laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
John Cale

Mitte segi ajada USA kitarristi J. J. Cale'iga John Davies Cale (sündinud 9. märtsil 1942) on kõmri muusik, helilooja, laulja ja muusikaprodutsent, kes oli eksperimentaalroki ansambli The Velvet Underground asutajaliige. Ehkki kõige enam tuntakse tema tööd rokkmuusikas, on Cale tegutsenud mitmes žanris, sealhulgas klassikalises muusikas. Pärast lahkumist The Velvet Undergroundist 1968. aastal on ta avaldanud umbes 30 plaati. Tema soololoomingust on küllap tuntuim plaat "Paris 1919" ning tema versioon Leonard Coheni laulust "Hallelujah", samuti 1970. aastate keskel firmas Island Records salvestatud plaaditriloogia "Fear", "Slow Dazzle" ja "Helen of Troy". Cale on olnud produtsent või musitseerinud koos paljude muusikute ja ansamblitega: Lou Reed, Nico, La Monte Young, John Cage, Terry Riley, Hector Zazou, Cranes, Nick Drake, Mike Heron, Kevin Ayers, Brian Eno, Patti Smith, The Stooges, The Modern Lovers, Art Bergmann, Manic Street Preachers. Ta on laulnud koos James Dean Bradfieldi, Marc Almondi, Element of Crime'i, Squeeze'i, Happy Mondaysi, LCD Soundsystemi, The Replacementsi ning Siouxsie and the Bansheesiga. 1996. aastal võeti Cale ansambli The Velvet Underground liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Vintage Violence (1970) The Academy in Peril (1972) Paris 1919 (1973) Fear (1974) Slow Dazzle (1975) Helen of Troy (1975) Honi Soit (1981) Music for a New Society (1982) Caribbean Sunset (1983) Artificial Intelligence (1985) Words for the Dying (1989) Walking on Locusts (1996) Nico: Dance Music (1998) HoboSapiens (2003) BlackAcetate (2005) Shifty Adventures in Nookie Wood (2012) M:FANS (2016) Mercy (2023)
Riiasöödi tamm

Riiasöödi tamm on looduskaitsealune tamm, mis kasvab Harjumaal Viimsi vallas Metsakasti külas Riiasöödi talu maadel. Puu vanus on 300 aastat, ümbermõõt 4,4 m, kõrgus 14 m ja juurkaela ümbermõõt 8,8 m. Harju maakonna kaitstavate loodusobjektide ja -alade loend Riiasöödi tamm keskkonnaportaalis
Amiens'i rahu

Amiens'i rahu oli 25. märtsil 1802 Prantsusmaal Amiens'i linnas Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel sõlmitud rahuleping, mida on peetud Napoleon Bonaparte'i poliitika esimeseks suuremaks kõrghetkeks. Lepingule kirjutas Prantsusmaa nimel alla Joseph Bonaparte ja Suurbritannia nimel markii Charles Cornwallis. Rahulepinguga tunnustas Suurbritannia Esimest Prantsuse Vabariiki. See tähendas alates 1798. aastast püsinud Napoleoni-vastase teise koalitsiooni lagunemist. Lepinguga lepiti kokku sõjavangide vahetuses. Suurbritannia pidi loobuma enamusest Esimeses ja Teises koalitsioonisõjas vallutatud aladest: Kapimaa ja Hollandi Lääne-India tuli tagastada Bataavia Vabariigile ning Briti väed pidid lahkuma Egiptusest. Suurbritannia säilitas vaid kontrolli Tseiloni ja Trinidadi üle. Prantsusmaa omakorda nõustus väed välja viima Kirikuriigist ja Napoli kuningriigist. Rahu ei püsinud kaua, juba 18. mail 1803 kuulutas Suurbritannia uuesti Prantsusmaale sõja.
Cottanello

Cottanello on vald Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis. Cottanello kõrgus merepinnast on keskmiselt 551 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 16 inimest ruutkilomeetri kohta. Cottanello territooriumil voolab Aia jõgi. http://www.dipionline.it/dizionario/ricerca?lemma=Cottanello https://demo.istat.it/?l=it  Cottanello – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aia jõgi

Aia jõgi (itaalia keeles Torrente Aia), tuntud ka kui Imella jõgi (Fiume Imella), on jõgi Itaalias Lazio maakonnas. Aia on Tevere vasakpoolne lisajõgi. Aia lätted asuvad Sabini ja Collini mägede vahel Confignis ja Cottanellos. Jõgi suubub Teveresse Magliano Sabinas (Capù l'Aia). Jõe kallastel asuvad Configni, Cottanello, Vacone, Montasola, Torri in Sabina, Tarano, Collevecchio ja Magliano Sabina. Monumenti Sabini, Fiume Imella Guattani (1830)
Katastrimõõdistamine

Katastrimõõdistamine ehk maamõõtmine (praktikas nimetatud ka: maakorraldustööd) on geodeesiaharu, mis tegeleb maakatastritega seotud geodeetiliste töödega ja koostab katastrikaarte. Eestis reguleerib katastrimõõdistamist määrus "Katastrimõõdistamise teostamise ja katastrimõõdistamise kontrollimise kord". Katastrimõõdistustöid teevad litsentseeritud spetsialistid, keda nimetatakse ka maamõõtjateks. Laiad rühmad hõlmavad: Ehitusprogressi mõõdistamine: mõõdistamine, mis dokumenteerib ehitusprojekti äsja ehitatud elementide asukoha. Ehitusprogressi mõõdistamist teostatakse registreerimiseks, valmimise hindamiseks ja maksmiseks. Ehitusjärgsed mõõdistused on tuntud ka kui "lõpetatud ehitusjärgsed mõõdistused". Ehitusjärgsed mõõdistused esitatakse sageli punase värviga või punase joonega ja asetatakse olemasolevate plaanide peale, et neid saaks võrrelda projekteeritud teabega. Katastrimõõdistamine või piirimõõdistamine: mõõdistamine, millega määratakse või taastatakse krundi piirid, kasutades õiguslikku kirjeldust. See hõlmab monumentide või märkide paigaldamist või taastamist nurkades või krundi piiridel. Need on rauast latid, torud või betoonist monumendid maa sees või betooni või asfaldisse löödud naelad. Kontrolliuuring: Kontrolliuuringud kehtestavad kontrollpunktid, mida kasutatakse edaspidiste uuringute võrdluspunktidena. Enamik teisi mõõdistamise vorme sisaldab kontrollmõõtmise elemente. Ehitus- ja inseneruuringud: topograafilised, planeerimis- ja väliuuringud, mis on seotud insenerprojekteerimisega. Need nõuavad sageli geodeetilisi arvutusi, mis ületavad tavapärase tsiviilehituse praktika. Vundamendimõõdistamine: uuring, mida tehakse andmete kogumiseks valatud ja kõvastunud vundamendi asukoha kohta. Seda tehakse selleks, et tagada, et vundament on ehitatud kohas ja kõrgusel, mis on lubatud asendiplaanil, krundiplaanil või alajaotusplaanil. Hüdrograafiline uuring: uuring, mis viiakse läbi veekogu rannajoone ja põhja kaardistamiseks. Kasutatakse navigatsiooni-, inseneri- või ressursihalduse eesmärgil. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 205. "Construction Survey". pro17engineering.com. Vaadatud 25. septembril 2023. "Межевание земельного участка без согласования с соседями". egrp.ru. Vaadatud 25. septembril 2023. "Control Points in Surveying". surveyorinsider.com. Vaadatud 25. septembril 2023. "Engineering Surveying" (PDF). civiconcepts.com. Vaadatud 25. septembril 2023. "Types of Topographical Survey". gruasyaparejos.com. Vaadatud 25. septembril 2023. "Hydrographic surveying". theconstructor.org. Vaadatud 25. septembril 2023. Katastrimõõdistamise teostamise ja katastrimõõdistamise kontrollimise kord (vaadatud 01.04.2013)
Eesti Kaardikeskus

AS Eesti Kaardikeskus (lühend: EKK) asutati 1993. aastal ja oli Keskkonnaministeeriumi haldusalas tegutsenud ettevõte, mis muu hulgas tegi riiklikke kartograafiatöid. Tegevus lõpetati 31. detsembril 2017. EKK on osalenud Eesti põhikaardi kaardistustöödes. Suuremate tööde seas on olnud veel näiteks: 1:50 000 Eesti baaskaardi digitaalse andmebaasi tootmine ja arendamine; 1:20 000 paberkandjal Eesti põhikaardi toimetamine ja trükkimine; 1:50 000 ja 1:250 000 Eesti kaitseväe kaartide tootmine ja trükkimine 500 000 Eesti lennukaardi tootmine ja trükkimine; riigi kohanimeregistri väljatöötamine. https://web.archive.org/web/20130905193635/http://ekk.ee/firmast/ (vaadatud 01.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 56. https://arileht.delfi.ee/news/uudised/eesti-kaardikeskus-lopetas-tegevuse?id=80474720 (vaadatud 12.04.2019) http://ekk.ee/ (vaadatud 01.04.2013) Ettevõte koduleht (vaadatud 1.04.2013)
Liivimaa atlas

"Liivimaa atlas" (originaalpealirjaga "Atlas von Liefland") oli aastatel 1791–1810 eraldi lehtedena Riias ja Leipzigis Ludwig August Mellini eestvõttel avaldatud Liivimaad ja Eestimaad kujutav atlas. Atlas on mõeldud täienduseks August Wilhelm Hupeli teosele "Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland". Atlas koosnes ühest üldkaardist ja 14 maakonnakaardist (asehalduskorra aegsetes piirides, sisaldades näiteks Paldiski maakonna), mille mõõtkava oli umbes 1:200 000. Atlas sisaldas umbes 7000 (või umbes 7100) Eesti alal kasutatud kohanime. Atlase vinjetid on joonistanud Johann Wilhelm Krause. Atlasest on hiljem tehtud uustrükke. Tallinna asehaldurkond Haapsalu kreis Paldiski kreis Tallinna kreis Paide kreis Rakvere kreis Riia asehaldurkond Kuressaare kreis Pärnu kreis Volmari kreis Riia kreis Võnnu kreis Valga kreis Viljandi kreis Tartu kreis Võru kreis http://www.ra.ee/ehaest/krahv-ludwig-august-mellin/[alaline kõdulink] (vaadatud 01.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 293. "Mellini Atlas (köitmata kaardikomplekt)". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2013. Vaadatud 2. aprillil 2013. Kongressi raamatukogu: Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel : entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen Beobachtungen und nach sorgfaeltiger Untersuchung und Kentnis der Gegenden : das Ganze besteht aus einer Generalkarte und vierzehn Kreiskarten
Tagahoovis

"Tagahoovis" on Oskar Lutsu jutustus 1933. aastast. Loo pani Luts kirja, elades veel Tartu Pärmivabriku taga Mäe tänaval. Eestis on teos ilmunud Noor-Eesti väljaandel 1933. ja 1939. aastal ning Ilmamaa kirjastuses 2007. aastal. 1969. aastal andis jutustuse välja kirjastus Orto Torontos.
Karusepäev

Karusepäev ehk maretapäev on eesti rahvakalendri ja maausu püha, liikumatu pühana on karusepäev igal aastal 13. juulil. Karusepäeva on tähistatud Panga pangal Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Karusepäeval oli kombeks künda mõni vagu. See pidi tõrjuma rukkiussi. Karusepäevast Maavalla Koja lehel
Seven Spanish Angels

"Seven Spanish Angels" (eestikeelse pealkirjaga "Seitse inglit" või ka "Seitse valget kivist inglit") on 1984. aastal avaldatud singel. Laulu kirjutasid Troy Seals ja Eddie Setser ning esitasid Willie Nelson ja Ray Charles. Lugu on Ray Charlesi edukaim laul kantrimuusika edetabelites, jõudes Billboardi edetabelis "Hot Country Songs" 23. märtsil 1985 ka esikohale. Loost on tehtud hulgaliselt kavereid. Seda on esitanud näiteks George Canyon, Bryan Adams, Bucky Covington, Mike Denver, Big & Rich, Daniel O'Donnell, Alf Robertson (rootsi keeles "Sju små vita änglar") ja Heidi Hauge. Eesti keeles esitas lugu Mati Nuude, sõnade autor oli Jüri Kõrgemaa.
Aerofotomõõdistamine

Aerofotomõõdistamine on mittekontaktne (s.t fotografeeritakse õhust) mõõtmismeetod ja ühtlasi sellisel meetodil saadud aerofotode töötlemine eesmärgiga koostada kaarte, plaane ja skeeme. Eesti territooriumi kohta tehti esimene aerofotomõõdistamine aastatel 1947–1956. Tulemuste põhjal koostati maafondi põhikaart, mille mõõtkava oli 1:10 000. Maa-ameti aeropildistuse maamärk, 2016 Aerofotograafia Aerofoto dešifreerimine Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 11. TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=810[alaline kõdulink] (vaadatud 01.04.2013))
Fatḩī al-Mīsāwī

Fatḩī al-Mīsāwī (ka Fathi al-Missaoui; araabiapäraselt فتحي الميساوي‎; sündinud 8. jaanuar 1974) on Tuneesia endine poksija. Al-Mīsāwī sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Oktay Urkalile (Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Al-Mīsāwī poksis novembrist 1998 kuni oktoobrini 2001 elukutselisena ning pidas kokku 12 kohtumist ning võitis need kõik (neist 7 nokaudiga). 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles Fatḩī al-Mīsāwī veebisaidil Olympedia (inglise) Fatḩī al-Mīsāwī veebisaidil BoxRec (inglise)
Kasti laht

Kasti laht on laht Saaremaa lõunaosas. Läänes külgneb laht Suur-Tulpe poolsaare ning idas Vätta poolsaarega. Lahe laius on 2–3 km ja pikkus 4 km. Laht on määratud Kasti lahe hoiualaks ja see on rahvusvahelise tähtsusega linnu- ja loodusala. EE 12. köide, 2003: 204. Kasti lahe hoiuala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 01.04.2013) Kasti laht Eesti looduse infosüsteemis
Impulss (täpsustus)

Impulss (ladina k impulsus tõuge, aje) tähendab füüsikas liikumishulka, vt Impulss; elektrotehnikas elektripinge või -voolu lühiajalist kõrvalekallet läviväärtusest, vt elektriimpulss. Perioodiliselt korduvate impulsside jada nimetatakse pulsiks. Närviimpulss Elektromagnetiline impulss
Elektriimpulss

Elektrimpulss on elektripinge või -voolu lühiajaline kõrvalekalle läviväärtusest. Impulsid võivad olla mitmesuguse kujuga (näiteks ristküliku-, trapetsi-, saehamba- või kellukakujulised), samuti ühe- ja kahepolaarsed. Impulsitehnikas on kõige levinumad ristkülikimpulsid, mille pinge või vool hüppab ühelt tasemelt teisele hetkeliselt. Reaalse impulsi puhul kulub selleks teatav aeg. Impulsi esikülje ehk frondi kujunemiseks kuluvat aega nimetatakse tõusukestuseks ja tagakülje kestust langukestuseks. Impulsside kordussagedus impulsijadas (pulseerimissagedus ehk pulsisagedus) f = 1 T , {\displaystyle f={\frac {1}{T}},} kus T {\displaystyle T} on impulsi periood. Ristküliku- ja saehambakujulisi impulsse tekitavad relaksatsioongeneraatorid.
Relaksatsioongeneraator

Relaksatsioongeneraator on mittesiinuselist perioodilist võnkumist tekitav elektrongeneraator. Relaksatsioongeneraatoris moodustuvad impulsid energiasalvestisse (harilikult kondensaatorisse) koguneva energia perioodilisel vabastamisel (kondensaatori laengust tühjendamisel) elektronlüliti abil. Mittesiinusvõnkumise tüüpiline näide on saehambakujulise graafiku järgi muutuv pinge, lühemalt hammaspinge. Hammaspinge väärtus muutub lähteväärtusest aeglaselt maksimaalväärtuseni ja seejärel kiiresti lähteväärtuseni tagasi. Elektronlülitina kasutatakse elektroonikakomponenti, mille pinge-voolu tunnusjoonel on langev osa, s.t negatiivne diferensiaaltakistus. Niisugusteks komponentideks on näiteks ühesiirdetransistor, sümmeetriline dioodtüristor ja samuti huumlamp. Hammaspinge graafik Neoonlambiga relaksatsioongeneraator Neoonlambi pinge-voolu tunnusjoon Huumlambi baasil loodi hammaspingegeneraator juba 1920. aastail. Kondensaator C laadub aeglaselt pingeallikast U0 läbi takisti R seni, kuni pinge tase jõuab tunnusjoonel punkti A. Selles punktis toimub huumlahendus ja vool hüppab punktini C ning pinge kondensaatoril langeb kiiresti punkti B. Takisti R takistus on valitud nii suur, et seda läbivast voolust ei piisa huumlahenduse säilitamiseks ning lamp kustub (graafikul punkt D). Seejärel hakkab kondensaator taas laaduma. Ristkülikukujuliste impulsside generaatoreid saab liigitada selle järgi, kas nende tasakaaluolekud ‒ väljundpinge püsiva amplituudiga seisundid (kõrge, madal) ‒ on bistabiilsed (kestvalt stabiilsed) või monostabiilsed (ajutiselt stabiilsed), või siis puudub tasakaaluolek üldse, s.t generaator on astabiilne. Bistabiilsel generaatoril on kaks püsiva tasakaalu olekut. Toitepinge sisselülitamise järel võib generaator jääda ükskõik kumba tasakaaluolekusse. Ühest olekust teise saab lülitust viia väliste käivitusimpulssidega. Kui käivitusimpulsside andmine lõpetada, jääb generaator viimase impulsiga määratud olekusse; niisiis jätab lülitus selle oleku meelde. Seda tüüpi impulsigeneraatorit nimetatakse trigeriks. Monostabiilsel generaatoril on üks püsiv tasakaaluolek. Toite sisselülitamisel võtab generaator kestvalt stabiilse oleku. Sisendisse antav käivitusimpulss viib lülituse ajutise tasakaalu olekusse, milles see püsib teatud ajavahemiku ja ennistub siis püsiva tasakaalu olekusse. Monostabiilses ehk ooterežiimis töötab näiteks monovibraator. Astabiilse generaatori sisselülitamisel hakkavad tasakaaluolekud ‒ kõrge ja madal ‒ iseseisvalt perioodiliselt vahelduma, s.t generaator on isevõnkuv. Astabiilseid generaatoreid kasutatakse laialdaselt perioodiliste ristkülikimpulsside saamiseks ja nende tüüpiline esindaja on multivibraator. http://iopscience.iop.org/1478-7814/34/1/435/ Relaksatsioongeneraatorist heligeneraator
Monovibraator

Monovibraator on relaksatsioongeneraator, millel on üks püsiva tasakaalu olek. Lühiajalise sisendimpulsi mõjul siirdub lülitus hüppeliselt ajutiselt stabiilse tasakaalu olekusse. Selles püsib lülitus teatud aja vältel, mille määravad tema elementide parameetrid, ja ennistub siis järsku esialgsesse püsiolekusse. Niiviisi genereerib monovibraator iga sisendimpulsi toimel ühe kindla pikkusega ristkülikimpulsi. Joonisel kujutatud bipolaartransistoridega skeemil on lähteolekus transistor Q2 takistiga R2 määratud baasivoolu tõttu avatud (juhtiv) ja transistor Q1 suletud. Kui Q2 baasile anda negatiivne käivitusimpulss, siis see transistor sulgub ja transistor Q1 saab läbi takisti R4 avanemiseks piisaval suurusega baasivoolu. Sellest hetkest hakkab lülitus formeerima väljundimpulssi, mille kestuse määrab takistist R2 ja kondensaatorist C1 moodustuva lüli ajakonstant R2C1. Nimelt hakkab kondensaator läbi R2 laaduma ja vastavalt pinge Q2 baasil suurenema. Niipea kui pinge kondensaatoril on tõusnud sedavõrd, et Q2 saab R2 kaudu avanemiseks piisava baasivoolu, läheb monovibraator hüppeliselt tagasi lähteolekusse. Monovibraatorid realiseeritakse tänapäeval integraallülituste baasil, mis vajavad ainult sagedust määravate komponentide (takisti ja kondensaatori) lisamist. Nii saadakse ristkülikimpulsse kestusega 50 nanosekundit kuni 1 sekund (pikemate impulsside saamiseks läheks vaja liiga suure mahtuvusega kondensaatorit). Monovibraatoreid kasutatakse peamiselt kindla kestusega impulsside formeerimiseks. Monovibraatorid ja taimerid Kippstufen
Multivibraator

Multivibraator on isevõnkuv relaksatsioongeneraator, mis tekitab ristkülikukujulisi impulsse. Multivibraatoreid saab valmistada transistoride, operatsioonvõimendite, loogikaelementide ja mikrolülituste baasil. Multivibraator koosneb kahest lülitirežiimis astmest, kusjuures ühe astme väljund on teise astme sisendiga ühendatud kondensaatorite vahendusel. Kondensaatorite laadumiseks kuluv aeg määrab generaatori astmete sulgumise või avanemise. Üleminek ühest olekust teise toimub väga kiiresti tänu kondensaatorite kaudu loodud positiivsele tagasisidele. Transistoride baasiahela takistid R2 ja R3 on võrdse takistusega; neid läbivast voolust piisab transistoride täielikuks avamiseks, s.t viimiseks küllastusrežiimi. Kollektoriahela takistid R1 ja R4 on samuti ühesuurused, kuid nende takistus on tunduvalt väiksem kui baasitakistitel. Kondensaatorid võivad olla erineva mahtuvusega; ühesuuruste mahtuvuste korral võrdub impulsi kestus impulsside vaheaja kestusega, s.t saadakse meanderimpulsside jada. Toite sisselülitamisel üks transistoridest astmete teatava ebasümmeetria tõttu avaneb (muutub juhtivaks) ja teine sulgub (katkestab kollektori-emitteri ahela). Kui näiteks avaneb Q1 ja sulgub Q2, siis hakkab C2 laaduma läbi suhteliselt väikest takistust omava takisti R4 ja Q1 avatud emittersiirde; C1 aga saab voolu takisti R2 kaudu, mille takistus on tunduvalt suurem. Seetõttu laadub C2 kiiresti peaaegu toitepingeni, kuna aga pinge kondensaatoril C1, olles ühtlasi Q2 baasipingeks, kasvab aeglaselt. Senikaua kui pinge Q2 baasil on veel negatiivne, jääb Q2 suletuks. Hetkel, mil pinge Q2 baasil muutub veidi positiivseks, hakkab see transistor avanema ja pinge tema kollektoril langeb. See pinge vähenemine kandub C2 kaudu Q1 baasile, nii et see transistor hakkab sulguma. Seetõttu pinge tema kollektoril ja ühtlasi Q2 baasil tõuseb. Sellise laviinprotsessi tulemusena avaneb Q2 täielikult ja Q1 sulgub hüppeliselt. Nüüd on transistoride osad vahetunud ja hakkab kiiresti laaduma C1 ja aeglaselt C2. See protsess kestab seni, kuni pinge Q1 baasil muutub veidi positiivseks ning järgneb uus ümberlülitumine, jne. Niisuguse multivibraatoriga genereeritakse impulsse kordussagedusega vahemikus 100 Hz kuni 100 kHz. Impulsisagedus f = 1 T = 1 ln ⁡ ( 2 ) ⋅ R C ≈ 1 0,693 ⋅ ( R 2 C 1 + R 3 C 2 ) , {\displaystyle f={\frac {1}{T}}={\frac {1}{\ln(2)\cdot RC}}\approx {\frac {1}{0{,}693\cdot (R_{2}C_{1}+R_{3}C_{2})}},} kus f ‒ sagedus hertsides; R2 ja R3 ‒ takistus oomides; C1 ja C2 ‒ mahtuvus faradites; T ‒ impulsikorduse periood sekundites. See integraalkomponendiga lülitus, mis vajab vaid kahe takisti ja ühe kondensaatori lisamist, võib tekitada ristkülikimpulsse sagedusvahemikus 1 Hz kuni 500 kHz. Erinevalt transistoridega lülitusest ei sõltu impulsisagedus kuigivõrd toitepingest. Multivibrators Operatsioonvõimendiga multivibraatorid
Nygrund

Nygrund (ka Vahekahvel) on madal Soome lahes. Madalast umbes 4 km kagusse jääb Prangli saar. Madalat tähistab poi (Nygrundi madala põhjapoi). Neugrund Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 374. Nygrund Eesti looduse infosüsteemis
Sami Keinänen

Sami Keinänen (sündinud 1973. aastal Rovaniemis) on Soome disainer. Aastatel 1996–1999 oli ta bassist Soome bändis Lordi. Keinänen mängis ka Lordi esimesel, 1999. aasta albumil "Bend Over And Pray The Lord", mis ilmus alles 3. septembril 2012 kogumikus "Scarchives Vol. 1". smai Twitter Sami Keinänen (smai) Twitteris
Roman (eesnimi)

Roman on mehenimi. Nime juured on ladina keeles, kus romanus tähendab midagi Roomaga seotut, eriti Rooma impeeriumi elanikku. Alfred Roman, Liechtensteini prints Eberhard Konrad Roman Vogdt, Eesti advokaat ja purjesportlane Erich Roman Ludvig Jacoby, baltisaksa päritolu Eesti arhitekt Friedrich Roman Kuusekänd, Eesti jurist ja riigiametnik Heinrich Roman Riikoja, eesti zooloog Roman (Lukin), Vene Õigeusu Kiriku vaimulik Roman (Tang), eesti õigeusu vaimulik Roman Abramovitš, juudi rahvusest Venemaa oligarh Roman Abt, Šveitsi masinaehitusinsener]], leiutaja ning ettevõtja Roman Baskin, Eesti näitleja ja lavastaja Roman Birkenberg, eesti advokaat Roman Haavamägi, eesti kujur Roman Herzog, Saksamaa president 1994 –1999 Roman Jakobson, Venemaa juudi päritolu lingvist Roman Kard,Eesti politseinik Roman Kariste, eesti poksija Roman Kuklin, Läti endine poksija Roman Kuzmin, vene arhitekt Roman Kuura, eesti poksija ja poksitreener Roman Laamann, eesti arst ja sõjaväelane Roman Luuk, eesti arst Roman Matsov, baltisaksa päritoluga eesti dirigent Roman Mugur, Eesti poliitik Roman Nesterovski, Eesti jalgpallur Roman Nõvandi, Eesti spordipedagoog ja -teadlane Roman Nyman, eesti maali- ja teatrikunstnik Roman Ohlau, eesti karikaturist Roman Opałka, poola maalikunstnik Roman Ott, Eesti keemik Roman Pavljutšenko, Venemaa jalgpallur Roman Petrov, Eesti tehnikateadlane Roman Pilljar (Romuald Pilar von Pilchau), NSV Liidu julgeolekutöötaja Roman Polański, Poola-Prantsuse filmilavastaja Roman Rein Eliaser, eesti jurist ja ajakirjanik Roman Rurua, Gruusia maadleja Roman Schatz, saksa päritolu saksa- ja soomekeelne kirjanik Roman Smiško, Ukraina jalgpallur Roman Sobtšenko, Eesti jalgpallur Roman Steinberg, eesti maadleja Roman Šebrle, Tšehhi kümnevõistleja Roman Širokov, Venemaa jalgpallur Roman Tavast, eesti kunstnik ja kullassep Roman Toi, eesti helilooja, dirigent, organist ja muusikapedagoog Roman Trahtenberg, Venemaa saatejuht ja näitleja Roman Ubakivi (1916–2000), Eesti sõjaväelane Roman Ubakivi (sõjaväelane), Eesti sõjaväelane Roman Ubakivi, eesti jalgpallitreener Roman Ungern von Sternberg, Austria-saksa ja baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane Roman Varts, eesti näitleja Roman Vlassov, Venemaa maadleja Roman von Antropoff, Toompea lossifoogt Witold Roman Lutoslawski, poola helilooja Roman (perekonnanimi)
Üheverstane topograafiline kaart

Üheverstane topograafiline kaart oli aastatel 1894–1913 Vene Sõjaväe Topograafide Korpuse koostatud topograafiline kaart, mis oli 1-verstases mõõtkavas (1: 42 000). See oli Venemaa kartograafia ajaloos esimene kaart, mis oli geodeetiliselt põhistatud (s t kasutati triangulatsiooni). Kaarti kasutas Eesti kaitsevägi Vabadussõjas. Aastatel 1919–1934 kasutas Eesti seda kaarti maareformi ja katastrimõõdistamise tehnilise aluskaardina. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 706.