakkiast pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Seda tõugu iseloomustab võime tundide kaupa ajada saaki värske jälje või lõhna järgi andes oma tegevusest haukumisega märku. Tänu tema tohutule innukusele kasutatakse teda päritolumaal metssigade ja röövloomade jahil.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Elava loomuga ning eriti hästi arenenud suunatajuga.“ Slovakkia tšuvatš "Slovakian Hound" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 4.11.2017. "Slovaki hagijas" (PDF). EKL. Vaadatud 4.11.2017. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Slovaki hagijas veebisaidil koer.ee
Kärdla linnaraamatukogu

Kärdla linnaraamatukogu on raamatukogu Hiiumaa vallas Kärdla kultuurikeskuses. Kärdla linnaraamatukogu on maakonnaraamatukogu. Lasteosakonnas toimuvad regulaarselt mitmesugused üritused põhikooli klassidele. Noored leiavad sobiliku kirjanduse noortenurgast. Lugemissaalis saab lugeda ajalehti ja ajakirju, läbi viia üritusi. Vaba WIFI-ühendus võimaldab raamatukogu külastajal kasutada internetti oma sülearvutis või nutitelefonis. Avalike arvutite kaudu saab kasutada e-teenuseid ja mujal asuvaid andmebaase. Raamatukogu juhataja on Annely Veevo. Raamatukogu tegutseb 1871. aastast. Aastatel 2015–2019 tegutses see vallaraamatukoguna (Hiiu Valla Raamatukogu), millel oli kaks haruraamatukogu (Kõrgessaare raamatukogu ja Lauka raamatukogu) ning üks teeninduspunkt (Kõpu teeninduspunkt). Meist. Kärdla Linnaraamatukogu, vaadatud 1.07.2020. RT IV, 01.02.2019, 14 Raamatukogu koduleht
Lohusuu raamatukogu

Lohusuu raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu alevikus. See on Mustvee raamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu juhataja on Inga Tamm. http://lohusuuvv.kovtp.ee/raamatukogud (vaadatud 04.11.2017) Raamatukogust Lohusuu valla kodulehel
Narva Keskraamatukogu

Narva Keskraamatukogu on keskraamatukogu Narvas aadressil Malmi tänav 8. Raamatukogu direktor on Maritsa Ort. Raamatukogu ajalugu algab 1897, kui Narvas avati Narva Maksuta Raamatukogu-Lugemistuba. Raamatukogu kolis praegusse asukohta (Malmi tänav 8) 1987. http://narvalib.ee/index.php/et/kontakty (vaadatud 04.11.2017) https://web.archive.org/web/20171104203918/http://narvalib.ee/index.php/et/raamatukogust/ajalugu (vaadatud 04.11.2017) Raamatukogu koduleht
Viru-Nigula valla kultuurikeskus

Viru-Nigula valla kultuurikeskus (varem Kunda linna klubi) on Lääne-Viru maakonnas Kundas aadressil Lasteaia 4 tegutsev asutus. Klubi haldab Viru-Nigula vallavalitsus. Klubi põhimääruse järgi on selle põhitegevus kultuurilise teenindamise tagamine, huvi- ja seltsitegevuse korraldamine Viru-Nigula vallas. Klubi juhataja oli 2017. aasta seisuga Kristi Onkel. Viru-Nigula valla kultuurikeskuse põhimäärus, vaadatud 16.05.2022. https://web.archive.org/web/20171104204830/https://www.kundalinnaklubi.ee/kontaktid, vaadatud 4.11.2017. Klubi koduleht
Viru-Nigula rahvamaja

Viru-Nigula rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. Rahvamaja põhitegevuseks on arendada kohalikku huvi- ja seltsitegevust, säilitada rahvuskultuuri traditsioone ning korraldada puhke- ja meelelahutusüritusi. Rahvamaja kunstiline juht on Ervin Lember. https://web.archive.org/web/20171104205923/https://viru-nigula.kovtp.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 04.11.2017) Rahvamajast Viru-Nigula valla kodulehel
Kanepi Seltsimaja

Kanepi Seltsimaja (varem Kanepi Kultuurimaja) on kultuuriasutus Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi alevikus. Tegemist on vanima maarahvamajaga Eestis, maja pärineb 1887. aastast. Seltsimaja ehitas omal jõul Kanepi Laulu Selts. Hoonet laiendati ja ehitati ümber 1924. aastal. Hiljem on hoonet veelgi laiendatud ja maja on ka renoveeritud 2009. aastal. Tänapäeval on tegemist kultuuriasutusega, mille peamiseks eesmärgiks on rahvakultuuri ning kohalike traditsioonide säilitamine ja arendamine. Kanepi Seltsimaja ruumides töötavad huviringid, näiteks line-tantsu ring, näitering, segakoor, rahvatants. Hirvlaane, Milvi. Minu Kanepi. Kasutatud 02.10.2014. Kanepi alevik Kasutatud 22.09.2014. Kanepi Seltsimaja Kasutatud 28.09.2014. Seltsimaja koduleht
Aitoolia kuningas

Aitoolia kuningas on vanakreeka mütoloogias Aitoolia maakonna valitseja. Mütoloogia aegadel kuulus ka Aitooliast läänes paiknev Akarnaania Aitoolia kuninga valitsusalasse. Esimene Aitoolia kuningas oli Elise kuninga Endymioni poeg Aitolos, kes oma isa surma järel vendade vahel tekkinud kodusõjas lüüa sai ja põgenes Aitooliasse, mis tema järgi nime sai. Ta abiellus najaadi Pronoega. Neil oli kaks poega Kalydon ja Pleuron. Kalydon asutas Aitooliasse Kalydoni linna ja Pleuron Pleuroni linna. Pole teada, kumb neist vendadest vanem oli või kumb neist kuningas oli. Kuna Aitoolia pealinn oli Kalydon, võib oletada, et kuningas oli Kalydon. Pleuronil oli üks laps, poeg Agenor. Kalydonil oli üks laps, tütar Epikaste. Vennad naitsid oma lapsed omavahel. Kuningas Agenor sai Epikastega poja Porthaoni ja tütre Demonike. Kuningas Porthaonil oli kaks last. Vanem poeg oli Oineus ja noorem Agrios. Oineus valitses Aitoolias kaua. Kui ta vanaks jäi, selgus, et troonipärilusega tekivad raskused: poegi tal veel oli, ent seaduslikke pojapoegi mitte ühtki. Agrios kukutas oma poegadega Oineuse ja hakkas ise kuningaks. Oineuse vallaspoja Tydeuse poeg Diomedes tuli oma vanaisale appi ja tagastas Aitoolia trooni Oineusele. Agrios ja tema pojad (peale ühe, kes suutis põgeneda) tapeti. Võimalik, et pärast Oineuse surma valitses lühikest aega tema poeg Klymenos, ent tal polnud lapsi. Kui tuli valida uus kuningas, eelistati Oineuse kahe alaealise tütrepoja vahel valides Deianeira ja Heraklese pojale Hyllosele Gorge ja Andraimoni poega Thoast. Arvatavasti valitses kas regendi või kuningana alguses Andraimon. Thoase ajal eraldas Akarnanos Aitoolia vähem arenenud lääneosa, mis asus teisel pool Acheloosi jõge, ja moodustas Akarnaania maakonna. Thoas ei saanud sinna parata, sest Akarnanost toetasid tema vanaisa, jõejumal Acheloos, ja tolle tütar, Akarnanose ema Kallirrhoe.