laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Chester Nimitz

Chester William Nimitz (24. veebruar 1885 – 20. veebruar 1966) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane. Nimitz asus 1901. aastal õppima Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse, mille lõpetas kiitusega 1904. aastal. Hiljem osales ta I maailmasõjas ning tema juhtimisel sooritati esimene sõjalaeva merel tankimine. 1941. aastal määras president Franklin Roosevelt pärast Pearl Harbori rünnakut Nimitzi Vaikse ookeani laevastiku ülemjuhatajaks. 1944. aastal ülendati Nimitz laevastikuadmiraliks, mis on Ameerika Ühendriikide mereväe kõrgeim auaste. 1945. aastal allkirjastas Nimitz Ameerika Ühendriikide nimel Jaapani alistumise dokumendi. Sõja järel pooldas Nimitz ettepanekut võtta tuumaenergia kasutusele Ameerika Ühendriikide allveelaevadel ning esimene selline allveelaev, USS Nautilus, valmis 1955. aastal. Nimitz lahkus mereväest 1947. aastal, kuid kuna laevastikuadmiral on eluaegne amet, oli ta ametlikult kuni surmani tegevteenistuses. Nimitz suri 1966. aastal ja ta oli viimane elusolev laevastikuadmiral. Ta on maetud Golden Gate'i riiklikule kalmistule. Chester Nimitzi järgi on nimetatud lennukikandja USS Nimitz. "Chester William Nimitz". Naval History and Heritage Command. Vaadatud 9. mai 2020. "Formal Surrender of Japan, 2 September 1945 - Signing the Instruments of Surrender". Naval Historical Center. Vaadatud 9. mai 2020. "Fleet Admiral Chester W. Nimitz". United States Naval Academy. Vaadatud 9. mai 2020.
Monastõrõštše

Monastõrõštše (ukraina Монастирище, vene Монастырище) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Monastõrõštše rajooni halduskeskus. Monastõrõštše asub Tšerkassõst umbes 175 km läänes ja Umanist ligikaudu 40 km loodes. Monastõrõštšet on esmamainitud 1613. aastal, linnaõigused sai 1985. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Monastõrõštše elanikest ukrainlasi 97,18%, venelasi 2,18%, valgevenelasi 0,12% ja juute 0,12%. Монастирище: посещаем городок, воведенный на пепелище tochka.net Monastyryshche Internet Encyclopedia of Ukraine Національний склад міст Datatowel.in.ua
Tõnis Liinat

Tõnis Liinat (sündinud 13. detsembril 1985 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, 2019. aasta maist kuni 2022. aasta 14. juulini Pirita linnaosa vanem. Detsembrist 2016 kuni 15. juulini 2022 oli ta Keskerakonna liige. 2022. aasta 4. juulil pidas kaitsepolitsei Tõnis Liinati kinni korduva altkäemaksu võtmises kahtlustatavana ning Harju Maakohus otsustas 5. juulil Liinati kaheks kuuks vahi alla võtta. Tallinna Ringkonnakohus otsustas 27. juulil Tõnis Liinati vahi alt vabastada. Põhja ringkonnaprokuratuuri esitatud kuriteokahtlustuse kohaselt maksis ettevõtja Tiit Kurvits 2020. aasta aprillis GT4U Eesti OÜ arvelt kinni Tõnis Liinati auto remondi maksumusega 3987 eurot ning vastutasuks andis Liinat linnaosavanemana riigihangete menetlustes korraldusi, nii et linnaosavalitsus sõlmis Pirita puhkeranna hoolduslepingu Kurvitsa ettevõttega GT4U Eesti OÜ. Lisaks võttis Liinat kahtlustuse järgi oma tuttavalt ettevõtjalt Erki Piirsalult käesoleva aasta kevadel viies episoodis sularaha 21 545 eurot ning vastutasuks tegi ta linnaosavanemana veebruarikuust maikuuni Piirsalu juhitavate äriühingute kasuks otsuseid ja toiminguid. "Pirita Linnaosa Valitsus Tõnis Liinat CV". tallinn.ee. 4. detsember 2022. Vaadatud 14. juunil 2023. "Uued Tallinna linnaosavanemad: Vään, Hanimägi, Järvelaid, Liinat" ERR, 13. mai 2019 Linnavalitsus vabastas Tõnis Liinati linnaosavanema ametist. Tallinna linnavalitsuse pressiteade, 14.7.2022. "Kapo pidas kinni Pirita linnaosa vanema Tõnis Liinati". err.ee. ERR. 5. juuli 2022. Vaadatud 14. juunil 2023. Annaliisa Köss. Tõnis Liinat võttis väidetavalt 25 000 euro eest altkäemaksu ja püüdis rikastuda ka hasartmänge mängides. Postimees, 27. juuli 2022. Annaliisa Köss. Vahi all viibiv Tõnis Liinat võttis väidetavalt 25 000 euro eest altkäemaksu. Postimees, 28. juuli 2022.
Rahačoŭ rajoon

Rahačoŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2067 km². 2016. aasta seisuga elas seal 57 776 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1966. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziarany, Bałotnia, Cichiničy, Dvareci, Doŭski, Hadziłavičy, Haradzieci, Kisciani, Kurhańnie, Pobałaŭ, Staroje Siało, Stoŭpnia, Zabałaćcie, Zapolle, Zbaroŭ, Zvanieci ja Žuravičy külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Rahačoŭ linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Teisi asulaid: Bielick, Doŭsk, Iljič, Svieržań, Zvaniec. Dnepri jõgi Dvareci kirik Cichiničy kool Rajoon asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmine kõrgus on 152 meetrit. Kõrgeim koht (173 meetrit) asub Zvanieci küla juures. 30 % rajoonist katavad metsad. Tähtsaimaks jõeks on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Druc ja Dobasna jõgi. 2009. aasta seisuga oli elanikest 91,88% valgevenelasi, 4,91% venelasi ja 3,21% muust rahvusest inimesi. 70,19% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24,96% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 32,11% elanikke, vene keelt aga 55,97%. Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского типа. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»  Rahačoŭ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Inimmõõde

Inimmõõde (inglise keeles human scale) on inimeste, neid ümbritseva keskkonna ja objektide suhte iseloomustamine ning selle abil mugava disaini loomine. Inimmõõtmega arvestatakse sellistes valdkondades nagu tööstus, protsessid, teenused, tooted, linnaruumi ja arhitektuur. Kujundamisel tuleb planeeritav ruum mugavdada/kohandada inimese järgi ja mitte vastupidi. Meeles tuleb pidada inimese mõõte ja meeli ning nende haaret. Muuta kujundatav ruum nii mugavaks, turvaliseks ja tervislikuks kui võimalik. Inimmõõde jaguneb kaheks: liikumatu faas ehk puhke seisundis (puhkust ja tuge pakkuvate seadiste kasutamine) olev inimene ja tema mõõtmed liikuv faas ehk liikumises oleva inimese vajadused ruumis. Mõlemad faasid jagunevad omakorda kaheks: füüsiliseks ja psühholoogiliseks. See jaotus kindlustab, et kujundatud objektid oleksid kõige efektiivsemaks kasutamiseks inimesele sellisel moel, et need kutsuksid esile parima psühholoogilise vastuse. Inimmõõte eesmärk arhitektuuris on luua keskkond, mis oleks võimalikult paljudele inimestele mugav. See tähendab, et tuleb luua sobivate mõõtmetega ruumid, millel on piisavalt kõrged laed, laiad uksed, paraja suurusega koridorid jne. Tänapäeva ehituseeskirjad näevad ette teatud normide ja standardite täitmist, kuid olulisem on võtta arvesse kasutajaskonda ja hoone otstarvet. Standardeid järgides võivad jääda tegelikud ruumi vajadused täitmata. Inimmõõde ei mõjuta mitte ainult inimesi vaid ka ruumi ja sisustust. Magamistoas näiteks peaks olema piisavalt ruumi, et keskmise suurusega voodi mugavalt ära mahuks. Büroohoonetes peab küllalt ruumi olema laudadele, ühisaladele, koosoleku ruumidele jne. Ruumi kujundates tuleb arvestada vanainimeste, laste ning liikumisraskustega inimeste vajadustega, et tagada ka neile hea ligipääsetavus. Taani arhitekt Jan Gehl on täheldanud, et arhitektid on viimase poole sajandi jooksul ära unustanud õige inimmõõtme. Kui vaadata vanemaid linnasid, (näiteks Veneetsia), neile omaste väikeste ja kitsate tänavatega, on näha, et need on loodud just inimest silmas pidades. Veneetsia puhul on keskmine tänava laius 3m, mis aitab tekitada huvitavaid jutunurki ja muid sotsiaalseid ruume. See on intiimne ja hubane linn, millele vastandub näiteks Dubai, mis ei ole absoluutselt inimmõõdet silmas pidades ehitatud. Samas ei saa täiesti ära kaotada suuremaid tänavaid, kus oleks võimalik transpordivahendiga võimalikult kiiresti punktist A punkti B jõuda, kuid kohtades, kus inimesed käivad rohkem jala peaks olema elamismugavused kõige paremad. https://medium.com/@jvannpashak/human-centered-cities-must-be-built-at-a-human-scale-a6c1336a0428 05.Mai. 2020 https://www.designingbuildings.co.uk/wiki/Anthropometrics_in_architectural_design? 05. mai. 2020. a. https://www.archdaily.com/877602/jan-gehl-in-the-last-50-years-architects-have-forgotten-what-a-good-human-scale-is 05.Mai.2020
Bent Rushmore

Bent Rushmore (sündinud 6. mail 1978 Tallinnas) on Eesti popmuusik. Ta viljeleb bluusi ja elektroonilist muusikat ning on ansambli Köömes juhtkitarrist[viide?]. Bent Rushmore'i lapsepõlv möödus Nõukogude-aegses Eestis, kus läänelik popmuusika oli enamasti keelatud. Selline piiramine viis muusika kuulamise ja jagamise põranda alla. Benti isa töötas päeval taksojuhina ning smugeldas öösiti vinüülplaate. Ta ostis Tallinna külastavatelt välismaalastelt lääne vinüülplaate, salvestas muusika kassetilindile ja müüs kassetid salaja kohalikele DJ-dele ja muusikahuvilistele. See oli tol ajal hea lisasissetulekuallikas. Just sel perioodil, aidates isa igapäevase salvestuse juures (peamiselt vajutades nuppe "record", "pause" ja "dolby"), kasvas Bentis armastus muusika vastu. 1990. aastatel hakkas Bent oma isa muusikakogu kasutades DJ-tööd tegema. 2005. aastal ostis ta oma esimese elektrikitarri. Ansambel Köömes sündis, kui 2006. aastal esitles Bent sõpradele oma kitarrimänguoskusi ja kuulis, et sõbrapoiss Paul Aguraiuja oli samuti basskitarri soetanud ning harjutas selle mängimist. Koos leidsid nad trummariks Rasmus Nurga ning hakkasid trummari kodumaja keldris laule kirjutama ja proove tegema. Köömes on arenenud kuueliikmeliseks rokkansambliks, ilmunud on neli stuudioalbumit. Köömest mängitakse Eesti raadiojaamade ja ansambel on andnud kontserte paljudel Eesti lavadel. Bent, kes on üks Köömese lugude kaasautoreid, on jätkanud ka muusika kirjutamist sooloartistina. Tema esimene sooloalbum "Soi Dog" avaldati 2017. aastal. "Soi Dog" on depressiivne bluusialbum, käsitleb igapäevaelu raskusi, väsimust ja kõige mõttetuse adumist. Album püüab leida elu tähendust, kuid mõistab üksikisiku võimetust seda teha. Bentile on südamelähedaseks saanud ka elektrooniline muusika ja süntesaatorid. Ta kirjutab ja avaldab uut muusikat ning tuuritab bändiga Köömes mööda Eesti Vabariiki. "Kööga" (ansambli Köömes koosseisus 2012) "Adjöö" (ansambli Köömes koosseisus 2013) "Olla hull" (ansambli Köömes koosseisus 2016) "Soi Dog" (2017) "Steps to Calmness" (2019) "Kosmose jõgi" (ansambli Köömes koosseisus 2020) Bent Rushmore'i koduleht Spotify Soundcloud
Eesti Superkarikas 2020

Eesti Superkarikas 2020 oli 25. Eesti Superkarika võistluste finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Narvas Narva Kalev-Fama staadionil, ning mängisid Meistriliiga 2019 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2019 võitja JK Narva Trans. Flora on viimasest neljast Superkarika finaalist osalenud kolmes ning viimati tõsteti karikas pea kohale 2016. aastal. Flora ja Trans on omavahel ka Superkarika mängus kohtunud, kui 2012. aasta kallutas Sportland Arenal toimunud matši 4:0 enda kasuks pealinnameeskond. 2012. aasta kaotus ja Levadiale allajäämine 2001. aastal olid Narva ainsad kaotused Superkarikas, sest 2007. ja 2008. suutis Trans kahel aastal järjest Superkarika võita! Flora on olnud võistluse edukaim meeskond üheksa karikavõiduga. Mängu eel esitas Eesti hümni Narva poistekoor. Superkarika toimumist piirilinnas toetas Integratsiooni Sihtasutus. Tallinna FC Flora alistas Narvas peetud Eesti superkarikafinaalis kohaliku Transi 2:0, teenides oma ajaloo kümnenda superkarika. Skoori avas Konstantin Vassiljevi madalast nurgalöögist Rauno Sappinen juba kuuendal minutil. Teisele Raunole andis Vassiljev resultatiivse söödu 83. minutil, kui lõppskoori vormistas Alliku. Trans mängis viimase veerandtunni vähemuses, kuna Elysée sai oma teise kollase kaardi. Kohtunik Roomer Tarajev eemaldas ka Transi abitreeneri Ilgar Nabievi. Otsepilti mängust näitas Soccernet.ee. Tallinna FC Flora v JK Narva Trans Narva Transi peatreener Cenk Özcan oli pärast mängu väga kriitiline Roomer Tarajevi juhitud kohtunikebrigaadi aadressil, liigitades nad enda vastasteks ja Flora toetajateks. Meistriliiga 2020 Eesti karikas 2019/20 Mängu protokoll Tänavune Superkarikas mängitakse Narvas Superkarika eel esitab hümni Narva poistekoor VAATA JÄRELE: Flora võitis Narvas oma kümnenda superkarika Luup peale | Kuld ja kard Florale, Trans kaotas kodus finaali ja enesevalitsuse (+ galerii!) Irie: ma ei saa siiani aru, mille eest teise kollase sain Video | Mille eest sai Irie punase? Tarajevi otsus jättis Transi hämmeldunult käsi laiutama Maruvihane Cenk Özcan: mängisime 15 mehe vastu, Flora ei vaja kohtunike abi Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Otsekülv

Otsekülv on põllukultuuride viljelusviis, kus kultuurid (näiteks teravili, õlikultuurid, heintaimed jt) külvatakse eelneva kultuuri kõrde, mida enne külvi ei ole haritud. Tehnoloogia põhiagregaadiks on külvik. Maailmas võeti see tehnoloogia kasutusele 1950. aastatel, kui õpiti umbrohtu tõrjuma keemiliste preparaatidega, mis ei pidurdanud kultuurtaimede kasvu. XXI sajandi alguses kasutati otsekülvi maailmas enam kui 72 miljonil hektaril. Otsekülvi rakendati ulatuslikult Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Uus-Meremaal, Austraalias, Argentinas ja mõnevõrra ka Euroopas. Eestis hakati otsekülvitehnoloogiat tootmises kasutama 2000. aastal. Julgust katsetada andsid Soome põllumehed, kes olid teravilja kasvatades edu saavutanud ning töötanud selleks välja spetsiaalse külviku. Otsekülv nõuab vähem tööjõudu ja otsekülviga külvatud taimede viljad võivad kiiremini valmida. Otsekülv ilma eelneva kultiveerimiseta tähendab külvi, kus mulda haritakse minimaalselt ja säilib mulla niiskus. Hea mikrokliima loovad eelmise kultuuri koristusjäägid, need pakuvad ka uutele taimedele kaitset külma ja tuule eest, ning oluliselt väheneb erosioon ja sellega seotud toitainete äravool. Kui kasutada otsekülvi tehnoloogiat, siis on alati mõistlikum kombikülvata. See teeb toitained taimedele otseselt kättesaadavamaks isegi siis, kui pärast külvi otseselt vihma ei saja, nii on tagatud kindlam tärkamine. Samuti säästab see tööaega, tekitab vähem mullatihest ja on majanduslikult kasulikum. Otsekülvi jaoks on oluline on korralik viljavaheldus, kus teraviljad vahekultuuridega vahelduvad. Oluline on, et muld oleks võimalikult vähe tallatud ja pind võimalikult tasane, et sellele oleks hea koristusjäägid ühtlaselt laiali jaotada. Enne seemnete külvamist veenduge, et külvimaa oleks umbrohuvaba. Seemneid tuleks külvata kolm korda sügavamale kui nende ümbermõõt. Seemned tuleks suruda õrnalt niiskesse pinnasesse, et need omavahel kokku puutuksid. Samuti vajavad mõningad seemned valgust. Pöörake erilist tähelepanu pakil olevale teabele, millal külvata. Mõned seemned või seemikud ei kannata külma, mõned aga nõuavad idanemiseks külma perioodi. Uba, peet, porgand, hernes, redis, spinat, naeris, suvikõrvits, melon. [1][alaline kõdulink] "Minimeeritud mullaharimine ja otsekülv", Peeter Viil. Vaadatud 09.05.2020 http://www.knowledgebank.irri.org/step-by-step-production/growth/planting/direct-seeding [2] Vaderstadi külvikust. Vaadatud 09.05.2020 https://www.thespruce.com/what-is-direct-seeding-or-direct-sowing-1403094 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 12. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Brigaad (telesari)

"Brigaad" (vene keeles Бригада (Brigada)) on Venemaa 15-osaline kriminaal-telesari, mida Venemaal näidati esimest korda 23. septembrist 16. oktoobrini 2002. Eestis näitas "Brigaadi" Kanal 2 sügisel 2004. Sarja tegevus toimub Nõukogude Liidus ja Venemaal aastatel 1989–2000. Peategelased on neli sõpra – Aleksandr Belov, hüüdnimedega Saša ja Valge (Белый), keda kehastab Sergei Bezrukov; Kosmos Holmogorov (Kos), keda kehastab Dmitri Djužev; Viktor Ptšjolkin, hüüdnimega "Mesilane" (Пчёла), keda kehastab Pavel Maikov; ja Valeri Filatov (Fil), keda kehastab Vladimir Vdovitšenkov. Sõbrad moodustavad alguses väikese jõugu, mis peale Nõukogude Liidu lagunemist kasvab varakapitalistlikul erastamisaja Venemaal suureks kuritegevusorganisatsiooniks. Suurem tähelepanu sarjas keskendub Sašale, kellest saab jõugu liider. Tarmo Michelson (7. aprill 2004). "Kanal 2 hankis Vene maffiasarja «Brigaad»". Õhtuleht. Vaadatud 9. mai 2020. Brigaad (telesari) andmekogus IMDb (inglise)
Kuntsevo

Kuntsevo on mitme paiga nimi. Kuntsevo, Moskva linnarajoon (munitsipaalringkond) Kuntsevo, endine asula Moskva lähistel Kuntsevo kalmistu
Kuntsevo (linn)

Kuntsevo on endine linn Venemaal Moskva piirkonnas. Ajalooallikates on asulat esmamainitud 1622. aastal. 1925. aastast linn, 1960. aastast Moskva linnarajoon (munitsipaalringkond). Enne Moskvaga liitmist 1959. aastal elas Kuntsevos 128 700 inimest. "Всесоюзная перепись населения 1959 г". Originaali arhiivikoopia seisuga 19.08.2011. Vaadatud 9.05.2020. Kuntsevo kalmistu
Aru mõis (Haljala)

Aru mõis (saksa keeles Arro) oli Vanamõisa mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Auküla küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal. Aru mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Aru krjms, www.eki.ee Aru mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu

Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu (ukraina keeles Національна рада реформ) on konsulteeriv organ, mis nõustab Ukraina presidenti. Ex-Georgian President Saakashvili to Work at Ukraine's National Reform Council - Hromadske.ua, 07.05.2020 Національна рада реформ - Facebooki leht.
Serhi Deineko

Serhi Deineko (ukraina keeles Сергій Васильович Дейнеко, sündinud 5. aprillil 1975 Birobidžanis) on Ukraina piirivalvur. 2020 – kindralmajor 2024 – kindralleitnant УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №161/2020 Про присвоєння військового звання, 30.04.2020. 1. Присвоїти військове звання генерал-майора: полковнику ДЕЙНЕКУ Сергію Васильовичу - Голові Державної прикордонної служби України УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №252/2024. Присвоїти військове звання генерал-лейтенанта генерал-майору ДЕЙНЕКУ Сергію Васильовичу — Голові Державної прикордонної служби України, 30.04.2024
Döring

Döring on saksa perekonnanimi ('tüüringlane'). Eestis on perekonnanime Döring pandud neljas mõisavallas Harju- ja Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Döringi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kõrve, Leetjärv, Saviste, Teearu ja Valing. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Evald Döring (1899–1977), Eesti sõjaväelane Veera Saar (sündinud Veera-Alise Döring, 1912–2004), eesti kirjanik ja pedagoog
Roska

Roska on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Roska on pandud Lindi mõisavallas Audru vallas Pärnumaal ja Holstre mõisavallas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Orasmaa, Rajang ja Roosaar. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Johannes Orasmaa (endine Johannes Roska, 1890–1943), Eesti sõjaväelane
Eesti Superkarikas 2019

Eesti Superkarikas 2019 oli 24. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2018 võitja Nõmme Kalju FC ja Eesti karikas 2018 võitja Tallinna FCI Levadia. Levadia ka eelmise aasta superkarika võitja, kui 2:2 viigiga lõppenud normaalaja järel alistati penaltiseerias FC Flora. Kalju on mänginud superkarikat kahel korral, kui 2013. aastal kaotati Levadiale 0:3 ning 2016. aastal jäädi sama tulemusega alla Florale. Mängu eel esitas Eesti hümni Stefan. Eesti jalgpallihooaja avakohtumise võitis Nõmme Kalju FC, kes alistas kaotusseisust välja tulles 3:2 Tallinna FCI Levadia, võites seeläbi oma ajaloo esimese superkarika. Levadia tuli mängule vastu eelmise aasta superkarika võitjana, Kalju oli selle karika nimel mänginud kahel korral, kuid nii 2013. kui ka 2016. aastal saadi selged kaotused. Kompava alguse järel viis Igor Žurahhovski avapoolaja lõpus Levadia juhtima, ent teisele poolajal tegi Kalju tormilise alguse. Esmalt lõi värava Igor Subbotin, mida ei loetud ära Alex Matthias Tamme poolt Sergei Lepmetsale tehtud vea tõttu. Hetk hiljem teenis Liliu penalti, mille realiseeris nõmmekate kapten Maximiliano Ugge. Lepmets ei suutnud Tammega kokkupõrkamise tõttu aga mängu pikalt jätkata ning täistunni täitumisel lonkas ta väljakult ära, andes võimaluse Artur Kotenkole. 62. minutil lõi Kalju Kotenkole esimese ära, kui Tamm koksas mõnelt meetrilt väravasse Liliu söödu. 70. minutil jättis Andri Markovitš kolm levadiakat pealtvaatajaks ning keerutas seejärel palli ristnurka, viies Kalju juba 3:1 ette. 77. minutil vastas iluväravaga Kirill Nesterov, kuid kuuest üleminutist hoolimata Levadia enne lõpuvilet viigiväravani ei jõudnud ja pidi leppima kaotusega. Otsepilti mängust näitas Soccernet.ee. Nõmme Kalju FC v Tallinna FCI Levadia Meistriliiga 2019 Eesti karikas 2018/19 Mängu protokoll Hea uudis vutisõpradele! Pühapäevast superkarikat näeb otsepildis Soccernet.ee-st (Järvela kommenteerib!) Jalgpallihooaja avamängul esitab hümni Stefan! VAATA JÄRELE: Kalju tuli kaotusseisust välja ja võitis oma ajaloo esimese superkarika Luup peale | Kalju riivatud õiglustunne kannustas nad võimsa tagasitulekuni (galerii!) Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Mala Võska

Mala Võska (ukraina Мала Виска, vene Малая Виска) on linn Ukrainas Kirovohradi oblastis, Mala Võska rajooni halduskeskus. Mala Võska asub Kropõvnõtskõist umbes 48 km lääneloodes. Asula rajasid 1752. aastal Bessaraabiast saabunud ümberasujad. Linnaõigused sai Mala Võska 1957. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mala Võska elanikest ukrainlasi 95,59%, venelasi 3,43%, valgevenelasi 0,35%, moldaavlasi 0,22% ja armeenlasi 0,12%. Місто Мала Виска Маловисківська Міська Рада Малая Виска Точка-на-Карте Національний склад міст Datatowel.in.ua
2020. aasta võidupüha paraad Minskis

2020. aasta võidupüha paraad Minskis oli 2020. aasta 9. mail Valgevene pealinnas Minskis peetud sõjaväeparaad tähistamaks kolmveerand sajandi möödumist teise maailmasõja lõpust Euroopas. Paraadile osalema kutsutud Venemaa ja Hiina väeüksused loobusid osalemast. Kõrgeima auastmega väliskülalisena osales paraadil Venemaa saadik Valgevenes Dmitri Mezentsev. Ametlikel andmetel oli 9. mai seisuga riigis koroonaviirushaiguse läbi surnud 126 inimest, nakatunute arv oli 22 052 inimest. Sama allika andmetel tõuseb nakatunute arv märkimisväärselt 5–7 päeva pärast usulisi ja massiüritusi. Reutersi andmetel olevat president Lukašenko nimetanud koroonaviirushaigusega seotud kartusi psühhoosiks ja soovitanud rakendada haiguse "seljatamiseks" viina joomist, saunatamist ja jäähoki mängimist. Andrei Makhovsky (9.5.2020). "Shunning virus lockdown, defiant Belarus stages Victory Day parade". Reuters. Vaadatud 9.5.2020. https://belsat.eu/en/news/defense-ministry-unveils-plans-for-may-9-parade/ https://belsat.eu/en/news/russian-chinese-troops-not-to-take-part-in-victory-day-parade-in-minsk/ https://www.urdupoint.com/en/amp/world/russias-ambassador-says-will-attend-wwii-vic-915413.html "В Беларси число подтвержденных случаев COVID-19 превысило 22 тысячи". tut.by (vene). 9. mai 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuli 2020. Vaadatud 9. mai 2020.