laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Melomys rubicola

Melomys rubicola oli hiirlaste sugukonda kuuluv näriline. 2019. aastal kuulutas Austraalia valitsus ta ametlikult väljasurnuks, kuigi arvati, et see kadus millalgi aastatel 2009–2011. Seda peetakse esimeseks imetajaks, kes kliimamuutuste tõttu välja suri. Melomys rubicola elas vaid 340×150 meetri suurusel taimestikuga kaetud Suure Vallrahu põhjaservas Austraalia ja Uus-Guinea vahel paikneval korallsaarel Bramble Cay, mis ulatub veest kuni kolm meetrit kõrgemale. See asub Uus-Guineast ainult 50 km kaugusel. Tema kerepikkus oli 140–160 mm, saba pikkus 145–180 mm ja kaal 100 grammi. Tal oli punakaspruun karv heledama kõhualusega. Selle sabal olevad soomused moodustasid mosaiikmustri. Ta oli lähedalt suguluses Austraalias Cape Yorki poolsaarel elava liigiga Melomys capensis. Ta oli öise eluviisiga ja elutses Bramble Cay madalas taimestikus. Ta toitus arvatavasti saare taimedest, kuid võib-olla ka kilpkonnade munadest. Melomys rubicola võis saarele viimasele jääajale järgnenud meretaseme tõusu tõttu lõksu jääda. On ka võimalik, et ta ulpis saarele Fly jõe deltast mõne puu külge kinnituna. Looma kirjeldas esmakordselt 1845. aastal Briti laeva HMS Bramble komandör leitnant Charles Bampfield Yule. Neid oli sel ajal nii palju, et tema meeskond lasi neid nalja pärast vibudega. Kui 1978. aastal hinnati arvukust mitmesajale, siis 1998. aastaks oli see langenud alla saja ning 2004. aasta loendus hõlmas vaid 12 looma. Pärast 2009. aastat pole neid enam nähtud. Mail 1845 kogusid loodusteadlane John MacGillivray ja Joseph Jukes Bramble Cayd külastades holotüübi, mida hoitakse täna Londoni loodusmuuseumis. 2016. aastal kuulutasid Austraalia teadlased vaatamata ulatuslikele otsingutele liigi väljasurnuks. Melomys rubicola väikesearvuline populatsioon suri välja maailmamere tõusu tõttu, millest tulenevalt puudutas merevesi tormide ajal üha kaugemat sisemaad. Sellega koos vähenes mereveest puutumata jääv maa-ala 1998. aasta juulist 2014. aasta septembrist 2,43 hektarilt 0,19 hektarini. Austraalia valitsus kinnitas Melomys rubicola väljasuremist ametlikult 2019. aastal. Melomys rubicola '​t peetakse esimeseks imetajaliigiks, kes on inimtekkeliste kliimamuutuste tõttu väljasurnud. On arvatud, liigi isendeid võib kohata teistelt Suure Vallrahu laidudelt, mida pole uuritud, kuid seda peetakse siiski vähetõenäoliseks. Woinarski, J. & Burbidge, A.A. (2016). Melomys rubicola. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2016. https://www.theguardian.com/environment/2016/jun/14/first-case-emerges-of-mammal-species-wiped-out-by-human-induced-climate-change "Australian endangered species: Bramble Cay Melomys". theconversation.com. 12. september 2013 https://www.cbc.ca/news/science/bramble-cay-melomys-climate-extinction-1.3634296 https://www.bioneer.ee/kuidas-m%C3%B5jutavad-kliimamuutused-loomi-ja-vastupidi https://openjournals.library.sydney.edu.au/index.php/LIN/article/view/10976/10627 "Inimtekkeline kliimamuutus nõudis esimese imetajast ohvri". ERR Novaator. 16. juuni 2016 "'Our little brown rat': first climate change-caused mammal extinction". smh.com.au. 19.2.2019. Vaadatud 15.6.2022
Mauke

Mauke (ka Ma'uke ja Akatokamanava) on saar Polüneesias, üks Cooki saartest. Asub Rarotongast 277 km kirde pool. Mauke pindala on 18,4 ruutkilomeetrit, suurim läbimõõt on 6,5 km. Saarel elas 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 297 inimest. http://www.ck/mauke.htm http://www.mauke.com/
Gilbert Dufour

Gilbert-Jean-Baptiste Dufour (18. mai 1769 Chaumont, Haute-Marne'i departemang – 10. märts 1842 Metz, Moselle'i departemang) oli prantsuse sõjaväelane ja poliitik, Prantsuse revolutsioonisõdadest ja Napoleoni sõdadest osavõtja. Gilbert Dufour sai 1805. aastal keiserliku kaardiväe komissariks. Osales sõjakäikudel, sealhulgas 1812. aastal Venemaale. 1813. aastal tõstis keiser Napoleon I Dufouri paruniseisusse (baron de l'Empire). Aastatel 1839–1842 oli Dufour Metzi meer. Püha Louis' Kuningliku Sõjalise Ordu rüütli klassi orden Auleegioni suurohvitseri klassi orden Guerre de Russie 1812, présenté par Jacques Perot, préface de Alix de Foresta SAI la Princesse Napoléon, Atlantica, 2007 Mémoire sur les moyens d'améliorer la race des chevaux en France, Metz, Dosquet, 1833
Gaspard Gourgaud

Gaspard Gourgaud (14. november 1783 Versailles – 25. juuli 1852 Pariis) oli prantsuse sõjaväelane (brigaadikindral), keiser Napoleon I adjutant. Gaspard Gourgaud sündis kuningas Louis XVI õuemuusiku perekonnas. Õppis esialgu Pariisis École polytechnique'is ja seejärel Draguignanis suurtükiväekoolis École d'application de l'artillerie, mille lõpetas 1802. aastal leitnandina. 1804. aastal sai brigaadikindral Louis François Foucher de Careil' adjutandiks. Gourgaud võttis osa Prantsuse revolutsioonisõdadest ja Napoleoni sõdadest. Austerlitzi lahingus (1807) sai ta haavata. 1811. aastal sai Gourgaud keiser Napoleoni adjutandiks. 1812. aasta Venemaa kampaanias päästis Gourgaud Moskvas Napoleoni elu. Tänutäheks tõstis keiser ta paruniseisusse (baron de l'Empire). Kuuendas koalitsioonisõjas jaanuaris 1814 Brienne'i lahingus päästis Gourgaud taas keisri elu. Ta tappis püstolilasuga vene kasaka, kes oli valmis piigi torkama Napoleoni kerre. Samal aastal ülendati Gourgaud brigaadikindraliks. Pärast Napoleoni pagendamist Saint Helena saarele (1815) läks Gourgaud kaasa ja viibis saarel kolm aastat. 1818. aastal naasis Euroopasse. Kirjutas mitu memuaarset teost. Juulimonarhia ajal Gourgaud naasis sõjaväeteenistusse. Ta määrati 1830. aastal Pariisi suurtükiväe ülemaks. Hiljem sai ta Põhjarmee suurtükiväe juhatajaks. 1841. aastal nimetas kuningas Gourgaud' peeride koja liikmeks. Auleegioni rüütli klassi orden (1807) Auleegioni ohvitseri klassi orden (1813) Auleegioni komandöri klassi orden (1814) Püha Louis' Kuningliku Sõjalise Ordu rüütli klassi orden (1814) Auleegioni suurohvitseri klassi orden (1831) Auleegioni suurristi klassi orden (1847) Campagne de dix-huit cent quinze ou Relation des opérations militaires qui ont eu lieu en France et en Belgique, pendant les Cent Jours, Paris, P. Mongie Aîné, 1818. Mémoires pour servir a l'histoire de France sous Napoleon, Paris, 1822-1823. En collaboration avec Montholon. Examen critique de l'ouvrage de M. le comte P. de Ségur, Paris, 1824. Refutation de la vie de Napoleon par Sir Walter Scott, Paris, 1827. Bourrienne et ses erreurs, 2 vols., Paris, 1830. En collaboration avec Belliard. Napoléon et la Grande Armée en Russie. Journal inédit de Ste-Hélène, 2 vols., Paris, 1899. Dernière édition par Octave Aubry, « Journal de Sainte-Hélène, 1815-1818 », Paris, Flammarion, 1944-1947.  Gaspard Gourgaud – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Inimese nahakiin

Inimese nahakiin (Dermatobia hominis) on inimestel ja loomadel parasiteeriv putukas, kes elab Kesk- ja Lõuna-Ameerika metsades. Emased nahakiinid munevad sääskede ja teiste vereimejate või nende lestade pinnale. Kui nakatunud putukas inimest või looma hammustab, kanduvad ka kiinivastsed uuele peremeesloomale üle. Vastne kasvab naha all ja väljub 5–12 nädala pärast, olles kasvanud kuni 2,5 cm pikkuseks. Marika Masso (28.04.2011). "Valik meditsiinis olulisemaid lülijalgseid neljas keeles" (PDF). Tartu Ülikool. "Kuidas võib eksootiline puhkus muutuda õudusunenäoks?". Synlab. 14.02.2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.12.2021. Vaadatud 8.12.2021.
Bipin Rawat

Bipin Laxman Singh Rawat (16. märts 1958 Pauri – 8. detsember 2021 Coonoor) oli India neljatärnikindral, kaitseväe juhataja. "411 Republic Day Gallantry and Other Defence Decorations Announced" (inglise). 25. jaanuar 2019. Subir Bhaumik (8.12.2021). "Bipin Rawat: India's 'inspiring commander' who died in helicopter crash". BBC News. Kolkata. Vaadatud 8.12.2021. "IAF plane crash LIVE: 13 out of 14 dead; mortal remains to be brought to Delhi tomorrow". India Today (inglise). Coonoor. 8.12.2021. Vaadatud 8.12.2021. Guard of honour during the handover ceremony in 2019
Christine Lambrecht

Christine Lambrecht (sündinud 19. juuni 1965 Mannheimis) on Saksamaa poliitik ja jurist. Alates 8. detsembrist 2021 kuni 19. jaanuarini 2023 oli ta Saksamaa kaitseminister. Ta on 1982. aastast Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 1998–2021 oli ta Saksamaa Liidupäeva liige, 2019–2021 justiits- ja tarbijakaitseminister ning maist detsembrini 2021 ka perekonna-, seenioride-, naiste- ja noorteminister. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2021. Vaadatud 8. detsembril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Oponendid nõuavad Saksa kaitseministri väljavahetamist" ERR, 4. aprill 2022 "Saksa kaitseministri tool kõigub" ERR, 7. detsember 2022 "Meedia: Saksamaa kaitseminister astub ametist tagasi" ERR, 14. jaanuar 2023
Šabloon

Šabloon võib olla eeskujuvorm, mille järgi valmistatakse ese või eseme osa, aga ka piirjoonte materjalile kandmise vahend, teatud kontrollmõõteriist või ehitusvaldkonnas vormlaud. Piltlikult on šabloon üldtuntud ja tüütuseni jäljendatud võte või väljend. Šabloone võib tarvitada näiteks joonestamiseks, detailide välja lõikamiseks, treimiseks, tahumiseks, müüri ja võlvi ladumiseks ning krohvi tasandamiseks, kuid ka kunsti ja käsitöö tegemiseks. Kuna šabloonid on korduvkasutatavad, saab üheainsa abil kaunistada suuri pindu. Šabloonikunsti harrastavad tänavakunstnikud kannavad sama pildi või teksti sageli mitmesse kohta. Sõnale šabloon (inglise keeles stencil) viitab ka festivali Stencibility nimi. "Šabloon". Eesti keele seletav sõnaraamat. 2009. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. "Craft Stencils - Different Types and Different Projects". Create for Less. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. detsember 2021. Vaadatud 24. jaanuaril 2023. Heinsar, Egle (10. oktoober 2016). "Keelesäuts. Stencil art või šabloonikunst?". Eesti Rahvusringhääling. Vaadatud 23. jaanuaril 2023.
Anna Ekström

Anna Elsa Gunilla Ekström (neiuna Anna Jonsson; sündinud 23. juunil 1959 Moras Kopparbergi läänis) on Rootsi jurist, riigiametnik ja sotsiaaldemokraatlik poliitik. Aastatel 2016–2019 oli ta Rootsi gümnaasiumihariduse ja teadmusedenduse minister. Alates 21. jaanuarist 2019 on ta Rootsi haridusminister. Ta käis Stockholmis Bromma gümnaasiumis. Ta läbis ühel semestril 1980. aastal Stockholmi ülikoolis ajaloo põhikursuse ja õppis hiljem samas ülikoolis õigusteadust, kus omandas 1988. aastal õigusteaduse kraadi (LL.M.). Pärast kooli lõpetamist oli ta aastatel 1988–1990 Huddinge ringkonnakohtu ringkonnanotar. Õpingute ajal töötas ta usalduspositsioonidel Saco üliõpilasorganisatsioonis Saco studentråd. Hiljem sai temast muu hulgas töökohtu sekretär (1992–1995) ja peaministri büroo planeerimisjuht (1997–1998). Aastatel 1998–2001 oli ta Rootsi kaubandus- ja tööstusministeeriumi riigisekretär (Eesti mõistes kantsler). Ajavahemikul 13. septembrist 2016 kuni 21. jaanuarini 2019 oli ta Rootsi gümnaasiumihariduse ja teadmiste edendamise minister, alates 21. jaanuarist 2019 Rootsi haridusminister. Ta on 1986. aastast abielus ehitusinsener Lars Ekströmiga (sünd. 1960). Paaril on kaks ühist tütart. Tema vanemad olid riigiprokurör Torsten Jonsson (1929–2021) ja Birgitta Jonsson (sündinud 1935), vend Håkan Jonsson on endine riigisekretär.
Helene Tedre

Helene Tedre (sündinud 12. juunil 1972) on eesti kultuuriametnik ja suhtekorraldaja. Ta on lõpetanud 1990. aastal Pärnu 1. Keskkooli, 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduste alal ja 2000. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal. 1991. aastast töötas ta kaksteist aastat Eesti Televisiooni teadustaja-saatejuhina. 2000. aastast oli ta ametis Tallinna Kultuuriväärtuste Ametis, 2006. aastast kunstinõunikuna Kultuuriministeeriumis ja 2009. aastast kultuurinõunikuna Eesti Suursaatkonnas Moskvas. Seejärel on ta töötanud kommunikatsioonijuhina Eesti Ajaloomuuseumis. 1990. aasta Miss Estonia võistlusel pälvis ta teise printsessi tiitli. 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel edastas ta Eesti antud punktid. Tema vanemad on näitlejad Peeter ja Lii Tedre. "Ilus Helene ei kõlvanud teatrikooli" Kroonika, 1. juuni 2009 "Helene Tedre: Töötada Moskvas on ääretult põnev väljakutse, milletaolist mu elus enam ei tule". Pärnu Postimees nr 146, 1. august 2009 Turundus- ja müügiosakond. Eesti Ajaloomuuseum (vaadatud 8. detsembril 2021) Lähme külla: Helene Tedre. ERR arhiiv "Helene Tedre: Töötada Moskvas on ääretult põnev väljakutse, milletaolist mu elus enam ei tule". Pärnu Postimees, 1. august 2009
Raietööd

Raietööd ehk puude langetamise mõiste pärineb metsatööstusest. Puude langetamine on ohtlik tegevus, mis võib põhjustada tõsiseid vigastusi või surma. Inimesed on sellest ohust teadlikud ja otsustavad sageli jätta selle ülesande professionaalidele. Sageli kasutatakse puude langetamiseks mootorsaagi. Mootorsaag koosneb kolmest põhiosast: mootor, juhtplaat ja saekett. Need kolm osa tuleb kokku panna nii, et nad sobituksid üksteisega ja vastaksid töö iseloomule. Mootorsaag on kaasaskantav mehaaniline saag, mis lõikab tänu pöörlevale, hammastega kaetud ketile, mis omakorda kulgeb mööda juhtriba. Lisaks mootorsaele kasutatakse ka kirvest ja käsisaagi. Kontrollige põhjalikult puu ümbrust, mida soovite langetada. Veenduge, et ei oleks takistusi - inimesi, loomi, hooneid või kaableid. Kontrollida tuleb ala, mis on võrdne langetatava puu kõrgusega. Tuleb otsustada, millisesse suunda puu kukub ning endal tuleb taganeda vastupidises suunas. Puule tehakse kolm sisselõiget: esimesed kaks tekitavad ühele küljele V- kujulise sälgu ning kolmas sisselõige tehakse vastasküljele, et puu langeks. Ärge lõigake puud, mille tüve läbimõõt on laiem kui sae pikkus. Kõik inimesed, kes viibivad piirkonnas, kus puid langetatakse, peaksid olema eriti valvsad nii langetamisega kaasnevate ohtude kui ka muude riskide tõttu. Samuti on oluline, et kõik piirkonnas viibijad kannaksid sobivat kaitsevarustust. Põhiliselt kasutatakse näokaitseekraani ja kõrvakaitsmetega kiivrit; metallist turvaninaga saapaid, pikkade varrukatega särki, kindaid ning kaitsepükse. Raietööd on vajalikud metsa uuendamisel, hooldamisel ja maa sihtotstarbe muutmisel. Eestis on lubatud järgmised raied: 1) uuendusraie, mille hulka kuuluvad lage- ja turberaie; 2) hooldusraie, mille hulka kuuluvad valgustusraie kuni 8-sentimeetrilise keskmise rinnasdiameetriga puistus, harvendusraie 8-sentimeetrilise ja suurema keskmise rinnasdiameetriga puistus ning sanitaarraie; 3) valikraie; 4) trassiraie, mille hulka kuulub kuni nelja meetri laiuselt kvartali- või piirisihi sisseraie või olemasoleva sihi või teeserva, kraavikalda ja kraaviserva puhastamine puudest, mille keskmine rinnasdiameeter ületab kaheksat sentimeetrit; 5) raadamine; 6) kujundusraie, mida tehakse kaitstaval loodusobjektil kaitse-eesmärgi saavutamiseks vastavalt kaitsekorralduskavale, liigi kaitse ja ohjamise tegevuskavale või kaitstava looduse üksikobjekti või vääriselupaiga seisundi säilitamiseks ja parandamiseks. Dye, Felicia. "What is tree felling?". Vaadatud 29.12.2021. English Dictionary. "Chainsaw meaning". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.12.2021. Vaadatud 29.12.2021. Dean. "How to fell tree". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.12.2021. Vaadatud 29.12.2021. "eRT. Metsaseadus".
WLM

WLM võib tähistada: Wiki Loves Monuments, ülemaailmne fotovõistlus Windows Live Messenger, kiirsuhtluse klientprogramm White Lives Matter, Black Lives Matter liikumisele vastanduv liikumine
Jupiter (Florida)

Jupiter on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Palm Beachi maakonna põhjapoolseim linn. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.  Jupiter (Florida) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raietöö

Raietööd ehk puude langetamise mõiste pärineb metsatööstusest. See tähendab puude maha raiumist. Puude langemine on ohtlik tegevus, mis võib tõsiseid vigastusi või lõppeda surmaga. Paljud inimesed on sellest teadlikud ja otsustavad delegeerida selle ülesande ekspertidele. Mootorsaagi kasutatakse sageli puude langetamiseks. Selle masina lõikamise võimalusi võimaldab ketruskett. Üks põhjusi, miks puu langetamine võib olla nii ohtlik ülesanne, on just sellise varustuse kasutamine. Lisaks mootorsaele kasutatakse ka kirvest ja käsisaagi. Ühe puu langetamine võib võtta palju aega ja vaeva. Eelkõige peab olema valmis. Alustuseks tuleb välja mõelda, kuidas puu kukub. Puu tuleks maha võtta nii, et see ei põrkaks kukkudes kokku millegi muuga, sh teiste puudega.  Hea strateegia koostamisel võivad olla olulised mitmesugused kriteeriumid, sealhulgas maapinna kalle, puu kalle ja puu kõrgus. Koht, kus puud hakatakse maha raiuma tuleks vabastada igasugustest takistustes tagades selle, et inimeste evakuatsiooniteed on vabad. Enne esimese lõike tuleb veenduda, et kõik juuresviibijad oleksid sama kaugel või kaugemal, kui on langetatava puu kõrgus. Teha üks läbilõige, mille läbimõõt on kuni 15 sentimeetrit. Vähe kogemust omavad ketassae operaatorid peaksid suurema läbimõõduga puude puhul tegema kaks põhilist lõiget: alt- ja tagumine lõige. Ainult kvalifitseeritud ja professionaalsed metsaraidurid peaksid kasutama täiustatud lõikamistehnikaid, nagu süvislõikus. Puude langetamist saab teostada erinevate meetoditega. Võimalik, et kõiki puid ei saa ühes suunas raiuda. Võimalik, et vaja läheb erinevat tüüpi sälkusid. Puu tükeldamise viisi kindlaksmääramiseks võib vaja minna erialast kogemust. Puu langeb sageli suure jõuga. Sellega kaasneb mitmesuguse prahi kontrollimatu liikumine. See võib ohustada nii metsaraiduri kui ka ümbritsevas piirkonnas elavate inimeste turvalisust. Inimestele on puude raiumine väga suurt ohtu valmistav tegevus. Kettsaed ja oksapurustid võivad põhjustada tõsiseid haavu või isegi jäsemete amputatsiooni. Ketassae operaator ei vastuta ainult enda ohutuse ja heaolu eest, vaid ka teiste piirkonnas viibijate eest ning peab arvestama sellega, kuidas selline tegevus võib teisi mõjutada. On ka oht, et lapsed või loomad satuvad alale, kus puid langetatakse ja puutuvad kokku neile ohtlike masinatega või jäävad alale, kus langetatakse suuri oksi. Kõik inimesed, kes viibivad piirkonnas, kus puid langetatakse, peaksid olema äärmiselt valvsad nii langetamisega kaasnevate ohtude kui ka muude riskide tõttu. Samuti on oluline, et kõik piirkonnas viibijad kannaksid sobivaid kaitsevahendeid. Paljud kaubad, nagu turvajalatsid ja terasest varbaga saapad, on loodud spetsiaalselt metsanduses töötavatele inimestele. Metsade raadamine on teatud tüüpi puude langetamine, mida tehakse selleks, et maad saaks kasutada millekski muuks kui metsa majandamiseks. Peamised raie liigid on valikraie, hooldusraie ja uuendusraie. "FELLING WORK". "What is Tree Felling". "Felling, Limbing and Bucking Trees". "HEALTH AND SAFETY RISKS OF CUTTING TREES".
Karl-Petter Thorwaldsson

Karl-Petter "Kålle" Thorwaldsson (sündinud 26. detsembril 1964 Kostas Kronobergi läänis) on Rootsi poliitik ja endine ametiühingujuht. Ta on 30. novembrist 2021 Rootsi kaubandus- ja tööstusminister. Ta oli aastatel 2012–2020 Rootsi Rahvusliku Organisatsiooni (Landsorganisationen i Sverige, LO) esimees ning varem olnud Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Noorteliidu (Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund, SSU) esimees aastatel 1990–1995 ja Töötajate Hariduse Liidu (Arbetarnas bildningsförbund, ABF) esimees 2004–2012. 30. novembril 2021 nimetati ta Rootsi kaubandus- ja tööstusministriks.
Mirel Püss

Mirel Püss (sündinud 31. augustil 1978 Tallinnas) on eesti keeletoimetaja ja OÜ Tekstitohter asutaja. Lõpetas 1996. aastal Märjamaa Gümnaasiumi ning Märjamaa Muusika- ja Kunstikooli. Sai 2005. aastal bakalaureusekraadi Tallinna Ülikooli infoteaduste erialal ning kaitses 2019. aastal samas ülikoolis magistrikraadi keeleteaduse ja keeletoimetamise erialal uurimusega "Laenkeelendite päritolutunnetus ja vastuvõetavus eesti keeles" (juhendaja professor Krista Kerge). 2021. aastal täiendas end Tartu Ülikooli kursusel "Elektroonilised keeleressursid kirjaliku ärisuhtluse teenistuses" (2 EAP). 2003–2015 Eesti Rahvusraamatukogu parlamendiinfo keskuse infospetsialist, sh 2006–2007 Vabariigi Presidendi Kantselei raamatukogu juhataja kohusetäitja. 2018–2020 tõlkebüroo Tilde Eesti OÜ tõlketoimetaja 2019–... keeletoimetamisbüroo OÜ Tekstitohter asutaja ja keeletoimetaja 2022–... Statistikaameti toimetaja 2020. aastal lõi kaasa Riigikantselei koordineeritava kriisikommunikatsiooni lehe kriis.ee vabatahtliku keele- ja sisutoimetajana. On Emakeele Seltsi liige ja Eesti Keeletoimetajate Liidu tegevliige ning korduvalt osalenud liidu kampaanias "Kutsu keeletoimetaja külla!". 2021. ja 2022. aastal oli ise selle kampaania korraldaja ning käis kampaaniast rääkimas ETV saates "Terevisioon" ning Vikerraadio "Vikerhommikus". 2022. aastal kuulus Vikipeedia keeletoimetamistalgute žüriisse. Osaleb kaaskoolitajana Proua Eksperdi korraldatud turunduskoolitustel, kus räägib müügitekstide selgekeelsusest ja keelelisest korrektsusest. E-raamatu "Kirjuta lihtsalt, väljendu selgelt ehk Kuidas kirjutada ideaalset naist" (2021) autor. Laenkeelendite päritolutunnetus ja vastuvõetavus eesti keeles. ETIS. Eesti Keeletoimetajate Liidu tegevliikmete nimekiri, vaadatud 29.03.2022. "Kampaania "Kutsu keeletoimetaja külla!"". Kutsu keeletoimetaja külla! Eesti Keeletoimetajate Liit. Kutsu keeletoimetaja külla. Terevisioon, 5. oktoober 2021. "Mirel Püss. Keeletoimetajad ei ole kurjad". "Kuidas kirjutada veenvaid müügitekste?". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2021. Vaadatud 8. detsembril 2021. Kes on Tekstitohter Mirel Püss ProZ Kokkuvõte TLÜ magistritööst „Laenkeelendite päritolutunnetus ja vastuvõetavus eesti keeles“. Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamat 2019, lk 83–84 Hommikukohv autoritega – Keeletoimetamine YouTube Copywriting´u koolituse tutvustus YouTube Püss, Mirel. "Küllakutsekampaaniast osalejate pilgu läbi". Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamat 2021, lk 53–56
Max Hegele

Maximilian Hegele (25. mai 1873 Viin – 12. märts 1945 samas) oli Austria arhitekt, kes oli Viini Setsessiooni esindaja. Püha Karl Borromäuse kalmistukirik Fillgraderstiege  Max Hegele – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fillgraderstiege

Fillgraderstiege on juugendstiilis välitrepp Viini kuuendas linnaringkonnas Mariahilfis. See ehitati aastatel 1905–1907 Max Hegele projekti järgi, kes oli Victor Luntzi ja Carl Hasenaueri õpilane. See ühendab kahte tänavat: Fillgradergasset ja Theobaldgasset. Amonstiege Capistranstiege Corneliusstiege Rahlstiege Viktor-Matejka-Stiege  Fillgraderstiege – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis