laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peeter Koemets

Peeter Koemets (13. jaanuar 1868 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 1950 Omski oblast) oli köster Kaika kirikus, õpetaja, põllumees, poliitik ja Vana-Antsla vallavanem. Põllumeestekogude liikmena kuulus Peeter Koemets I Riigikogu koosseisu. Tuntud on lugu, kus Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta aprillis Riias toimunud Liivimaa maakogul luges Peeter Koemets ette sinna kohale sunnitud Lõuna-Eesti vallavanemate märgukirja, mille sisuks oli, et eestlased protesteerivad Saksa võimude omavoli vastu ning ei soovi liituda ei Saksamaa ega Venemaaga ja tunnustavad ainsa seadusliku võimuna Eesti Ajutist Valitsust. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 oma kodus. Suri kinnipidamiskohas Omski oblastis Venemaal. memoriaal.ee Urvaste valla ajalugu
Vladimir Pettai

Vladimir Pettai (vene keeles Владимир Леонидович Петтай; 8. mai 1973 Puudosi – 20. juuni 2011 Pesoutsa, Äänisranna rajoon) oli eesti rahvusest Venemaa jalgpallur ja jalgpallikohtunik. Tema ema töötas kasvatajana lasteaias, isa oli metsnik. Jalgpalli mängis ta poolkaitsjana klubides Karjala Asmaral ja Petroskoi Spartak. Jalgpallikohtunikuna hakkas ta tegutsema aastal 1996. Premjer-liga matše vilistas ta aastast 2003. Aastal 2006 eemaldati ta kohtunikuametist pärast skandaalset matši Moskva CSKA ja Peterburi Zeniti vahel. Aastal 2007 ta amnesteeriti ja jätkas tööd kohtunikuna. 2010 sai ta FIFA litsentsi. Kokku vilistas ta Premjer-ligas täpselt 100 matši, olles 22. kohtunik, kes Premjer-ligas saja kohtumiseni jõudnud. Pettai hukkus RusAiri lennul 9605, kus maandumisel toimunud õnnetusel jäi 52-st lennukis viibinust ellu üksnes 5 reisijat. Temast jäid maha naine ja kaks last. http://www.neva24.ru/a/2011/06/21/V_aviakatastrofe_pogib_ar http://www.sportsdaily.ru/articles/futbolnyiy-arbitr-vladimir-pettay-moya-sovest-chista-2527
Maria Gomes Valentim

Maria Gomes Valentim (9. juuli 1896 Carangola, Minas Geraisi osariik – 21. juuni 2011 Carangola, Minas Geraisi osariik) oli brasiilia pikaealine, kellest pärast 31. jaanuari 2011 (Eugénie Blanchardi surma) sai maailma vanim inimene. Maria Gomes Valentim sündis Carangolas Minas Geraisi osariigis Brasiilias. Aastal 1913 abiellus ta João Valentimiga (abikaasa suri aastal 1946). Neil oli poeg, kes suri 1990. aastate alguses. Tal on 4 lapselast, 7 lapselapselast, 5 lapselapselapselast. Pärast tema surma sai maailma vanimaks inimeseks Besse Cooper. Vanimate inimeste loend
Hillebrand van der Aa

Hillebrand van der Aa (1659 või 1660 Leiden; umbes 1721 (enne novembrit 1722) Hollandi Ida-India) oli hollandi graveerija ning joonistaja.
Jacob van der Aa

Jacob van der Aa (1730 Haag – 1776 Haag) oli hollandi maalikunstnik. Ta on maalinud portreesid. Ta oli oma onu Dirk van der Aa õpilane. Pärast kaheaastast kunstireisi Itaaliasse nimetati ta 1769 Haagi gildi meistriks.
Arien A

Arien A (17. sajand) oli Hollandi kaaperlaevakapten Hoornist. Tal oli üks galiott kahe suurtüki ning 82 mehega. Teise Inglise-Hollandi sõja ajal kaaperdas ta 32 kaubalaeva. Nieuw Nederlandsch Biografisch Woordenboek, kd 6, lk 1. Veebis
Duo 5

Duo 5 (varem Kanal 12) on Eesti telekanal, mis alustas tegevust 8. juunil 2011. Kanal näitab filme, sarju ja sporti. Kanal on suunatud eelkõige meestele. 9. augustist 2021 on telekanali nimi Duo 5. 30. aprillil 2024 alustas Duo 5 ka ülejäänud Balti riikides, sealhulgas Lätis ja Leedus, asendades venekeelse telekanali Kanal 7+. Duo 5 omanik on Duo Media Networks. Korduvalt ajapikendust küsinud Kanal 12 alustab 8. juunil. Eesti Päevaleht, 13. mai 2011. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2022. Vaadatud 5. veebruaril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Paanikatuba

"Paanikatuba" (originaalpealkiri "Panic Room") on 2002. aasta Ameerika Ühendriikides valminud õudusfilm. Filmi lavastaja on David Fincher, stsenarist David Koepp. Peamisi osi mängivad Jodie Foster, Forest Whitaker, Jared Leto, Dwight Yoakam, Kristen Stewart ja Patrick Bauchau. Film räägib emast ja tütrest, kes varjuvad sissetunginud röövlite eest turvatuppa. Äsja lahutanud Meg Altman ja ta tütar Sarah kolivad uude majja New Yorgis. Suures neljakorruselises majas on olemas ka paanikatuba, mis on nii kaitstud, et keegi ei pääse sinna sisse, kui uks on kinni pandud. Juba esimesel ööl murravad nende majja sisse kolm meest, kellele on uued asukad üllatuseks. Meg ja Sarah põgenevad kaitseks paanikatuppa. Nad ei tea aga, et see, mida vargad otsivad, asubki paanikatoas. Üks meestest on aastaid olnud paanikatubade ekspert – ehitanud kõige kindlamaid ruume, mida ehitada võimalik, seega vaid tema teab, et ainuke viis sisse saada on põgenikud sealt välja meelitada, kuid see pole kaugeltki nii lihtne. Jodie Foster – Meg Altman Kristen Stewart – Sarah Altman Forest Whitaker – Burnham Dwight Yoakam – Raoul Jared Leto – Junior Patrick Bauchau – Stephen Altman Ann Magnuson – Lydia Lynch Ian Buchanan – Evan Kurlander Andrew Kevin Walker – Uuine naaber Paul Schulze – politseinik Keeney Mel Rodriguez – politseinik Morales Nicole Kidman – Stephani tüdruksõber, hääl telefonis
Luup (ajakiri)

Luup oli 1996. aastast ilmunud Eesti ajakiri. Ajakiri trükiti Kroonpressi trükikojas. Juunist 2000 ilmus ajakiri ajalehe Postimees lisana. Juunist 2002 lõpetas Postimees kuukirja Luup väljaandmise. Ajakiri Luup valis aastail 1997–2001 Postimehe aasta inimese. Eesti Meedia koduleht Postimees arhiiv 26.04.2000[alaline kõdulink] Postimees lõpetab kuukirja Luup väljaandmise KR, 2. mai 2002 Postimehe aasta inimesed 1997–2005 Postimees, 8. detsember 2005
Aksella Luts

Aksella Hildegard Luts (neiupõlvenimi Kapsta; 27. september (vkj)/ 10. oktoober 1905 Moskva – 8. jaanuar 2005 Pärnu) oli eesti filmilooja. Aksella Luts oli abielus Vabadussõja veterani ja filmioperaator Theodor Lutsuga. Koos abikaasaga lõi Aksella Luts esimese täispika eesti mängufilmi "Noored kotkad" (1926). Aksella Luts oli filmi stsenaariumi autor ja astus üles ka näitlejana. 1931. aastal valmis neil vaatefilm "Kas tunned maad?" ja kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm "Ruhnu". Aastal 1931 valmis koostöös soomlastega eesti esimene heli- ja tantsufilm "Päikese lapsed". Ta elas koos abikaasaga alates 1938. aastast Soomes, kust nad 1944. aastal siirdusid Rootsi ja sealt 1946. aastal Brasiiliasse. Seal valmis abikaasade koostöös mitmeid dokumentaal- ja reklaamfilme. Veel pärast abikaasa surma 1980. aastal elas ta Brasiilias Penedos. Aastal 1996 õnnestus tal naasta Eestisse. Aksella Luts suri 8. jaanuaril 2005 Pärnus. Tema ärasaatmine toimus Pärnu Uue Kunsti Muuseumis. Aksella soovi kohaselt maeti urn tema tuhaga abikaasa Theodori kõrvale São Lorenço kalmistule São Paulos Brasiilias. Eesti Kinoliidu auliige Eesti Film 100[alaline kõdulink] "Aksella Luts 100". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2008. Vaadatud 22. juunil 2011. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 TLÜAR väliseesti isikud Aksella Luts Soome Instituudi lehel Aksella Luts
Eevi Valdov

Eevi Valdov (23. september 1947 – 25. veebruar 2005) oli eesti raamatuillustraator ja graafik. Eevi Valdov õppis ERKIs, mille ta lõpetas graafikuna 1972. aastal cum laude. Ta on kujundanud ja illustreerinud Juhan Smuuli "Muhu monoloogid", Kersti Merilaasi "Antud ja võetud", Stefan Zweigi "Kärsitu süda" ja palju teisi teoseid. Samuti on ta illustreerinud mitmeid võõrkeele õpikuid.
Vaikse ookeani divisjon

Vaikse ookeani divisjon on üks kolmest läänekonverentsi divisjonist korvpalliliigas NBA. Divisjoni kuulub viis meeskonda: Golden State Warriors, Los Angeles Clippers, Los Angeles Lakers, Phoenix Suns ja Sacramento Kings. Kõik meeskonnad peale Phoenix Sunsi asuvad Californias. Divisjon moodustati 1970/71. hooaja alguses, kui liigaga liitus kolm uut meeskonda: Buffalo Bravers, Cleveland Cavaliers ja Portland Trail Blazers. Liiga jaotati idakonverentsiks ja läänekonverentsiks, millest kumbki jagunes kaheks divisjoniks. Vaikse ookeani divisjonis alustas viis meeskonda: Los Angeles Lakers, Portland Trail Blazers, San Diego Rockets, San Francisco Warriors ning Seattle SuperSonics. Lakers, Rockets, Warriors ja Sonics ühinesid kõik läänedivisjonist. Enim kordi on Vaikse ookeani divisjoni meistriks tulnud Los Angeles Lakers (24), järgnevad Golden State Warriors (7) ja Phoenix Suns (6). Vaikse ookeani divisjonist on NBA meistriks tuldud 18 korda, sealhulgas Los Angeles Lakers 12 korda.
Rootsi köök

Rootsi köök kätkeb endas Rootsi toiduvalmistamise traditsioone. Seda iseloomustavad regionaalsed erinevused ning see on väga avatud uutele maitsetele. Palju kasutatakse liha, kala, piimasaaduseid, kartuleid ja leiba. Rootsi põhjaosas on traditsiooniliselt olnud suurem roll põhjapõdra- ja ulukite lihal, riigi lõunaosa toidulaual on kõrgelt hinnatud värskeid juurvilju. Pikk merepiir ja arvukad siseveekogud on tinginud rahvusköögis kalatoitude rikkaliku valiku. Toitudes eelistatakse kalafileed ja tihti keeratakse kalad rulli, maitsestades rikkalikult lihapoolt. Maitsestamise juures on rootslastele iseloomulik sage suhkru kasutamine – magusad võivad olla isegi kõikvõimalikud kalatoidud, supid, pasteedid ja liharoad. Maitsetaimedest tarvitatakse rohkelt porrulauku ning salatites on populaarsed nii roos-, leht- ja käharkapsas kui ka spargel. Väga tuntud on Rootsi laud (smörgåsbord 'võileivalaud'), mis on lauakatmisviis, mille puhul pannakse toidud lauale valmis ja võetakse sealt pärast ilma lauas istumata. Lihtsat ja kohalikest toorainetest valmistatud toitu tähistatakse mõistega husmanskost. Toiduvalmistamisel eelistatakse aga sageli praeahjus küpsetamist ning tihti pakitakse küpsetatavad toiduained fooliumi, et küpsetatav säilitaks oma mahlasuse. Uus Põhjala toit Saami köök Swedish food & drink sweden.se (inglise keeles) Gastronomy in Sweden visitsweden.com (inglise keeles) Rootsi toitumiskultuur
Pramoedya Ananta Toer

Pramoedya Ananta Toer (6. veebruar 1925 – 30. aprill 2006 Jakarta) oli Indoneesia romaanikirjanik. Lisaks romaanidele kirjutas ta lühijutte, esseesid ja ajalookirjeldusi oma maast ja inimestest. Tema looming hõlmab nii koloniaalajastut ja iseseisvuspüüdlusi kui ka Jaapani okupatsiooni ja on läbi põimunud tema isiklikust ja rahvuslikust ajaloost. Hollandi võimu ajal oli ta vangistatud aastatel 1947–1949 ja Suharto valitsusajal aastatel 1965–1979. Tema teoseid tsenseeriti Indoneesias, kuigi ta oli ka välismaal tuntud.
Siidisaba

Siidisaba ehk viristaja (Bombycilla garrulus) on siidisabalaste sugukonda kuuluv lind. Siidisaba on Eestis läbirändaja, tavaline talikülaline ja väga haruldane suvilind. Siidisaba talvist arvukust Eestis hinnatakse 500 – 20 000 isendile. Siidisaba kuulub Eestis III kategooria kaitse alla. Isaslind altpoolt vaadatuna, Ottawa, Ontario Emaslind altpoolt vaadatuna, Ottawa, Ontario Iseloomulikud punased tiivaotsad 1 BirdLife International (2004). Bombycilla garrulus. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Siidisaba andmebaasis eElurikkus http://www.looduspilt.ee/loodusope/?page=liigitutvustused_liik&id=19
Kumõkid

Kumõkid (endanimetus къумукълар) on turgi rahvas Dagestanis. Kumõkke elab ka mõnel pool mujal Venemaa Föderatsioonis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis kokku 422 409 kumõkki. Neist elas Dagestanis 365 804 (14,2% elanikkonnast), Põhja-Osseetias 12 659, Handi-Mansi Rahvusringkonnas 9554, Tšetšeenias 8883 ja Stavropoli krais 5744. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 503 060 kumõkki. Neist elas Dagestanis 431 736 (14,9% elanikkonnast), Põhja-Osseetias 16 092, Handi-Mansi Rahvusringkonnas 13 849 ja Tšetšeenias 12 221. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 kumõkki. Kumõkid kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat kumõki keelt. Kumõkid on islamiusulised (sunniidid). Kumõkkide asualad paiknevad Kesk-Dagestani eelmäestikes ja tasandikel. Traditsioonilised tegevusalad on niisutuspõllundus, viinamarjakasvatus ja karjandus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2020. Vaadatud 1. juulil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Statistikaameti koduleht
Timo Kuus

Timo Kuus (sündinud 30. juulil 1987 Tartus) on Eesti jalgpallur (keskkaitsja). Ta mängib Eesti jalgpalli meistrivõistluste III liiga lõunatsoonis klubis JK Welco Elekter. Ta on ühe hooaja mänginud ka Eesti Meistriliigas, tehes debüüdi 17-aastaselt JK Tammeka ridades ning lüües vahetusest tulles kohe oma esimese värava. Tammeka võttis võidu, Kuressaare ja Tulevik viigistasid
Puyehue vulkaan

Puyehue on tegevvulkaan Tšiilis Andides. Ta moodustab koos Cordón Caulle vulkaaniga Puyehue-Cordón Caulle vulkaaniaheliku. Vulkaan asub Ranco provintsis Puyehue rahvuspargis. Arvatavalt on vulkaan pursanud aastatel 1759, 1893 ja 1905. Registreeritud pursked leidsid aset 8. veebruaril 1914, 1919, 13. detsembril 1921, 7. jaanuaril 1929, 6. märtsil 1934, 24. mail 1960 ja 1990. aastal. Viimane purse algas 4. juunil 2011. Vaade vulkaani tipust kraatrisse Puyehue kraatri panoraam Puyehue vulkaani purse 4. juunil 2011
Puyehue järv

Puyehue järv (mapuche keeles puye, 'väike kala' + hue, 'koht') on järv Andides Tšiilis Los Lagose ja Los Ríose piirkonna piiril. Järv asub 212 m üle merepinna. Järve pindala on 157 km². Puyehue järv on liustikutekkeline järv. 4. juunil 2011 aset leidnud Puyehue vulkaani purske tagajärjel kattus järv 50 cm paksuse tefrakihiga, mis põhjustas veereostust ja kalade hukkumist. "Puyehue volcano (Chile) : watch the 2-week eruption from outer space". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2011. Vaadatud 22. juunil 2011.
Edeladivisjon

Edeladivisjon on üks kolmest läänekonverentsi divisjonist korvpalliliigas NBA. Edeladivisjoni kuulub viis meeskonda: Dallas Mavericks, Houston Rockets, Memphis Grizzlies, New Orleans Pelicans ja San Antonio Spurs. Neist kolm, Mavericks, Rockets ja Spurs, asuvad Texases. Divisjon moodustati 2004/05. hooaja alguses, kui NBA-ga liitus 30. meeskonnana Charlotte Bobcats ja liiga mõlemad konverentsid jaotati kolmeks divisjoniks. Edeladivisjoni koosseis on moodustamisest saadik püsinud muutumatu. Enim edeladivisjoni tiitleid on võitnud San Antonio Spurs (9). Rockets on võitnud neli, Mavericks kaks ning Pelicans ühe divisjoni tiitli. Grizzlies pole divisjoni võiduni veel jõudnud. Edeladivisjonist on NBA meistriks tuldud neljal korral: kolm korda on sellega hakkama saanud Spurs (2005, 2007, 2014) ja ühe korra Mavericks (2011).
Pesitsemine

Pesitsemine on lindudele omane sigimisbioloogiline nähtus ja koosneb järgmistest ajalistest etappidest: paaride moodustamine koos pesitsusala väljavalimisega; pesitsusalas pesa asukoha valimine ja selle ehitamine; paaritumine; munemine; haudumine; poegade kasvatamine. Osa linnuliike, kes hangivad toitu suhteliselt kaugemalt (näiteks kajaklased), pesitsevad kolooniatena. Pesitsemiskoha järgi võib linnuliike liigitada ava-, sulus- ja võrastikus pesitsejateks. Avapesitsejad (maaspesitsejad) teevad pesa maapinnale, puu otsa, kaljule või ehitisele; suluspesitsejad pinnase-, puu- või millegi muu õõnde. Võrastikus pesitsejad pesitsevad peamiselt põõsastes või puuvõrade alumises osas. Enamasti hauvad mõlemad vanalinnud. On ka erandeid, näiteks hanelistel haub ainult emaslind, jaanalinnulistel ainult isaslind. Linnuliike võib liigitada ka pesahoidjateks ja pesahülgajateks. Pesahoidjail (näiteks pistrikulistel) kooruvad pojad abitute ja pimedatena, pesahülgajail (näiteks hanelistel) on pojad koorudes arenenud ja lahkuvad pesast 12–48 tunni pärast. Poegi kasvatavad harilikult mõlemad vanalinnud, kuid selleski on ka erandeid. Näiteks hanelistel ja kanalistel kasvatab pojad üles ainult emaslind. Enamik linde pesitseb korra aastas. Mitu korda aastas pesitsevad troopikalindlased, kuid ka tuvilised, tihaslased ja varblased. Koloonia Linnulaat Pesaparasitism EE, köide 7, Kirjastus Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn : 1994, lk 273 Linnud Linnud Veebileht Loodusaed
Giid

Giid (prantsuse sõnast guide) ehk reisijuht on isik, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele vaatamisväärsusi või muuseumites eksponaate. Giid on ka isik, kes juhib kedagi läbi tundmatu või kaardistamata maa-ala. Giidiks võib olla ka kogemustega alpinist, kes juhib turisti mäetippu. Eestis on tuntumaid giide kunstiajalooharidusega Jüri Kuuskemaa. Giid võib tähendada ka reisijuht-käsiraamatut. 26. aprillil 2008 leidis Marek Vahula algatusel aset esimene Eesti Giidi- ja kodulookonkurss "Viru Raba Rääkijad".[viide?] Tavaks saanud konkursid toimuvad iga aasta aprilli viimasel laupäeval igal pool Eestimaal.[viide?] 2023. aastal valmis giidinduse õppefilm "Lahe Maa – lahtede maa"[viide?], kus esitletakse autori giidinippe.[viide?] loodusgiid 5 küsimust veebileht Pealinn
Gaspésie

Gaspésie või Gaspé poolsaar ehk lihtsalt Gaspé (prantsuse keeles Gaspésie) on poolsaar Kanadas Québeci provintsis. Poolsaare pindala on 20 743 km². Poolsaart piiravad põhja poolt Saint Lawrence'i jõeestuaar ja ida poolt Saint Lawrence'i laht. Poolsaarel elab umbes 100 000 inimest. Põhielanikkond – frankokanadalased. Gaspé on Québeci turismipiirkond. Poolsaare idapoolseimat punkti nimetatakse Gaspé neemeks. Poolsaarel asub ka üks tuntumaid Québeci vaatamisväärsusi – Percé kalju.
Percé

Percé on Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel asuv linn. Percé linn on Québeci provintsi omavalitsusüksus, mis halduslikult kuulub Rocher-Percé maakonda. Viimane kuulub Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i piirkonda, mis hõlmab suurema osa Gaspé poolsaarest. Enne eurooplaste saabumist elasid selles kandis mikmakid. Mikmakid jagunesid 8 hõimuks ja Gaspé poolsaar jäi neist kõige põhjapoolsema alale. Selle hõimu nimi on Gespegeoag ja sellest on tulnud Gaspé poolsaare tänapäevane nimi. Mikmakkide koguarv kõigi hõimude peale kokku ei ületanud 5 tuhandet ja järelikult oli see kant hõredalt asustatud. Mikmakid nimetasid seda kohta Sigsôg 'teravad kaljud' ja Pelseg 'kalapüüdmise koht'. 1603 külastas seda paika Uus-Prantsusmaa ja Quebeci asutaja Samuel de Champlain, kes nimetas linna naabruses olevat Percé kaljut Isle Percée 'läbitorgatud saar'. Hiljem laienes see nimetus kalju juurde rajatud asulale. Sajandeid oli Percé kohal kalurite ajutine asula. Püsielanikega asula tekkis alles 19. sajandi alguses, kui sinna kolisid inimesed Prantsuse Kanadast, Iirimaalt ja Jerseyst. 1801 asutati kirikukihelkond. 1842 rajati linnaline asula ja 1845 moodustati kohalik omavalitsus. 1971 laiendati Percéd oluliselt, kui liideti 5 ümberkaudset valda. Ühendatud vald sai ühtlasi linna õigused. Valla pindala on 550,3 km², millest maismaad on 432,39 km². Linna elanike arv on viimasel ajal jõudsalt vähenenud. Kui 1991. aastal elas Percés 4028 inimest, siis 1996. aastal 3993 inimest, 2001. aastal 3614 inimest, 2006. aastal 3419 inimest ja 2011. aastal 3312 inimest. Ühtlasi on rahvastik märgatavalt vananenud: kui 2001 oli linlaste keskmine vanus 43,8 eluaastat, siis 2011 juba 51,9 aastat. Rahvastiku keskmine tihedus on 7,7 in/km², mis tuleneb asjaolust, et põhiosa linnale kuuluvast maa-alast on inimtühi. Põhiliselt on linn prantsuskeelne. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli prantsuse keel 78,8% linlaste emakeel, inglise keel oli selleks 18,9% linlastel. Ajalooliselt oli linn kalanduskeskus, tänapäeval on Percé ja tema ümbrus eelkõige turismipiirkond. Linnas asub üks tuntumaid Québeci vaatamisväärsusi – Percé kalju. See on looduslik kalju, mis asub linna lähedal meres. See kalju on ebatavaline oma suuruse, värvuse ja ebatavalise uksetaolise ava poolest kaugemas otsas. Mõõna ajal saab jalutada mööda merepõhja kuni kaljuukseni. Teine turismisihtkoht on asustamata 4,16 km² suurune Bonaventure saar, kus asub 1919 asutatud linnukaitseala. Bonaventure saar asub rannikust 3,5 km kaugusel ja Percést 5 km kaugusel edelas. Seal pesitsevad paljud merelinnud, kõige rohkem suulad. Linna läheduses olevatelt mägedelt avaneb suurepärane vaade linnale ja Percé kaljule, näha on ka Bonaventure saar. https://www150.statcan.gc.ca/t1/tbl1/fr/tv.action?pid=9810000201  Percé – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark

Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark (prantsuse keeles Parc national de l'île-Bonaventure-et-du-Rocher-Percé) on rahvuspark Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel Percé linna lähedal. Rahvuspark moodustati 1985. aastal Bonaventure'i saarel asuva suure rändlindude kaitseala ja Percé kalju tõhusamaks kaitsmiseks. Rahvuspargi pindala on 5,8 km², sealhulgas Bonaventure'i saare pindala on 4,16 km². Parc national Official tourist site of the Government of Québec (inglise) Park National Gaspesian Heritage WebMagazine (inglise)
Bonaventure'i saar

Bonaventure'i saar (prantsuse keeles île Bonaventure) on saar Kanadas Québeci provintsis Saint Lawrence'i lahes 3,5 kilomeetri kaugusel Percé linnast. Saare pindala on 4,16 km². Saar on 3,5 kilomeetrit lai ja 90 meetrit kõrge (koos kaljurüngastega). Aastal 1919 sai saarest rändlindude looduskaitseala. Saarel pesitsev suulade koloonia on arvukuselt suurim maakeral. Selles on loetletud üle 121 000 linnu, selle arvuga ületab Bonaventure'i koloonia Šotimaal Saint Kilda saarestikus pesitsevat suulade kolooniat. Aastal 1985 moodustati Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark. Bonaventure'i saar on üks suurimaid linnukaitsealasid maailmas, enam kui 280 000 linnuga. Saar on ka suur turismiobjekt. Maist oktoobrini pääseb ekskursiooniga ka saart uudistama. Percé, the City Ville de Percé (inglise) Perce Rock – Rocher Perce Province Quebec (inglise)
Samuel de Champlain

Samuel de Champlain (sünninimi Samuel Champlain; umbes 1567 – 25. detsember 1635) oli prantsuse meresõitja, kartograaf, joonistaja, sõjaväelane, maadeavastaja, geograaf, etnoloog, diplomaat ja kroonik. Samuel de Champlain asutas Uus-Prantsusmaa koloonia ja Québeci linna 3. juulil 1608 ning oli Uus-Prantsusmaa kuberner aastail 1633–1635.
William Edmond Logan

Sir William Edmond Logan (20. aprill 1798 Montreal, Québeci provints, Kanada – 22. juuni 1875 Pembrokeshire, Wales, Suurbritannia) oli 19. sajandi Kanada geoloog ja geoloogiline kartograaf. Ta oli esimene kanadalane, kes valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (1851). Logan sai hariduse Edinburghi ülikoolis Šotimaal. Esimese suure tööna koostas Logan Lõuna-Walesi kivisöemaardlate geoloogilise kaardi; selle põhjal esitas ta 1840. aastal Londoni Kuninglikule Seltsile teadustöö "On the character of the beds of clay lying immediately below the coal-seams of South Wales, and on the occurrence of coal-boulders in the Pennant Grit of that district". Tema saavutusi geoloogina pandi tähele ja talle tehti 1842. aastal ettepanek rajada Kanada geoloogilise teenistus. Logan juhatas seda teenistust kuni 1869. aastani. Logan oli Kanada Instituudi (asutatud 1850) esimene president. 1851 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1855 – Pariisi maailmanäituse kuldmedal 1856 – Kuninganna Victoria poolt rüütlikslöömine 1856 – Londoni Geoloogiaseltsi Wollastoni medal 1860 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1867 – LKS-i Kuninglik medal, Kanada geoloogilise kaardi eest Oli valitud ka McGilli Ülikooli audoktoriks. Logan, Sir William Edmond Dictionary of Canadian Biography Online (inglise)