Käsitööstuskoda

Käsitööstuskoda oli käsitööstuse alal tegutsevate isikute kutseesindus Eestis. Pärast Prantsuse revolutsiooni kaotati kogu Euroopas järk-järgult tsunftikord. Selle ja vabrikutööstuse arengu tagajärjel langes käsitööliste ühiskondlik positsioon, kutseoskused ja majanduslik kindlustatus. Arenev tööliskond ja tema institutsioonid (ametiühingud) nägid käsitöölistes konkurenti, nende mõjul võeti vastu iseseisvatele käsitöölistele kahjulikke sotsiaalseadusi. Käsitöölised hakkasid uuesti organiseeruma pärast 1868. aastat, mil Austrias asutati esimene käsitööstuskoda. Samal ajal hakati ka väärtustama käsitöötooteid kui midagi aristokraatset ja hinnalist (vastandina vabrikutoodetele), Inglismaal tekkis Arts and Crafts movement. Septembris 1934 esitas käsitöömeistrite keskkoondus Riigivanem Konstantin Pätsile märgukirja, milles rõhutati vajadust käsitöökoja elukutsumiseks, ja koja seaduse eelnõu. 1. detsembril 1935 toimus Tallinnas 127 osavõtjaga ülemaaline käsitöösturite kongress. Koja valimistel oli hääleõigus umbes 40 000 isikul, ettevõtteid maksustati tööliste arvu järgi. Käsitööstuskoda valiti 20. detsembril 1936, valimistulemused kinnitati Majandusministri poolt 5. jaanuaril 1937. Täiskogu esimene koosolek toimus 12. jaanuaril 1937 Kaubandus-Tööstuskoja ruumes Tallinnas Pikk tänav 20. Karl Puusaag, Tallinn Otto Pirkop, Nõmme Gustav Vernik, Nõmme Aleksander Treisalt, Tallinn August Pärn, Tartu Jüri Kaasik, Viljandi Voldemar Tiido, Tartu Karl Unt, Tartu Ernst Uukkivi, Tallinn Karl Kraan, Tallinn Rudolf Russak, Tartu Johan Jaska, Viljandi Richard Toming, Tallinn Aleksei Kasemets, Võru Johan Illison, Tartu Jaan Hendrikson, Valga August Eisenschmidt, Otepää Ferdinand Truu, Paide Johannes Steinberg, Türi Arnold Miljand, Tõrva Aleksander Naeres, Tallinn Rudolf Rosing, Tallinn Theodor Järverand, Tallinn Eduard Antsov, Tartu Gustav Tänav, Viljandi Peeter Potsep, Tartu Aleksander Volke, Tallinn Johannes Steinberg, Tallinn Erni Vaher, Tallinn Arnold Tralla, Tallinn Johannes Einbaum, Rakvere Tõnis Nõmmits, Tartu August-Johann Mullaste, Pärnu Juhan Tamm, Tartu Jaan Tischler, Viljandi Oskar Ojamäe, Valga Mart Martson, Tallinn Vambola Uusma, Narva Karl Nigul, Tallinn Jaan Luksep, Tartu Mihkel Andreesen, Tallinn Jüri Ahven, Tallinn Max Johanson, Tallinn Mart Adamson, Tartu Heinrich Liivard, Tallinn Johanna Lumi, Tallinn Jaan Tuulas, Tartu Martin Andrekson, Pärnu Emilie Prost, Tartu Martin Adorf, Viljandi Jaan Salm, Tallinn Albert Essenson, Viljandi Oskar Vilsar, Tallinn Heinrich Põder, Tallinn Jaan Nõmm, Tallinn Villem Karu, Põltsamaa Alfred Ruus, Türi Theodor Piilbak, Tallinn Karl Konsen, Tartu Aleksander Lavitzky, Harjumaa Eduard Rang, Viljandi Jaan Ehapalu, Tartu Karl Haroff, Tartu Ernst Kangro, Tartu Ferdinand Stau, Tartu Gustav Zopp, Võru Aleksander Jurich, Tallinn Mihkel Õnnis, Pärnu Johannes Heidmets, Põltsamaa Valter Lemberg, Tallinn Saksa okupatsiooni ajal, aastail 1942–1944, tegutses Eestis Eesti Majanduskoja Käsitööstuse Peaosakond Eesti peakäsitööstusmeistri juhtimisel. Peakäsitööstusmeistri nõuandjana toimis 5-liikmeline (sektsioonide esimeestest koosnev) juhatus ja 20-liikmeline nimetatav nõukogu. Peaosakond koosnes viiest sektsioonist: ehitustööstuslik sektsioon, metallitööstuslik sektsioon, tekstiil- ja nahatööstuslik sektsioon, toiduainetetööstuslik sektsioon, segatööstuslik sektsioon. Käsitöökoda asutamisel. Vaba Maa, 14. september 1934, nr 216, lk 3. Käsitööstuskoja saamisvalud. Rahvaleht, 2. detsember 1935, nr 142, lk 3. Rahvas koja katuse all. Esmaspäev, 12. juuni 1937, nr 24, lk 5 A. Naeris. Käsitööstuse korraldamine Eesti Majanduskoja kaudu. Eesti Sõna, 30. august 1944, nr 201, lk 4. Käsitöökoda. Kaja, 6. veebruar 1929, nr 31, lk 3. Käsitöökoda ellukutsumisel. Vaba Maa, 10. juuni 1934, nr 133, lk 4. Käsitöömeistrid riigivanema jutul. Kaja, 15. jaanuar 1935, nr 13, lk 3. Käsitöösturid nõuavad koda. Vaba Maa, 15. jaanuar 1935, nr 13, lk 7. Käsitöösturid pooldavad oma koda. Uus Eesti, 2. detsember 1935, nr 76, lk 7. Eestisse jääb ainult 7 fotograafi? Vaba Maa, 11. märts 1937, nr 57, lk 5. s:Käsitööstuskoja valimistel anti 4476 häält s:Käsitööstuskoda avati