laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kārlis Goppers

Kārlis Goppers (21. märts/2. aprill 1876 – 25. märts 1941 Ulbroka) oli Läti sõjaväelane ja skaudiliikumise tegelane. Ta oli Läti Skautide ja Gaidide Keskorganisatsiooni asutaja ja president. 1932. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)
Dmitri Dmitrijev

Dmitri Dmitrijev (sündinud 17. juunil 1982 Kiviõlis) on Eesti poliitik, XIV Riigikogu liige. Ta lõpetas 2000. aastal Kiviõli Vene Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse erialal. Aastast 2010 õpib Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledžis riigiteaduste magistriõppes. Ta oli aastatel 2006–2007 Kiviõli Kinnisvarahoolduse OÜ juhatuse liige ja ASi Mäetehnika müügispetsialist-projektijuht. Aastatel 2012–2015 oli ta SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus nõukogu liige; aastatel 2014–2015 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige; aastatel 2014–2018 Ida-Virumaa Spordiliidu juhatuse liige. Alates 2017. aastast on ta LC Kiviõli asutajaliige ja LC Kohtla-Järve liige. Aastatel 2019–2020 oli ta OÜ Järve Biopuhastus nõukogu liige ja alates 2018. aastast on Tagatisfondi nõukogu liige. Ta on alates 15. augustist 2005 Eesti Keskerakonna liige. 2009–2010 oli ta Eesti Keskerakonna Noortekogu juhatuse liige. Ta oli aastatel 2005–2007 Kiviõli Linnavolikogu liige. Valiti Kiviõli Linnavolikogu liikmeks ka 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel. Aastatel 2007–2015 oli ta Kiviõli linnapea. Alates 2017. aastast on ta kuulunud ka Lüganuse vallavolikokku, olles olnud alates 2019. aastast selle esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 7 Eesti Keskerakonna nimekirjas, sai 774 häält ega osutunud valituks. Vabariigi Valimiskomisjoni 27. märtsi 2015. aasta otsusega sai ta aga siiski Yana Toomi loobumise tõttu XIII Riigikogu liikmeks. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 7 Eesti Keskerakonna nimekirjas, sai 997 häält ega osutunud valituks, kuid pääses XIV Riigikogusse Yana Toomi asendusliikmena. Ta oli Riigikogu rahanduskomisjoni liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 813 häält ning ei osutunud valituks. Dmitrijev on vallaline. Tema huvialadeks on sport, reisimine ja heategevus. 6. jaanuaril 2016 kell 1.02 sõitis ta oma sõiduautoga Pedase külas T-kujulisel ristmikul otse üle ristmiku teelt välja vastu kände. Põhja-Eesti Regionaalhaiglas tehtud joobeekspertiis tuvastas tal enam kui 1,5-promillise joobe. Avarii järgnes samal õhtul Keskerakonna tööseminaril Pedase puhkemajas juhtunule, kui Dmitrijevit lõi teine Riigikogu liige, Martin Repinski, kaitstes Siret Kotkat, keda Dmitrijev ahistas. 101 lühielulugu. Riigikogu XIV koosseis seisuga 15. veebruar 2021. "Inforegister.ee: Dmitri Dmitrijev". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2020. Vaadatud 8. jaanuaril 2016. Romanovitš, Gerli. Riigikogusse pääsenud Dmitri Dmitrijev sai lisaks veel ühe tooli. Põhjarannik, 19. aprill 2019. http://www.vvk.ee/arhiiv/kandidaadi-otsing/?otsi_ajaloost=dmitri%20dmitrijev Liis Velsker Repinski: lõin Dmitrijevit Siret Kotka kaitseks Postimees, 8. jaanuar 2016 Anna Põld Kirgede torm Keskerakonnas: Dmitrijev tikkus Siret Kotkale ligi ja Repinski andis talle obaduse Delfi, 8. jaanuar 2016 http://uudised.err.ee/v/eesti/303b94e6-056c-4dfa-b83a-31c4a2330c0b/keskerakonna-saadik-sattus-joobeseisundis-liiklusonnetusse
Tadeusz Schaetzel

Tadeusz Schaetzel de Merzhausen (12. märts 1891 Brzeżany – 26. juuni 1971 London) oli Poola diplomaat ja poliitik. Ta sündis Brzeżanys (praeguse haldusjaotuse järgi Ternopili oblastis Ukrainas). 1933. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)
Wacław Stachiewicz

Wacław Stachiewicz (19. november 1894 Lviv – 12. november 1973 Montréal) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral). 1937. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)
Karol Koźmiński

Karol Koźmiński (21. mai 1888 Rożenek – 2. oktoober 1967 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, illustraator. 1935. aastal autasustati teda Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I astmega, tunnustades tema tööd Poola sõjaministeeriumi pressijaoskonna juhatajana. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 02.07.2015)
Presskann

Presskann on lihtne kohvi valmistamise seade, mis koosneb silindrikujulisest kannust, kaanest ja varda abil selle külge kinnitatud ja üles-alla liigutatavast kannu läbilõike suurusest restist. Kann on tavaliselt valmistatud klaasist, plastmassist või metallist. Rest on tavaliselt nailonist. Presskannu patenteeris itaallane Attilio Calimani 1929. aastal. Kohvi valmistamiseks pannakse kannu sobiv kogus kohvipuru ning valatakse peale kuum vesi. Kannule asetatakse peale kaas, kuid rest on ülemises asendis. Kohvil lastakse mõned minutid tõmmata, seejärel vajutatakse rest alla, et see hoiaks kohvipuru kannu põhjas joogist eraldi, ja valatakse jook välja. Presskannu võib kasutada ka tee valmistamiseks, pannes kannu kohvipuru asemel teepuru, teelehed või muu teesegu.
Mikołaj Kiszka

Mikołaj Kiszka (1588–1644) oli Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. 1617–1627 oli ta Tartu vojevood.
Liivimaa konföderatsioon

Liivimaa konföderatsioon oli Vana-Liivimaa piiskopkondade, ordu ja linnade tihedama koostöö periood aastatel 1435–1561. Konföderatsiooni alguseks peetakse 1435. aastat, kui sai alguse Valga konföderatsioon. Konföderatsiooni ühisküsimusi lahendati konsensuse alusel Liivimaa üldistel Liivimaa maapäevadel. Maapäeval osalesid neli erinevat kuuriat (seisuste kogu): prelaadid (Riia peapiiskop, Saare-Lääne ja Tartu piiskop, mõnikord osalesid ka Kuramaa ja Tallinna piiskopid ning nende kõigi toomkapiitlite esindajad), Liivimaa ordu (Liivi ordu maameister ja olulisemad käsknikud), vasallid (piiskopkondade ja orduvalduste rüütelkondade esindajad) ja linnad (enamasti ainult suurte linnade: Tallinna, Tartu ja Riia esindajad). Liivimaa kõrgeim seadusandlik ja kohtulik võim oli Liivimaa maapäev, mis eksisteeris 15. sajandi algusest kuni Liivi sõjani. Maapäevad toimusid tihti kas Valgas või Volmaris ning vastavalt kohale on kasutatud ka nimesid Valga maapäev ja Volmari maapäev.
Poppo von Osterna

Poppo von Osterna (umbes 1200 – 9. juuni 1267) oli Saksa ordu tegelane. 1244-1246 oli ta Preisi ordu maameister. 1252-1256 oli ta Saksa ordu kõrgmeister.
Tartu Mill Triathlon

Tartu Mill Triathlon on Tartus toimuv linnatriatloni võistlus. Esimene Tartu Mill Triathlon korraldati 2012. aastal. Triatloni käigus ujutakse Emajões, rattatrass läbib kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jooksudistants kulgeb Emajõe kaldapealsel. Võistlus sündis New Yorgi ja Londoni linnatriatloni eeskujul. Võistluste raames toimub ka lastetriatlon, põhivõistlus on ühtlasi Eesti ja Balti karikavõistluste etapp. Senised Tartu Mill Triathlonid on toimunud: 21.–22. juulil 2012 20.–21. juulil 2013 12.–13. juulil 2014 3.–5. juulil 2015 Võistluse nimes kajastub peasponsori – Tartu ettevõtte Tartu Milli nimi.  Tartu Mill Triathlon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tartu Mill Triathloni koduleht Risto Mets Triatloni osalejate hulk lööb rekordi Postimees 3. juuli 2015
Heino Sampu

Heino Sampu (10. veebruar 1932 Paldiski – 30. juuni 2015) oli eesti raamatugraafik. Ta sündis 1932. aastal Paldiskis politseikonstaabli perekonnas. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 9. Töölisnoorte Keskkooli. 1952. aastal astus ta Eesti NSV Riiklikusse Kunstiinstituuti, lõpetas selle 1958. aastal graafika erialal. Ta töötas aastatel 1960–1980 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana, seejärel tegutses vabakunstnikuna. Ta oli 1964. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta on illustreerinud humoristlike joonistustega laste- ja õppekirjandust: 1966 Eno Raud "Helikopter ja tuuleveski : lühijutud" 1968 "Laulik I klassile" 1970 Jaan Rannap "Topi" 1970 Uno Leies "Kasetohust kaabu" 1971 "Taibukad vennad" 1973 Jaan Rannap "Toppi" (saksa keeles) 1974 "Tšehhi muinasjutte" 1981 Ira Lember "Koolipoiss Jannu" 1986 Mari-Liis Laherand "Hannese sünnipäev" 1987 Aleksander Lipp "Karjapoiss" Lisaks on ta loonud plakateid (1967, Viini postmark), postkaarte ja vabagraafikat ning tegutsenud nukufilmikunstnikuna: "Aatomik", "Aatomik ja Jõmmid" (1970) ning "Õed" (1974). Ta oli abielus kunstnik Ulla-Britta Sampuga. Heino Sampu Eesti Filmi Andmebaasis Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
OS X El Capitan

OS X El Capitan on operatsioonisüsteemi Mac OS X väljalase, mis ilmus 30. septembril 2015. OS X El Capitan on OS X Yosemite järglane ja sellest järgmine versioon on macOS Sierra. Toetatud Macintoshi arvutid: iMac (Mid-2007 või uuem) MacBook (13-tolline alumiiniumist, 2008. aasta lõpp), (13-tolline alumiiniumist, 2009. aasta algus või uuem) MacBook Pro (13-tolline, 2009. aasta keskpaik või uuem), (15-tolline või 17-tolline, 2007. aasta keskpaik, lõpp või uuem) MacBook Air (2008. aasta lõpp või uuem) Mac Mini (2009. aasta algus või uuem) Mac Pro (2008. aasta algus või uuem) Xserve (2009. aasta algus või uuem) Järgmistele arvutitele on vaja vähemalt 2 GB RAM-i: iMac (2007. aasta keskpaik) iMac (2008. aasta algus) Mac Mini (2009. aasta algus) Mac Mini (2009. aasta lõpp) Et ära kasutada operatsioonisüsteemi kõiki võimalusi, vajate vähemalt: iMac: 2012. aasta lõpp või uuem MacBook: 2015. aasta algus või uuem MacBook Air: 2012. aasta keskpaik või uuem MacBook Pro: 2012. aasta keskpaik või uuem Mac Mini: 2012. aasta lõpp või uuem Mac Pro: 2013. aasta lõpp või uuem On lisatud mitmikpuutefunktsioon rakendustele nagu Mail, Messages ja Calendar. Samuti on nüüd olemas Split-View nagu Windows 7-s. Metal on ka lisatud, tänu millele jooksevad rakendused ja arvutimängud kiiremini. Alates versioonist 10.11.4 ei toetanud operatsioonisüsteem enam ID-kaarti. Viga parandati versioonis 10.11.6. ID-kaardi probleemi lahendamine, id.ee
Glükogeen

Glükogeen on polüsahhariid, mille abil säilitatakse loomorganismides glükoosivarusid. Glükogeeni nimetatakse ka loomseks tärkliseks. Organismis asub glükogeen peamiselt maksas ja lihastes. Glükogenees Süsivesik Sarapuu, Tago. 2002. Bioloogia gümnaasiumile I osa. Tartu.
Ene Pikk

Ene Pikk (aastani 1945 Ene Ravaraja; 8. aprill 1925 Tallinn – 22. juuni 2015) oli eesti raamatugraafik. Ta sündis aastal 1925 Tallinnas teenistuja perekonnas. Ta õppis aastatel 1933–1938 Tallinna 14. algkoolis, lõpetas aastal 1944 Tallinna tütarlaste kommertskooli. Asus samal aastal õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, lõpetas selle aastal 1950. Ta töötas aastatel 1950–1953 Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljees, 1952–1959 Eesti Riiklikus Kirjastuses ja Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastuses (mittekoosseisulise kunstnikuna) ning 1960–1981 ajakirja Täheke toimetuses. Aastast 1981 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1961 Eesti Ajakirjanike Liidu ja aastast 1967 Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta on illustreerinud elurõõmsate dekoratiivsete joonistustega lasteraamatuid: 1966 Heljo Mänd "Suur-Laisk ja Väike-Laisk" 1970 Olivia Saar "Suve ajal metsarajal" 1972 Vladimir Bragin "Metsa aidad" 1975 Iko Maran "Pikk päev" 1980 Maimu Linnamägi "Piparkoogipühad" 1981 Peeter Valdes "Linnurahva kalender" Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Milvi Torim

Milvi Torim (28. mai 1944 Tallinn – 15. juuni 2015) oli eesti graafik. Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja hakkas 1968. aastal õppima ERKI-s, mille lõpetas 1974. aastal graafika erialal. Milvi Torim töötas aastail 1964–1966 kummitoodete vabrikus Tegur töölisena, 1966–1968 kombinaadis Bit insenerina ja 1974–1986 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana; alates 1986. aastast tegutses vabakunstnikuna. Ta astus 1978. aastal Eesti Ajakirjanike Liitu ja 1987. aastal Eesti Kunstnike Liitu. Milvi Torimi illustratsioonid paistavad silma vaba kompositsiooni, värvikuse ja natuuriläheduse poolest. Ta on loonud ka serigraafiat ja akvarelle ning ekspressiivsete loodusmotiividega väikegraafikat. Ta on illustreerinud ja kujundanud ilukirjandust: 1983 Helgi Muller "Valitud luulet" 1985 Herta Laipaik "Kurjasadu" 1990 Guram Petriašvili "Pööningult leitud lood" 1994 Eeva Park "Mees, kes mäletas elevante" Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Johann Christoph Clare

Johann Christoph Clare (1692 Weißenfels – 14. november 1743 Otepää) oli saksa päritolu eesti pastor ja keelemees. Ta sündis aastal 1692 Weißenfelsis (praeguse haldusjaotuse järgi Burgenlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Ta on õppinud (immatrikuleeriti 9. mail 1713) Halle ja (immatrikuleeriti 10. mail 1719) Jena ülikoolis. Ordineeriti 23. augustil 1723 õpetajaks. Ta oli aastatel 1723–1743 Otepää Maarja koguduse õpetaja. Ta koostas muu hulgas tartu murde grammatika, mida kasutas August Wilhelm Hupel oma teoses "Esthnische Sprachlehre". Johann Christoph Clare oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Christina Margareta (surnud 1729) isa Johannes Svenske oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Teise abikaasa Catharina Maria isa Heinrich Hertz oli Paistu Maarja koguduse õpetaja. Tema väimees oli Äksi Andrease koguduse õpetaja August Wilhelm Hupel. Johann Christoph Clare, G. Fr. Rauschert, A. Sutor, 1726. Mönni hä Laulo, Tarto-Ma Koggodussille hääsz tettu. Riia. 31 lk "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 3. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 351 Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Arno Sild

Arno Sild (sündinud 26. aprillil 1947 Rammukal) on eesti jurist, põllumajandusjuht ja poliitik. Ta lõpetas 1966. aastal Misso Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1971–1979 Võhandu kolhoosis aseesimehe-juristina. Aastatel 1979–1985 töötas ta Mõniste sovhoosi direktorina; aastatel 1985–1990 S. M. Kirovi nimelise kolhoosi (Kääpal) esimehena. Aastatel 1990–2004 oli ta Võrumaa Tootjate Liidu tegevdirektor. 3. augustist 1994 on ta Eesti Maarahva Erakonna / Eestimaa Rahvaliidu / Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta oli aastatel 1996–2013 Lasva vallavolikogu liige, ta on olnud Lasva vallavolikogu esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ridades Riigikokku, ta osutus valituks XIII Riigikogu liikmeks. Ta on abielus ning ühe poja ja kahe tütre isa. Tema huvialad on aiandus ja reisimine.
Viktor Smeds

Viktor Reinhold Smeds (18. september 1885 Petolahti – 22. veebruar 1957 Helsingi) oli soome võimleja, 1908. aasta suveolümpiamängude pronksmedalimees, hilisem olümpiaaktivist. Olümpiamängudel Londonis osales ta vaid meeskondlikus arvestuses ning sai Soome meeskonna liikmena pronksmedali. Pärast aktiivse sportlaskarjääri lõppu oli ta olümpiaaktivist ja juhatas aastatel 1930–1952 Rahvusvahelist Maadlusliitu.
Da pacem Domine

"Da pacem Domine" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2004. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 6 minutit. Teos kanti esimest korda ette 1. juulil 2004 Hispaanias Barcelonas. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Lamentate

"Lamentate" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos klaverile ja orkestrile. Pärt lõi selle austusavaldusena Anish Kapoorile ja tema skulptuurile "Marsyas". Muusikateose pikkus on 35–40 minutit. Teos kanti esimest korda ette 7. veebruaril 2003 kaasaegse kunsti galeriis Tate Modern Londonis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Magnificat (Pärt)

"Magnificat" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateos on pühendatud esiettekandjatele. Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Staats- und Domchor Berlin (dirigent Christian Grube) 24. mail 1990 Stuttgardis Saksamaal. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Naima Ebrok

Naima Ebrok (14. juuli 1921 – 29. aprill 1992) oli eesti rahvatantsujuht. 1964. aastal asutas ta rahvatantsuansambli Kajakas ja oli selle juht. Kui 1992. aastal asutati rahvuskultuuri selts Kajakas, oli tema üks selle asutajaid. Naima Ebrok oli kuue üldtantsupeo liigijuht. IX üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht X üldtantsupidu – segarühmade üldjuht XI üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht XII üldtantsupidu – B-segarühmade üldjuht XIII üldtantsupidu – D-segarühmade üldjuht XIV üldtantsupidu – D-segarühmade üldjuht 1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Tema abikaasa Arnold Ebrok (1921–2011) oli sõudetreener, ajalooõpetaja, sporditegelane ja Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri direktor. Rahvatantsijad meenutavad Naima Ebrokit. Pärnu Postimees, 15.07.2011 Rahvuskultuuriselts „Kajakas” — 7. septembri programmi rikastaja. Estonian World Review, 25.08.2006 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Naima Ebrok
Berliini missa

"Berliini missa" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos (missa). Muusikateose pikkus on 25 minutit. Teose kandsid esimest korda ette Süddeutsches Vokalensemble ja Wernecki lossi kammerorkester (dirigent Ulf Klausenitzer) 18. detsembril 1991 Saksamaal Erlangenis Markuskirches. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Miserere (Pärt)

"Miserere" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1989. aastal loodud teos. Pärt pühendas selle teose Paul Hillierile ja Hilliard Ensemble'ile. Muusikateose pikkus on 30-35 minutit. Teose kandis esimest korda ette Hilliard Ensemble (dirigent Paul Hillier) 17. juunil 1989 Prantsusmaal Rouenis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Nunc dimittis

"Nunc dimittis" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2001. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Edinburghi Püha Maria katedraali koor (dirigent Matthew Owens) 15. augustil 2001 Edinburghi Püha Maria katedraalis. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Bogoroditse Djevo

"Bogoroditse Djevo" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 1 minut. Teose kandis esimest korda ette Cambridge'i Kuningliku Kolledži koor (dirigent Stephen Cleobury) 24. detsembril 1990 Cambridge'is Suurbritannias. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 01.07.2015)
Helmer Avasalu

Helmer Avasalu (6. november 1908 Martna – 31. august 2000 Södertälje) oli eesti õpetaja ja kunstnik Rootsis. Läänemaalt Martnast pärit Helmer Avasalu lõpetas Tallinna Õpetajate Seminari. Rootsis töötas ta õpetajana ja oli kunagise Södertälje Eesti Täienduskooli juhataja. Uno Schultz. Kaks kaunist postkaarti. Eesti Päevaleht (Rootsi), 1. juuli 2015 TLÜAR väliseesti isikud
Raivo Põldaru

Raivo Põldaru (sündinud 29. mail 1951 Põltsamaal) on eesti õpetaja, koolijuht ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1969 Põltsamaa Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatik-matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooniga. Ta töötas aastatel 1974–1975 Põltsamaa Keskkoolis matemaatikaõpetajana. Uuesti töötas ta pedagoogina aastatel 1999–2004 ja 2006–2010 Saduküla põhikooli direktorina ning aastatel 2010–2013 Saduküla Lasteaed-Algkooli direktorina. Ta oli aastatel 2004–2006 Puurmani Gümnaasiumi direktor. Aastatel 1975–1976 oli ta ELKNÜ Jõgeva Rajooni Komitee kooliosakonna juhataja ja aastatel 1976–1977 II sekretär. Aastatel 1977–1979 töötas ta EKP Jõgeva Rajoonikomitees. Aastatel 1981–1983 töötas ta teeninduskombinaadis "Jõgeva" direktori asetäitjana maateeninduse alal ning aastatel 1984–1999 Jõgeva Valvekeskuse direktorina. Ta on alates 31. maist 2000 Eestimaa Rahvaliidu, praeguse nimega Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta on olnud erakonna juhatuse liige ja aseesimees. Ta oli aastatel 2005–2009 ja 2011–2013 Puurmani vallavolikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ridades Riigikokku ning osutus valituks XIII Riigikogu liikmeks. Ta on abielus ning on ühe poja ja ühe tütre isa. Tema huvialad on reisimine ja mälumäng. "Jõgeva Rajooni RSN Täitevkomitee siseasjade osakonna juures asuva ametkonnavälise valvejaoskonna Ülem Raivo Põldaru tööpostil". Foto: Ardi Kivimets, november 1985. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
Inglite Joanna (film)

"Inglite Joanna" on 1960. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Jarosław Iwaszkiewiczi samanimelisel jutustusel. Jutustus on kirjutatud Prantsusmaal 1634. aastal Loudoni kloostris aset leidnud sündmuste ainetel, kuid tegevuspaik on toodud Poolasse. Katoliku preester Józef Suryn saabub väikesesse asulasse, kuhu ta on saadetud kohalikus kloostris toimuvate sündmuste tõttu. Kloostri nunnad eesotsas abtissiga on hõivatud deemonite ja kurjade vaimude poolt. Preester Suryn asub juhtima deemonite väljaajamist. Suutmata aga kõigist püüdlustest hoolimata deemoneid välja ajada, tapab Suryn lõpuks kaks inimest, et võtta süü ja needus enda peale ja lunastada sellega nunnad. Lucyna Winnicka – Inglite Joanna Mieczysław Voit – preester Józef Suryn/rabi Anna Ciepielewska – õde Małgorzata Kazimierz Fabisiak – presster Brym Stanisław Jasiukiewicz – Chrząszczewski Maria Chwalibóg – Antosia Halina Billing-Wohl – nunn Magda Teresa Wójcik – nunn Jerzy Kaczmarek – Kaziuk Jarosław Kuszewski – Juraj Zygmunt Zintel – Wincenty Wołodkowicz Franciszek Pieczka – Odryn
Joosu kool

Joosu kool oli Põlva kihelkonnas Joosu mõisas (hiljem Aleksandri vallas) tegutsenud kool. Koolist on säilinud koolimaja, mis asub Suurkülas. On teada, et kool oli olemas 1813. aastal[viide?].
Pikakannu Põhikool

Pikakannu kool oli Võru maakonnas Võru vallas Pikakannu külas asunud kool. See oli teadaolevalt vanim kool endise Lasva valla territooriumil. Kool asutati 18. sajandi esimesel poolel Pindi mõisniku Lipsdorffi eestvedamisel. Kirjalikult on kooli esimest korda mainitud 1736. 2007. aastal pidas kool oma 135. aastapäeva. Kool suleti 2019. aastal. https://lounaeestlane.ee/sugisest-laheb-kinni-legendaarne-pikakannu-kool/ Pikakannu Põhikooli koduleht
Põlva kihelkonnakool

Põlva kihelkonnakool oli Põlva kihelkonnas alates 1833. aastast tegutsenud kihelkonnakool. See kihelkonnakool oli 1688. aastal asutatud Põlva köstrikooli järeltulija ning Põlva Ühisgümnaasiumi eelkäija. Kooli on lõpetanud või seal on õppinud teiste seas Jakob Hurt (õppis 1849–1852), Johannes Käis (õppis 1897–1899). Kool asus nagu ka Põlva köstrikool Mammastes Köstrimäel ja andis ettevalmistuse kreiskooli astumiseks. Esimene koolmeister oli aastatel 1833–1863 David Donner. Koolis õpiti kolm aastat. 1908. aastal viidi kihelkonnakool Mammastest Põlvasse. 1911. aastaks oli koolis juba 89 õpilast ja kaks kutselist õpetajat: Toomas Toiger ja Daniel Siilats. Õppeaeg koolis oli siis neli aastat ja kogu õppetöö oli venekeelne. 1920. aastal nimetati kool ümber kuueklassiliseks algkooliks. Põlva Ühisgümnaasiumi ajalugu. Põlva Kooli veebisait.
Tartu gümnaasium (1630–1632)

Tartu gümnaasium oli 1630–1632 tegutsenud Eesti esimene luteri usu gümnaasium. 1632 muudeti gümnaasium Academia Gustaviana'ks (praeguse nimega Tartu ülikool). Koolis õpetati seitsme vaba kunsti aineid, klassikalisi keeli, usu-, õigus- ja arstiteadust. Kooli esimene rektor oli Uppsala ülikooli professor Johan Raicus (suri 1631), 1631. aastast asus Tartusse usuteaduse professoriks Andreas Verginius. Johan Kõpp, Tartu Usuteaduskond Rootsi ajal Tartu Rootsi ülikooli asutamisest ja arengust, Usuteadusline Ajakiri nr 1932 LISAVIHK NR 3, lk 3