Kiievi suurvürst

Kiievi suurvürst oli Kiievi-Vene valitseja tiitel 9.–13. sajandil. Novgorodi vürstiriigi valitseja Oleg vallutas 882. aastal Smolenski ja Ljubegi linna ning Kiievi vürstiriigi, liitis need alad vanima slaavlaste riigi Novgorodi vürstiriigiga ning viis riigi pealinna üle Kiievisse, kus ta moodustas põhjaslaavlasi ja osa lõunaslaavlasi ühendava Kiievi-Vene riigi. Oleg sai esimeseks Kiievi suurvürstiks. Kiievi-Vene riigi tuumiku moodustasid Kiievi, Novgorodi, Smolenski, Tšernigovi, Galiitsia ja Perejaslavli vürstiriigid. Kiievi vürsti ülemuslikkust tunnistasid Rjurikovitšite dünastia teistesse harudesse kuulunud vürstid ning teda nimetati Kiievi suurvürstiks ehk Kiievi ja kogu Vene suurvürstiks. 882–912/922 Oleg (ka Helge, Helgu või Helgi; surnud 912 või 922) 912/922–945 Igor (ka Ingvar või Inge; surnud 945) 945–972 Svjatoslav I (surnud 972), 945–962 valitses tegelikult ta ema Olga (ka Helga; surnud 969) 972–980 Jaropolk I 980–1015 Vladimir Püha (ka Volodimer või Valdemar) (umbes 950–1015), võttis 988 vastu ristiusu 1015–1019 Svjatopolk I Nurjatu 1015 Jaroslav Tark Jaroslavitšite dünastia algus (Ярославичи) 1019–1054 Jaroslav Tark 1054–1068 Izjaslav I Jaroslavitš 1068–1069 Vseslav Brjatšislavitš, Polotskist 1069–1073 Izjaslav I Jaroslavitš, 2. kord 1073–1076 Svjatoslav II Jaroslavitš 1076–1078 Izjaslav I Jaroslavitš, 3. kord 1078–1093 Vsevolod I Jaroslavitš 1093–1113 Svjatopolk II Izjaslavitš 1113–1125 Vladimir Vsevolodovitš ehk Vladimir Monomahh (1050–1125) 1125–1132 Mstislav Suur Vladimirovitš, Mstislav I Suur, (umbes 1075–1132) 1132–1139 Jaropolk II Vladimirovitš 1139– Vjatšeslav I Vladimirovitš 1139–1146 Vsevolod II Olegovitš 1146 Igor II Olegovitš 1146–1149 Izjaslav Mstõslavõtš 1149–1151 Juri Dolgoruki, Juri Vladimirovitš 1151–1154 Izjaslav II Mstislavitš Volõõniast 1154–1155 Rostislav Mstislavitš Smolenskist 1155 Izjaslav III Davidovitš 1155–1157 Juri Dolgoruki, Juri Vladimirovitš 1157–1158 Izjaslav III Davidovitš 1159 Mstislav II Izjaslavitš 1159–1161 Rostislav Mstislavitš Smolenskist 1161 Izjaslav III Davidovitš 1161–1167 Rostislav Mstislavitš Smolenskist 1167–1169 Mstislav II Izjaslavitš 1169–1170 Gleb Jurjevitš 1170 Mstislav II Izjaslavitš 1170–1171 Gleb Jurjevitš 1171 Vladimir II Mstislavitš 1171 Mihhail 1171–1173 Roman Rostislavitš Smolenskist 1173 Vsevolod III 1172–1211 (vaheaegadega) Rjurik Rostislavitš 1174–1175 ja 1180 Jaroslav II 1175–1177 Roman Rostislavitš Smolenskist 1173–1194 (vaheaegadega) Svjatoslav III Vsevolodovitš Tšernigovist 1202 ja 1214 Ingvar Jaroslavitš 1203–1205 Roman Suur Mstislavitš (umbes 1150–1205) 1204–1206 Rostislav II 1206–1212 Vsevolod IV 1214–1223 Mstislav III 1223–1235 Vladimir III 1235–1236 Izjaslav IV 1238–1239 Mihhail II, ka Tšernigovi vürst 1239 Rostislav III Mstislavovitš 1239–1240 Danilo Romanovitš Galiitsia-Volõõniast 1240–1243 Rostislav III Mstislavovitš 1241–1246 Mihhail II 1243 Danilo Romanovitš Galiitsia-Volõõniast 1243–1246 Jaroslav II Vsevolodovitš Mongolite invasiooni järel Venemaale määras Kuldhordi khaan 1243. aastast vürstide seast suurvürsti (1. Jaroslav Vsevolodovitš), kes khaani vasallina kogus ja vastutas Venemaa vürstiriikidest kogutava andami kogumise ja Kuldhordi saatmise eest. Leedu suurvürst Vladimiri suurvürst Moskva suurvürst Tveri suurvürst Poola kuningas Kiievi vürstiriik