17. jaanuar

17. jaanuar on Gregoriuse kalendri 17. päev. Juliuse kalendri järgi 4. jaanuar (1901–2099). 1821 – ilmus Otto Wilhelm Masingu välja antud Marahwa Näddala-Lehe esimene number. 1902 – Riias lõppes esimene Venemaal korraldatud elukutseliste maadlejate MM, mille võitis Georg Lurich. 1907 – Tartus maeti 13. jaanuaril (ukj) Peterburis surnud eesti folklorist, keeleteadlane Jakob Hurt. 1919 – Ajutine Valitsus tunnistas Ruhnu saare Eesti Vabariigi osaks. 1923 – Riigikogu avaldas usaldust põhiseadust rikkunud Juhan Kuke valitsusele. 1934 – Eesti saadik Karl Menning esitas oma volitused Läti presidendile Alberts Kviesisele. 1935 – riigivanem Konstantin Päts teatas riigi- ja omavalitsustegelaste kokkutulekul oma kavatsusest korraldada põhiseaduse muutmiseks rahvahääletus ja kokku kutsuda uus Asutav Kogu. 1940 – Jõgeval mõõdeti Eesti külmarekord: –43,5 °C. 1945 – EELKi piiskopi asetäitjaks valiti August Pähn. 1960 – toimus I Tartu suusamaraton. 1979 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Selle andmeil elas Eesti NSV piires 1 464 476 elanikku, kellest 947 812 eestlast (64,7%), 408778 venelast (27,9%), 36044 ukrainlast (2,5%), 23461 valgevenelast (1,6%), 17753 soomlast (1,2%), 4966 juuti (0,3%), 3963 lätlast (0,3%), 3944 sakslast (0,3%), 3199 tatarlast (0,2%), 2897 poolakat (0,2%), 2379 leedulast (0,2%) ja teisi rahvuseid. 1990 – taastati Eesti Kodu-uurimise Selts, esimeheks sai Vello Lõugas. 1993 – toimus suur relvarööv, mis leidis aset Paldiski Vene sõjaväeosas. Röövi käigus viidi minema automaate, püstoleid, kuulipilduja, mitmeid granaate ja hulgaliselt padruneid. 1994 – Maardus avati uus kinnise režiimiga vangla, kuhu mahtus umbes 150 vangi. 1998 – nn neeruskandaal: Tallinna keskhaiglas sooritasid Iisraeli arstid seitsmele oma riigi kodanikule neerusiirdamisoperatsiooni, tuues kaasa ka neerudoonorid. 2005 – Eesti uueks suursaadikuks ÜRO juures sai Tiina Intelmann. 2008 – Tartus avati skulptuur Pronkssiga. 1287 – Aragón lõi saratseene ja vallutas Maó (Mahóni) Menorcal. 1377 – paavst Gregorius XI lõpetas paavstide vangipõlve Avignonis. 1524 – Giovanni da Verrazano asus teele Hiinasse loode, Põhja-Ameerika kaudu. 1562 – Saint-Germaini edikt: Prantsusmaa tunnustas hugenotte. 1601 – Hispaania pealinn viidi Madridist Valladolid. 1626 – Poola-Rootsi sõda: Rootsi sõjavägi Gustav II Adolfi juhtimisel võitis Valle lähedal Poola vägesid Leedu suurhetmani Leonas Sapiega juhtimisel. 1685 – Johannes Diodato avas esimese Viini kohvimaja. 1759 – Saksa-Rooma riik kuulutas Preisimaale sõja. 1773 – James Cook ületas esimese eurooplasena lõunapolaarjoone. 1852 – Suurbritannia tunnistas Transvaali iseseisvust. 1912 – Robert Falcon Scott jõudis lõunapoolusele. 1945 – Teine maailmasõda: Punaarmee vallutas Varssavi. 1945 – Auschwitzi koonduslaager alustas evakuatsiooni. 1946 – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu pidas Londonis oma esmaistungi. 1966 – toimus Palomarese intsident. Hispaanias Palomarese kohal hakkas USA strateegiline pommituslennuk B-52G 9500 meetri kõrgusel tankima lennuki KC-135A pardalt. KC-135A tankimisvoolik aga andis hoobi B-52G lennukikere ülemisele osale, kutsudes esile mõlema lennuki süttimise. B-52G pardal oli neli tuumapommi. Mõlemad lennukid kukkusid maapinnale. KC-135A meeskond hukkus, B-52G seitsmeliikmelisest meeskonnast jäi ellu neli. Kolm tuumapommi leiti varsti maismaalt. Neljas tuumapomm leiti Vahemerest alles sama aasta 7. aprillil. 1979 – toimus üleliiduline rahvaloendus. Nõukogude Liidus oli 262 084 654 alalist elanikku, neist venelasi 137 397 089 (52,42%). 1991 – Lahesõda: Iraak tulistas 8 Scud-tüüpi raketti Iisraeli poole. 1991 – Harald V sai oma isa Olav V surma järel Norra kuningaks.  Pikemalt artiklis Sündinud 17. jaanuaril 1600 – Pedro Calderón de la Barca, hispaania kirjanik 1706 – Benjamin Franklin, USA kirjanik ja leiutaja 1820 – Anne Brontë, inglise proosakirjanik ja luuletaja 1834 – August Weismann, saksa bioloog 1847 – Nikolai Žukovski, vene mehaanikateadlane 1863 – Konstantin Stanislavski, vene näitleja, lavastaja, teatrijuht ja teatriteoreetik 1899 – Al Capone, USA gangster 1905 – Eduard Oja, eesti helilooja 1919 – Ilmar Talve, eesti etnoloog ja kirjanik 1922 – Luis Echeverría Álvarez, Mehhiko president (1970–1976) 1928 – Arvo Rõõmusoks, eesti geoloog, paleontoloog 1928 – Vidal Sassoon, inglise kosmetoloog 1933 – Dalida, prantsuse laulja 1938 – Mart Paama, eesti kergejõustiklane 1940 – Kipchoge Keino, Kenya jooksja 1940 – Mircea Snegur, Moldova poliitik 1940 – Vilmos Voigt, ungari semiootik, folklorist ja etnoloog 1942 – Cassius Clay (Muhammad Ali), poksija 1943 – René Préval, Haiti president 1996–2001 1950 – Uno Kaupmees, eesti laulja 1960 – Tõnu Ploompuu, eesti botaanik 1961 – Silva Rahnel (kuni 1986 Silva Oja), eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog 1961 – Maia Tšiburdanidze, gruusia maletaja 1962 – Endla Lõhkivi, eesti teadusfilosoof 1963 – Toomas Kiho, eesti matemaatik ja ühiskonnategelane 1964 – Boris Buracinschi, Moldova juudi päritolu literaat 1964 – Michelle Obama, USA presidendi Barack Obama abikaasa 1965 – Marcel Vichmann, eesti jurist ja investor 1967 – Ahto Buldas, eesti informaatik ja krüptograaf 1968 – Jane Salumäe, eesti maratonijooksja 1969 – Lukas Moodysson, rootsi filmilavastaja 1983 – Kristi Ojasaar, eesti moetoimetaja ja disainer 2003 – Eva-Lotta Kiibus, eesti iluuisutaja  Pikemalt artiklis Surnud 17. jaanuaril 1229 – Albert, Riia piiskop 1751 – Tomaso Albinoni, itaalia helilooja 1869 – Aleksandr Dargomõžski, vene helilooja 1938 – Jakob Liiv, eesti kirjanik 1961 – Patrice Lumumba, Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister 1991 – Giacomo Manzù, itaalia skulptor 2002 – Camilo José Cela, hispaania kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1989 2008 – Bobby Fischer, 11. malemaailmameister 2008 – Herta Laipaik, eesti kirjanik 2010 – Erich Segal, USA kirjanik ja stsenarist 2013 – Ilmar Aluvee, eesti kahevõistleja ja kahevõistluse treener 2024 – Shawnacy Barber, Kanada teivashüppaja Vaga Antonios Suure mälestuspäev Eesti rahvakalendris tõnisepäev 1940 Jõgeva: Eesti absoluutne külmarekord −43,5 °C Tallinna maksimumtemperatuur +6,3 °C (1975) Tallinna miinimumtemperatuur −31,1 °C (1940) Tartu maksimumtemperatuur +6,1 °C (1975) Tartu miinimumtemperatuur −34,3 °C (1940) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 121 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) https://web.archive.org/web/20131104085920/http://my.tele2.ee/kaidoko/tabeleaj.htm (vaadatud 15.06.2013) http://www.history.com/this-day-in-history/h-bomb-lost-in-spain Численность и состав населения СССР : по данным Всесоюзной переписи населения 1979 года. Мосвка, 1985, lk. 71