laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Iphigeneia

Iphigeneia oli Vanakreeka mütoloogias Mükeene kuninga Agamemnoni ja Klytaimnestra tütar. Ta taheti enne Trooja sõda ohverdada Artemisele, et too ei takistaks Kreeka laevastiku väljasõitu, kuid Artemis vahetas ta emahirvega.
Protsent

Protsent (lad pro centum, saja kohta) on ühik, mis väljendab arvulist suhet üks sajandikosa tervikust. Protsendi tähis ehk märk on %. 1 % = 1 1 00 = 0 , 01 = 10 − 2 . {\displaystyle 1\,\%={\frac {1}{1{\,}00}}=0{,}01=10^{-2}.} Protsentidega esitatakse suhtelist suurust sajandikosade arvuna. Näiteks 55% ehk 55 sajandikosa on väärtuselt võrdne suhtega 55/100 (kümnendmurruga 0,55). Vana-Roomas, juba ammu enne kümnendsüsteemi olemasolu, tehti arvutusi sageli murdarvudes, mis jagati 1/100-ga. Näiteks maksustas Augustus enampakkumisel centesima rerum venalium tuntud kaupadel maksu 1/100. Nende fraktsioonidega arvutamine oli samaväärne protsentide arvutamisega. Kuna keskajal kasvas raha nimiväärtus, muutus arvutusnimetaja 100ga standardimine ja 15. sajandi lõpust kuni 16. sajandi alguseni muutus tavaliseks, et aritmeetikatekstid sisaldasid selliseid arvutusi. Paljud neist tekstidest kasutasid neid meetodeid kasumi, kahjumi, intressimäärade ja kolme reegli suhtes. 17. sajandiks oli tavapärane, et intressimäärasid hinnati sajandikutes massiprotsent mahuprotsent miljondikosa ehk ppm promill protsendipunkt Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Orivesi linn

Orivesi on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Pirkanmaa maakonnas Tamperest umbes 40 km põhja pool. Linna pindala on 961 km², millest 161 km² on veekogud. Linnas elab 31. märtsi 2016 seisuga 9359 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks 11,71 inimest/km². Linna alale jääb üle 220 järve, millest suurim on Längelmävesi. Linna elanikkond on valdavalt soomekeelne. Soome keeles tähendab sõna "orivesi" täku vett. Linna vapil on kujutatud veest kerkivat punast täkku. Orivesit on kohanimena esmamainitud 1540. aastal. Orivesi vald asutati 1865, 1973 liideti Eräjärvi vald ja 1986. aastal nimetati vald linnaks. 1900. aastatel asutati Orivesi vanadesse sõjaväekasarmutesse leprosoorium. See suleti 1953. 2007. aasta alguses liideti osa Längelmäki vallast (27 küla) Orivesi vallaga. Kokku jaguneb linn 56 külaks. Linn on tuntud eelkõige kunstikooli Oriveden Opisto ja kunstimuuseumi Pumu järgi. Linnal on hea autobussi- ja rongiühendus paljude Soome linnadega. Raudteejaam asub 5 km kaugusel linnasüdamest ja rongisõit Tamperre kestab 24 minutit. Bussijaam asub südalinnas. Orivesi koduleht (soome ja inglise keeles)
Mänttä

Mänttä on asula ning endine omavalitsusega linn Soomes Pirkanmaa maakonnas. Mänttä sai aleviks 1948 ja linnaks 1973. 1. jaanuaril 2009 liitus Vilppula vallaga ja moodustas Mänttä-Vilppula linna. Linnas on arenenud paberi- ja tselluloositööstus. Seal on kaks kunstimuuseumi. Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019. Mänttä koduleht
Parkano linn

Parkano on linn ja omavalitsus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Parkano sai linnaks 1977. Linnas on metallitööstuse ettevõtteid. Parkano suurimaks sotsiaalseks probleemiks on meeste suur enneaegne suremus, mille põhjuseks on alkoholitarbimine ja enesetapud.[viide?] Population growth biggest in nearly 70 years Parkano koduleht
Valkeakoski linn

Valkeakoski on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Asub Mallasvesi ja Vanajavesi järvede ühinemiskohas. Naabervallad on Akaa linn, Hattula vald, Hämeenlinna linn, Kangasala vald, Lempäälä vald ja Pälkäne vald. Valkeakoski sai aleviks 1923 ja linnaks 1963. 1973. aastal liideti linnaga Sääksmäki vald. Valkeakoski on paberitööstuse keskus. Seal asuv Tervasaari paberitehas on Euroopas suuruselt neljas. Linna jalgpalliklubi FC Haka on mitmekordne Soome meister. Population growth biggest in nearly 70 years Valkeakoski koduleht
Promill

Promill (lad pro mille, tuhande kohta) on ühik, mis väljendab arvulist suhet üks tuhandikosa tervikust. Promilli tähis ehk märk on ‰. 1 0 / 00 = 1 1 000 = 0,001 = 10 − 3 = 0 , 1 % {\displaystyle 1\,{}^{0\!}\!/\!_{00}={\frac {1}{1{\,}000}}=0{,}001=10^{-3}=0{,}1\,\%} Promillidega esitatakse suhtelist suurust tuhandikosade arvuna (nii nagu protsentidega esitatakse sajandikosade arvu). Näiteks 5‰ ehk 5 tuhandikosa on väärtuselt võrdne suhtega 5/1000 ning kümnendmurruga 0,005 (ehk 0,5 protsendiga). Promilli kasutatakse muu hulgas merevee soolsuse, vere alkoholisisalduse ja eesnime esinemissageduse näitamiseks. Demograafias kasutatakse promilli sündimuse üldkordaja, suremuse üldkordaja ja loomuliku iibe kordaja näitamiseks. protsent miljondikosa Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Araabia

Araabia ehk Araabia poolsaar on Edela-Aasias asuv poolsaar. Poolsaart piiravad läänes Punane meri, idas Araabia meri, põhjas Omaani laht ja Pärsia laht, lõunas Adeni laht. Siinai poolsaart ja Mesopotaamiat, st nn viljaka poolkuu alasid Araabia osaks ei loeta. Looduslikku piiri põhjas pole, kokkuleppeliseks piiriks peetakse ligikaudu 30. põhjalaiust. Pindala on ligikaudu 3 miljonit km². Araabiast suurema osa hõlmab Saudi Araabia. Araabia maadeks loetakse ka Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar ja Kuveit ning Pärsia lahe riik Bahrein. Araabiasse kuuluvad ka Jordaania ja Iraagi kõrbealad Jordaania ida- ja Iraagi lõunaosas. Ligi 95% Araabiast on kõrb. Poolsaarel on suuri liivakõrbeid, mille seas suurim on Ar-Rub' al-Khālī.
Este dünastia

Este dünastia on Itaalia aadlisuguvõsa, kes valitses Ferrara (1240–1597) ning Modena ja Reggio hertsogkonnas (1288–1796). Dünastia jagunes kaheks haruks, esimene neist, Welf-Este ehk Welfi dünastia oli vanem haru; noorem haru, Fulc-Este, on tuntud Este dünastiana. Ferrara isandad 1196–1212 Azzo I 1212–1215 Aldobrandino I (Azzo I poeg) 1215–1264 Azzo II Noorem (Aldobrandino I vend) 1264–1293 Obizzo I(Azzo II pojapoeg, Ferrara isand 1264, Modena isand 1289) 1293–1308 Azzo III (Obizzo II poeg) 1308 Fresco (Azzo III poeg; pagendatud, suri 1309) Järgnes Veneetsia, siis paavstivõim 1308–1317 1317–1335 Rinaldo (Obizzo I pojapoeg) 1317–1344 Niccolò I (Rinaldo vend) 1317–1352 Obizzo II (Niccolò I vend) 1352–1361 Aldobrandino III (Obizzo II poeg) 1361–1388 Niccolò II Lombakas (Aldobrandino III vend) 1388–1393 Alberto (Niccolò II vend) 1393–1441 Niccolò III (Alberto poeg) 1441–1450 Leonello (Niccolò III poeg) Ferrara hertsogid 1450–1471 Borso (Leonello poeg, Modena hertsog 1452, paavsti poolt Ferrara hertsogiks nimetatud 1471) 1471–1505 Ercole I (Borso poeg) 1505–1534 Alfonso I (Ercole I poeg) 1534–1559 Ercole II (Alfonso I poeg) 1559–1597 Alfonso II (Ercole II poeg) Modena hertsogid 1597–1628 Cesare (Alfonso I pojapoeg; liit Ferraraga koos paavstiriigiga 1598) 1628–1629 Alfonso III (Cesare poeg; loobus võimust, suri 1644) 1629–1658 Francis I (Alfonso III poeg) 1658–1662 Alfonso IV (Francis I poeg) 1662–1694 Francis II (Alfonso IV poeg) 1694–1737 Rinaldo (Francis I poeg) 1737–1780 Francis III (Rinaldo poeg) 1737–1796 Ercole III (Francis III poeg; pagendatud, suri 1803) Järgnes liit Tsisalpiini vabariigiga. Austria-Este Ferrara hertsogkond Modena ja Reggio hertsogkond
Georgie Henley

Georgia "Georgie" Henley (sündinud 9. juulil 1995[viide?]) on inglise lapsfilminäitleja. Henley sai tuntuks filmis "Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp" Lucy Pevensie't mängides. Hiljem on ta jätkanud sama rolli järgmistes Narnia-filmides. Ta on mänginud ka teistes filmides, näiteks 2006. aastal filmis "Jane Eyre" noort Jane Eyre'i.  Georgie Henley – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Georgie Henley andmekogus IMDb (inglise)
Virrati linn

Virrat (rootsi keeles Virdois) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Virrat nimetati linnaks 1977. Rahvaarv oli 7536 seisuga 31. oktoober 2010, pindala 1299,09 km², millest 136,72 km² katavad veekogud. Rahvastiku tihedus 6,48 in/km². Virrati linna järgi on nime saanud Virrati kraater Marsil. Peamised järved on Toisvesi, mille rannikul paikneb Virrat, ja Tarjanne järv Virrati linna, Mänttä-Vilppula linn ja Ruovesi valla piiril. Population growth biggest in nearly 70 years  Virrati linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Virrati koduleht
Ylöjärvi linn

Ylöjärvi on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Ylöjärvi vald nimetati linnaks 2004. 2007 liideti linnaga Viljakkala vald ja 2009 Kuru vald. Ylöjärvi sõprusvald Eestis on Saku vald. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024 Ylöjärvi koduleht
Oulaineni linn

Oulainen on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Oulainen nimetati linnaks 1977. Oulainen on oluline liiklussõlm, mida läbib Helsingi-Oulu raudtee ja maantee 86. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 http://vrk.fi/default.aspx?docid=8517&site=3&id=0  Oulaineni linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Oulaineni koduleht
Boole'i algebra

Boole'i algebra on hulk koos sellel defineeritud kahe kommutatiivse, assiotsiatiivse, teineteise suhtes distributiivse ja neelduva binaarse algebralise tehtega, mida nimetatakse konjunktsiooniks (tähis ∧) ning disjunktsiooniks (tähis ∨), ja involutsioon, mis kannab nime eitus või täiend (tähis ¬). George Boole Digitaalloogika Loogikatehe Loogikavärav Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu. Code: The Hidden Language of Computer Hardware and Software (Populaarteaduslik raamat Boole'i algebra kasutamisest arvutites) autor Charles Petzold ISBN 0-7356-1131-9; Microsoft Press; Oktoober 11, 2000; 400 lk (Vt. peatükk "Logic and switches" lk 78-92.)
Rio Grande

Rio Grande ('suur jõgi') on mitme objekti nimi: Rio Grande on üks Paraná jõe lähtejõgedest Brasiilias Rio Grande ehk Río Bravo del Norte on Mehhiko ja USA piirijõgi Rio Grande on Filipiinide Pulangi jõe ingliskeelne nimi (suudme koordinaadid 7° 15' 27" N, 124° 12' 13" E) Rio Grande on jõgi Filipiinidel (suudme koordinaadid 14° 23' 00" N, 120° 53' 00" E) Rio Grande on linn Brasiilias Rio Grande do Suli osariigis Río Grande on asula Venezuela Vargase osariigis (koordinaadid 10° 35' 02" N, 66° 56' 48" W) Río Grande on asula Mehhiko Zacatecase osariigis (koordinaadid 23° 50' 00" N, 103° 02' 00" W) Río Grande on asula Mehhiko Baja California osariigis (koordinaadid 28° 15' 00" N, 113° 48' 00" W) Río Grande on asula Dominikaani Vabariigi Puerto Plata provintsis (koordinaadid 19° 40' 00" N, 70° 46' 00" W) Río Grande on asula Mehhiko Durango osariigis (koordinaadid 24° 46' 00" N, 104° 27' 00" W) Río Grande on asula Mehhiko Jalisco osariigis (koordinaadid 20° 22' 00" N, 103° 57' 00" W) Río Grande on asula Mehhiko Oaxaca osariigis (koordinaadid 16° 50' 00" N, 95° 01' 00" W) Río Grande on asula Mehhiko Chiapase osariigis (koordinaadid 16° 14' 00" N, 93° 53' 00" W) Río Grande on Mehhiko Chihuahua osariigi asula El Río Grande ehk El Bajío Grande üks nimekujusid (koordinaadid 27° 30' 00" N, 106° 44' 00" W) Río Grande on laht Kuubal (koordinaatidega 20° 40' 00" N, 75° 19' 00" W) ... Río Grande on veel mitme asula ja muu geograafilise objekti nimi Kuubal, Hispaanias, Guatemalas, Hondurases, Nicaraguas, Costa Ricas, Argentinas, Venezuelas, Tšiilis, Boliivias, Brasiilias (Rio Grande nime all), Colombias, Peruus, Panamas, Mehhikos... "Rio Grande", 1950. aasta film
Põrsas

Põrsas on noor siga, kes ei ole veel kesikuealiseks saanud. Emane põrsas on emispõrsas, isane põrsas kultpõrsas. Põrsast, keda nuumatakse liha saamiseks, nimetatakse nuumpõrsaks. Piimaga toidetud põrsas on piimapõrsas.
PostEurop

PostEurop on Euroopa postioperaatorite ühendus. PostEurop loodi aastal 1993, et lihtsustada Euroopa-sisest postivahetust. Varem tegeles sellega Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverents (CEPT, akronüüm prantsuskeelsest ühendist Conférence Européenne des Administrations des Postes et des Télécommunications). PostEuropi peakorter asub Brüsselis. PostEurop annab igal aastal välja Europa postmarki, varem tegid seda Euroopa Ühenduste liikmete postitalitused ja CEPT. Eesti Post kuulub ühendusse aastast 1994. https://www.posteurop.org/
Lapimaa lään

Lapimaa lään oli 1. järgu haldusüksus (lään) Soome põhjaosas aastatel 1938–2009. Lapimaa lään piirnes idas Venemaa Murmanski oblastiga, põhjas Norra ja läänes Rootsiga. Sellest lõunasse jäi Oulu lään. Lään oli pindalalt Soome suurim, moodustades 29% riigi pindalast. Läänis oli üks maakond – Lapi maakond. Maakonnas oli 21 kohalikku omavalitsüksust, sealhulgas neli linna. Enontekiö, Inari, Kemi linn, Kemijärvi linn, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi linn, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio linn, Utsjoki, Ylitornio Lapimaa suuremad linnad olid Rovaniemi, Kemi ja Tornio. Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Läänis on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond. Lapi maakond
Piigandi järv

Piigandi järv (ka Vana-Piigandi järv) on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist 2,5 km põhjakirde pool Jõksi järvest 1 km kirdes. Piigandi järv on kirde-edela suunas piklik järv pindalaga 43,4 ha, suurimaks sügavuseks 25,3 m ja keskmine sügavus 6,2 m. Kaldad on järsud ja kõrged, samuti süveneb kaldavesi väga kiiresti. Perv on enamasti kõva ja liivane. Järve ümbritsevad metsad, niidud ja põllumaad. Soojal suvel, kui Vähkjärve viiv kraav kuivab, on järv praktiliselt umbjärv. Sisse tuleb mõni oja ja ilmselt esineb allikaid. Piigandi järv veebiportaalis eestigiid.ee
Araabia maad

Araabia maade all võib mõista nii araabiakeelseid, araablaste maid kui ka Araabia (poolsaare) maid. Araabia maad on araablaste enamusega ja araabiakeelsed maad Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias. Araablaste enamusega maad on a) Edela-Aasias: Süüria, Liibanon, Palestiina, Iraak, Jordaania, Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Bahrein, Kuveit; b) Põhja-Aafrikas: Egiptus, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Lääne-Sahara, ka Sahara-tagusesse Aafrikasse ulatuvad Mauritaania ja Sudaan. Araabia maad on Araabias, st Araabia poolsaarel asuvad maad: Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Kuveit. Araabia maade hulka kuuluvad ka Pärsia lahe saareriik Bahrein ning osaliselt ka Jordaania ja Iraak (kõrbealad nende lõunaosas). Levant Magrib Mašrik Araabia kevad
Nathalie Dechy

Nathalie Dechy (sündinud 21. veebruaril 1979) on Prantsusmaa tennisist. Seisuga 5. aprill 2008 on ta WTA edetabelis 77. kohal. Tema senise karjääri kõrgeimaks kohaks on 11 (9. jaanuar 2006). Suure slämmi turniiridest on tema parimaks saavutuseks pääsemine poolfinaali 2005. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel. Paarismängus Vera Zvonarjovaga, võitis ta 2006. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel alistades finaalis vene-sloveenia paari Dinara Safina/Katarina Srebotnik tulemusega 7:6, 7:5. Üksikmängudes on ta võitnud 1997. aastal Saksamaal toimunud ITF turniiri. Juulis 2009 lõpetas ta oma profikarjääri. Ta elab Villeneuve-d’Ascqis. Ametlik koduleht Nathalie Dechy andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
Benjamin Franklin Mudge

Benjamin Franklin Mudge (11. august 1817 – 21. november 1879) oli USA geoloog ja paleontoloog.
Rõuge jõgi

Rõuge jõgi on jõgi Võru maakonnas. Võhandu jõe parempoolne lisajõgi. Varem kandnud ka nimesid Ajo-, Aju, Aiu ehk Kaha jõgi. Jõgi saab alguse Rõuge lähedalt ja suubub Võhandu jõkke, olles 26 km pikk ja 68 km² valgalaga. Jõgi enne Liinjärve Jõgi Rõuge alevikus Jõgi Nursi külas Eesti jõgede loend
Frode Estil

Frode Estil (sündinud 31. mail 1972 Sørlis) on Norra endine murdmaasuusataja. Frode Estil debüteeris võistlustel 1987. aastal. Ta kuulub spordiklubisse Lierne Ski. Sõidab Fischeri suuskadega. 2002 Salt Lake Citys olümpiavõitja topeltjälitussõidus (10 km klassika- + 10 vabastiil) olümpiavõitja 4×10 teatesõidus hõbemedal 15 km klassikas 9. koht 50 km klassikas 2006 Torinos hõbemedal 15 + 15 km suusavahetusega sõidus 17. koht 15 km klassikas 28. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus 1999 Ramsaus 8. koht 50 km klassikasõidus 2001 Lahtis maailmameister 4×10 teatesõidus hõbemedal 30 km klassikasõidus 6. koht 15 km klassikasõidus 2003 Val di Fiemmes maailmameister 4×10 teatesõidus pronksmedal 30 km klassikas pronksmedal 15 km klassikas 12. koht topeltjälitussõidus 29. koht 50 km vabastiilis 2005 Oberstdorfis maailmameister 50 km klassikas maailmameister 4×10 teatesõidus pronksmedal topeltjälitussõidus 2007 Sapporos hõbemedal 50 km klassikasõidus 14. koht 15 km vabatehnikas 17. koht 30 km suusavahetusega sõidus Frode Estil osales karjääri jooksul kokku 119 MK-sarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele. Frode Estil on 188 cm pikk ja kaalub 84 kg. Valdab inglise ja saksa keelt. Hobideks on jahilkäik ja kalapüük. Murdmaasuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel Frode Estil FIS-i kodulehel (inglise) Foto Foto
Iskna jõgi

Iskna jõgi on jõgi Võru maakonnas, Võhandu jõe parempoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Vaskna järvest ja suubub Võhandu jõkke, olles 29 km pikk ja 86 km² valgalaga. Eesti jõgede loend
Tuuljärv

Tuuljärv (ka Tuulejärv, Suur Plaksi järv, Tuulijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Suurest Munamäest 1 km lõuna pool. Hästi nähtav Suure Munamäe vaatetornist. Tuuljärv on kirde-edelasuunas piklik väikejärv pindalaga 3,5 hektarit. Asub 257 meetrit üle merepinna, olles sellega Eesti kõige kõrgemal asuv järv. Suurim sügavus on 18 meetrit. Kaldaid ümbritseb enamjaolt kultuurmaastik, perv on madal ja soostunud. Läbivool on suhteliselt nõrk, sisse voolab Sillaniidu oja ja esineb allikaid. Välja voolab Järvepera oja, mis viib veed Vaskna järve. Tuuljärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 8. veebruaril 2015) Tuuljärve kirjeldus eestigiid.ee lehel
Oulu lään

Oulu lään oli lään (1. järgu haldusüksus) Soomes aastatel 1775–2009. Oulu läänis oli kaks maakonda: Põhja-Pohjanmaa maakond (Pohjois-Pohjanmaa) Kainuu maakond (Kainuu) Oulu läänis oli 47 valda, millest 13 olid linnad. Alavieska, Haapajärvi linn, Haapavesi linn, Hailuoto, Haikipudas, Hyrynsalmi, Ii, Kajaani linn, Kalajoki linn, Kempele, Kestilä, Kiiminki, Kuhmo linn, Kuusamo linn, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala linn, Oulainen linn, Oulu linn, Oulunsalo, Paltamo, Piippola, Pudasjärvi linn, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä, Raahe linn, Rantsila, Reisjärvi, Ristijärvi, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Taivalkoski, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Vihanti, Yli-Ii, Ylikiiminki, Ylivieska linn Rootsi kuningriigi Oulu lään (rootsi Uleåborgs län) moodustati aastal 1775. Venemaa keisririigi Soome Suurvürstiriigi Oulu läänis (vene Улеоборгская губернiя) olid Oulu, Raahe, Kemi, Tornio ja Kajaani linn ning kuus maakonda: Oulu, Kajaani, Kemi, Lappmarken, Salo ja Haapajärvi maakond. Oulu lääni alad (1795) Soome Suurvürstiriigi läänid pärast Hamina rahu (1812): Oulu lään numbriga 10 Россия. Географическое описание Российское Империи по губерниям и областям с географическими картами, Издательство: Тип. "Бережливость". Место издания: СПб. Год издания: 1913, Количество страниц: 286 с. Lk 61-80  Oulu lään – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Species sensibilis

Species sensibilis (mitmuses species sensibiles) ehk tajuspeetsies on skolastilises filosoofias puhtmeelelise tajuga seotud species intentionalis. See on tajutavalt esemelt eralduv "pilt", mis liigub läbi õhu tajuja sensorium commune'sse ning kutsub esile meelelise tajumuse. Tajuspeetsiestel on samad kvaliteedid mis tajutaval asjal. See õpetus on tekkinud Aristotelese ja Demokritose tajuteooria kombinatsioonina. Sõna species vastab siin Demokritose terminile eidōlon. species intelligibilis
Goodbye, Mr. Chips

"Goodbye, Mr. Chips" on James Hiltoni romaan, mis ilmus esmakordselt 1934. aastal. Romaani põhjal on loodud samanimeline muusikal ning seda on ka mitmel korral ekraniseeritud: Hüvasti, mr. Chips (1939) Hüvasti, mr. Chips (1969) Hüvasti, mr. Chips (1984) Hüvasti, mr. Chips (2002)
Mõõtetrafo

Mõõtetrafo on mõõtemuundur, mis transformeerib vahelduvvoolu või vahelduvpinget mõõteriistadele ja kaitseaparaatidele sobivaks. Mõõtetrafod võimaldavad viia mõõdetava voolu või pinge väärtused ühtsete nimi-sekundaarväärtuste piirkonda (voolutrafode nimi-sekundaarvool on enamasti 5 A ja pingetrafode nimi-sekundaarpinge 100 V); paigutada mõõte- ja kaitseaparaadid mõõtekohast eemale; eraldada mõõtevahendid primaarahelaist galvaaniliselt, s.t katkestada primaar- ja sekundaarahelate vahel elektriline juhtivus; see on eriti oluline ohutuse tagamiseks kõrgepingeliste primaarahelate korral. Mõõtetrafod arvutatakse ja konstrueeritakse sellisena, et nad võimalikult vähe mõjutaksid mõõdetavat ahelat. Nad võivad olla sisse ehitatud (näiteks mõnesse elektrijaotla seadmesse), kuid võivad ka olla mõõteriista osa (näiteks voolutangides). Mõõtetrafode peamised liigid on voolutrafo ja pingetrafo.  Pikemalt artiklis Voolutrafo  Pikemalt artiklis Pingetrafo Transformaator
Lõuna-Soome lään

Lõuna-Soome lään oli 1. järgu haldusüksus Soomes aastatel 1997–2009. Lõuna-Soome läänis oli kuus maakonda: Ida-Uusimaa maakond Kanta-Häme maakond Kymenlaakso maakond Lõuna-Karjala maakond Päijät-Häme maakond Uusimaa maakond Lõuna-Soome läänis oli 86 valda, millest 23 olid linnad. Anjalankoski linn, Artjärvi vald, Asikkala vald, Askola vald, Elimäki vald, Espoo linn, Forssa linn, Hamina linn, Hanko vald, Hartola vald, Hattula vald, Hauho linn, Hausjärvi vald, Heinola linn, Helsingi linn, Hollola vald, Humppila vald, Hyvinkää linn, Hämeenkoski vald, Hämeenlinna linn, Iitti vald, Imatra linn, Ingå vald, Jaala vald, Janakkala vald, Jokioineni vald, Joutseno linn, Järvenpää linn, Kalvola vald, Karjaa linn, Karjalohja vald, Karkkila linn, Kauniaineni linn, Kerava linn, Kirkkonummi vald, Kotka linn, Kouvola linn, Kuusankoski linn, Kärkölä, Lahti linn, Lammi vald, Lapinjärvi, Lappeenranta linn, Lemi, Liljendali vald, Lohja linn, Loppi vald, Loviisa linn, Luumäki vald, Miehikkälä vald, Myrskylä vald, Mäntsälä vald, Nastola vald, Nummi-Pusula vald, Nurmijärvi vald, Orimattila linn, Padasjoki, Parikkala, Pernå vald, Pohja, Pornainen, Pukkila, Pyhtää vald, Porvoo linn, Rautjärvi vald, Renko vald, Riihimäki linn, Ruokolahti vald, Ruotsinpyhtää vald, Sammatti vald, Savitaipale vald, Sibbo vald, Siuntio vald, Suomenniemi vald, Sysmä vald, Taipalsaari vald, Tammela vald, Tammisaari linn, Tuulose vald, Tuusula vald, Valkeala vald, Vantaa linn, Vihti vald, Virolahti vald, Ylämaa vald, Ypäjä vald 2009. aastal liideti kokku: Hämeenlinna linn: Hauho vald, Hämeenlinna linn, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulose vald Kouvola linn: Kouvola linn, Anjalankoski linn, Jaala vald, Kuusankoski linn, Elimäki vald ja Valkeala vald Lappeenranta linn: Lappeenranta linn ja Joutseno linn Lohja linn: Lohja linn ja Sammatti vald Raseborgi linn: Karjaa linn, Pohja vald ja Ekenäsi linn
Monaad

Monaadi (ladina keeles monas 'ühik', vanakreeka sõnast μονάς) all on filosoofias mõistetud mingit ühtset entiteeti. Täpne tähendus on olnud erinev, kuigi paljuski sarnane. Monaad esineb muu hulgas pütagoorlastel, uusplatonismis, kristlikus müstikas, kabalas ja hermetismis. Kõige tuntum on Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogias" esitatud monaadimõiste. Hiljem on monaadidest räägitud ka teistes tähendustes. Pütaagorlaste järgi saavad kõik arvud alguse monaadist. Giordano Bruno teoses "De monade, numero et figura" (1591) eristatakse kolmesuguseid monaade: Jumal, hinged ja aatomid. Monaad on ruumiliselt ja hingeliselt individueeritud taandumatu metafüüsiline alusühik.  Pikemalt artiklis Monadoloogia Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogia" (1714) on monaadid lihtsad, ilma osade ja ulatuvuseta mittemateriaalsed substantsid, millest maailm koosneb. Ka Jumal on monaad. Iga monaad on ainulaadne, hävimatu (teoreetiliselt hävitatav Jumala tahtel), dünaamiline hingesarnane (ka hinged on monaadid) entiteet, millel on tajumused ja püüdlused. Nad on omavahel Jumala poolt ettemääratud harmoonias, põhjuslik seos nende vahel puudub (ainult Jumalal on teistele monaadidele põhjuslik toime). Aistitavad asjad on nähtumused, mis põhinevad monaadide kogumitel.