Academia Europaea

Academia Europaea on valitsusväline assotsiatsioon, mis tegutseb rahvusvahelise teadusakadeemiana. "Euroopa akadeemia" kontseptsioon esitati 1985. aastal Pariisis Euroopa teadusministrite kohtumisel. Seejärel korraldas Kuninglik Selts 1986. aastal Londonis teadlaste, ühiskonnategelaste ja poliitikute osavõtul kokkusaamise, kus akadeemia loomise idee leidis lõpliku heakskiidu. Akadeemia asutamiskoosolek toimus 1988. aasta septembris Cambridge'is. Assotsiatsioon sai nimeks Academia Europaea. Presidendiks valiti Briti teadusjuht Arnold Burgen. Esimene plenaaristung peeti Londonis 1989. aasta juunis. 1988–1994 Arnold Burgen, Briti teadusjuht 1994–1997 Hubert Curien, Prantsusmaa teadusjuht 1997–2002 Stig Strömholm, rootsi õigusteadlane ja teadusjuht 2002–2008 Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof 2008–2014 Lars Walløe, norra füsioloog alates 2014 Sierd Cloetingh, Saksa geofüüsik Akadeemias on moodustatud järgmised sektsioonid: Ajalugu ja arheoloogia Klassikaline filoloogia ja orientalistika Lingvistika Kirjandus ja teatriteadus Muusikateadus ja kunstiajalugu Filosoofia, teoloogia ja religiooniuuringud Käitumisteadused (hõlmab antropoloogiat, haridusteadust ja psühholoogiat) Sotsiaalteadused Majandus- ja juhtimisteadus Õigusteadus Matemaatika Informaatika Füüsika ja inseneriteadused Keemia Geo- ja kosmoseteadused (hõlmab klimatoloogiat, geo- ja mereteadusi, astronoomiat ja kosmoseuuringuid) Biokeemia ja molekulaarbioloogia Rakubioloogia (hõlmab raku- ja arengubioloogiat, geneetikat, kliinilisi teadusi ning farmakoloogiat ja toksikoloogiat) Füsioloogia ja meditsiin (hõlmab füsioloogiat ja biofüüsikat, neuroteadust, immunoloogiat ja mikrobioloogiat) Organismide bioloogia (organismic biology) ja evolutsioonibioloogia (hõlmab populatsiooni- ja keskkonnabioloogiat, biosüstemaatikat ja evolutsioonibioloogiat) Applied and Translational Biology (hõlmab kliinilisi teadusi, õendusteadust, toidu-, põllumajandus-, kalandus- ja metsandusteadust ning rakenduseluteadusi) Akadeemial oli 2016. aasta juuli seisuga umbes 4000 liiget, kelle seas on juhtivaid eksperte täppis-, loodus-, tehnika-, sotsiaal-, humanitaar- ja arstiteaduste alal. 2018. aasta jaanuari seisuga on akadeemial enim liikmeid Suurbritanniast – neid on ligikaudu 670 inimest. Saksamaa liikmete arv on umbes 560 inimest (2015. aasta keskel lähenes 500-le), Prantsusmaa 460 (2015. aasta keskel lähenes 400-le) ja Itaalia liikmete arv umbes 260 inimest. Hollandi liikmeid on üle 200; üle 100 liikme on Šveitsist, Rootsist, Belgiast, Hispaaniast ja Austriast. Võrdluseks – Eestist on 17, Soomest 65, Venemaalt 75, Lätist 5 ja Leedust 2 liiget. Enim välisliikmeid on akadeemias Ameerika Ühendriikidest – neid on 2018. aasta jaanuari seisuga 161 inimest. Ajalugu ja arheoloogia 2018 – Vjatšeslav Morozov, Tartu Ülikooli Euroopa Liidu – Venemaa uuringute professor 2023 – Marek Tamm, Tallinna Ülikooli kultuuriajaloo professor 2004 – Toivo Maimets, eesti rakubioloog 2013 – Ülo Langel, eesti ja Rootsi biokeemik 2004 – Jaak Aaviksoo, eesti füüsik 2004 – Jüri Engelbrecht, eesti mehaanikateadlane 1990 – Jaan Einasto, eesti astronoom 1993 – Rein Vaikmäe, eesti klimatoloog 2009 – Tarmo Soomere, eesti okeanograaf 2015 – Ülo Mander, eesti maastikuökoloog Filmi-, meedia ja visuaaluuringud 2019 – Veronika Kalmus, Tartu Ülikooli sotsioloogia professor 2021 – Marju Lauristin, Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni professor 2021 – Andra Siibak, Tartu Ülikooli meediauuringute professor 2004 – Margit Sutrop, eesti filosoof 2021 – Mare Kõiva, eesti folklorist ja usunditeadlane 2010 – Enn Tõugu, eesti arvutiteadlane 2016 – Marina Grišakova, Tartu Ülikooli kirjandusteooria professor 2016 – Jüri Talvet, Tartu Ülikooli maailmakirjanduse professor 2016 – Helle Metslang, Tartu Ülikooli tänapäeva eesti keele professor 2014 – Jüri Allik, eesti psühholoog 1988 – Jürgen Mittelstraß, saksa filosoof, Academia Europaea endine president, Tartu Ülikooli audoktor (2003), olnud Tartu Ülikooli eetikakeskuse kuratooriumi esimees 1989 – Richard Ernst, Šveitsi keemik, Nobeli auhinna laureaat (1991), Eesti TA välisliige (2002) 1989 – Frank Grosveld, Hollandi molekulaarbioloog, Tartu Ülikooli audoktor (2009) 1989 – Folke Sjöqvist, rootsi farmakoloog, Tartu Ülikooli audoktor (2000) 1989 – Olavi Granö, soome geograaf, Eesti Geograafia Seltsi auliige (2006) 1990 – Vladimir Toporov, vene filoloog, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna üks liidreid 1990 – Vladimir Kotljakov, vene glatsioloog, Eesti Geograafia Seltsi auliige (1990) 1991 – Dmitri Knorre, Venemaa keemik ja biokeemik, Tartu Ülikooli audoktor (1996) 1991 – Risto Näätanen, soome ja Eesti psühholoog, Tartu Ülikooli professor 1992 – Sven Olving, eesti päritolu Rootsi füüsik ja tehnikateadlane 1992 – Janne Carlsson, rootsi mehaanikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (1996) 1992 – Roland Gorbatschev, eesti päritolu Rootsi geoloog, Eesti Geoloogia Seltsi auliige (2002) 1992 – Ferenc Mádl, Ungari õigusteadlane ja riigijuht, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (2004) 1993 – Anne Buttimer, Iiri geograaf, Tartu Ülikooli audoktor (2004) 1996 – Endel Tulving, eesti päritolu Kanada psühholoog 1997 – Helmut Schwarz, saksa keemik, Eesti TA välisliige (2002) 1998 – Svante Pääbo, eesti päritolu Rootsi paleogeneetik 1998 – Staffan Ulfstrand, rootsi loomaökoloog, Tartu Ülikooli audoktor (2000) 1999 – Paavo Uronen, soome automaatikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli audoktor (1996) 2001 – Björn Wittrock, rootsi sotsiaalteadlane, Tartu Ülikooli audoktor (2003) 2008 – Reinhard Wilhelm, saksa arvutiteadlane, Tartu Ülikooli audoktor (2008) 2012 – Markku Tapio Kulmala, soome füüsik, Tartu Ülikooli audoktor (2008) 2012 – Michael North, Saksa ajaloolane, Tartu Ülikooli audoktor (2014) History of the Academia Europaea ae-info.org. What is the Academia Europaea? ae-info.org. Memberships Statistics ae-info.org. List all members by country ae-info.org. Academia Europaea (inglise keeles) Former Members Endisi liikmeid akadeemia kodulehel (inglise keeles)