laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
God Save the King

"God Save the Queen" suunab siia. Sex Pistolsi laulu kohta vaata artiklit God Save the Queen (Sex Pistolsi laul) kohta vaata artiklit God Save the Queen (täpsustus). "God Save the King" ('Jumal, hoia kuningat'; naissoost monarhi valitsemise ajal lauldav variant on "God Save the Queen" 'Jumal, hoia kuningannat') on patriootiline laul, mis on traditsiooniline, kuid ametlikult kinnitamata Suurbritannia riigihümn. Samuti on see üks kahest Uus-Meremaa riigihümnist, Kanada ja teiste Rahvaste Ühenduse maade kuninglik hümn ning Briti kuningliku perekonna kuninglik hümn. Laulu esmaettekanne oli pärimuse järgi Londonis 1745. aastal. 19. sajandi alguses sai sellest riigihümn. 1745. aasta septembris kaotas prints Charles Edward Stuart Edinburghi lähedal Prestonpansis lahingu kuningas George II armeele. Kui uudised sellest Londonisse jõudsid, korraldas Drury Lane Theatre Royali orkestri juht pärast etendust "God Save The Kingi" esitamise. Hümni sõnades varieeruvad vastavalt valitseva monarhi soole sõnad "Queen" 'kuninganna' ja "King" 'kuningas', "she" ja "he" ning "her" ja "his". Ametlikel puhkudel lauldakse ainult esimene salm, mõningatel juhtudel ka teine ja väga harva kolmas. Sõnade autor on Henry Carey (1687?–1743). Laulu tekstist on mitmeid varieeruvaid versioone, millest mõned sisaldavad täiendavaid salme. God Save the King God save our gracious King (Queen), Long live our noble King (Queen), God save our King (Queen). Send him (her) victorious, Happy and glorious, Long to reign over us, God save the King (Queen). O lord God arise, Scatter our enemies, And make them fall: Confuse their politics, Confound their knavish tricks, On you our hopes we fix, God save the King (Queen)! Thy choicest gifts in store, On him (her) be pleased to pour, Long may he (she) reign! May he (she) defend our laws, And ever give us cause, To sing with heart and voice, God save the King (Queen)! Alates 19. sajandi lõpust on keskmine salm valdavalt laulmata jäetud. Muusikavideo YouTube'is
Kurdistani Töölispartei

Kurdistani Töölispartei (ka Kurdistani Tööpartei või Kurdistani Tööliste Partei; kurdi keeles Partiya Karkerên Kurdistan; ametlik lühend PKK) on Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria territooriumil tegutsev vasakpoolne rahvuslik poliitiline liikumine, mille eesmärk on iseseisva sotsialistliku Kurdistani riigi moodustamine. Partei asutas 1978. aastal Türgist pärit kurdi rahvuslane Abdullah Öcalan. Oma eesmärkide saavutamiseks kasutab Kurdistani Töölispartei sõjalist jõudu nii riiklike struktuuride kui ka tsiviilelanikkonna vastu ning on seetõttu kuulutatud paljude riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt terroriorganisatsiooniks. Petti, Matthew (27. aprill 2023). "The Kurds Who Died for Palestine". New Lines Magazine (inglise). Vaadatud 14. detsembril 2023.
Valdur Lahtvee

Valdur Lahtvee (sündinud 19. jaanuaril 1958 Antslas) on Eesti keskkonnaspetsialist ja poliitik. Ta on lõpetanud 1981. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse insenerina. Valdur Lahtvee on töötanud üle 30 aasta keskkonnakaitsega seotud ametikohtadel nii mittetulundus-, riigi- kui ka erasektoris strateegilise planeerimise, keskkonnamõju hindamise, keskkonnaauditite, säästva tootmise ja tarbimise, keskkonnajuhtimise süsteemide rakendamise alal ning keskkonnahariduse ja -teadlikkuse arendamise heaks, sh Eesti Energia keskkonnajuhina ja Säästva Eesti Instituudi direktorina. 2017. aastast töötab Läänemeremaade Nõukogu alalises sekretariaadis poliitikanõunikuna. On MTÜ Eesti Rooma Klubi liige. Valdur Lahtvee oli erakonna Eesti Rohelised liige. Kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. Roheliste taastulekul poliitikasse oli Rohelise erakonna algatusgrupi (REAG) juhatuse liige. Ta on olnud Erakonna Eestimaa Rohelised eestkõneleja. Lahtvee kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, sai 475 häält ning osutus valituks. XI Riigikogu koosseisus oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni esimees ja Riigikogu väliskomisjoni liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 457 häält ega osutunud valituks. 2004 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2007 – Hispaania Teeneteordeni nummerdatud komandöririst Riigikogu valimine. 5. märts 1995. Vabariigi valimiskomisjoni koduleht. (Kasutatud 14. aprillil 2010.) "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 125 Tutvustus SEI lehel Tutvustus Euroopa Rohelise Partei lehel Tutvustus Läänemeremaade Nõukogu sekretariaadi lehel Publikatsioonid Eesti Teadusinfosüsteemi lehel Meediakaja
Paul Saar

Paul Saar on mitme tuntud isiku nimi: Paul Saar, eesti kunstnik ja kunstipedagoog (1946–2007) Paul Saar, eesti arst (1917–2005) Paul Saar, eesti vaimulik (1919–2010) Paul Saar (1910–1988)
Küprose nael

Küprose nael (ametlik tähis CYP) oli Küprose Vabariigi ametlik rahaühik. See võeti kasutusele juba Suurbritannia koloniaalvõimu perioodil 1879. aastal ja võrdus kuni Küprose iseseisvumiseni aastal 1960 väärtuselt Suurbritannia naelsterlingiga. Alates 1. jaanuarist 2008 kehtib Küprose Vabariigis ametliku rahaühikuna euro. Küprose naelad vahetatakse eurodeks ümber fikseeritud kursiga 1 EUR = 0,585274 CYP.
Tekstiredaktor

Tekstiredaktor ehk tekstitoimeti on arvutiprogramm, mille abil kirjutatakse ja redigeeritakse ainult lihtteksti sisaldavaid faile. Lihttekst koosneb ühe kooditabeli märkidest. Levinumad ladina kirjal põhinevad kooditabelid on 7-bitine ASCII, 8-bitised Latin ning ühte kuni nelja baiti kasutav UTF-8 kooditabel. Tekstifaili ainsad vorminduselemendid on tühik, reavahetus ja tabulaator. Tekstiredaktoriga pole võimalik rakendada tekstile graafilisi efekte, näiteks allajoonimist, taustavärvi ja märkide erinevat paiknemiskõrgust tekstireal (ala- ja ülaindeksid), muuta teksti suunda ega kasutada pilte või graafikat. See eristab tekstiredaktorit ka tekstitöötlusprogrammist. Tekstiredaktorid võivad sõltuvalt funktsionaalsusest pakkuda teksti automaatset taandamist, mitut akent sama faili jaoks, mitme faili akent või vahekaarti samas programmis ning sisutöötlust. Need võivad töö ajal näidata programmeerimiskeelte süntaksi esiletoomist teistsuguse fondi või värviga, mida faili salvestamisel vormindamiskoodidena ei lisata. Tekstiredaktoriga töötlemiseks sobivad failid on tavaliselt laiendiga .txt. Tekstisisu on suurel arvul failitüüpidel, mis on seotud Internetis esitlemisega (.html, .xml, .html jpt) ja programmeerimisega (.js, .php, .pl jne). On teisigi tekstiredaktoriga redigeeritavaid failitüüpe, näiteks BAT-, INI- või CONF-failid, millest üks on käivitatav ja viimased kaks konfiguratsioonifailid. Tekstiredaktoriga saab töödelda mistahes faile, kuid sobimatu faili töötlemisel on oht fail rikkuda, misjärel pole see fail enam ettenähtud vahenditega sihtotstarbeliselt loetav või kasutatav. UNIXi-laadsetes operatsioonisüsteemides saab terminaliaknas vaadata faili tüüpi käsuga file – # file tekst.txt tekst.txt: UTF-8 Unicode English text Tekstiredaktorid on tihti kaasas juba operatsioonisüsteemi või tarkvaraarenduspakettidega. Bluefish Emacs (XEmacs) GEdit Joe Kate Kedit GNU nano Windows Notepad Notepad++ Pico Scribes SimpleText TextEdit VEDIT vi (Vim) Tekstitöötlusprogramm TXT-failivorming Tekstiredaktor vallaste.ee e-teatmik.
Tekstitöötlus

Tekstitöötlus (ingliskeelne termin word processing) on andmetöötluse operatsioonid tekstiga, näiteks teksti sisestus, redigeerimine, sortimine, liitmine, otsing, salvestus, kuvamine või printimine. (Digitaal)dokument tekstitöötluse mõistes on nimega struktureeritud tekstiüksus, mis võib sisaldada pilte ning mida saab eraldi üksusena salvestada, redigeerida, otsida ja süsteemide või kasutajate vahel vahetada. Digitaaldokumendid salvestatakse andmekandjatele failidena, mis vastavad teatud failivormingule, näiteks OpenDocumenti või PDF-failivormingule. Tekstiredaktor Tekstitöötlustarkvara Kontoritarkvara OpenDocument Portable Document Format Avatud dokumendivormingud EVS-ISO/IEC 2382-23:1998 Infotehnoloogia. Sõnastik. Osa 23: Tekstitöötlus ISO/IEC 2382-23 (Infotehnoloogia. Sõnastik. Osa 23: Tekstitöötlus) Tekstitöötlus Informaatika materjale põhikoolile Tekstitöötlusprogramm MS Word 2016
Du gamla, Du fria

Du gamla, Du fria on Rootsi Kuningriigi hümn. Sõnad on kirjutanud Richard Dybeck 1844. aastal. Hümnina on kasutusel vaid kaks esimest salmi. Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord Du tysta, Du glädjerika sköna! Jag hälsar Dig, vänaste land uppå jord, /: Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna.:/ Du tronar på minnen från fornstora dar, då ärat Ditt namn flög över jorden. Jag vet att Du är och Du blir vad du var. /: Ja, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/ Jag städs vill dig tjäna mitt älskade land, din trohet till döden vill jag svära. Din rätt, skall jag värna, med håg och med hand, /:din fana, högt den bragderika bära.:/ Med Gud skall jag kämpa, för hem och för härd, för Sverige, den kära fosterjorden. Jag byter Dig ej, mot allt i en värld /: Nej, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/ Sa vana, vaba ja mõõtmatu Põhjamaa oma sõnatus ja karges ilus! Ma tervitan Sind, kauneim paik maa peal, tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid! Tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid! Sind mäletatakse juba muistsetest aegadest, kui Sinu auline nimi sai teatavaks üle kogu maailma. Ma tean, et Sa oled ja jääd selleks, kes olid. Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal! Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal! (A. Mutso tõlge; redigeeritud) https://web.archive.org/web/20090421105435/http://www.hot.ee/galina011/tekstid/Pohjamaade%20muusikud.htm Põhjamaade muusikud
James Prescott Joule

James Prescott Joule (24. detsember 1818 Salford, Lancashire – 11. oktoober 1889 Sale, Cheshire) oli inglise füüsik ja õllepruulija. Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi liige.  Joule uuris soojuse käitumist ja avastas seose mehaanilise töö ja soojuse vahel. Seose tulemusena sõnastas energia jäävuse seaduse, millest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele. Uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse. Joule’i järgi on nimetatud energiaühik džaul, mis on SI-süsteemi põhiühik. Ta töötas lord Kelviniga, et arendada absoluutne skaala temperatuuri mõõtmise jaoks, mis hiljem nimetati Kelvini skaalaks. Joule uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse, mis nimetati Joule'i-Lenzi seaduseks. Peaaegu kõik elektrisoojendusseadmed töötavad Joule'i-Lenzi seaduse põhimõttel. Sama valemi järgi leitakse ka soojuskadusid elektriülekandeliinides. Algusaastatel James Prescott Joule’i isa Benjamin Joule (1784–1858) oli jõukas õllepruulija. James Prescotti abikaasa Alice Prescott oli sündinud New Bailey tänaval Salfordis. Noort Joule’i õpetas kuulus teadlane John Dalton. Teda mõjutasid tugevalt keemik William Henry ning Manchesteri insenerid Peter Ewart ja Eaton Hodgkinson. Ta oli lummatud elektrist ning tema ja ta vend eksperimenteerisid elektriga, andes elektrilööke üksteisele ja koduabilistele. Saanud täiskasvanuks, hakkas Joule õlletehast juhtima. Teadusega tegeles ainult hobi korras. 1840. hakkas ta uurima võimalust asendada õlletehase aurumasinad äsja leiutatud elektrimootoriga. Tema esimesed teadustööd elektri teemal olid abiks William Sturgeonile “Annals of Electricity” koostamisel. Joule’i ärimehe vaim ja teaduslik uudishimu motiveerisid teda uurima, milline masin on efektiivsem. Ta avastas Joule’i esimese seaduse 1841. aastal, millest selgus, et elektrivoolu töö arvel juhis eraldunud soojushulk on võrdeline voolutugevuse ruuduga, juhi takistusega ja ajaga. Ta jätkas oma tööga ja jõudis tulemuseni, et aurumasinas 450 grammi söe põletamine oli ökonoomsem kui sama suure hulga tsingi kasutamine elektrimootoris. Joule selgitas välja energia jäävuse seaduse ehk energia ei kao kuhugi, vaid muundub ühest energialiigist teise. See oli otseses vastuolus Antoine Lavoisier' teooriaga. Lavoisier oli väga austatud füüsik ja Joule’i ees oli raske tee, sest tema teooria vastased tõid välja asjaolu, et Joule töötas väljaspool ülikoole.
Darwini mägi

Darwini mägi on Tulemaa kõrgeim tipp, mille kõrgus on 2488 meetrit. Mägi asub Darwini mägedes.
Liis Lusmägi

Anne-Liis Lusmägi (sündinud 16. veebruaril 1981) on eesti ajakirjanik. Lusmägi sai keskhariduse Noarootsi Gümnaasiumis (1999) ja lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii erialal (2003, kursust juhendas Härmo Saarm). 2019. aastal lõpetas ta Tallinna Majanduskooli sotsiaalmeedia erialal. Juba TPÜ õpingute ajal 2002. aastal läks Lusmägi tööle Eesti Raadiosse, kus tegi saateid Vikerraadios ja Klassikaraadios. Hiljem töötas raadios Elmar ja seejärel raadios 3. Praegu töötab raadios Star FM. 2006. aastal, töötades põhikohaga Postimehes, juhtis ta koos Andri Maimetsaga TV3 suvesaadet "Suveõhtu Pärnus". 2007. aastal juhtis Lusmägi koos Toomas Luhatsiga lühikest aega Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon". Pärast lapsepuhkust asus ta tööle telekanalis TV3. 2012. aasta suvel oli ta koos Pille Mineviga sarisaate "Mina elan siin" juht. Lusmägi on olnud ka TV3 "Seitsmeste uudiste" ilmateadustaja ning 2020. aastast TV3 uudistesaate "TV3 Duubel" naissaatejuht. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 431
Siirius

Siirius (α Canis Majoris, α CMa, Suure Peni alfa, Orjatäht) on kõige suurema näiva heledusega täht tähistaevas. Eestis on Siirius nähtav madalal talvetaevas. Tema ekvaatorilised koordinaadid on α=06h45m08.9s ning δ=-16o42'58,0". Siiriuse spektriklass on A1V. Siirius näiv tähesuurus on -1m,47, nii heledalt paistab ta põhiliselt seetõttu, et on meile ka üks lähemaid tähti, asudes 8,6 valgusaasta e. 2,64 parseki kaugusel. Tegelikult on meile ühe tähena paistev täht kaksiktähe heledam komponent Siirius A. Palju väiksema näiva heledusega (8m,44) kaaslase avastas Alvan Graham Clark 1862. aastal, ligi kakskümmend aastat peale Friedrich Wilhelm Besseli ennustust. Kaaslane sai nimeks Siirius B. 1915. aastal määrati kaaslase mass ning massi ning heleduse põhjal ka tähe raadius. See viis järeldusele, et tegu on valge kääbusega, teisega selleks ajaks avastatutest. Tänapäeval on Siiriuse komponentide massid määratud järgmiselt: Siirius A 2,02 Päikese massi ning Siirius B 0,978 Päikese massi. Raadiused vastavalt 1,711 ja 0,0084 Päikese raadiust ning temperatuurid 9940 K ja 25200 K. Kaksiktähe tiirlemisperiood on 50,09 aastat. Simbad:Sirius
Arnsberg

Arnsberg on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Hochsauerlandi kreisis, Arnsbergi ringkonna halduskeskus. Asub Ruhri orus. Linna haldusalal suubuvad Röhr ja Möhne Ruhri. Linn jaguneb 15 linnaosaks. Arnsbergi on esmamainitud 789. aastal. 11. sajandil tekkis Werli krahvi Arnsbergi asumisega Arnsbergi krahvkond. 1368. aastal müüs viimane Arnsbergi krahv Gottfried IV krahvkonna Kölni kuurvürstile. 14. sajandil oli Arnsberg Vestfaali hertsogiriigi pealinn. Arnsberg kuulus ka Hansa Liitu. 1643. aastal rajati linna kloostrikool Gymnasium Laurentianum, mis munitsipaalkoolina tegutseb tänini. 1816 liideti Arnsberg Preisimaaga. Teise maailmasõja ajal pommitas linna Briti lennuvägi eesmärgiga purustada seal asunud raudteesild. See õnnestus 19. märtsil 1945 Grand Slami pommiga. Linna tuntuimaks hooneks on Püha Jüri kabel koos kellatorniga. Arnsbergi lossist on säilinud varemed. Praegustes piirides loodi linn 1975. aasta kommunaalreformiga, kui 12 valda ja Neheim-Hüsteni linn liideti Arnsbergi linnaga. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Arnsbergi koduleht
Donskoi

Donskoi on linn Venemaal Tula oblastis. Asub Tulast 65 km kagus Doni ülemjooksul, Novomoskovskist vahetult lõunas. Tekkinud 19. sajandi lõpus pruunsöeleiukoha juurde, 1939 sai linnaõigused. 2005. aastal liideti Donskoiga Severo-Zadonski linn ja 6 alevit. Donskoi koduleht
Sirius

Sirius Siirius on põhjataeva heledaim täht, tegelikult on Siirius kaksiktäht. äri Sirius (satelliit) on sidesatelliit, mida opereerib SES Sirius. SES Sirius (endise nimega Nordic Satellite AB) on Skandinaavia satelliidioperaatorfirma. muusika Sirius (album) on iiri folkgrupi Clannad album. isikud R. U. Sirius (sündinud 1955) on USA kirjanik, muusik ja poliitik. Sirius Black on Harry Potteri romaanisarja tegelane.
Porditav dokumendivorming

Portable Document Format ehk PDF on PostScriptil põhinev arvuti riist- ja tarkvaraplatvormist sõltumatu elektrooniliste dokumentide vorming. PDF-faile kasutatakse eeskätt virtuaalse paberina, trükiettevalmistuses ja dokumentide arhiveerimiseks. PDF on kinnitatud rahvusvahelise ISO standardiga ISO 32000-1. Lisaks sellele määratleb rahvusvaheline standard PDF/X ISO 15930 trükiettevalmistuseks sobilikku PDF-faili, rahvusvaheline standard PDF/A ISO 19005 sätestab nõuded dokumentide arhiveerimiseks. PDF-fail võib sisaldada teksti ja graafikaelemente, millele on võimalik lisada hüperlinke, järjehoidjaid, märkusi, vormivälju ja muid interaktiivseid elemente; võib sisaldada fonte; toetab pakkimisstandardeid JPEG, CCITT, ZIP ja LZW; säilitab dokumendi kujunduse nii ekraanil kui ka väljatrükil. PostScript Avatud dokumendivormingud Dokument Tekstitöötlus Document management -- Portable document format -- Part 1: PDF 1.7 Graphic technology -- Prepress digital data exchange -- Use of PDF (PDF/X) ISO 15930 Electronic document file format for long-term preservation (PDF/A) ISO 19005-1:2005
Tabelarvutus

Tabelarvutus on arvutuste tegemine tabelarvutusprogrammiga, mis kuvab ridade ja veergudena paiknevate lahtritega tabeli, mille ühe lahtri sisu muutmine võib põhjustada ühe või enama lahtri ümberarvutuse kasutaja määratletud lahtritevaheliste seoste, nt valemite, põhjal. COBOL Kontoritarkvara OpenDocument VisiCalc (Daniel Bricklin, Bob Frankston) Lotus 1-2-3 LibreOffice Calc Dan Bricklin: The idea for the electronic spreadsheet "Dan Bricklin's Special Short Paper for the Harvard Business School Advertising Course", s.h TRS-80 reklaamid hindadega, s.t Tandy mudel mida müüdi RadioShack poodides. Prentice-Hall: Bob Grauer: Use Excel to Compute COBOL Results
Koordi mõis

Koordi mõis (saksa keeles Kirrisaar) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonnas Paide linna. Koordi mõisat on esmamainitud 1485. aastal, mil see kuulus Bartholomäos Gohrile. Tema järeltulijaile kuulus mõis kuni 1615. aastani, mil mõis läks Buddenbrockide omandusse. Pärast Buddenbrocke kuulus mõis Rosencrantzidele. 1778. aastal ostis mõisa Reinhold von Rosen, kellele kuulus ka Huuksi mõis. Reinhold von Rosen lasi 18. sajandi lõpul rajada Koordi mõisakompleksi. 1850. aastal ostis mõisa Christoph von Brevern, kellele kuulusid ka Vao, Väike-Kareda ja Köisi mõis. 1902. aastal müüdi mõis Roosna-Alliku mõisnikule Georg von Stackelbergile. Mõisa peahoone on ühekorruseline varaklassitsistlik kivihoone, mille esifassaadile lisati 19. sajandil kinnine puitveranda. Pärast võõrandamist asus hoones Purdi metskonna keskus. Aastast 2004 on mõisahoone eravalduses, ja see on restaureeritud. Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid. Koordi mõisa kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 0,9 km lõunasse. Eesti mõisate loend Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Koordi mõisast Eesti mõisaportaalis
Hypnos

Hypnos (kreeka keeles 'uni') on vanakreeka mütoloogias unejumal, Nyxi (Öö) ja Erebose poeg, Thanatose (Surma) kaksikvend. Hypnos elas koos oma vennaga allmaailmas. Hypnose poeg on Morpheus. Ta andis Endymionile võime magada avatud silmadega, et see saaks näha oma armastatut kuujumalanna Selenet. Hypnost kujutatakse tavaliselt alasti noore mehena, kellel on tiivad meelekohtadel, või siis vanema habemega mehena, kellel kasvavad tiivad välja õlgadest.
Põhjaka mõis

Põhjaka mõis (saksa keeles Pochjak) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Põhjaka eraldati Koordi mõisast 1811. aastal ning selle esimeseks omanikuks oli Paul Gotthard von Dücker. 1816. aastal ostis mõisa krahv Carl Gustav Mellin, kes lasi ehitada ka mõisale uue klassitsistliku peahoone, mis valmis 1820. Mellin pantis mõisa 1827 ja müüs selle lõpuks edasi 1828. 1828. aastal ostis mõisa Järvamaa maakonnaarst Christoph Heinrich Rinne; pärast tema surma 1864 jäi mõis ühele Rinne poegadest (meditsiinidoktor Carl(os) Richard Max Rinne 1816-1884). 1858 oli Põhjaka mõisa hingeloendis 71 inimest, kõik eesti soost talupojad, 31 meeshinge ja 40 naishinge. 1884 ostis mõisa Palu mõisnik Constantin Johan Nikolai von Stackelberg (1836-1909). Stackelbergidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni, viimaseks omanikuks pärast Constantini surma oli tema poeg Leo Bar. von Stackelberg (1864-1919, advokaat Järvamaal). Varaklassitsistlik peahoone valmis 1820. aastal. Ühekorruselise, kelpkatusega kivihoone muudab omapäraseks see, et peauks ei asu mitte esi-, vaid otsaküljel. 2. juunil 2010 avati Hannes Tamjärvele kuuluvas mõisas restoran. Kolm kokka (Joel Kannimäe, Ott Tomik, Märt Metsallik) korrastasid mõisa oma käte ja sõprade abiga. Esimeses etapis korrastati mõisa peahoone siseviimistlus, paigaldati vajaminevad kommunikatsioonid, hangiti puuduvad aknad ja uus peauks. Põhjaka mõisa toidukoha ideeks on pakkuda külastajatele hooajalist, värsket eestimaist toitu. Mõisa kõrvalhoonetest on säilinud vaid uusgooti stiilis vesiveski. Eesti mõisate loend "Blogipostitus". https://www.geni.com/people/Leo-Bar-von-Stackelberg/6000000015541091374?through=6000000015540711481 Hannes Tamjärv kinkis mõisa ära[alaline kõdulink] – Publik.ee, 10. august 2010 Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Põhjaka mõisast Eesti mõisaportaalis Põhjaka kokad Põhjaka mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Sargvere mõis

Sargvere mõis (saksa keeles Sarkfer) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas. Sargvere mõis asutati 1722. aastal, mil see eraldati Esna mõisast. Mõisa esimene omanik oli tollase Esna mõisniku Otto Magnus von Esseni tütar Christine Hedwig, kes oli abielus Kirna mõisniku Hans Heinrich von Ferseniga. Sargvere mõisa ajaloo muudab huvitavaks see, et mõisa pärandati edasi vaid naisliinis. Christine Hedwig von Esseni ja Hans Heinrich von Ferseni tütar Louise Magdalena oli abielus kaks korda: esmalt Karl Johann von Delwigiga ja siis Erich Helmich von Kaulbarsiga. Teisest abielust sündinud Christina Louise von Kaulbars abiellus Heinrich Magnus von Buddenbrockiga ja nende tütar Anna Auguste Louise von Buddenbrock omakorda Friedrich von Kurselliga (1760–1806), viies mõisa kaasavarana von Kursellide suguvõsa omandisse. 1827. aastast rentisid mõisat järgemööda Schillingid, Riesenkampffid ja Stackelbergid. Mõisa viimseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Emmeline von Stackelberg. Mõisa barokkstiilis peahoone ehitati 1760. aastatel, mil mõis kuulus Erich Helmich von Kaulbarsile. Kahekorruselises kivihoones on säilinud ka rokokoostiilis stukklagesid. Hoone ees oli suur auväljak ja seda ümbritses segastiilis park. Pargis kasvas Eesti jämedaim harilik saar. Pärast võõrandamist tegutses mõisahoones kool. Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Sargvere 8-klassiline kool. Hiljem on seal asunud raamatukogu ja Sargvere mõisa muuseum. Alates aastast 2021 on mõis eraomandis. Mõisa peahoone 2014. aastal Kunagise Sargvere mõisa tööriistakuur 2011. aasta suvel Sargvere mõisa pargi piirdemüür Mõisa park kevadel 2014. Kõrge puu pildi keskel on Sargvere saar Eesti mõisate loend Villu Anvelt, "Sargvere pargi saared". Eesti Loodus 2007 Nr 3 Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005 Sargvere mõisast Eesti mõisaportaalis Sargvere mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis