laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sundbybergi vald

Sundbybergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See piirneb Stockholmi ja Solna vallaga ning on pindalalt Rootsi väikseim vald. Sundbyberg eraldati halduslikult 1888. aastal Bromma vallast alevina. 1928. aastal nimetati Sundbyberg linnaks. Vallas asub Lötsjöni järv ja Marabou park. Sundbybergi läbivad Stockholmi bussiliinid ja metroo. Centrala Sundbyberg Duvbo Hallonbergen Kymlinge Lilla Alby Lilla Ursvik Rissne Stora Ursvik Storskogen Ör Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Poolkera

Poolkera on elementaargeomeetrias keha, mis on piiratud poolsfääri ja ringiga.
Sollentuna (asula)

Sollentuna on endine asula Rootsis praeguses Stockholmi lääni Sollentuna vallas. Praegu on ta Stockholmi asulaga kokku kasvanud.
Läänepoolkera

Läänepoolkera on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast lääne pool asuv osa Maast. Mandritest asuvad täielikult läänepoolkeral Põhja- ja Lõuna-Ameerika, osaliselt Antarktis, Aafrika ja Euraasia (peaaegu kogu Euraasia manner asub idapoolkeral, aga kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punktid asuvad läänepoolkeral). Läänepoolkeral asub ka suurem osa Okeaaniast.
Idapoolkera

Idapoolkera on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast ida pool asuv osa Maast. Mandritest asub täielikult idapoolkeral Austraalia ja peaaegu kogu Euraasia (ainult kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punkt asuvad läänepoolkeral), osaliselt Antarktis ja Aafrika.
Otepää kirik

Otepää Maarja kirik on kirik Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl. EELK (Eesti Evangeelne Luterlik Kirik) Otepää viib jumalateenistusi läbi kahes kohas: Otepää Maarja kirikus ja Otepää talvekirikus. Kogudusele kuulub ka kirikumõis, kus asub Eesti lipu muuseum. Kiriku eelkäijaks peetakse 1638. aastal samas kohas asunud Miikaeli kirikut. Varasemad andmed kiriku kohta puuduvad. 1860. aastal valmis praeguse kiriku vanem osa – läänetorn ja läänesein. Aastatel 1889–1890 valmis pikihoone. Hoone projekteeris arhitekt Reinhold Guleke. Otepää kirikus on säilinud orelimeistri Ernst Carl Kessleri 12 registriga orel. Kiriku altaril asub altarimaal "Kolgata" (1880), mille autor on A. Sprengel. Kiriku lähedal asub Otepää linnamägi. Kirik on kantud Kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Vaade põhjast Vaade lõunast Sinimustvalge lipu mälestustahvel vasemal pool peaust Sinimustvalge lipu mälestustahvel paremal pool peaust Vaade altari suunas Altar Lagi Altarimaal Kantsel Vaade peaukse suunas Altar Vaade altarile Detailid Vaade küljelt Detailid "Otepää kirik", Wilhelm Siegfried Stavenhageni gravüür, 1866 "Otepää kirik", Konrad Mägi, 1918–1920, õli "Otepää maastik", Konrad Mägi, 1918–1920, üli Otepää Maarja kogudus Otepää talvekirik Jakob Hurda bareljeef "Otepää Maarja Kirik". Ernst Carl Kessleri oreleil on laitmatu kõla, Sakala, 24. juuli 2004 "Altarimaal "Kolgata"". Kultuurimälestiste riiklik register: Otepää kirik Otepää kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Otepää kiriku ajalugu EELK Valga praostkond
180° meridiaan

180° meridiaan on meridiaan, mis paikneb teisel pool algmeridiaani ning on ühtlasi selle jätk. Need meridiaanid koos jagavad Maa kaheks poolkeraks. 180° meridiaanist lääne poole jääb idapoolkera ja ida poole jääb läänepoolkera. 180° meridiaan läbib Euraasia idaosa, Vaikset ookeani ja Antarktist. Piki 180° meridiaani läheb kuupäevaraja, aga kohati kulgeb see mitte mööda meridiaani, vaid mööda riigipiire .
Printsess Désirée

Printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness (Désirée Elisabeth Sibylla) (sündinud 2. juunil 1938 Rootsis Haga lossis). Ta on prints Gustav Adolfi ja printsess Sibylla kolmas laps ning Gustav VI Adolfi lapselaps. Printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöld kihlusid 18. detsembril 1963. Pulmad toimusid 5. juunil 1964 Stockholmis ja printsess kaotas tiitli Kuninglik Kõrgus. Paruness ja parun elavad Silfverschiöldi perekonna lossis Kobergis. Parun Carl Silfverschiöld (22. märts 1965) Paruness Christina Louise Silfverschiöld (29. september 1966) Paruness Hélène Silfverschiöld (20. september 1968) Paruness ja parun püüavad vältida avalikkuse tähelepanu, kuid mõne korra aastas täidavad nad Rootsi kuningliku perekonna heaks ametlikke kohustusi. Nad osalevad kuningapaari korraldatud ametlikel lõunasöökidel ja mõnikord ka riigivisiitide lõunasöökidel. Printsess Désirée on kroonprintsess Victoria ristiema.
Linnastu

Linnastu ehk aglomeratsioon (ld agglomerāre 'lisama, liitma') ehk konurbatsioon on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad tihedad majandussuhted ning elanike tööalased, majapidamisega seotud ja kultuurilised sidemed. Linnastu on kõige arenenud ja keeruline asulate paiknemise vorm, mis tekib peamiselt suurlinnade ümber. Need linnad saavad linnastu tuumaks. Linnastud tekivad ka tihedalt asustatud tööstuspiirkondades (nt kivisöebasseinides). Sel juhul tekivad paljutuumalised linnastud. Linnastule on iseloomulikud massilised töö-, õppe-, majapidamis-, kultuurilised ja puhkemajanduslikud pendelränded. Tallinna linnastu koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.[viide?] Seisuga 1. jaanuar 2022 on maailma suurimad linnastud järgmised: Allikas: www.citypopulation.de 1 sh Dongguan, Foshan, Huizhou, Jiangmen, Shenzhen, Zhongshan 2 sh Chiba, Kawasaki, Maebashi, Sagamihara, Saitama, Utsunomiya, Yokohama 3 sh Changshu, Changzhou, Suzhou, Wuxi 4 sh Faridabad, Ghaziabad, Gurgaon 5 sh Bekasi, Bogor, Depok, Tangerang, Tangerang Selatan 6 sh Kalookan, Quezon City 7 sh Bhiwandi, Kalyan, Thane, Ulhasnagar, Vasai-Virar 8 sh Bucheon, Goyang, Incheon, Seongnam, Suweon 9 sh Nezahualcyotl, Ecatepec, Naucalpan 10 sh Bridgeport, Newark, New Haven 11 sh Guarulhos 12 sh Giza, Shubrā al-Khaymah 13 sh Himeji, Kōbe, Kyōto, Sakai 14 sh Anaheim, Riverside Allikad: [1] ja [2].
Carl Silfverschiöld

Parun Carl Silfverschiöld (Carl Otto Edmund) (sündinud 22. märtsil 1965 Göteborgis Rootsis) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi esimene laps. Ta on 15. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 200. kohal. 18. juunil 2005 abiellus Carl Silfverschiöld Maria Fredriksoniga Falsterbos Rootsis ning laulatus peeti kohalikus golfiklubis. Maria Fredriksonil on varasemast kooselust kaks poega: Peder (sündinud 1994) ja Niels (sündinud 1997). Paari ühine laps on paruness Anna Margareta Sibylla Désirée Silfverschiöld (sündinud 13. detsembril 2006).
Asula

Asula on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:  Pikemalt artiklis Eesti asulad Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt: Küla – hajaasustusega asula või üldjuhul vähem kui 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula. Alevik – üldjuhul vähemalt 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula (loeti varem ka poollinnaliseks ja ka maa-asulaks, 1996. aastast linnaline asula). Alev ja linn asustusüksusena – üldjuhul vähemalt 1000 alalise elanikuga tiheasustusega asula. Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. territoriaalüksused: linnaosa, asum, allasum, kvartal haldusüksus asundus talu tiheasustusega asula Väike Entsüklopeedia, Tallinn: Kirjastus OÜ Loodus, 1938, lk 99 "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord". Riigi Teataja I 2004, 82, 550. Tallinn: Riigikantselei. Redaktsioon 1.01.2018. Vaadatud 30.07.2018.
Suurlinn

Suurlinn (samuti metropol; teistes keeltes ka metropolis) on kõige suuremate linnade kategooriasse kuuluv linn. See on riigi või mingi suurema piirkonna majanduslik, poliitiline ja kultuuriline keskus. Minimaalse kriteeriumi järgi elab suurlinnas vähemalt 100 000 inimest, alternatiivsete kriteeriumide järgi üle 200 000, 500 000 või 1 000 000 inimese. Kui Eestis määratleda metropolina linn, milles elab üle 100 000 inimese, oleks Eesti linnadest metropolid Tallinn (alates 1918. aastast) ja lühidalt ka Tartu (1977–2005). Seotud mõiste on maailmalinn, millega tähistatakse ülemaailmse majandusvõrgu põhisõlmedeks olevaid linnasid. Üle 10 miljoni elanikuga suurlinnasid nimetatakse ka megalinnadeks. 1950. aastal olid ainukesed megalinnad New York-Newark linnastu ja Tōkyō. Aastaks 1995 oli selliste linnade arv tõusnud 14-ni ja aasta 2020 seisuga on neid 34. Suurimad linnad 2020. aasta seisuga koos linnastus elavate inimeste arvuga: Tōkyō 37,39 miljonit Delhi 30,29 miljonit Shanghai 27,05 miljonit São Paulo 22,04 miljonit México 21,78 miljonit Dhaka 21 miljonit Kairo 20,9 miljonit Peking 20,46 miljonit Mumbai 20,41 miljonit Ōsaka 19,16 miljonit New York-Newark 18,8 miljonit Karachi 16,09 miljonit Chongqing 15,87 miljonit İstanbul 15,19 miljonit Buenos Aires 15,15 miljonit Kolkata (Calcutta) 14,85 miljonit Lagos 14,36 miljonit Kinshasa 14,34 miljonit Manila 13,92 miljonit Tianjin 13,58 miljonit Rio de Janeiro 13,45 miljonit Guangzhou 13,3 miljonit Lahore 12,64 miljonit Moskva 12,53 miljonit Los Angeles-Long Beach-Santa Ana 12,44 miljonit Shenzhen 12,35 miljonit Bengaluru 12,32 miljonit Pariis 11,01 miljonit Bogotá 10,97 miljonit Chennai (Madras) 10,97 miljonit Jakarta 10,77 miljonit Lima 10,71 miljonit Bangkok 10,53 miljonit Hyderabad 10 miljonit Maailmalinn Miljonilinn Megacity designingbuildings.co.uk (vaadatud 13. juulil 2022)
Downtown Studios

Downtown Studios (ärinimi Downtown OÜ) on muusikasalvestuse, audioproduktsiooni, videoproduktsiooni ja reklaamiteenuseid osutav ettevõte. Ettevõtte artistide seas on olnud Smilers, Tanel Padar, Soul Militia, Koit Toome, Ines, Maarja jt. Ettevõtte klientide seas on olnud Universal Music, Eesti Artistide Agentuur, Records 2000, TopTen, Hitivabrik, Bulldozer Records, Eesti Televisioon, Kanal 2, A Film jt. Ettevõtte Downtown Studios koduleht
Printsess Christina

Printsess Christina võib viidata mitmele inimesele: Christina, Taani printsess Printsess Christina, proua Magnuson, Rootsi printsess Christina, Madalmaade printsess Christina (täpsustus)
Christina Louise Silfverschiöld

Paruness Christina Louise Silfverschiöld (Christina Louise Ewa Madeleine) (sündinud 28. septembril 1966, Göteborg, Rootsi) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi teine laps. Christina Louise on abielus parun Hans Louis Gerard de Geer af Finspång'iga (sündinud 1963, Stockholm). Lapsed: Paruness Estelle Louise Desiree de Geer af Finspång (sündinud 14. septembril 2000) Parun Ian Carl Gerard de Geer af Finspång (sündinud 20. veebruaril 2002) Parun Fred Louis Gerard de Geer af Finspång (sündinud 16. septembril 2004)
Hélène Silfverschiöld

Paruness Hélène Silfverschiöld (Hélène Ingeborg Sibylla) (sündinud 20. septembril 1968 Göteborgis Rootsis) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi kolmas laps (sh teine tütar).
Heinz Fischer

Heinz Fischer (sündinud 9. oktoobril 1938 Grazis Steiermargis) oli Austria liidupresident aastatel 2004–2016. Heinz Fischer lõpetas Viini ülikooli 1961 juristina doktorikraadiga. Ta tegi paralleelselt karjääri nii poliitikas kui ka teaduses, saades Innsbrucki ülikoolis 1993 politoloogiaprofessoriks. Fischer oli Austria parlamendi liige alates 1971, sealjuures parlamendi juhatuses 1990–2004. Aastatel 1975 sai ta parlamendifraktsiooni esimeheks. Aastatel 1983–1987 oli ta Fred Sinowatzi valitsuses teadusminister. Ta valiti liidupresidendiks 25. aprillil 2004 opositsioonilise Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaadina 52,4% häältega. Ta edestas ainsat vastaskandidaati välisminister Benita Ferrero-Waldnerit Austria Rahvaparteist. Valimistel osales 71% kodanikest. Fischer andis ametivande 8. juulil 2004. Eelmine president Thomas Klestil oli 6. juulil surnud. Mitme avaliku arvamuse uuringu kohaselt on Fischer Austria kõige usaldusväärsem poliitik. Heinz Fischer on alates 1968 abielus Margit Fischeriga. Neil on 2 täiskasvanud last. Fischer peab end agnostikuks. Fischeri hobiks on mägironimine. Ta on aastaid olnud Austria loodusesõprade seltsi esimees. Austria liidupresidendi ametlik veebileht (saksa keeles) Digitaalne presidendiloss (saksa keeles) Heinz Fischeri koduleht (saksa keeles)
Stockholm (tiheasustusega paikkond)

Stockholm on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Stockholmi valla ja kümne ümberkaudse valla territooriumil Upplandi ja Södermanlandi maakonna piiril. Teda on nimetatud Põhjala Veneetsiaks ja Mälareni kuningannaks. 1252 asutatud linna ajalooline südamik paikneb Stadeni saarel. Stockholmis on palju kauneid keskaegseid ehitisi. Stockholm on Stockholmi lääni, Stockholmi praostkonna[viide?] ja Stockholmi valla keskus. Tiheasustusega paikkonna pindala oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 37 730 hektarit. Stockholm on Rootsi suurim tiheasustusega paikkond. Statistika Keskbüroo andmetel oli Stockholmi elanike arv 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1 252 020. Stockholm on nii pindala kui ka elanike arvu poolest Rootsi suurim asula ning asub suurima arvu valdade territooriumil. Asula hõlmab Stockholmi valla ning suurema osa selle eeslinnade piirkonnast. Et Statistika Keskbüroo definitsiooni järgi ei tohi hoonestuse osade vaheline vahemaa asulas ületada 200 meetrit, moodustavad mitmed suhteliselt lähedal asuvad piirkonnad eraldi asulad. See puudutab näiteks Lidingö valda ja Täbyd. Asula on välja kujunenud pika aja jooksul uue hoonestuse lisandumise ning varasemate eraldi asulate kokkukasvamise tagajärjel. Stockholmi asula ei ole sama mis Suur-Stockholm, mis hõlmab suurema piirkonna. Stockholmi asula umbes 1,2 miljonit elanikku jaotuvad 11 valla vahel järgmiselt: Elanike arv oli 2005. aasta 31. detsembri seisuga 1 252 020  ning pindala 37 730 hektarit. Rahvastiku tihedus oli 3 318 in/km². Asula piirid teeb Statistika Keskbüroo kindlaks iga viie aasta tagant. 2005. aasta 31. detsembri seis avaldati 30. novembril 2006. Suur-Stockholm Stockholmi lään Stockholmi lääni landsting Stockholmi vald Stockholmi keelepruuk Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Stockholmi juht (rootsi keeles) Stockholmi turismisait (rootsi keeles) Stockholmi ajaveeb (rootsi keeles)
Burlövi vald

Burlövi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmö ja Lundi vahel. Valla keskus Arlöv on osa Malmö asulast. Vallas on veel kaks suuremat asulat Åkarp ja Burlövs egnahem. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Sollentuna vapp

Sollentuna vapp on Rootsi Stockholmi lääni Sollentuna valla vapp. Vapp kehtestati 1946 tollasele Sollentuna alevile. See registreeriti Patendi- ja Registreerimisametis valla vapina 1974. Vapi ametlik kirjeldus on: "Sinisel väljal kuldne palk, mida katavad kolm tulbana asetsevat punast viikingilaeva, mis seisavad rullidel ning varustatud kinnise sinise purjega, sinise draakonipeaga ning seitsme sinise kilbiga reelingul ning sinise vimpliga." (I blått fält en balk av guld, belagd med tre stolpvis ställda röda vikingaskepp, stående på rullar och försedda med beslaget blått segel, blå drakhuvuden och sju blå sköldar på relingen samt blå vimpel.)
Tsentroid

Tsentroid on kartograafias hulknurga pinnakeskmes või pinnakeskmele kõige lähemal olev polügooni sisene punkt, mille külge seotakse geoinfosüsteemis polügooni iseloomustav info. Kartograafiaalane terminoloogia
Poliitika

Poliitika on protsess, mille käigus erinevate sotsiaalsete subjektide sihikindla tegevuse tulemusena jõutakse otsusteni (poliitiliste otsusteni), mis määravad neist subjektidest koosnevas sotsiaalses grupis või gruppidevahelistes suhetes kehtivad reeglid. Enamasti peetakse poliitikast rääkides silmas riike või riikidevahelisi suhteid mõjutavate otsuste tegemist, milles osalevad poliitikud ja parteid. Poliitika tähendab siiski ka muude sotsiaalsete gruppide, sealhulgas ettevõtete ja organisatsioonide vahelisi ja siseseid võimusuhteid puudutavaid otsuseid. Kuigi algselt on poliitikat seostatud ainult avaliku sfääriga, on seda mõistet üle kantud ka erasfäärile. Poliitiliste otsuste tegemises osalevad erinevate huvidega sotsiaalsed subjektid (huvigrupid, parteid, organisatsioonid ja üksikisikud), kasutades argumenteerimist ja aktsioone. Poliitilise tegevusel tulemusel saavad isikud, parteid, organisatsioonid jne võimule riigis ja omandavad mõjuvõimu ühiskonnas. Vajadus poliitika järele tuleneb sellest, et sotsiaalsetes gruppides (sealhulgas ühiskonnas) on erinevate huvide ja arvamustega sotsiaalseid subjekte ehk teiste sõnadega on olemas sotsiaalne konflikt. Poliitiliste otsuste tegemisel tuleb saavutada kokkulepe, mis eeldab kompromissi erinevate huvide ja arvamuste vahel. Eesti poliitika fiskaalpoliitika maailma poliitikute loend maailma parteide loend parteide loend riikide kaupa poliitikaanalüüs politoloogia politoloogia mõisteid politoloogide loend rahapoliitika rahasüsteem sotsiaalpoliitika õiguspoliitika Poliitika ja valitsemise alused. Kõrgkooliõpik. Autorid: Mari-Liis Jakobson, Leif Kalev, Ott Lumi, Rein Ruutsoo, Tõnis Saarts, Georg Sootla, Anu Toots, Raivo Vetik. 2011, PDF-fail (allalaaditav)
Lomma vald

Lomma vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmöst põhja pool. Praegune vald moodustati 1963. aastal, kui Lomma linnaga ühendati Flädie maaomavalitsus. Vallas asub Alnarpi loss. Valla koduleht
Famous Last Words

"Famous Last Words" on teine singel ja kolmeteistkümnes laul USA rokkansambli My Chemical Romance kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". See ilmus 22. jaanuaril 2007. See on üldse bändi kümnes singel. Selle videot näidati esmakordselt 11. jaanuaril 2007 USAs telesaates "Total Request Live" (TRL).
I Don't Love You

"I Don't Love You" on My Chemical Romance'i kolmas singel ja kuues laul nende kolmandalt stuudioalbumilt The Black Parade. Laul ilmus Suurbritannias 2. aprillil 2007, Kanadas 19. märtsil 2007 ja Austraalias 16. mail 2007. "I Don't Love You" – 4:00 "Cancer" (live Berliinis) – 2:39 "House of Wolves" (live Berliinis) – 2:57
Welcome to the Black Parade

"Welcome To The Black Parade" on esimene singel ja viies lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". Laul ilmus CD-na 9. oktoobril 2006. See on bändi üheksas singel. Sellest laulust sai nende esimene singel, mis jõudis Suurbritannia singlite müügiedetabelis esikohale 15. oktoobril 2006[viide?] ning püsis seal kaks nädalat. See on kõige rohkem alla laaditud rokklaul 2006. aastal.[viide?]
Wolfgang Schüssel

Wolfgang Schüssel (sündinud 7. juunil 1945) on Austria poliitik, ta oli Austria liidukantsler 4. veebruarist 2000 kuni 11. jaanuarini 2007. Alates 2. jaanuarist 2007 oli ta ühtlasi ka Austria siseminister, asendades 31. detsembril 2006 ootamatult surnud Liese Prokopit.
Back to Bedlam

Back to Bedlam on Inglise laulja James Blunti debüütalbum, mis ilmus 2004. aastal. "High" – 4:03 (James Blunt; Ricky Ross) "You're Beautiful" –– 3:33 (J. Blunt; Sacha Skarbek; Amanda Ghost) "Wisemen" – 3:42 (J. Blunt; Jimmy Hogarth; S. Skarbek) "Goodbye My Lover" – 4:18 (J. Blunt; S. Skarbek) "Tears And Rain" – 4:04 (J. Blunt; Guy Chambers) "Out Of My Mind" – 3:33 (J. Blunt) "So Long, Jimmy" – 4:24 (J. Blunt; J. Hogarth) "Billy" – 3:37 (J. Blunt; S. Skarbek; A. Ghost) "Cry" – 4:06 (J. Blunt; S. Skarbek) "No Bravery" – 4:00 (J. Blunt; S. Skarbek)
Jakob Hurda bareljeef

Jakob Hurda bareljeef on mälestusmärk, mis on loodud Jakob Hurda mälestuseks. Bareljeef asub Otepää kiriku eeskojas. Bareljeefi autor on skulptor Villu Jaanisoo ja see avati Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva tseremoonial 17. juunil 1989. Samal päeval avati ka kiriku välisseinal olevad bareljeefid, mis kujutavad Eesti lipu õnnistamist. 1989. aasta novembris avati Otepää kirikumõisa peahoone esisel haljasalal Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on samuti Villu Jaanisoo. Bareljeefide taasavamine Otepää kiriku seinal (1989) EFIS Jakob Hurda monument Otepääl
Charlottenborg

Charlottenborg on hoone Kopenhaagenis Kongens Nytorvil. Seal korraldatakse kunstinäitusi ning kus asuvad Taani Kuninglik Kunstiakadeemia, Taani Kunstiraamatukogu jt kunstiasutused. Charlottenborgi vanem osa on vana Charlottenborgi loss, mis pärineb 1670. aastate lõpust. Charlottenborgi lossi rajas Ulrik Frederik Gyldenløve. See oli üks esimesi suuremaid hooneid vastrajatud Kongens Nytorvil.
Süsinik-14

Süsinik-14 ehk radiosüsinik (14C) on süsiniku radioaktiivne isotoop, mille poolestusaeg on 5730 ± 40 aastat. Süsinik-14 tekib atmosfääris õhulämmastikust kosmilise kiirguse toimel. Et kosmilise kiirguse intensiivsus on ajas konstantne, siis on ka 14C sisaldus õhus püsiv. Kosmilise kiirguse sisenemisel Maa atmosfääri tekivad neutronid, mis lämmastikuga kokkupõrkel moodustavadki uue keemilise elemendi. 1n + 14N → 14C + 1H Süsinik-14 lagunemisel eralduvad elektron ja antineutriino. Süsinik-14 lagunemisprotsess on järgmine:   6 14 C →   7 14 N + e − + ν ¯ e {\displaystyle \mathrm {~_{6}^{14}C} \rightarrow \mathrm {~_{7}^{14}N} +e^{-}+{\bar {\nu }}_{e}} Süsinik-14 isotoobi sisaldust kasutatakse bioloogilist päritolu esemete vanuse määramiseks radiosüsinikumeetodi abil.
Berthelsdorfi vald

Berthelsdorf oli vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2013. aastal liideti ta Herrnhuti linnaga. Rennersdorf ja Berthelsdorf.
Bertsdorf-Hörnitz

Bertsdorf-Hörnitz on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Bertsdorf Hörnitz Valla koduleht (saksa keeles)
Carl Christian

Hohenzollerni prints Carl Christian (Carl Christian Friedrich Johannes Meinrad Maria Hubertus Edmund von Hohenzollern-Sigmaringen; sündinud 5. aprillil 1962 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollern-Sigmaringeni vürstliku perekonna liige. Ta on Hohenzollerni printsi Johann Georgi ja Rootsi printsessi Birgitta vanim laps. 1999. aastal abiellus Carl Christian Nicole Helene Neschitschiga (sündinud 22. jaanuaril 1968 Münchenis); ilmalik laulatus toimus 8. juulil 1999 Münchenis ja kiriklik laulatus peeti 26. juulil 1999 Kreuzpullachis. Paaril on üks laps, prints Nicolas Johann Georg Maria von Hohenzollern (sündinud 22. novembril 1999 Münchenis). Carl Christian elab perega Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis tegeleb stuudiote valgustite, prožektorite ja kaamerate tootmisega.
Dürrhennersdorfi vald

Dürrhennersdorf on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Dürrhennersdorf ja Neuschönberg Valla koduleht (saksa keeles)