laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Issaak Dunajevski

Issaak Dunajevski (vene Исаак Осипович Дунаевский; 30. jaanuar (vkj. 18. jaanuar) 1900 Lohvõtsja – 25. juuli 1955 Moskva) oli juudi rahvusest Vene helilooja. 1910. aastal kolis Dunajevskite perekond Harkivisse, kus Issaak Dunajevski hakkas õppima nii gümnaasiumis kui ka muusikakoolis. Dunajevski lõpetas gümnaasiumi kuldmedaliga ja asus seejärel õppima Harkivi Ülikoolis õigusteadust. Muusikakooli lõpetas ta 1919. aastal. 1920. aastal katkestas Dunajevski õigusteaduse õpingud ja läks tööle Harkivi Vene Draamateatri orkestrisse, kus ta algul oli viiuldaja ja seejärel kontsertmeister. Hiljem sai ta orkestri juhatajaks ja teatri muusikaosakonna juhatajaks. 1924. aastal kolis Issak Dunajevski Moskvasse, kus oli Vaba teatri ja teatri Ermitaaž muusikaosakonna juhataja. 1926. aastal sai ta Satiiriteatri muusikajuhiks. 1929. aastal kolis Dunajevski Leningradi, kus töötas Music-Hallis. 1932. aastal hakkas ta kirjutama filmimuusikat. 1944. aastast elas Issaak Dunajevski Moskvas. Dunajevski kirjutas 12 operetti ja arvukalt laule. Дунаевский Исаак Осипович chtoby-pomnili.com "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2016. Vaadatud 14. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kloostri vald (Kirbla kihelkond)

Kloostri vald (saksa keeles Klosterhof) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1917[viide?]. 1892 liideti Kloostri vallaga Lautna vald. Kloostri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Lautna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kohila vald (Simuna kihelkond)

Kohila vald (saksa keeles Koil) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Kohila vald Salla vallaga. Valla alal asus Koila mõis. Kohila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kohila vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kohtla vald (Jõhvi kihelkond)

Kohtla vald (saksa keeles Kochtel) oli vald Jõhvi kihelkonnas. Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939 Vallamaja asus Kohtla külas. Valla alal asus Kohtla ja Ereda mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Kohtla ja Järve vallast Kohtla vald Kohtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kohtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Koigi vald (Peetri kihelkond)

Koigi vald (saksa keeles Koick) oli vald Paide kreisis Peetri kihelkonnas. Vallamaja asus Tamsi külas. Vald eksisteeris 1866. aastani–1939[viide?]. 1892. aastal liideti Koigi vallaga Huuksi, Päinurme, Silmsi ja Väike-Kareda – Köisi vald. Maa-ameti kaardirakendused Koigi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Koigi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kuimetsa vald (Juuru kihelkond)

Kuimetsa vald (saksa keeles Kuimetz) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vallamaja asus Vaopere külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Kuimetsa mõis. Maa-ameti kaardirakendused Kuimetsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kuimetsa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kullamaa vald (Kullamaa kihelkond)

Kullamaa vald (saksa keeles Goldenbeck) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kullamaa vald Vaikna vallaga. Valla alal asus Suur-Kullamaa ja Väike-Kullamaa mõis. Kullamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kullamaa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kuressaare vald (Tarvastu kihelkond)

Kuressaare vald (saksa keeles Kurresaar) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Kuressaare vald Tarvastu vallaga. Valla alal asus Kuressaare ja Saare mõis ning Tarvastu kirikumõis. Kuressaare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kuressaare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Kärla vald (Kärla kihelkond)

Kärla vald (saksa keeles Kergelhof) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vallamaja asus Kärla külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Kärla, Kandla, Kudjapäe mõis, Kärla kirikumõis. Maa-ameti kaardirakendused Kärla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Kärla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
James Finley

James Finley, ka Judge James Finley, (1756–1828) oli iiri päritolu USA kohtunik ja kohalik poliitik, kes laiemalt sai tuntuks insenerina – ta oli rippsildade esimesi projekteerijaid ja ehitajaid. Finley projekteeritud oli Ameerika Ühendriikides esimene sepisrauast kettkanduritega rippsild – 1801. aastal üheavaline 21-meetrise sildega Jacob's Creek Bridge Mount Pleasantis Pennsylvanias (lammutati 1833) . Arvatakse, et Finley projekteeris kokku üle 40 silla. Ükski tema sild pole säilinud. Tema projekti järgi oli ehitatud teiste seas ka 39-meetrise avaga rippsild üle Potomaci jõe (1807), kaheavaline Schuylkilli kettsild (1808, varises kokku 1816) ja 74-meetrise avaga sild üle Merimacki jõe Newburyportis Massachusettsis (1810, varises kokku 1827). 1808. aastal patenteeris Finley oma rippsilla süsteemi.
Schuylkilli kettsild

Schuylkilli kettsild oli rippsild üle Schuylkilli jõe Philadelphiast põhja pool. Silla projekteeris ja ehitas James Finley. Valmis 1808. aastal. Tarinduselt kaheavaline rippsild, sildeavadega 200 jalga (61,0 m) ja 100 jalga (30,5 m). Kivisammastele ehitatud sildeehitis oli puidust püloonidega ja sepisrauast valmistatud kettkanduritega. 1816. aastal varises Schuylkilli kettsild lume raskuse all kokku. 1811. aastal maalis Thomas Birch maastikupildi "Vaade Schuylkilli jõele ja kärestiku juures asuvale kettsillale" (suurema kujutise saamiseks klikkida lingis [1] toodud pildile) Toona jäi kettsild Philadelphiast 5 miili ( 8 km) kaugusele. 1818. aastal ehitati hävinud kettsilla säilinud sammastele katustatud sild. Umbes samas asukohas rajati 1850. aastatel teine sild – Schuylkilli jõe viadukt. Permanent Bridge Colossus Bridge
Johannes Taperson

Johannes Taperson (18. august 1901 Tarvastu, Viljandimaa – 1. märts 1955) oli eesti koolijuht. Aastatel 1945–1951 oli ta Vändra Keskkooli direktor, aastatel 1951–1953 Räpina Keskkooli direktor. Vändra Gümnaasium Räpina Ühisgümnaasium. Direktorid
Käru vald (Simuna kihelkond)

Käru vald (saksa keeles Kerro) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Käru vald Salla vallaga. Valla alal asus Käru mõis. Käru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Käru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Wismar

Wismar on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Läänemere kaldal. Wismarit on esmamainitud 1147. aastal. Linna asutamisaastaks loetakse siiski 1226. aastat. Keskajal oli Wismar Hansa Liidu liige. Aastatel 1632–1903 kuulus linn Rootsile. Wismarist on pärit Gottlob Frege ja Marita Koch. Wismari vanalinn kuulub 2002. aastast alates UNESCO maailmapärandi nimistusse. Rootsi Wismar Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Wismari koduleht
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)

Lasva vald (saksa keeles Eichhof) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Lasva külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Lasva mõis. Maa-ameti kaardirakendused Lasva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Lasva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Leisi vald (Karja kihelkond)

Leisi vald (saksa keeles Laisberg) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Leisi külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Leisi vald. Valla alal asus teiste seas Leisi, Aru, Laugu mõis. Maa-ameti kaardirakendused Leisi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Leisi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Lohusuu vald (Torma kihelkond)

Lohusuu vald (saksa keeles Lohusu) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vallamaja asus Lohusuu külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Lohusuu küla ja Torma kirikumõis. Maa-ameti kaardirakendused Lohusuu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Lohusuu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Julián Gil

Julián Gil (sünninimega Imanol Julián Elías Gil Beltrán; sündinud 13. juunil 1970) on Argentina näitleja ja modell. 2001 – Marina (Muvi Film) – John (Vidéo) 2002 – Más allá del limite (Erick Hernández) 2004 – La caja de problemas (David Aponte) 2005 – Fuego en el alma (Abdiel Colberg) – Millo 2006 – El milagro de la Virgen de Coromoto (Film Factory) – Jaime 2008 – Historias Delirantes 2010 – Entre piernas – Paco 2014 – Lotoman 003 – El Boricua 2014 – Misterio's– Llamas de sueños – Leonardo Aguilar 2016 – Loki 7 – Rodrigo 2000 – Tres amigas 2002 – Mi conciencia y yo (Riverside) – Alfonso 2006 – Por todo lo alto (RCTV) – Halcón 2007 – Kire lõksus (Acorralada) (Venevisión Producción) – Francisco Suárez « Pancholón » 2007 – Isla Paraíso (Venevisión Producción) – Armando 2007 – Mi adorada Malena – Mateo 2008 – Valeria (Venevisión Producción) – Daniel Ferrari 2008 – Amor comprado (Venevisión Producción) – Esteban Rondero 2009 – Los Barriga (Frecuencia Latina) – Francesco Cezanne 2009 – Sortilegio (Televisa) – Ulises Villaseñor 2010 – Valientes – Leonardo Soto 2010-2011 – Eva Luna (Univisión) – Leonardo «Leo» Arismendi 2011-2012 – La que no podía amar (Televisa) – Bruno Rey 2012-2013 – ¿Quién eres tú? (RTI Producción) – Felipe Esquivel 2012-2013 – Rosario 2013 – Los secretos de Lucía (Venevisión) – Robert Neville 2014-2015 – Hasta el fin del mundo (Televisa) – Patricio Iturbide 2016 – Sueño de amor (Televisa) – Ernesto de la Colina 1995 – La abeja reina 1999 – Por el medio si no hay remedio 2000 – Nueve semanas y media 2000 – Sexo, pudor y lagrimas 2001 – En pelotas – Papito 2002 – Los gallos salvajes – Luciano Miranda Jr 2002 – El cotorrito by the sea 2003 – Luminaria – Franz 2003 – Tarzan - Salvemos la selva – Tarzan 2004 – El mal mundo 2004 – La princesa en el lago de los cisnes 2005 – El crimen del Padre Amaro – Padre Amaro Viera 2007 – Descarados 2008 – Los hombres aman a las cabronas – Jorge 2010 – Sortilegio El Show – Ulises Villaseñor 2013 – Aquel Tiempo de Campeones – Phil Romano 2015 – Divorciémonos mi amor – Benigna " Benny" Julián Gil andmekogus IMDb (inglise)
Maidla vald (Kullamaa kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles Tockumbeck) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja seejärel 1890 liideti osa Maidla vallast Koluvere ja osa Maidla vallast Kalju vallaga Valla alal asus Maidla mõis ja Salutaguse küla. Maidla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Maidla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pihtla vald (Püha kihelkond)

Pihtla vald (saksa keeles Pichtendahl) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vallamaja asus Pihtla külas. Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pihtla vald. Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Pihtla, Kõljala, Kangruselja mõis. Maa-ameti kaardirakendused Pihtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Pihtla. Saaremaa Teataja, 4.–9. veebruar 1933, nr. 14–16. Pihtla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Puka vald (Sangaste kihelkond)

Puka vald (saksa keeles Bockenhof) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja seejärel liideti Puka vald Kuigatsi vallaga. Valla alal asus Vana-Puka, Vastse-Puka ja Väike-Puka mõis. Puka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Puka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Päri vald (Viljandi kihelkond)

Päri vald (saksa keeles Ninigal) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus Päri külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Päri mõis. Maa-ameti kaardirakendused Päri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Päri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pühajärve vald (Otepää kihelkond)

Pühajärve vald (saksa keeles Heiligensee) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Sihva küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Pühajärve ja Ilmjärve mõis. Maa-ameti kaardirakendused Pühajärve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Pühajärve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Rakvere vald (Rakvere kihelkond)

Rakvere vald (saksa keeles Schloss-Wesenberg) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vallamaja asus Rakvere linnas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus teiste seas Rakvere, Karitsa, Kloodi mõis. Maa-ameti kaardirakendused Rakvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Rakvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vastseliina vald (Vastseliina kihelkond)

Vastseliina vald (saksa keeles Neuhausen) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Vastseliinas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Vastseliina mõis. Maa-ameti kaardirakendused Vastseliina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Vastseliina vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vasalemma vald (Harju-Madise kihelkond)

Vasalemma vald (saksa keeles Wassalem) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti Vasalemma vald Padise vallaga. Valla alal asus Vasalemma mõis. Vasalemma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Vasalemma vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vara vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

Vara vald (saksa keeles Warrol) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Matjama küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Vara mõis. Maa-ameti kaardirakendused Vara vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Vara vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Vao vald (Koeru kihelkond)

Vao vald (saksa keeles Waoküll) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Vao vald Väinjärve vallaga. Valla alal asus Vao mõis. Vao vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Vao vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Uusna vald

Uusna vald (ka Uue-Tänassilma vald[viide?]; saksa keeles Neu-Tennasilm) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Saareküla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Uusna mõis. Maa-ameti kaardirakendused Uusna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Uusna vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Uulu vald (Pärnu kihelkond)

Uulu vald (saksa keeles Uhla) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vallamaja asus Rabaküla külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Uulu ja Surju mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Taali, Tori, Kilingi ja Uulu valla osadest Paikuse vald. Reiu, Tahkuranna ja Uulu valla osast moodustati Tahkuranna vald. Maa-ameti kaardirakendused Uulu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Uulu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Risti vald (Risti kihelkond)

Risti vald (saksa keeles Kreuzhoff) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Risti vald Nõva vallaga.. 1893 liideti Risti vald aga Padise vallaga. Valla alal asus Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis. Risti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Risti vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Roosna-Alliku vald (Järva-Jaani kihelkond)

Roosna-Alliku vald (ka Alliku vald; saksa keeles Kaltenbrunn) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Roosna-Alliku vald Kuksema vallaga. Valla alal asus Roosna-Alliku mõis. Roosna-Alliku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Roosna-Alliku vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Saare vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

Saare vald (saksa keeles Saarenhof) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kääpa küla aladel. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Valla alal asus Saare mõis. Maa-ameti kaardirakendused Saare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Saare vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sõmeru vald (Rakvere kihelkond)

Sõmeru vald (saksa keeles Neu-Sommerhusen) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Sõmeru vald Kaarli vallaga. Valla alal asus Sõmeru mõis. Sõmeru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Sõmeru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Taebla vald (Lääne-Nigula kihelkond)

Taebla vald (saksa keeles Taibel) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vallamaja asus Võntküla külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Taebla, Kirimäe ja Konvere mõis. 1939. aasta vallareformiga liideti valla territoorium uue Taebla valla koosseisu. Samuti liideti uue valla koosseisu osa Palivere ja Lähtru vallast. Eraldiseisev Taebla valla Nõmme küla piirkond liideti aga Piirsalu vallaga. Maa-ameti kaardirakendused Taebla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.08.2016) Taebla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Karksi maastikukaitseala

Karksi maastikukaitseala (ka Karksi ürgoru kaitseala) on kaitseala Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja, Karksi, Kõvaküla, Polli ja Univere külas ning Karksi-Nuia linnas. Kaitseala pindala on 209,9 ha. Karksi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta: 1) Karksi ürgoru maastikku ning sealse elustiku mitmekesisust; 2) allikaid ja allikasoid; 3) kaitsealuste taimeliikide kollase kiviriku ja eesti soojumika kasvukohti. Kaitsealusel alal asuvad järgmised veekogud: Karksi põrguallikad, Karksi järv, Linnaveske järv, Halliste jõgi ja Kutsiku oja. Aastal 1964 moodustati kaitseala (Karksi ürgoru kaitseala), mille eesmärk oli Karksi ürgoru ja Karksi paisjärve kaitse. Aastal 2016 laiendati olemasolevat kaitseala ja loodi selle põhjal praegune kaitseala. Karksi ürgorg Karksi järv Linnaveske järv Halliste jõgi Karksi põrguallikad Kutsiku oja Karksi maastikukaitseala Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 29.01.2017) Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Karksi maastikukaitseala (ürgorg) Eesti looduse infosüsteemis Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis Karksi maastikukaitseala keskkonnaportaalis Karksi maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
Helene elukool

"Helene elukool" on 2010. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm, üliõpilasfilm. Filmi režissöör on Liis Nimik ja tootja Alasti Kino. Film esilinastus 18. novembril 2010 kinos Artis. See on Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Liis Nimiku bakalaureusetöö. Linateos räägib noorest, 22-aastasest õpetajast oma pedagoogikarjääri alguses. Nimik pälvis filmi eest 2010. aastal Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendiumi. Helene elukool Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Helene elukool Eesti filmi andmebaasis
Isa, poeg ja püha Toorum

"Isa, poeg ja püha Toorum" on 1997. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootsid Weiko Saawa Film ja Television Trust for the Environment. Film räägib hantidest, kes elavad traditsioonilisel, looduslähedasel eluviisil, ja nende naftarikast ala tahtvatest kapitalistidest. Naftapumpamine sellelt alalt hävitaks aga hantide elukohad. 1997 pälvis film Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna ja Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia. Isa, poeg ja püha Toorum Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing Isa, poeg ja püha Toorum Eesti filmi andmebaasis Filmist Uue Kunsti Muuseumi kodulehel (eesti ja inglise keeles)
Avesta (Rootsi)

Avesta on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Avesta valla keskus. Asulat on mainitud kirjalikult juba 1303. aastal nimega Aghastadhum. Avesta on tuntud metallitootmise keskus. Seal on asunud ka rahapaja, kus on toodetud maailma suurim, 19,7 kg raskune münt. Linnas asub kõige suurem Dala hobune (kõrgus 13 m; pikkus 12,8 m ja kaal 66,7 tonni). Avesta on ka tähtis raudteesõlmpunkt. Tallinna elanikud saavad 15. augustist 2016 taotleda sõidukaarti, millega saab sõita Avesta linna ühistranspordis tasuta. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Tallinlastele on ühistransport tasuta nüüd ka Rootsi linnas Avestas, tallinn.ee
Äratus

"Äratus" on 1989. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Jüri Sillart. Filmi tootis Tallinnfilm. Film räägib 1949. aasta märtsiküüditamisest. Film oli Sillarti kavandatud filmitriloogia esimene film (teine on "Noorelt õpitud", 1991); kolmas film jäi tegemata. Tõnu Kark – Voldemar Rass Sulev Luik – I Linnamees Kaljo Kiisk – Mõistuse Jaan Maria Klenskaja – Linnanaine Ülle Kaljuste – Saareaugu Aliide Väino Laes – Saareaugu Arnold Arvo Kukumägi – Kaarel Peterson Anne Paluver – Salme Peterson Jaan Rekkor – Peeter Kängsepp Mati Klooren – Richardi Sass Katrin Kohv – Vennaru Linda Feliks Kark – Ants Tammemets Vladimir Laptev – II ohvitser Liina Lintrop – väike Liisi Rein Oja – II Vallamees Elle Kull – Antsurahva Leida Andreas Kangur – Antsurahva Leida poeg Hilja Varem – Nuudimäe Armilde Kaie Mihkelson – I Naine Tiit Tralla – solist Kaarin Raid – maanaine Heino Torga – I Vallamees Hannes Kaljujärv – komsorg Elen Nuter – koolidirektor Anne Maasik – laulmisõpetaja Äratus Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016). https://web.archive.org/web/20160304144633/http://dk.timefor.tv/i/114591351278000-mangufilm-noorelt-opitud-eesti-1992 (vaadatud 04.03.2016) Äratus Eesti filmi andmebaasis
Äraoldud päevade summa

"Äraoldud päevade summa" on 2005. aasta Eesti muusikaline dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Marianne Kõrver ja tootja Exitfilm. Filmis portreteeritakse 1944. aastal Rootsi emigreerunud Eesti heliloojat Eduard Tubinat. Peale tema annavad kommentaare Neeme Järvi, Käbi Laretei, Veljo Tormis, Asta Lepik ja Eduard Tubina poeg Eino Tubin. Film on linastunud 2006. aastal Prantsusmaal rahvusvahelise audiovisuaalsete programmide festivali (FIPA) võistlusprogrammis ja 2007. aastal Kanadas toimunud dokumentaalfilmide festivali EstDocs programmis. Äraoldud päevade summa Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 15.08.2016) Äraoldud päevade summa Eesti filmi andmebaasis