laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Liimliide

Liimliide on liimi abil moodustatud liikumatu ühendus toorikute või detailide vahel. Põhiliselt kasutatakse sünteetiliste vaikude alusel saadud liime. Liimliidet kasutatakse paljude materjalide puhul, sealhulgas masinaehituses. Liimliide on üks kõige levinumaid viise puittoodete seotiste moodustamiseks. võimalus ühendada väga õhukesi detaile, võimalus ühendada erinevatest materjalidest detaile, võimalik saada õhukindlaid ehk hermeetilisi liiteid, võimalik saada korrosioonikindlaid liiteid. madal soojuskindlus, liite tugevuse olenevus pindade ettevalmistusest, liite tugevuse olenevus liimimisrežiimist, mõnede liimide tugevuse vähenemine aja jooksul. Liimid valmistatakse spetsiaalsete lahustena fenoolformaldehüüd-, karbamiid-, räniorgaanilistest, epoksü- ja teistest sünteetilistest vaikudest ning ühenditest. Liimliite tugevuspiir on 1–40 MN/m2 ning oleneb ühenduse konstruktsioonist, liimi margist ja temperatuurist, millel õmblus töötab. Mittemetallide liimimisel saavutatakse tavaliselt ühendatavate detailide ja liimõmbluse võrdtugevus, kuid metallide liimimisel osutub liimõmbluse tugevus alati metalli omast märgatavalt väiksemaks. Kõige tugevamad on liimliited, mis töötavad kas ainult tõmbele või ainult nihkele. Liide Seotis
Andrejs Ēķis

Andrejs Ēķis (sündinud 15. mail 1964 Riias) on läti filmilavastaja ja -produtsent. Andrejs Ēķis andmekogus IMDb (inglise)
Semikarakorski rajoon

Semikarakorski rajoon (vene keeles Семикаракорский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Semikarakorski linn. Rajoon piirneb põhjas Konstantinovski rajooniga, kirdes Volgodonski rajooniga, idas Martõnovka rajooniga, kagus Proletarski rajooniga, lõunas Vesjolõi rajooniga, edelas Bagajevskaja rajooniga ja loodes Ust-Donetski rajooniga. Rajooni pindala on 1407 km². Elanike arv oli 2017. aastal 49 353. Semikarakorski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Semikarakorski linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Don, Sal, Severski Donets ja Susat. Q126684906
Energia (kolhoos)

Energia oli kolhoos Rakvere rajoonis Rakvere külanõukogus aastani 1993. Kolhoosi keskasula oli Lepna. Kolhoosi pindala oli 8500 ha. kolhoosi esimees (1959–1985) – Georg Suurmets kolhoosi juhatuse esimees (1985–1989) – Jüri Sild juhatuse esimehe asetäitja – Endel Vatsel juhatuse sekretär – Lydia Ladvik         partorg – Heinar Pälumäe A/Ü esimees – Helju Liiver kaadriosakond – Albiina Eiber jurist – Valev Pantalov Peaagronoom – Ants Lees Peazootehnik – Heino Kukk Peaveterinaar arst – Ants Kerm Peamehaanik – Ants Lepler, Uuno Eiber, Toivo Kasemets Pearaamatupidaja – Lia Pajos Peaökonomist – Õie Kangur Peaenergeetik – Ülla Rajamäe Üldosakonna juhataja – Kaljo Otsmaa Töökoja juhataja – Tõnu Sooneste Tehnika hooldepunkti juhataja  – Aarne Tammre Automajandi juhataja – Ülo Hüüs Varustaja – Riho Trilljärv Seakasvatus juhataja – Valve Turban Suurfarmi juhataja – Tiina Mihhailova, Sirje Taling                 Tobia lüpsi- ja noorkarja juhataja – Viktor Aaver            Grünfeldi lüpsi- ja noorkarja juhataja Kanakasvatus juhataja – Sulev Leidre Kanakasvatuse spetsialistid – Mariliis Kiilas, Inge Asi Üldosakonna juhataja – Leo Kumm Töökoja juhataja – Urmas Otsmaa Seakasvatuse juhataja – Maie Säde Lüpsi- ja noorkarja juhataja  – Leida Otsmaa Levala farmi kmpl.  – Naima Saarepera Lambakasvatus Lasteaed – Urve Meos Veterinaaria punkt – Linda Kangur Maltoosa- , konservi-, kondiitri tööstuse juh. – Andres Lume Mesinduse juh. – Lembit Ellamaa Tärklise tööstuse juh. – Harri Noorlind Aiand – Melaania Noormägi Maaparandus – Jaak  Villems Metsandus – Hillar Kalvistu Ehituste projekteerija – Harri Suurmets Ehituse materjaliga varustaja – Aivar  Aruja Õmblus tsehh – Murakas Kudumistsehh – Asta Riispapp Võsu baar – Malle Alliksaar Võsu pioneerilaager  – Ants Laigu Võsu puhkebaas – Ants Laigu Vatku potitööstus Abhaasia puhkebaas – Maasik Palasi turbatootmine – Vambola Kuivari Kastitsehh ja puutöökoda – Edgar Lillemaa Energia ühismajandi volikogu otsusega otsustati:   1.    Moodustada  põllumajanduse  reorganiseerimise komisjon.            esimeheks                 Mati Mehhis            sekretäriks               Anna Pilipenko Energia ühismajandi volikogu ja juhatuse (pr.14 16.04.1993.a.) otsusega viidi varad ja kohustused üle Energia Laenu- ja Hoiuühistule (LHÜ): juhatuse esimeheks Heinar Palumäe ja finants-spetsialistiks Albiina Eiber. 2.   Energia ühismajandi õigusjärglane on Energia LHÜ:            a)   RKO ja väätrpaberite arvestus;            b)   Ühistatud vara -ja  tööosakute haldamine ning väljamaksmine;            c)    Ettevõtete-  ja omanike vara aktide arvestuse pidamine ning kinnitamine  Rakvere hooneteregistrisse;            d)    Võlalepingute -ja maksegraafikute arvestus ning sissenõuete kohustuste täitmine;            e)    Moodustada Energia LHÜ põhikiri,  kinnitada tegevus Rakvere vallas ning äriregistris. 3. Reorganiseerimise komisjoni  otsusega vormistada Rakvere vallale: Mädapea mõis (1988. aastal renoveeriti majandi poolt) Lasila mõis Lepna katlamaja Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Ilumäe kolhoos

Ilumäe kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Vihula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Võsupere. Kolhoosi pindala oli 3000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Kalevipoeg (Rakvere rajooni kolhoos)

Kalevipoeg oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kadapiku. Kolhoosi pindala oli 1500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Lembit Pärna nimeline kolhoos

Lembit Pärna nimeline kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vohnja. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Kolhoos oli nimetatud Lembit Pärna järgi. L. Pärna nim. kolhoosile kuulus Kolu kuivati Vaiatu külas, Tapa–Loobu maantee ääres. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370 Rakvere raj. L. Pärna nim. kolhoosi Kolu kuivati rekonstrueerimine. Aruanne nr. 23975, Eesti Ehitusgeoloogia Fond
Uhtna kolhoos

Uhtna kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Kaarli külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uhtna. Kolhoosi pindala oli 8000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Proletarski rajoon

Proletarski rajoon (vene keeles Пролетарский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Proletarski linn. Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, idas Orlovski rajooniga, kagus Kalmõkkiaga, lõunas Salski rajooniga, läänes Vesjolõi rajooniga ja loodes Semikarakorski rajooniga. Rajooni pindala on 2740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 205, 2009. aastal 35 510 ja 2002. aastal 36 297. Proletarski rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Proletarski linna) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Manõtš ja Tšaprak. Q126684906
Viru (kolhoos)

Viru oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala ja Vihula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Haljala. Kolhoosi pindala oli 17 600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Viru-Nigula kolhoos

Viru-Nigula kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Viru-Nigula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Viru-Nigula. Kolhoosi pindala oli 13 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Väike-Maarja kolhoos

Tööpunalipu ordeniga Väike-Maarja kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Kolhoosi esimees oli Boris Gavronski. Kolhoosi keskasula oli Väike-Maarja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Õitseng (kolhoos)

Õitseng oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Essu. Kolhoosi pindala oli 6400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 370
Järvakandi kolhoos

Järvakandi kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Purku. Kolhoosi pindala oli 3100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Kaiu kolhoos

Kaiu kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Juuru külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kaiu. Kolhoosi pindala oli 14 900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
V. I. Lenini nimeline kolhoos (Rapla rajoon)

V. I. Lenini nimeline kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Tamme. Kolhoosi pindala oli 7500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Jäääär

Jää-äär on Eesti ansambel, mis on tegutsenud 1991. aastast. Jaan Sööt (laul, kitarr) Tarvo Jaaksoo alias Tarz (basskitarr) Tõnu Timm alias Tõun (laul, kitarr, steel-kitarr) Teet Velling (1992–1994, taas alates 2008. aasta sügisest; iiri viled, kitarr, perkussioon) Ansamblis on tegutsenud veel Andrus Rootsmäe, Aivar Otsing, Riho Sibul, Indrek Kalda, Arvo Urb. 1991 "Jäääär I" MC Theka 1992 "Jäääär II" MC Theka 1992 "Jää-hääl" MC X-Music 1996 "Parimad" 1998 "Tartu – väike puust linn" 2003 "Oota:" 2004 "Väikesed raamatud" 2005 "Juubeliplaat: ei Üle ega Ümber" (2 CD) 2006 "Vaaaata" (CD+DVD; kontsert 7. augustil 2006 Tartus Antoniuse õuel) 2007 "Viis (4+1)" (valik palasid 2005 juunis kontsertidelt koos Bonzoga) 2008 "Jää-hääl" 1992. aastal salvestatud helikasseti järgi 2009 "Pojaga restoranis" 2009 "Öö on öö 2009" (Heikki Kalle lauludega Tõnis Mägi, Kärt Johansoni ja Tuuli Tauli osalusel) 2011 "Juuuubel" Jäääär 2012 "Jääorel" Jäääär 2014 "Öö armastab sind" Jäääär 2015 "Jäääär 25" 2CD Jäääär 2016 "4 päeva Tartus" Jäääär + Stas 2018 "Pojaga restoranis" Lisalugudega uudisväljaanne Jääboiler InBoiler Jaan Sööt Bonzo Külm Mai Jääääre koduleht Jäääär andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Jäääär Eesti Ansamblite Andmebaasis
Lokuta kolhoos

Lokuta kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Kehtna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lokuta. Kolhoosi pindala oli 7300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Raikküla kolhoos

Raikküla kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Raikküla. Kolhoosi pindala oli 5000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Tasuja (Rapla rajooni kolhoos)

Tasuja kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kasti. Kolhoosi pindala oli 7100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Teenuse kolhoos

Teenuse kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sipa. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Vabadus (kolhoos)

Vabadus oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vana-Vigala. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Vigala kolhoos

Vigala kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kivi-Vigala. Kolhoosi pindala oli 7600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 375
Avangard (kolhoos)

Avangard oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Äksi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Emajõe kolhoos

Emajõe kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Luunja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kavastu. Kolhoosi pindala oli 4200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Miina Härma nimeline kolhoos

Miina Härma nimeline kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Aovere. Kolhoosi pindala oli 8300 ha. Kolhoos oli nimetatud Miina Härma järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Mahavok

Mahavok on eesti ansambel. Ansambel alustas tegevust progressiivse roki ansamblina Spiraal ja seda Padisel. Ansambli liider Heini Vaikmaa on nimelt sealt pärit. Lavale astuti esimest korda Mahavoki nime all veebruaris 1982 ansambli Radar soojendusbändina. Mahavoki nimi on kokku pandud ansambli algkoosseisu kuulunud muusikute perekonnanimede esitähtedest: Karl Madis, Kalev Aas, Sven Himma, Raul Arras, Heini Vaikmaa, Peeter Oronen ja Kristjan Kirme. Mitmed Mahavoki algkoossseisu liikmed on Georg Otsa muusikakooli estraadiosakonna esimese lennu vilistlased. Kitarrist Vaikmaa sai koos Andres Valkoneniga ainsana oma lennust Uno Naissoo käest ka eraldi kompositsioonitunde. 1982. ja 1983. aastal saadi Tartu muusikapäevadel tulevikulootuse preemia. Heini Vaikmaa loodud värskete kujunditega muusika ning Kare Kauksi isikupärane laulumaneer tõid ansamblile edu nii Eestis kui kaugemal: 1987. aasta Tartu muusikapäevadel võitis Mahavok peaauhinna, samal suvel pälvis Kare Kauks esikoha rahvusvahelisel lauljate konkursil Jurmalas Heini Vaikmaa lauludega "Mägede hääl" ja "Minna lihtsalt nii". Tuntud festivalidel osalemistest võib veel ära märkida Roskilde festivali (1990), Rock Summeri ja Rabarocki. Pärast mõningast vaheaega naasis Mahavok kontserdilavadele 2008. aastal, kui anti Padise kloostris kontsert Heini Vaikmaa 50. sünnipäeva puhul. 2013. aastal anti Mahavokile Kuldne plaat panuse eest Eesti popmuusikasse, 2019. aastal pälvis Mahavok Eesti muusikaauhindade galal auhinna panuse eest Eesti muusikasse. Ansambli algtuumikust on Kalev Aas, Raul Arras ja Heini Vaikmaa koos musitseerinud ligi 50 aastat. Praegune koosseis Heini Vaikmaa (soolokitarrist) Raul Arras (basskitarrist) Kalev Aas (klahvpillimängija) Karl-Juhan Laanesaar (trummar) Anet Vaikmaa (laulja) Ansambli koosseisu on varem kuulunud Kare Kauks (laulja) Sven Himma (trummar, laulja) Kristjan Kirme (soolokitarrist) Oleg Komissarov (trummar) Ivo Varts (trummar) Madis Lepasoo (klahvpillimängija) Karl Madis (laulja) Marju Länik (laulja) Pearu Paulus (laulja) Silvi Vrait (laulja, 1986) Peeter Oronen (viiuldaja) Roland Puusepp (trummar) Mikk Targo (trummar) Mahavokiga üles astunud uue põlvkonna soliste Marten Kuningas Hannaliisa Uusma Triinu Taul Ketter Orav Viveli Maar Vivi Maar 1984 Mahavok (singel) 1987 Ansambel "Mahavok", Forte, Melodia, LP 12 1992 "Mahavok" (singel) 2002 Mahavok 82-02, Eesti Kullafond, 2CD MC 2008 Kontsert „Meridiaanid” Padise kloostris (Mahavok, DVD) 2010 "Galaktikad" LEGENDAARNE MAHAVOK TÄHISTAB PADISE KLOOSTRIS 40. SÜNNIPÄEVA. muusikaplaneet.ee, 30. juuli 2023. Mahavok on jälle popp! epl.delfi.ee, 26. september 2009. Mahavok: Oleme mitu korda tuhast tõusnud ja tõuseme jälle! ohtuleht.ee, 6. mai 2017. Mahavok. Mahavok andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "Tartu levimuusikapäevad: Mahavok" (Eesti Televisioon 1987) Mahavok: Oleme mitu korda tuhast tõusnud ja tõuseme jälle! Õhtuleht, 6. mai 2017. Legendaarse bändi Mahavok looja Heini Vaikmaa koos tütrega musitseerimisest. ohtuleht.ee, 26. juuli 2023. Mahavok annab suurkontserdi. menu.err.ee, 26. aprill 2023.
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Tartu rajoon)

Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Mäksa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Poka. Kolhoosi pindala oli 7400 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Rahvaste Sõprus

Rahvaste Sõprus oli kolhoos Tartu rajoonis Mehikoorma külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Aravu. Kolhoosi pindala oli 5600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 377
Esimene Mai (Valga rajooni kolhoos)

Esimene Mai oli kolhoos Valga rajoonis Tõlliste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sooru. Kolhoosi pindala oli 2700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Hellenurme kolhoos

Hellenurme kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Palupera külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Hellenurme. Kolhoosi pindala oli 10 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos

Jakov Ljahhovi nimeline kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Riidaja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Riidaja. Kolhoosi pindala oli 9300 ha. Kolhoos oli nimetatud Jakov Ljahhovi järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Sangaste kolhoos

Sangaste kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sangaste. Kolhoosi pindala oli 4700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 378
Kalju (kolhoos)

Kalju oli kolhoos Viljandi rajoonis Vastemõisa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobruvere. Kolhoosi pindala oli 9200 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kindel Tee

Kindel Tee oli kolhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sürgavere. Kolhoosi pindala oli 4100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kolga-Jaani kolhoos

Kolga-Jaani kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kolga-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kolga-Jaani. Kolhoosi pindala oli 8600 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kõpu kolhoos

Kõpu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kõpu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kõpu. Kolhoosi pindala oli 6500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Kärstna kolhoos

Kärstna kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kärstna. Kolhoosi pindala oli 8100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Leie kolhoos

Leie kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kolga-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Leie. Kolhoosi pindala oli 12 300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Paala

Paala võib tähendada järgmist: Paala (perekonnanimi) Paala kolhoos Paalalinn Paala järv Väike-Paala tänav Suur-Paala tänav
Paistu kolhoos

Paistu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Paistu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Paistu. Kolhoosi pindala oli 11 000 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Suislepa kolhoos

Suislepa kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Suislepa. Kolhoosi pindala oli 6700 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Must Q

Must Q oli aastatel 1995–1997 tegutsenud Eesti ansambel, mis esitas räpp- ja tantsumuusikat. Kaarel Kose (laulja) Roomet Kahr (laulja) Urmas Linnamägi (laulja) Villem Tomiste (laulja) "Puhastus", 1995 (CD ja helikassett) O.K. Records "Revolution", 1996 (koos Noisy Nationiga, kassett) "Staatiline sõltuvus", 1996 (kassett) Koduleht
Tarvastu kolhoos

Tarvastu kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Porsa. Kolhoosi pindala oli 10 800 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Vambola kolhoos (Viljandi rajoon)

Vambola kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Tarvastu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Soe. Kolhoosi pindala oli 7900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381 Eesti filmi andmebaas. Viljandi rajooni Vambola kolhoosis (1979). Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 24 (1205), 5/6
Võhma kolhoos

Võhma kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Kõo külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Koksvere. Kolhoosi pindala oli 13 500 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Võit (kolhoos)

Võit oli kolhoos Viljandi rajoonis Olustvere külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ülde. Kolhoosi pindala oli 5900 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 381
Sergei Kirovi nimeline kolhoos

Sergei Kirovi nimeline kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Lasva külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kääpa. Kolhoosi pindala oli 5500 ha. Kolhoos oli nimetatud Sergei Kirovi järgi. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Kuldre kolhoos

Kuldre kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Urvaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Uue-Antsla. Kolhoosi pindala oli 12 100 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Linda (kolhoos)

Linda oli kolhoos Võru rajoonis Antsla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobela. Kolhoosi pindala oli 5100 ha. 1980. aastatel oli see Võru rajooni V. I. Lenini nimeline kolhoos. Linda rahvamaja Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383 "Võrumaa muuseum". muis.ee. Vaadatud 23.08.2022.
Sõprus (Võru rajooni kolhoos)

Sõprus oli kolhoos Võru rajoonis Vastseliina külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Viitka. Kolhoosi pindala oli 2300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Võhandu kolhoos

Võhandu kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Osula. Kolhoosi pindala oli 2300 ha. Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2., täiendatud trükk. Lk 383
Tankide loend

AMX tracteur C Arjun ARL V 39 ARL 44 ARL tracteur C Char D2 Char G1 EE-T1 Osório FT Kégresse FCM F1 IS-1 IS-2 IS-3 IS-4 IS-7 IT-1 K1A1 K2 Black Panther Leopard 2 Merkava Mark I Merkava Mark II Merkava Mark II Merkava Mark IV NC31 Char D1 Char D2 Char D3 PL-01 PT-91 Renault NC Renault R40 Stridsvagn 103 Stridsvagn 122 Stridsvagn 74 Stridsvagn m/42 T-10 T-64 T-54/T-55 T-72 T-80 T-90 TKS 4TP 7TP 9TP 10TP WPB Anders
Dmitri Oreškin

Dmitri Borissovitš Oreškin (vene keeles Дмитрий Борисович Орешкин; sündinud 27. juunil 1953 Moskvas) on vene politoloog ja poliitgeograaf. Ta esineb poliitikavaatlejana raadiojaama Ehho Moskvõ eetris. Venemaal kehtiva poliitilise režiimi suhtes on Oreškin alates 1990. aastate keskpaigast opositsiooniline. 2007. aastal kandideeris Oreškin poliitilise partei Paremjõudude Liit koosseisus Riigiduuma valimistel, kuid partei valimiskünnist ei ületanud. Ta on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige. Oreškin on esinenud kõnega mitmel opositsioonimiitingul, sealhulgas 12. juunil 2012 miitingul Bolotnaja väljakul Moskvas. Oreškin lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna ja 1979. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia Geograafiainstituudis aspirantuuri. 1979. aastal kaitses ta MRÜ-s geograafiakandidaadi kraadi. Paleogeograafia-teemaline väitekiri käsitles muistseid jäätumisi. 1993. aastal oli Oreškin analüütilise grupi Mercator asutajaid, mille raames lõi ta infosüsteemi Venemaa regioonide majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide seireks. Политолог Дмитрий Орешкин. fb.ru Члены КГИ. diwis komitetgi.ru
Kümme

Kümme on arv, mis otseselt järgneb arvule üheksa ja otseselt eelneb arvule üksteist. 10 järgarvuna märgitakse araabia numbriga 10 koos punktiga või Rooma numbriga X.
Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon

Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon oli orienteerumise spordialaliit Eesti NSV-s. Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon asutati 16. detsembril 1962. Selle eelkäijaks oli 1959. aastal loodud Eesti NSV Matkaspordi Föderatsiooni orienteerumisspordi komisjon. Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni presiidiumi esimehed: 1962–1964 Anto Raukas 1964–1969 Uno Semper 1969–1971 Vello Rootsi 1971–1984 Heino Kask 1984–1987 Kalju Vaikjärv 6. detsembril 1987 reorganiseeriti Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsioon Eesti Orienteerumisliiduks. Vello Viirsalu. Eesti orienteerumise sünd ja hiilgeaastad 1959–1970. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006
Toomas Marrandi

Toomas Marrandi (sündinud 4. novembril 1979) on eesti orienteeruja. Aastatel 2014–2016 tuli ta veteranide M35 vanuseklassis Eesti meistriks orienteerumisjooksu pikal rajal, 2014. aastal ka tavarajal ning 2016. aastal sprindis ja öises orienteerumisjooksus. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2017. aastal Itaalias Toscanas San Gimignanos võitis ta segavõistkondade arvestuses kulla koos Mari Kaseväliga. 2018. aasta rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta koos Anneken Lembergiga hõbeda. Rogaini maailmameistrivõistlustel sai ta 2019. aastal Hispaanias segavõistkondade arvestuses koos Anneken Lembergiga 6. koha. "Eesti Orienteerumisliit. Toomas Marrandi". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2017. Vaadatud 20. novembril 2017. Toomas Marrandi tuli rogaini Euroopa meistriks. Järva Teataja, 26. aprill 2017 Sport24. Toomas Marrandi sporditulemused
Jelovaja

Jelovaja (vene Еловая, Большая Еловая; ka Чижандзи) on jõgi Aasias Venemaa Krasnojarski krais. Voolab Lääne-Siberi madalikul soisel alal valdavalt loodesse, suubub vasakult Ketti. Pikkus 331 km, valgla 6230 km².