laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vaas

Vaas on anum, kus hoitakse lilli või muid taimi. Vaase valmistatakse keraamikast (sh savist), klaasist või mõnest mitteroostetavast metallist, näiteks alumiiniumist, pronksist või roostevabast terasest. Vaase tehakse isegi puidust, kasutades kas mittekõdunevat puitu nagu tiikpuu, või töödeldes tavapuidust eset kaitsva materjaliga. Vaasidele tehakse tihtipeale kaunistusi.  Vaasid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Võru valla lipp

Võru valla lipp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Võru valla lipp. 2017. aastal ühinesid Võru vallaks Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vald. 14. märtsil 2018 võttis valla volikogu vastu uue Võru valla põhimääruse, millega kinnitati ka valla sümboolika. Uue valla lipu õnnistamine toimus 1.juunil 2018. Lippu tulid õnnistama EELK Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja ja Võru praostkonna praost Üllar Salumets, EELK Pindi koguduse õpetaja Argo Olesk ning EELK Vastseliina Katariina koguduse õpetaja Toivo Hollo. Esines Kungla puhkpilliorkester. Võru valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud lainelõikes kaheks võrdseks väljaks, vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka. Vardapoolne väli on sinine ning sellel on kujutatud kolme kollase lehega kaldasendis tammeoks. Lehvipoolne väli on kollane ning sellel on kujutatud sinine võru. Lipu normaalmõõtmed on 105 × 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Kuldne kaldjaotus on tuletatud ühinenud Lasva, Võru ja Orava valla vappidest, sinine laineline pool Sõmerpalu vapist ja Vastseliina vapil esinevast jõe motiivist. Sinine sümboliseerib piirkonna veerohkust ning puhast loodust. Kuldne tähistab piirkonna kaunidust ja kuldset tulevikku, samuti Piusa kvartsliiva ning põllumajandust. Lipp kinnitati 22. veebruaril 1999. Valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud diagonaalselt (vardapoolsest alanurgast lehvipoolsesse ülanurka) kaheks võrdseks väljaks. Vardapoolne ülemine väli on kollane ning sellel on roheline ristikuleht, lehvipoolne alumine väli on aga roheline ja sellel on kollane võru. Lipu normaalmõõtmed on 105 × 165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Võru valla vapp Võru Valla Teataja, nr 5, 8. juuni 2018 (vaadatud 04.07.2021) Täna õnnistatakse Võru valla uut lippu Lõunaeestlane.ee, 1. juuni 2018 (vaadatud 04.07.2021) Võru valla sümboolika valla kodulehel (vaadatud 04.07.2021) Kõik Eesti omavalitsuste sümbolid Riigikantselei saidil (vaadatud 04.07.2021) Võru valla sümboolika valla kodulehel
Võnnu valla lipp

Võnnu valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Võnnu valla lipp. Lipp kinnitati 9. juunil 2000. Võnnu valla ristkülikukujuline lipp on jaotatud kaheks võrdseks horisontaalseks laiuks, ülemine on sinine ja alumine valge. Kanga vardapoolses osas on kollane võrdhaarne kolmnurk, mille tipp ulatub nelja ühiku kaugusele ning haarad lipu vardapoolsetesse nurkadesse. Kollase keskele on paigutatud püstiselt roheline tamme kaksikleht tõruga. Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Võnnu valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 9. juunil 2000. a kinnitatud valla lipu kirjeldusele. Heisatav lipp peab vastama ette antud kirjeldusele, olema terve ja puhas. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Võnnu valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 16. mail, mil Võnnu vald sai omavalitsusliku staatuse ning muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Võnnu Vallavalitsus. Võnnu valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel. Võnnu Vallavalitsuse hoone ees võib Võnnu valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt. Võnnu valla lipu kasutamine ärilistel eesmärkidel toimub Võnnu Vallavalitsuse korralduse alusel ja vallavalitsuse poolt kehtestatud tasu eest. Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. Võnnu valla vapp Tartu maakond Võnnu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel Võnnu valla koduleht
Pēteris Strautmanis

Pēteris Strautmanis (24. aprill 1919 – 27. juuni 2007) oli Läti NSV ja Nõukogude Liidu riigi- ja parteitegelane. Pēteris Strautmanis sündis Basi vallas (tänapäeval Kuldīga piirkond) talupoja perekonnas. 1944. aastal astus ta Üleliidulisse Kommunistlikku (bolševike) Parteisse, 1954. aastal lõpetas Kõrgema Parteikooli. 1950–1960 oli ta Ape rajooni NLKP rajoonikomitee esimene sekretär. 1960–1965 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär. 1965–1974 oli ta Läti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. 20. augustist 1974 kuni 22. juunini 1985 oli Pēteris Strautmanis Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. Alates 1976. aastast oli ta NLKP Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 7., 8., ja 9. koosseisu liige. Pēteris Strautmanis Nekropole Soviet republics. Latvian S.S.R. rulers.org
Baby Now That I've Found You

"Baby Now That I've Found You" on Tony Macaulay ja John MacLeodi kirjutatud laul. Laul anti välja ansambli The Foundations debüütsinglina 1967. aastal. Singel jäi alguses täiesti tähelepanuta. Siis aga avastas laulu BBC loodud Radio 1, mis otsis laule, mida piraatraadiojaamad ei mängi. Novembris jõudis lugu ka Suurbritannia singliedetabeli tippu ning jäi sinna kaheks nädalaks. Billboardi edetabelis jõudis lugu 11. kohale. Sellel singlil laulis Clem Curtis. Järgmisel aastal salvestas The Foundations loo uuesti koos Colin Youngiga.
Küttejõu raudteejaam

Küttejõu raudteejaam oli raudteejaam Ida-Virumaal Küttejõus, raudteetsi 2,5 km kaugusel Kiviõli raudteejaamast. Jaam asus Kiviõli ja Püssi raudteejaama vahel. Küttejõu raudteejaam rajati 1925. aastal, et teenindada läheduses asunud Küttejõu põlevkivikarjääri. Jaam oli ühtlasi karjääri haruteeraudtee liitumiskohaks Tallinna–Narva raudteega. Raudteejaam suleti 1950. aastate alguses. Uus raudteejaam „Küttejõud"; Kaja, nr. 292, 1. detsember 1925 tr. 1 (DIGAR) KÜTTEJÕU, Eesti Raudteeajaloo Selts Infot jaama kohta; fotod (vene keeles)
American Idiot

"American Idiot" on Ameerika Ühendriikide punk rock'i ansambli Green Day seitsmes stuudioalbum. Album anti välja 20. septembril 2004. Albumit müüdi üle 15 miljoni eksemplari ja see võitis Grammy auhinna. Albumist tehti hiljem ka Broadway muusikal. Kõikide sõnade autor on Billie Joe Armstrong; kõikide lugude muusika autor on Green Day.
Tääksi Põhikool

Tääksi Põhikool on põhiharidust andev kool Eestis, mis asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Kool alustas tööd 1875. aastal (Tillu-Reinu vallakool). Tääksi Põhikool kuulub rahvusvahelisse üldhariduskoolide keskkonnaprogrammi GLOBE. 2014. aastal muudeti Tääksi Põhikool Suure-Jaani Kooli tegevuskohaks ja avati lasteaiarühm. Tääksi Põhikooli koduleht Tääksi kooli ajaveeb Kaunis kool 2006
Judie Tzuke

Judie Tzuke (ka Judy Tzuke; sünninimega Judie Myers; sündinud 3. aprillil 1956 Londonis) on inglise laulja ja laulukirjutaja. Tema tuntuim laul on 1979. aastast pärinev "Stay With Me Till Dawn", mis jõudis Briti singliedetabelis 16. kohale.
Bob & Marcia

Bob & Marcia oli Jamaica vokaalduett, mille moodustasid Bob Andy ja Marcia Griffiths. Nende singel "Young Gifted & Black" jõudis Briti singliedetabelis 1970. aastal viiendale kohale ning järgmine singel "Pied Piper" 1971. aastal üheteistkümnendaks. Duett läks laiali 1970. aastate keskel, põhjuseks vähene finantsedu. "Young Gifted & Black" (1970), Harry J/Trojan "Pied Piper" (1971), Harry J/Trojan "Sweet Memories" (1976), Nectar "Kemar" (1977), Harry J – uusväljalase "Really Together" (1987), I-Anka "Pied Piper - The Best of" (2002), Trojan "Always Together", Studio One "To Be Young, Gifted and Black", Star "Young Gifted & Black" 1970 "Pied Piper" 1971 "I Loved You" 1974
To Be Young, Gifted and Black

"To Be Young, Gifted and Black" on Nina Simone'i laul Weldon Irvine'i sõnadele. Laul on kirjutatud Simone'i 34-aastaselt surnud sõbra Lorraine Hansberry mälestuseks. Laul salvestati ja anti singlina välja 1969. aastal, albumile jõudis see 1970. aastal ("Black Gold"). Laul sai üheks inimõiguste eest võitlemise tunnuslauluks. Laulust on tehtud mitu kaverit. Tuntumad versioonid on Donny Hathaway (1970. aasta albumil "Everything Is Everything"), Aretha Franklini (1972. aasta albumil "Young, Gifted and Black") ning Bob & Marcia (singel jõudis Briti edetabelis 1970. aastal viiendale kohale) omad. Enne suurema edu saavutamist sooloartistina salvestas loo ka Elton John. See versioon on avaldatud albumil "Chartbusters Go Pop. 20 Legendary Covers from 1969/70 as sung by Elton John" (1994; või ka "Covers as Sung by Elton John").
Charles Taylor

Charles Taylori nime all on tuntud mitmed silmapaistvad isikud: Charles Taylor (1931–) on Kanada filosoof Charles Taylor oli USA sõjaväelendur, kes jäi 1945 kadunuks Bermuda kolmnurgas Charles Taylor (1922–2002) oli Suurbritannia füüsik, Michael Faraday auhinna esimene lauereaat Charles "Chuck" Taylor (1901–1969) oli USA pesapallur Charles Ghankay Taylor (1948–) on endine Libeeria poliitik ja president aastatel 1997–2003 Charles H. Taylor (1941–) on Ameerika Ühendriikide Kongressi liige Charles Isham Taylor (1875–1922) oli USA mustanahaline pesapallimänedžer Charles John Taylor oli Uus-Meremaa poliitik 19. sajandil Charles Stuart Taylor (1910–) oli Suurbritannia poliitik
Teismelised ninjakilpkonnad II: Ooze'i saladus

"Teismelised ninjakilpkonnad II: Ooze'i saladus" ("Teenage Mutant Ninja Turtles II: The Secret of the Ooze") on järg 1990. aasta filmile "Teismelised ninjakilpkonnad". See tuli välja aastal 1991 ja teenis rohkem kui filmi eelkäija.
Vara valla lipp

Vara valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Vara valla lipp. Lipp kinnitati 8. mail 1996. Valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jaotatud horisontaalselt kolmeks laiuks. Ülemine ja alumine laid on kollased ning moodustavad kumbki ühe ühiku lipu laiusest. Keskmisel, nelja ühiku laiusel rohelisel laiul on kõrvuti kolm kollast nartsissiõit. Kolm kollast nartsissi sümboliseerivad valla territooriumil Sookalduse külas asunud Eesti ja Baltikumi ainust kollase nartsissi looduslikku kasvukohta. Roheline on lootuse ja nooruse, kollane aga aususe, lojaalsuse ja jõukuse värv. Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 6:9 (2:3). Vara valla vapp Kollase nartsissi loodusliku kasvukoha kaitseala Tartu maakond Vara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Peedu (Elva)

Peedu on eraldiseisev Elva linnaosa Tartu–Valga raudtee ja Elva jõe ääres. 1638. aastast on teateid Peedu vesiveski kohta Elva jõel. Peedu on pikka aega olnud suvitusasula, eriti Tartu elanikele. Tihedam hoonestus, peamiselt suvilad, ehitati pärast 1925. aastat. Esialgu oli see Nuti alevik, mis kuulus Pangodi valda. Peedu nimi võeti kasutusele 1936 ja Elvaga liideti 1958. Aastatel 1948–1991 tegutses Peedul endise veski natsionaliseeritud valdustes suurt valget tõugu sigade riiklik tõulava. Aastatel 1949–1968 tegutses Peedu lastesanatoorium. Peedu naabruses asuvad Peedu Kerikmägi ja Vapramägi. Peedul asub Peedu raudteepeatus. Peedu kool Peedu ajaloost "Aarne Põldvere. Sigade aretus". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 27. novembril 2015. Peedu koduleht
Frederik IX

Frederik IX (Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg; 11. märts 1899 – 14. jaanuar 1972) oli Taani kuningas aastatel 1947–1972. Tema isa oli kuningas Christian X ja ema kuninganna Alexandrine ning tal oli noorem vend prints Knud. Frederik sai hariduse Taani Mereväeakadeemias, murdes traditsiooni sellega, et valis armee asemel mereväe, ja Kopenhaageni Ülikoolis. Enne kuningaks saamist sai ta kontradmirali auastme ning oli pikka aega olnud aktiivteenistuses. Tema isa Christian X suri 1947 ja Frederik krooniti kuningaks. Tema valitsusajal muutus Taani põllumajanduslikust ühiskonnast heaoluühiskonnaks. Ning 1960. aastatel pääsesid majandusõitsengu tagajärjel tööturule ka naised. Taanist sai moodne riik, mis tähendas uusi nõudmisi ka monarhiale ja selle kohanemisvõimele. 1922. aastal oli Frederik kihlatud Kreeka printsessi Olgaga, kes oli tema vanaonu lapselaps, kuid nad ei abiellunud. Frederik abiellus 24. mail 1935 Rootsi printsessi Ingridiga, kes oli Rootsi kroonprintsi Gustav Adolfi ainus tütar. Paaril oli kolm tütart: Printsess Margrethe (s. 1940) Printsess Benedikte (s. 1944) Printsess Anne-Marie (s. 1946) Kuna kuningal ei olnud poegi, eeldati, et järgmiseks kuningaks saab tema noorem vend Knud. Kuid 1953. aastal muudeti troonipärimisseadust nii, et kui monarhil puudus otsene meessoost järeltulija, siis võis trooni pärida ka naine. Uue seadusega sai printsess Margrethest troonipärija. 1972. aasta alguses jäi kuningas haigeks ning suri 14. jaanuaril 1972. Ta maeti Roskilde katedraali Kopenhaagenis ning erinevalt eelmistest monarhidest mitte kabeli sisse, vaid kirikuaeda.
Jevgenia Haponen

Jevgenia Haponen (neiuna Tšepluhhina, 23. veebruar 1946 – 14. oktoober 2015) oli Eesti teleajakirjanik. Eesti Televisiooni alguspäevadest alates oli ta venekeelsete noorte- ja lastesaadete toimetaja. Aastail 1973–2000 töötas ta Eesti Televisioonis eri teemaprogrammidega ning lõi 1990. aastal "Vene videokanali". Haponeni enda hinnangul olid tema kõige edukamad saated Juri Lotmaniga tehtud saatesarjas "Vestlusi vene kultuuriloost" ja Jüri Kuuskemaaga koostöös valminud "Estica". 1998. aastal valmis Jevgenia Haponenist vestlussaade "Ennäe inimest". Meenutame lahkunud saatejuhti ja toimetajat Jevgenia Haponeni, ERR uudised, 15. oktoober 2015 Meenutame lahkunud saatejuhti ja toimetajat Jevgenia Haponeni, ERR uudised, 15. oktoober 2015 Ženja tahtis alati telepõldu reformida, ümber künda..., Õhtuleht, 15. oktoober 2015 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
ISG Business School

ISG Business School on Pariisis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Emmanuel Besnier (Lactalise tegevjuht) ja endine Prantsusmaa minister François Baroin. Lactalis, presque un champion Le parcours de François Baroin Ametlik koduleht
Köögiviljandus

Köögiviljandus ehk köögiviljakasvatus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb köögiviljade kasvatamisega. Eristatakse avamaaköögiviljandust ja katmikköögiviljandust. Avamaaköögiviljakasvatus hõlmab köögiviljade ja nende seemnete kasvatamist looduslikes tingimustes (näiteks aias või põllul). Katmikköögiviljandus on seotud katmikalal (näiteks kasvuhoones) kasvatamisega. Eestis kasvatatakse köögivilju umbes 0,6%-l haritavast maast. Kõige intensiivsemalt kasvatatakse Eestis köögivilju suurte linnade (Tallinna, Tartu, Pärnu, Jõhvi) ümbruses. Köögiviljandus Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 18.10.2015)
Irboska linnus

Irboska linnus on linnus Venemaal Pihkva oblasti Petseri rajoonis Irboskas. Linnus ehitati 14.–16. sajandil.
Juliana (Madalmaade kuninganna)

Juliana (täisnimega Juliana Emma Louise Wilhelmina van Oranje-Nassau; 30. aprill 1909 Haag – 20. märts 2004 Baarn) oli Madalmaade kuninganna 1948–1980. Ta sai võimule pärast oma ema, kuninganna Wilhelmina troonist loobumist 4. septembril 1948. 30. aprillil 1980 loobus ta ise troonist oma tütre Beatrixi kasuks. Kuninganna Juliana abikaasa oli prints Bernhard ja neil on neli last: printsess (kuninganna 1980–2013) Beatrix (sündinud 1938) printsess Irene (sündinud 1939) printsess Margriet (sündinud 1943) printsess Christina (sündinud 1947)
Luik (tähtkuju)

Luige tähtkuju (ladina Cygnus) on tähtkuju põhjataevas. See on üks tuntumaid tähtkujusid põhjataevas. Luik on üks Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkujust ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. See on suuruselt 16. tähtkuju, kattes 804 ruutkraadi. Tähtkujus moodustab täht Deneb koos Veega ja Altairiga Suve Kolmnurga. Luiges asub ka üks tuntumaid kaksiktähti Albireo (β Cyg). Lisaks on heledamad tähed veel γ Cyg (Sadr), δ Cyg ja ε Cyg (Glenah). P Cygni on 5300 valgusaasta kaugusel asuv hüperhiid, üks Linnutee heledamaid tähti. Cygnus X-1 on massiivne röntgenikiirguse allikas, mis koosneb ülihiiust HDE 226868 ka mustast august. Cygnus X-3 on mikrokvasar. Udukogudest on Luige tähtkujus näiteks Põhja-Ameerika udukogu, Messier 39 ja NGC 6826. Luiges on ka hajusparved Messier 29 ja NGC 6910. "Cygnus Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018. "Summer Triangle". Constellation Guide. Vaadatud 6. juuli 2018.
Better Call Saul

"Better Call Saul" on USA telesari, mille loojateks on Vince Gilligan ja Peter Gloud. See on teise populaarse sarja "Breaking Bad" eellugu. Sarja peategelane on tähtsusetu advokaat James Morgan "Jimmy" McGill, keda kehastab Bob Odenkirk. Esimene hooaeg läks eetrisse 8. veebruaril 2015 ja koosnes 10 jaost.
Nickelodeon

Nickelodeon on telekanal Ameerika Ühendriikides. Alvin ja koopaoravad Appi, kollid! Avatar Haldjaist ristivanemad Jõmpsikad KaBlam! Kamp Koral: Käsna-Kalle noorus Karusmarjad metsikus looduses Karvakerad Kasskoer Keskmine post Käsna-Kalle Kantpüks Ohujõud Patricku staarisaade Puupüsti rahvast täis Ren ja Stimpy Rocko seiklused See on Poni Star Trek: Prodigy Suur Nate Vali maja Vihased koprad Koduleht
Jõmpsikad

"Jõmpsikad" (inglise keeles "Rugrats") on Nickelodeoni televisioonivõrgu jaoks toodetud USA joonissari. Sarja loojateks on Arlene Klasky, Gábor Csupó, ja Paul Germain. Sarja hakati tootma 1991. aastal, kuid pärast 65. osa valmimist 1993. aastal sarja tootmine peatati. Aastail 1995–1996 lasti eetrisse ainult kaks osa – "A Rugrats Passover" ("Jõmpsikate paasapüha") ja "A Rugrats Chanukah" ("Jõmpsikate hanuka"). Need kaks juuditeemalist osa said kriitikutelt heakskiidu. Uued "Rugratsi" osad olid eetris aastail 1997–2006. Eestis oli sarja esimene osa eetris ETV ja varem TV1s lõppedes 1990. aastate. Seejärel näidati sarja TV3-s. http://www.imdb.com/title/tt0101188/?ref_=ttep_ep_tt http://www.imdb.com/title/tt0101188/episodes?year=1995 http://www.imdb.com/title/tt0101188/episodes?year=1996 Rugrats IMDb leheküljel (inglise keeles)
Lulu (album)

"Lulu" on Lou Reedi ja Metallica koostöös valminud album. See album on viimane Lou Reedi täispikk stuudiosalvestis. Enamik albumi lugudest on sellised, kus Reed loeb teksti, mille taustaks mängib Metallica, James Hetfield täidab ka taustalaulja osa. Reed kirjutas enamiku laulusõnadest. "Lulu" sai muusikakriitikutelt peamiselt negatiivseid arvustusi. Oma pettumuse väljendamisel ei hoidnud end tagasi ka ansambli fännid. Sõnad: Lou Reed Muusika: Lou Reed ja Metallica
Stephen Hillenburg

Stephen McDannell Hillenburg (21. august 1961 Lawton, Oklahoma – 26. november 2018 San Marino, California) oli Ameerika Ühendriikide merebioloog, animaator, kirjanik, produtsent, näitleja ja lavastaja. Ta on tuntud kui animasarja "Käsna-Kalle Kantpüks" looja (telekanalile Nickelodeon).
Dookie

"Dookie" on USA punk-rokkbändi Green Day kolmas stuudioalbum, mis anti välja 1. veebruaril 1994. "Dookie" tunnistati teemantalbumiks, seda müüdi USA-s üle 10 miljoni eksemplari. Kuulsamad laulud "Longview", "When I Come Around" ja "Basket Case" anti välja ka eraldi singlitena. "Dookie" on Green Day kõige suurema müügieduga album, seda on kokku müüdud üle 20 miljoni eksemplari.
Josef Smrkovský

Josef Smrkovský (26. veebruar 1911 Velenka – 15. jaanuar 1974 Praha) oli Tšehhoslovakkia poliitik ja riigitegelane. Josef Smrkovský oli pärit talupoja perekonnast. Ta töötas pagarina. 1930–1932 oli ta Punaste Ametiühingute sekretär. 1933. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ja õppis seejärel Nõukogude Liidus parteikoolis. Kodumaale tagasipöördumise järel oli ta aastatel 1937–1938 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Brno piirkonnaorganisatsiooni sekretär. Teise maailmasõja ajal osales ta põrandaaluses vastupanuliikumises ja 1944–1945 oli ta Tšehhoslovakkia KP illegaalse Keskkomitee liige. Aastatel 1945–1948 oli ta Tšehhoslovakkia Maafondi esimees. 1948. aasta kommunistide võimuhaaramise ajal oli ta Rahvamiilitsa juhataja. 1949–1951 oli ta põllumajandusministri asetäitja. 1951. aastal ta arreteeriti vandenõus osalemise süüdistusega seoses Rudolf Slánský kohtuasjaga. Vanglast vabanes ta 1955. aastal ja rehabiliteeriti täielikult 1963. aastal. 1956–1963 töötas ta põllumajanduskooperatiivi juhatajana. 1963–1965 oli ta rahvakontrolli ministri asetäitja, 1965–1967 Veemajanduse Keskvalitsuse juhataja ja 1967–1968 metsa- ja veemajanduse minister. 1966–1969 oli Smrkovský Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige, 1968. aasta märtsist kuni 1969. aasta aprillini Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee presiidiumi liige. Alates 1964. aastast oli Josef Smrkovský Tšehhoslovakkia Rahvakogu liige ja 1968. aasta aprillis valiti ta Tšehhoslovakkia Rahvakogu juhatajaks. Ta pooldas reformiliikumist ja demokratiseerimist, kuigi jäi kommunistliku ideoloogia pooldajaks. Pärast Nõukogude vägede sissetungi arreteeriti Josef Smrkovský 21. augustil 1968 ja viidi Moskvasse, kus ta oli koos veel mitme Tšehhoslovakkia juhtiva poliitikuga sunnitud alla kirjutama Moskva protokollile. Esialgu jäi ta küll oma ametikohtadele edasi, kuid 1969. aastal vabastati kõigist ametitest ja 1970. aastal heideti Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja. http://zivot.cas.sk/clanok/8942/tvaril-sa-ako-demokrat-s-ludskou-tvarou-zostal-vsak-komunista http://ceskolipsky.denik.cz/zpravy_region/josef-smrkovsky-prava-ruka-dubceka-vedla-7-let-jzd-v-pavlovicich-20140115.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2020. Vaadatud 18. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.totalita.cz/vysvetlivky/o_smrkovskyj.php http://www.rulers.org/czeslgov.html http://www.ceskatelevize.cz/program/srpen/kapitola9.html
Beyond Magnetic

"Beyond Magnetic" on Metallica 2011. aastal välja antud EP. Algselt avaldati see digitaalselt iTunesi vahendusel. Kõik neli EP-l olevat laulu salvestati albumi "Death Magnetic" salvestamise ajal. CD-l anti "Beyond Magnetic" välja 30. jaanuaril 2012. Aasta 2013 seisuga oli seda EP-d USA-s müüdud 162 000 eksemplari. Sõnad: James Hetfield Muusika: Metallica James Hetfield (vokaal, rütmikitarr) Kirk Hammett (soolokitarr) Robert Trujillo (basskitarr) Lars Ulrich (trummid)
Vilkaviškise rajoon

Vilkaviškise rajoon (leedu keeles Vilkaviškio rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Marijampolė maakonna territooriumil Leedus. Rajoon piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga ja lõunas Poolaga. Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1259 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 40 258 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Bartninkai, Gižai, Gražiškiai, Keturvalakiai, Klausučiai, Kybartai, Pajevonysi, Pilviškiai, Šeimena, Virbalise ja Vištytise vald. Eraldi omavalitsuse moodustab veel Vilkaviškise linn. Suurim asula on halduskeskus Vilkaviškis (11 200 inimest). Rajoonis on veel Virbalise ja Kybartai linn. Lisaks asuvad rajoonis Bartninkai, Gražiškiai, Keturvalakiai, Pilviškiai ja Vištytise alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,94% leedulased, 0,66% venelased, 0,29% mustlased, 0,16% poolakad, 0,13% sakslased, 0,09% valgevenelased, 0,07% ukrainlased ja 0,63% oli teistest rahvustest. Rajooni suurim jõgi on põhjapiiril voolav Šešupė. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Rausve ja Širvinta. Suurimad järved on Vištytise ja Paežeriai järv. Rajooni põhjaosa asub Šešupė madalikul, madalam koht asub 24 meetri kõrgusel merepinnast. Lõunaosa asub Sūduva kõrgustikul, kõrgeim koht Pavištytise mägi (282 meetrit) asub Poola piiri ääres. Madalaim koht (10 meetrit) asub rajooni loodetipus Nemunase ääres. Vilkaviškise rajooni territooriumile jääb Vištytise regionaalpark. Pavištytise mägi Vištytise järv Pajevonys Gižai Klausučiai Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2012. Vaadatud 18. oktoobril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Vilkaviškise rajooni koduleht