laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marek Sammul

Marek Sammul (sündinud 1. veebruaril 1973 Jõgeval) on eesti bioloog ja taimeökoloog. Tema peamised uurimisteemad on taimede vegetatiivse paljunemise bioloogia; liikidevahelised suhted taimekooslustes; troofilised seosed ja nende mõju koosluste arengule; poollooduslike koosluste ökoloogia ning looduskaitsebioloogia ja looduskaitse korraldus. Marek Sammul lõpetas 1991. aastal Jõgeva 2. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal bakalaureuseõppes. 1997. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö bioloogias "Konkurents erineva produktiivsusega rohttaimekooslustes" ning 2003. aastal sealsamas doktoritöö bioloogias "Competition and coexistence of clonal plants in relation to productivity" ("Konkurents ja kooseksisteerimine klonaalsetel taimedel erineva produktiivsusega kooslustes", juhendajad Kalevi Kull, Olevi Kull). Marek Sammul oli aastatel 1993–2001 Zooloogia ja Botaanika Instituudi laborant ja vanemlaborant ning 2001–2004 teadur ja vanemteadur. Aastatel 2005–2014 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur. Aastatel 2012–2016 töötas ta Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuses (RAKE) analüütikuna ja aastatel 2015–2016 ökoloogia- ja maateaduste instituudi looduskaitsebioloogia teadurina. Aastatel 2016–2019 oli Marek Sammul Tartu Ülikooli personaliarenduskeskuse juhataja ja alates 1. juunist 2019 Tartu Ülikooli Narva kolledži direktori kohusetäitja. 1. jaanuarist 2020 kuni 30. aprillini 2022 oli ta Tartu Ülikooli Narva Kolledži direktor. Alates 20. juunist kuni 14. oktoobrini 2022 oli Marek Sammul Tartu Luterliku Peetri Kooli direktor. Alates 23. jaanuarist 2023 on Marek Sammul Elva Gümnaasiumi direktor. 2007 – Eesti noore looduskaitsja auhind 1994 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilastööde konkursil esimene preemia 1997 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilastööde konkursil teine preemia 2014 – Kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursi võitja eesti keeles publitseeritud teadustööde kategoorias Sammul on toimetanud Loodusuurijate Seltsi aastaraamatuid ja teisi erialaga seonduvaid raamatuid ning avaldanud kümneid teadustrükiseid. Ta on Jakob von Uexkülli Keskuse (1993) asutajaliige. 1994. aastast on ta Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, tegutses seltsi presidendina 2004–2008 ja presiidiumis 2004–2017. Alates 1997. aastast on Sammul Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige ning kuulus sealsesse juhatusse aastatel 1997–2003. 2010. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitsekomisjoni liige. "Looduskaitse? Ei, inimesekaitse!" Eesti Loodus 1/2004 "Kuidas on möödunud LUSi kolm viimast aastat?" Eesti Loodus 3/2007 "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide "Eesti Teadusinfosüsteem. Marek Sammul". TLPK Facebooki leht Elva Gümnaasiumi uus direktor on Marek Sammul. Lõunaeestlane, 20. jaanuar 2023. Marek Sammul Eesti Teadusinfosüsteemis Marek Sammul Google Scholar lehekülg Marek Sammuli kirjutiste loetelu Intervjuu Marek Sammuliga – Eesti Loodus 10, 2003 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Anija tee

Anija tee (riiklik registreerimisnumber 11131) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 1,7 km. Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kümnendal kilomeetril Partsaare ja Kuusemäe küla piiril. Tee läbib Partsaare, Kuusemäe ja Anija küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne neljandal kilomeetril Anija külas. Tee ületab kolme truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Anija küla tiheasustusega alal on kiiruspiirang 30 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soodla–Kehra tee

Soodla–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11132) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Raja tänav). Tee pikkus on 6,1 km. Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee üheteistkümnendal kilomeetril Soodla külas. Tee läbib Soodla, Lilli, Looküla ja Ülejõe küla ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra tee teisel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab ühe silla (Kehra sild üle Jägala jõe tee kuuendal kilomeetril) ja kümme truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Lilli, Looküla, Idu. Teega ristub kuuendal kilomeetril Raudoja–Vikipalu–Kehra tee. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on Kehra linnas (50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Soodla tee

Soodla tee (riiklik registreerimisnumber 11133) on kõrvalmaantee Anija vallas Soodla külas. Tee pikkus on 0,9 km. Tee saab alguse ning ka lõpeb Jägala–Käravete maantee 12. kilomeetril. Tee ületab üht truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raudoja–Vikipalu–Kehra tee

Raudoja–Vikipalu–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11134) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,7 km. Tee saab alguse Jägala–Käravete maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Raudoja külas. Tee läbib Raudoja, Vikipalu ja Ülejõe külad. Tee lõpeb Soodla–Kehra tee kuuendal kilomeetril Ülejõe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 19 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on kruusatee, v.a viimane kilomeeter, mis on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas, tee viimasel kilomeetril 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Punane roos

Punane roos sümbolina osutab ühiskonna kooskõlale ja sellest lähtuvale ideoloogiale sotsiaaldemokraatiale. See on sotsiaaldemokraatide tüüpsümbol.
Alavere ring

Alavere ring (riiklik registreerimisnumber 11136) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 0,8 km. Tee saab alguse Alavere tee esimesel kilomeetril Alavere külas. Tee läbib Alavere ja Uuearu külad. Tee lõpeb Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Uuearu külas. Tee ületab 3 truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Alavere. Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alavere–Voose tee

Alavere–Voose tee (riiklik registreerimisnumber 11137) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkus on 10,6 km. Tee saab alguse Perila–Jäneda tee 11. kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbib Alavere, Uuearu, Rasivere ja Voose küla. Tee lõpeb Paunküla–Vetla tee kaheteistkümnendal kilomeetril Voose külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee on kruusatee, üksikud lühikesed lõigud on asfaltkattega, mustkattega või pinnatud kruusakattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Alavere tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h), samas on ka tee valgustatud. Alavere tee
Ojasoo–Ardu tee

Ojasoo–Ardu tee (riiklik registreerimisnumber 11141) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 10,0 km. Tee saab alguse Kose–Purila maantee kaheksandal kilomeetril Ojasoo külas. Tee läbib Ojasoo, Harmi, Riidamäe, Sääsküla, Triigi, Rava ja Silmsi küla. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee viiekümne kuuendal kilomeetril Silmsi külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 13 truupi. Teele jääb viis bussipeatust: Riidamäe, Sääsküla, Kõue kool, Kõue tee, Kõue. Teega ristub neljandal kilomeetril Kõue–Virla tee, kuuendal kilomeetril Triigi–Kõue tee. Tee esimene pool kilomeetrit on mustkattega, edasi kuni Kõue–Virla teeristini on tee kruusakattega, järgneb 1,2 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Kuni Kõue–Virla teeristini on tee klassita, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kõue–Virla tee

Kõue–Virla tee (riiklik registreerimisnumber 11142) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 6,8 km. Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee neljandal kilomeetril Sääsküla ja Triigi küla piiril. Tee läbib Sääsküla, Triigi, Harmi, Kõue, Paunaste ja Virla küla. Tee lõpeb Virla külas. Tee ületab neli truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub teisel kilomeetril Triigi–Kõue tee. Tee on kruusatee, teisel kilomeetril pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Annotatsioon

Annotatsioon (ladina sõnast annotatio 'kirjalik märkus, ülestähendus'; ebasoovitatav termin abstrakt) on raamatu, artikli või muu kirjutise lühike tutvustus, mis mõnikord annab ka hinnangu. Annotatsioon käib sageli kirjutisega kaasas (näiteks sisaldub raamatus või on lisatud artiklile). See esineb ka bibliograafiates, mida sellisel juhul nimetatakse annoteeritud bibliograafiateks. Annotatsioone on kirjutatud ka kataloogikaartidele. Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 44
Triigi–Kõue tee

Triigi–Kõue tee (riiklik registreerimisnumber 11143) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 1,4 km. Tee saab alguse Ojasoo–Ardu tee kuuendal kilomeetril Triigi külas. Tee läbib Triigi ja Kõue küla. Tee lõpeb Kõue–Virla tee teisel kilomeetril Kõue külas. Tee ületab ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tõdva–Nabala tee

Tõdva–Nabala tee (riiklik registreerimisnumber 11151) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas. Tee pikkus on 8,9 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Tõdva külas. Tee läbib Tõdva, Lokuti, Sookaera-Metsanurga, Sookaera, Arusta, Paekna, Piissoo ja Nabala küla. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Nabala külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb viit bussipeatust: Sookaera, Nõmmiku, Arusta, Paekna ja Piirsoo. Teega ristub kuuendal kilomeetril Lähtse–Paekna tee. Tee esimesed 5,6 km on kruusakattega, järgneb 0,7 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Kuni Lähtse–Paekna teeristini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, tee lõpuosas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas. Lähtse–Paekna teeristi piirkonnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kirdalu–Kiisa tee

Kirdalu–Kiisa tee (riiklik registreerimisnumber 11152) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 5,0 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Kurtna küla ning Kiisa alevikku. Tee lõpeb Kiisa jaama tee esimesel kilomeetril Kiisa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga nelja truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Kurtna ja Kiisa. Teega ristub neljandal kilomeetril Tagadi–Kurtna tee. Tee on esimesed 2,8 km põlevkivituhkbetoonkattega, edasi mustkattega. Tee on klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kurtna küla ja Kiisa aleviku tiheasustuse alal on kiiruspiirangud (40, 50, 60, 70 km/h). Samal alal on ka teevalgustus.
Andrítsaina

Andrítsaina (kreeka keeles Ανδρίτσαινα) on linn Kreekas. Linn paikneb vanaaja Arkaadia alal.
Kirdalu tee

Kirdalu tee (riiklik registreerimisnumber 11153) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 2,0 km. Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee 19. kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Tagadi küla. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 21. kilomeetril Tagadi külas. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Männiku. Teega ristub teisel kilomeetril Tagadi–Kurtna tee. Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tagadi–Kurtna tee

Tagadi–Kurtna tee (riiklik registreerimisnumber 11154) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 3,7 km. Tee saab alguse Kirdalu tee teisel kilomeetril Tagadi külas. Tee läbib Tagadi ja Kurtna küla. Tee lõpeb Kirdalu–Kiisa tee neljandal kilomeetril Kurtna külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on mustkattega, Kutna külas lühike lõik asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on teel 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tagadi küla tiheasustusega alal (40 ja 70 km/h) ja Kurtna küla tiheasustusega alal (30 ja 50 km/h). Valgustatud on teelõik Kurtna küla tiheasustusega alal.
Jüri Liim

Jüri Liim (sündinud 9. novembril 1940) on endine Eesti poliitik, ajakirjanik ja sportlane. Jüri Liim oli aastail 1990–1992 mõlema vabalt valitud esinduskogu, nii Eesti Kongressi kui ka Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, liige ning ta kuulub 1991. aastal Eesti taasiseseisvumise poolt hääletanud Ülemnõukogu liikmete 20. Augusti Klubisse. Ta oli ka üks 1989. aastal organiseeritud liikumise Genf-49 (võitles okupeeritud Eestist meeste N. Liidu sõjaväkke sundvärbamise vastu) ja Nõukogude kohalike võimuesindajate poolt registreerimata Eesti Rohelise Partei peamisi eestvedajaid ning seejärel erakonna Eesti Rohelised esimees aastail 1991–1995. Teda on autasustatud 2002. aastal Riigivapi V klassi ja 2006. aastal III klassi teenetemärgiga. Mais 2006 rääkis Liim Kanal 2 uudistesaatele "Reporter" ja TV3 jutusaates "Kahvel", et kavatseb pronkssõduri monumendi õhku lasta, kui seda Tõnismäelt ära ei viida. Liim väitis end teadvat, kust saada lõhkeainet, ning ka seda, kuhu on vaja lõhkeaine paigutada, sest ta olevat "kuju selle pilguga juba üle vaadanud". Septembris 2006 otsustas Harju maakohus, et pronkssõduri õhkimise ähvardus oli avaliku korra raske rikkumine ning määras Liimile karistuseks 25 300 krooni suuruse rahatrahvi. Liim kaebas kohtuotsuse edasi ning mais 2007 mõistis Riigikohus Liimi lõplikult õigeks. Riigikohtu otsuse kohaselt puudus kuriteokoosseis, sest tegelikult Liim pronkssõdurit õhku lasta ei plaaninud. Enne lõplikku õigeksmõistvat kohtuotsust oli Eesti valitsus ise pronkssõduri senisest asukohast ära viinud. Liim on tegelenud pikamaajooksuga. Ta on võitnud 1965–1976 Eesti meistrivõistlustel maratonis kulla (1972) ja pronksi, 20 ja 30 km maanteejooksus 3 hõbedat ja 1 pronksi ning 10 000 meetris pronksi. Isiklikke rekordeid: 10 000 m 31.01,0 (1973), 3000 m takistusjooks 9.16,8 (1968), maraton 2:28.03 (1973). Riiklike autasude andmine Riigi Teataja, 2002 Riiklike autasude andmine Riigi Teataja, 2006 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 183 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 86 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 121 Biograafia ESBL-is Reporter.ee: Liim lubas jätkata punamonumentide teisaldamist, Postimees, 19. detsember 2008 Liim loobus Vene telekanali otsesaates esinemisest, Postimees, 4. september 2009 Biograafia ESBL-is
Enn-Arno Sillari

Enn-Arno Sillari (sündinud 4. märtsil 1944 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja endine Nõukogude Liidu parteitegelane. Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 27. 7-klassilise kooli ja 1962. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Seejärel õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis mehaanikat, kust läks üle Kaunase Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas 1967. aastal kiudainete mehaanilise töötlemise erialal, spetsialiseerudes kammketrusele. 1974. aastast EKP Tallinna Linnakomitee Lenini rajoonikomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja, 1974–1976 oli ta EKP Lenini rajoonikomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja 18. maist 1989 kuni 18. märtsini 1990. Ta oli 25. märtsist 1990 kuni 15. oktoobrini 1992 EKP KK esimene sekretär. Ühtlasi oli ta esimese ja viimase eestlasena alates 14. juulist 1990 kuni 23. augustini 1991 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Ta on vanne tootva ettevõtte Balteco üks omanikke. Mati Graf. Rahvuskommunistid. Enn-Arno Sillari ja teised. Argo. 2020 Vanad kommunistid tüssasid riskikapitalisti
Dimítrios Partsalídis

Dimítrios Partsalídis (kreeka keeles Δημήτρης Παρτσαλίδης; 1905 Trabzon – 22. juuni 1980 Ateena) oli Kreeka kommunistlik poliitik. Kreeka kodusõja ajal oli peaminister kommunistide poolt kontrollitavatel aladel 3. aprillist 1949 kuni oktoobrini 1950 (alates 28. augustist 1949 eksiilis). 1934. aastal valiti ta Kavala linnapeaks. Sellega oli Kavala esimene linn Kreekas, mis sai endale kommunistist linnapea. Grammos-Vitsi lahingus purustati kommunistliku Kreeka sõjajõud ning Partsalídis oli sunnitud minema 28. augustil eksiili. Hiljem naasis Kreekasse. Vahistati sõjaväelise hunta poolt oktoobris 1971 koos Charalambos Drakopoulosega. 1978. aastal avaldas oma memuaarid.
Tarkvaraarendaja

Tarkvaraarendaja on inimene või ettevõte, kes tegeleb tarkvaraarenduse probleemidega, näiteks tarkvara analüüsi, disaini, programmeerimise või testimisega. Tarkvaraarendaja tegeleb programmeerimisega laiemas tähenduses või spetsialiseerub mingi tarkvaraprojekti juhtimisele ja tootearendusele.
Maromokotro

Maromokotro on mägi Madagaskaril, saare kõrgeim tipp. Asub saare põhjaosas Mahajanga provintsis vulkaanilist päritolu Tsaratanana mägedes. Geograafilised koordinaadid on 14°4′ S, 48°54′ E. Kõrgus 2876 m. Mäe läänenõlvul on looduskaitseala. Ambohitra
Platvorm (infotehnoloogia)

Platvorm on infotehnoloogias arvuti riistvara arhitektuur ja tarkvaraline baas, mis koos võimaldavad kasutada rakendustarkvara. Platvorm koos rakendustarkvaraga moodustab arvutisüsteemi. Riistvaraplatvorm ehk platvormi riistvaraline osa on füüsilise arvuti tüüp (nt. personaalarvuti, superarvuti) ning selle arhitektuur (nt. x86, ARM, CISC, RISC). Tarkvaraplatvorm on platvormi tarkvaraline osa. Selle hulka kuuluvad süsteemitarkvara (operatsioonisüsteem) ning tarkvara vahekihid, nt. Java platvorm või .NET-raamistik. e-Teatmik – platvorm Platvorm (informaatika) Väike entsüklopeedia
Tarkvaralitsents

Tarkvaralitsents on tarkvara autori, tootja või müüja koostatud dokument, milles on loetletud, millistel tingimustel on õigus omandatud või ostetud tarkvara kasutada. Apache litsents Avatud lähtekood Avatud lähtekoodiga tarkvara BSD-litsents GNU GPL GNU LGPL Bruce Perens, The Open Source Definition, "O'Reilly Online Catalog ISBN 1-56592-582-3 How to choose a license for your own work, GNU Project - Free Software Foundation
Be saar

Be (ka Nosy Be; Nossi-bé) on Madagaskarile kuuluv saar Madagaskari saare looderanniku lähedal. Saare pindala on umbes 300 km². Nosy be tähendab malagassi keeles suurt saart. Saarel elab umbes 60 000 inimest, suurim asula on Andoany. Be on turismisihtkoht. Halduslikult moodustab saar Nosy Be linna (prantsuse commune urbaine).
Madagaskari linnade loend

Siin on loetletud Madagaskari linnu. Ambalavao Ambanja Ambatolampy Ambatondrazaka Ambilobe Ambohimahasoa Ambositra Ambovombe-Androy Amparafaravola Andapa Antalaha Antananarivo Antanifotsy Antsirabe Antsiran̈ana Antsohihy Arivonimamo Befandriana-Avaratra Betroka Boriziny Farafangana Fenoarivo Atsinanana Fianarantsoa Ihosy Île Sainte-Marie Maevatanana Mahabo Mahajanga Maintirano Mampikony Manakara Mananjary Mandritsara Maroantsetra Marovoay Miarinarivo Moramanga Morombe Morondava Nosy Be Sambava Toamasina Toliara Tsiroanomandidy Tôlanaro Vangaindrano Vatomandry Vohemar
Ats Purje

Ats Purje (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja). Klubijalgpalli hakkas mängima FC Levadias, kust siirdus 2008. aastal Soome Turu Interi ridadesse. Tuli Interi koosseisus 2008. aastal Soome meistriks ja võitis 2009. aastal Soome karika. Aastatel 2010–2011 mängis Küprose klubides, kuuludes esmalt AE Paphose ja seejärel Achna Ethnikose ridadesse. 2012–2014 mängis ta Soome kõrgliiga klubis KuPS. 2015–2016 mängis ta Nõmme Kaljus. 2017. aastal naasis ta KuPS-sse. 2021. aasta jaanuaris liitus ta Eesti Esiliigasse kuuluva JK Tallinna Kaleviga. Eesti koondises on ta mänginud 69 korda ja löönud kümme väravat. Eesti jalgpallikoondislaste loend "Kõik Eesti internatsionaalid". Eesti Jalgpalli Liit. Vaadatud 23.11.2012. Purje tuli Soome karikavõitjaks Soccernet.ee, 31. oktoober 2009 https://jalgpall.ee/voistlused/player/4693 https://int.soccerway.com/players/ats-purje/31410/ Biograafia ESBL-is Ats Purje Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel Ats Purje koondise statistika Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel "Ats Purje lõi Turu Interi võiduvärava", Postimees.ee, 1. juuni 2009
Believe

"Believe" on mitme muusikaalbumi ja laulu pealkiri "Believe", Orianthi album "Believe", Cheri muusika album, mis ilmus 1999. aastal "Believe", Dima Bilani album "Believe", Justin Bieberi album "Believe", Cheri laul, mis ilmus samanimelisel albumil 1999. aastal. "Believe", Venemaa laulja Dima Bilani laul, mis võitis 2008. aastal Belgradis Serbias Eurovisiooni lauluvõistluse. Believe on ettevõtte Elizabeth Arden Inc. parfüüm.
Kurtna Kool

Kurtna Kool on Harju maakonnas Saku vallas Kurtna külas tegutsev õppeasutus, mille koosseisu kuuluvad põhikool ja lasteaed. Esimene kool Kurtna külas alustas tegevust arvatavasti alates 1880. aastast. Kurtna kooli asutamise mõtte algatasid kohalikud taluperemehed. Nende algatust toetas kohalik mõisahärra Fridrich Adolph Glänström, kes eraldas koolile krundi ja ehituseks tasuta palgid, ahju- ja pliidikivid. Kuni 1976. aasta suveni tegutses Kurtnas algkool, mis seejärel suleti. Sel ajal oli õpilasi vaid 4. Koolihoone on endiselt alles ja asub Tagadi–Kurtna tee ääres. Lasteaed-algkool alustas Kurtnas tegevust 1. septembril 1989. Tööd alustas kaks lasteaiarühma 30 lapsega ja kaks klassi 29 õpilasega. Edaspidi on laste ja õpilaste arv pidevalt kasvanud. Kõigepealt 5-klassiliseks kasvanud koolis avati 2001. aastal ka 6. klass ning 2004. aastal kolmas lasteaiarühm. Novembris 2007 alustati senise koolihoone renoveerimis- ja juurdeehitustöid. Laste arvu kasvamine Saku vallas on nõudnud järjest enam lasteaia- ja koolikohti. Kurtna Lasteaia-Algkooli kujundati seetõttu ümber lasteaiaks-põhikooliks nimega Kurtna Kool. Uuenenud hoone ja õppekavaga kool alustas tööd 1. septembril 2008. Terve koolikompleks avati 30. novembril 2008. Uuel Koolimajal on teadaolevalt Baltikumi suurimad päikesepatareid, 250 meetri pikkune jooksuring, jalgpalli staadion ja on ehitatud loodussõbralikest materjalidest.[viide?] 2017. aastal õpib Kurtna Koolis 202 õpilast.[viide?] Kurtna Lasteaed-Algkool tunnistati 1998. aastal Kauni Kodu konkursil kaunimaks ühiskondlikuks hooneks Harjumaal, mida meenutab president Lennart Meri autogrammiga taldrik. Kurtna Kooli ajaloost Kurtna kooli aastaraamat 2013-2014, lk 3. Kurtna Kooli ajaloost, lk 4. "Kaunid kodud 1998" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2016. Vaadatud 11. oktoobril 2017.