laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raul-Allan Kiivet

Raul-Allan Kiivet (30. november 1960 – 16. september 2021) oli eesti tervishoiuteadlane. Ta lõpetas 1985. aastal cum laude Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. 1988. aastal kaitses ta meditsiinidoktorikraadi Tartu Riiklikus Ülikoolis ning 1999. aastal tegi seda Stockholmi Karolinska Instituudis. Kiivet töötas Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogia instituudis stažöör-uurijana ning assistendina, hiljem dotsendina. Seejärel oli ta aastail 1992–2006 ravimiameti nõunik. Aastail 2001–2007 oli Kiivet Tartu Ülikooli kliinikumi nõukogu liige ning 1996. aastast kuni surmani arstiteaduskonna tervishoiukorralduse õppetooli professor. Ta on töötanud ka Tartu Ülikooli arstiteaduskonna residentuuri prodekaanina. Aastatel 1998–2015 oli ta samal ajal ka Tartu Ülikooli tervishoiuinstituudi juht. 2010 Tartu Ülikooli medal 2020 Tartu Ülikooli suur medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Ülikool. "Selgunud on Tartu Ülikooli uute teenetemärkide kavalerid" (veebileht) (eesti keel). Vaadatud 02.11.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Raul-Allan Kiivet Eesti Teadusinfosüsteemis
Külli Kingo

Külli Kingo (sündinud 7. aprillil 1972) on eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli dermatoloogia ja veneroloogia professor. Õppis aastatel 1978–1990 Tartu 10. Keskkoolis ning 1990–1996 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (cum laude). Oli 1997–2001 residentuuris dermatoveneroloogia erialal ning õppis 2001–2005 sama eriala doktorantuuris. Kaitses 2005. aastal Tartu Ülikooli juures doktoritöö teemal "The interleukin-10 family cytokines gene polymorphisms in plaque psoriasis" (Interleukiin-10 perekonna tsütokiniinide geenide polümorfismid naastulise psoriaasi puhul; juhendajad Eero Vasar, Sulev Kõks ja Helgi Silm). Ta on alates 2012. aastast Tartu Ülikooli Kliinikumi Nahakliiniku juhataja ning aastast 2021 ka ülemarst. 2012–2019 oli ta ka Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna teadusprodekaan. Alates 1. jaanuarist 2024 on ta TÜ meditsiiniteaduste valdkonna dekaan. Alates 2017. aastast kuulub Külli Kingo Tartu Ülikooli senatisse. Aastast 2021 on ta lisaks veel TÜ Kliinikumi 2. kliinilise valdkonna juht, mille koosseisu kuuluvad sisekliinik, nahahaiguste kliinik, hematoloogia-onkoloogia kliinik ja lastekliinik. 2021 Tartu Ülikooli medal Tema ema on Helgi Silm. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Külli Kingo Eesti Teadusinfosüsteemis
Tõnu Kollo

Tõnu Kollo (sündinud 1. juunil 1948) on eesti matemaatik ja õppejõud. Ta on lõpetanud 1966. aastal Orissaare Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikuna. Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat (väitekiri kaitstud 1979. aastal Vilniuse Riiklikus Ülikoolis). Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor (2004), märtsist 2021 emeriitprofessor. 2007 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2008 Tartu Ülikooli medal 2018 Tartu Ülikooli suur medal 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. august 2016. Vaadatud 1. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 1. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Vaadatud 3.12.2022. [https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/2791 UT, juuni 2018 "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tõnu Kollo Eesti Teadusinfosüsteemis
Arnold Kristjuhan

Arnold Kristjuhan (sündinud 28. novembril 1969) on eesti rakubioloog, Tartu Ülikooli epigeneetika professor. 2019 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Arnold Kristjuhan Eesti Teadusinfosüsteemis
Edgar Krull

Edgar Krull (sündinud 28. novembril 1948) on eesti pedagoogikateadlane, Tartu Ülikooli üldpedagoogika emeriitprofessor. 2008 Tartu Ülikooli aumärk 2017 Tartu Ülikooli medal 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Edgar Krull Eesti Teadusinfosüsteemis
Ants Kurg

Ants Kurg (sündinud 19. detsembril 1962) on eesti biokeemik, Tartu Ülikooli molekulaarse biotehnoloogia professor. Ta on Eesti Inimesegeneetika Ühingu president. 2012 Tartu Ülikooli aumärk 2013 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Ants Kurg Eesti Teadusinfosüsteemis
Valdis Laan

Valdis Laan (sündinud 16. mail 1972) on eesti matemaatik, Tartu Ülikooli algebra professor. Aastatel 2015-2018 oli ta Eesti Matemaatika Seltsi president. Valdis Laan Eesti Teadusinfosüsteemis
Maris Laan

Maris Laan (sündinud 21. veebruaril 1968) on eesti geneetik, Tartu Ülikooli inimese molekulaargeneetika professor, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2021). Ta lõpetas Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1992. aastal cum laude. Doktorikraadi inimese geneetika erialal sai ta Helsingi Ülikoolis 1997. aastal. Aastatel 1986−1987 oli Keemilise ja Bioloogilise Füüsika instituudi keemialaborant; 2002−2003 Tartu Ülikooli molekulaar ja rakubioloogia instituudi teadur, vanemteadur, 2004−2009 erakorraline professor, 2009−2016 inimese molekulaargeneetika professor. Alates 2016 on ta Tartu ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese geneetika professor. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2021. aastal rahvatervise alal. Ta kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Ta on riigi teaduspreemiate komisjoni liige. Maris Laane uurimisvaldkonnaks on reproduktiivmeditsiin ja kitsamalt reproduktiivgeneetika. See hõlmab kogu inimese elukaare – geneetilised tegurid, mis põhjustavad viljatust, raseduse katkemisi ja muid raseduse tüsistusi, loote arengut, meeste ja naiste reproduktiivtervist. Ta on avaldanud üle 130 teaduspublikatsiooni, on kahe patentse leiutise kaasautor. 2010 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2018 Tartu Ülikooli aumärk 2019 Baltimaade teaduste akadeemiate medal "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2017. Vaadatud 7. aprillil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eris.ee/user.cv.preview.php?id=1179 Akadeemikute valimised 2021: kes on Maris Laan? novaator.ee. Vaadatud 1. juunil 2023 Maris Laan Eesti Teadusinfosüsteemis "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Professor Maris Laan sai esimese naisteadlasena Baltimaade teaduste akadeemiate medali Maris Laan Eesti Teadusinfosüsteemis Maris Laan Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
Janno Lahe

Janno Lahe (sündinud 26. juunil 1978) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli deliktiõiguse professor. 2012 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Janno Lahe Eesti Teadusinfosüsteemis
Margus Lember

Margus Lember (sündinud 12. detsembril 1960) on eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli sisehaiguste propedeutika professor. Aastal 1985 lõpetas Lember Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna (cum laude). Alates aastast 2000 on ta SA TÜ Kliinikumi sisekliiniku juhataja ning alates aastast 2016 ühtlasi ka Tartu Ülikooli meditsiinivaldkonna dekaan. Ta on ka Eesti Sisearstide Seltsi juhatuse esimees, ajakirja Eesti Arst toimetuskolleegiumi liige, sotsiaalministeeriumi erialanõunik sisehaiguste alal ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna nõukogu liige. 1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2010 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Margus Lember Eesti Teadusinfosüsteemis
Eneda Tarifa

Eneda Tarifa, vahel ka Eneida Tarifa, (sündinud 30. märtsil 1982 Tiranas) on Albaania laulja ja saatejuht. Ta esindas Albaaniat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Fairytale" (albaaniakeelne versioon "Përrallë"), sai teises poolfinaalis 43 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali. Albaania eelvoorus esitas ta laulu albaania keeles, kuid Eurovisioonil laulis inglise keeles. Ametlik koduleht
Mart Loog

Mart Loog (sündinud 22. mail 1969) on eesti biokeemik, Tartu Ülikooli molekulaarse süsteemibioloogia professor. 2012 Eesti Vabariigi teaduspreemia Mart Loog Eesti Teadusinfosüsteemis Intervjuu Mart Loogiga Novaatoris.
Aleksandr Luštšik

Aleksandr Luštšik (sündinud 22. juunil 1952) on Eesti füüsik, Tartu Ülikooli tahkisefüüsika professor. 2012 Tartu Ülikooli medal 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Aleksandr Luštšik Eesti Teadusinfosüsteemis
Marju Luts-Sootak

Marju Luts-Sootak (kuni 2007 Marju Luts; sündinud 3. märtsil 1966 Rakveres) on eesti õigusajaloolane, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo õppetooli juhataja, professor. Alates 2014. aastast on ta Õpetatud Eesti Seltsi esimees. 1998 Roman Herzogi stipendium 1998–2000 2005 Rektor von Ewersi auhind (Rektor von Ewers-Preis) 2010 Tartu Ülikooli aumärk 2016 Tartu Ülikooli medal Tema abikaasa on õigusteadlane Jaan Sootak. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. 2005 – "Luts, Marju". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 478 Marju Luts-Sootak Eesti Teadusinfosüsteemis
Reet Mändar

Reet Mändar (sündinud 10. juunil 1964) on eesti mikrobioloog, Tartu Ülikooli meditsiinilise mikroobiökoloogia professor. 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2004, 2005, 2011 USA Prostatiidi Fondi aastapreemia väljapaistva teadussaavutuse eest 2014 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Reet Mändar Eesti Teadusinfosüsteemis
Tõnu Meidla

Tõnu Meidla (sündinud 13. aprillil 1959) on eesti geoloog, Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor. 1997 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2009 Tartu Ülikooli medal 2007 Eesti teaduse populariseerimise auhind 2019 Tartu Ülikooli suur medal 2022 fossiili Cornulites meidlai nimetamine Tõnu Meidla järgi Tõnu Meidla Eesti Teadusinfosüsteemis "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli suure medali kandidaadid". Vaadatud 3.12.2022. "Eestist leitud uus fossiililiik nimetati Tartu Ülikooli paleontoloogiaprofessori Tõnu Meidla järgi". Tartu Ülikool. 8.12.2022. Vaadatud 8.12.2022.
Aram (piirkond piiblis)

Aram on piirkond, mida mainitakse piiblis. Aram asus tänapäeva Kesk-Süüria aladel ja Arami territooriumil olid ka praeguse Aleppo linna alad. Oma kõrgajal ulatus Aram Liibanoni mägedest itta kuni Eufratini; Arami territooriumile jäid ka Khaburi jõe orud Kirde-Mesopotaamias, Assüüria piiril. Piirkonda tunti Akadi riigi (2334–2154 eKr), Uri III dünastia (2112–2004 eKr) ja Vana-Assüüria impeeriumi (2025–1750 eKr) aegadel nime "amoriitide maa" all, viidates suurele amoriitide osakaalule rahvastikus. Uus-Assüüria impeeriumi (911–605 eKr), Uus-Babüloonia riigi (612–539 eKr) ja Ahhemeniidide riigi ajal oli selle ala nimetus Eber-Nari.
Juuni

Juuni on Gregoriuse kalendris aasta kuues kuu. Selles on 30 päeva. Juuni rahvapärased nimetused on kesakuu, jaanikuu, pärnakuu ja piimakuu. Juunikuu kõrgeimad mõõdetud temperatuurid Eestis on olnud 34 °C (18. juunil 1905 Tartus), 34,1 °C (23. juunil 2021 Kundas) ja 34,6 °C (23. juunil 2021 Narvas). Aasta päevad Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99. "Jaanilaupäeval purunes pikalt püsinud juunikuu soojarekord" ERR, 23. juuni 2021
Andres Merits

Andres Merits (sündinud 9. märtsil 1967) on eesti viroloog, Tartu Ülikooli rakendusviroloogia professor. Tal on doktorikraad Moskva Riiklikust Ülikoolist. Väitekirja teema oli "Taimede nanoviiruse genoomi keemilis-ensümaatiline süntees ja funktsionaalne iseloomustamine". Ta on perioodil 2019–2021 Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor. 2020–2021 oli ta ka koroonaviiruse teadusnõukoja liige. 2015 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2016 Tartu Ülikooli aumärk 2020 Tartu Ülikooli suur medal Andres Merits Eesti Teadusinfosüsteemis Uurija-professorid Eesti Teaduste Akadeemia "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Tartu Ülikool. "Selgunud on Tartu Ülikooli uute teenetemärkide kavalerid" (veebileht) (eesti keel). Vaadatud 02.11.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Andres Merits Eesti Teadusinfosüsteemis "Suur intervjuu ⟩ Professor Merits: kõigi testimine tekitab ainult infomüra" Postimees, 21. märts 2020
Rumeenia leu

Rumeenia leu (rumeenia keeles leu românesc, mitmuses lei, ISO 4217: RON) on Rumeenia rahaühik. See jaguneb sajaks baniks (ban, mitmuses bani). Praegune leu võeti kasutusele 1. juulil 2005, kui see asendas 10 000 vana leud (ROL). Leu tähendab tõlkes 'lõvi' ja ban 'raha'. Kasutuses on 1, 5, 10, 50, 100, 200 ja 500-leused pangatähed ning mündid väärtusega 1, 5, 10 ja 50 bani. Rumeenia leud laseb käibele Rumeenia rahvuspank Banca Naţională a României. Leu võeti esimest korda kasutusele 1867. aastal. Esimesed paberrahatähed tuli käibele 1877. aastal. 1914. aastal loobus Rumeenia kullastandardist ja leu väärtus vähenes. 1990. aastate majandusreformide ajal ületas inflatsioon ajuti 300% aastas ja septembris 2003 sai ühe euro eest 40 000 leud. Jaanuarist 2005 (kui Türgi liirist võeti maha kuus nulli) juulini 2005 oli leu maailma kõige väiksema väärtusega valuuta. Praegused Rumeenia pangatähed on plastmassist. Coins and notes in circulation Rumeenia mündid ja pangatähed
Vahur Ööpik

Vahur Ööpik (sündinud 21. juunil 1957) on eesti füsioloog ja sporditeadlane, Tartu Ülikooli spordifüsioloogia professor. Ta lõpetas aastal 1975 Juuru Keskkooli. Aastal 1979 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna cum laude. Aastatel 1998–2007 oli Ööpik Tartu Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna dekaan. 2008 Tartu Ülikooli aumärk 2013 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Vahur Ööpik Eesti Teadusinfosüsteemis
Atropatene

Atropatene (kreeka: Ἀτροπατηνή) oli kuningriik Lõuna-Aserbaidžaanis Urmia järvest idas. Hõlmas tänapäeva Iraani põhjaosa, peamiselt Ida-ja Lääne-Aserbaidžaani ning Ardabili provintsi lõunaosa, samuti Kurdistani ja Sanjani provintsi põhjaosa ning Aserbaidžaani kaguosa (Talõši mäed ja Araksi jõe parem kallas). Atropatene oli piirkonna muistne kreekakeelne nimi, 4. sajandil eKr seal valitsenud Ahhemeniidide satraabi ja hilisema Meedia asevalitseja Atropatese järgi. Selle hilisemaist muukeelseist vormidest (pärsia keeles Āzarbādgān, araabia keeles Azarbāigan) on tulnud nüüdne nimi Aserbaidžaan. Atropatene elanikkonnast moodustasid enamuse iraani hõimud. Keskajal kujunes Atropatenes iraani keelte hulka kuuluv azeri keel, mida kõneldi 17. sajandini. 11. sajandist asendus see aegapidi turgi keelte hulka kuuluva aserbaidžaani keelega. Aseri keele järglaseks peetakse talõši keelt. Valitsev usund oli zoroastrism, antiikautorite järgi oli Atropatene zoroastrismi keskusi, piirkonnas oli üks kolmest suurest templist. Atropatene pealinn oli Gazaka (ka Qazaka, Urmiast kagus), teised suuremad linnad olid Fraspa, Fanaspa ja Aganzana. Atropatenest põhja pool oli Albaania kuningriik. Atropatene alal oli 10.–7. sajandil eKr muistne Manna riik, seejärel kuulus Meedia ja aastast 550 Ahhemeniidide riiki Meedia satraapia osana. Aastast 331 kuulus Makedoonia Aleksandri suurriiki, tema pärandi jagamisel aastal 323 sai eraldi halduspiirkonnaks Media Atropatene, mida valitses Atropates (323–300). Seleukiidide riigi ajastul oli Atropatene sisuliselt iseseisev riik, mida valitsesid Atropatese järeltulijad (Atropatiidid). 3. sajandil sõditi Artavazd I-se (270–220) valitsemisajal korduvalt Seleukiididega. 2. sajandi alguses saavutas Atropatene suurima geograafilise ulatuse, hõlvates Araksi põhjakalda ja ulatudes Kaspia ääres Kura jõeni (hõlmas ka tänapäeva Nahhitševani). 2. sajandil eKr sõditi Partia, Rooma ja Armeeniaga, mille tulemusel oldi sunnitud loovutama põhjapoolsed alad.
Sitta kah!

"Sitta kah!" on Eesti karikaturisti ja animaatori Priit Pärna karikatuur, mis ilmus 1987. aasta 8. mail kultuurilehes Sirp ja Vasar. Pärna tänini tuntuimat karikatuuri on nimetatud ka Eesti ajaloo kõige tuntumaks karikatuuriks. Pilt kujutas hobuvankrilt põllule sõnnikut loopivat vatijopes meest, kelle vigla otsast lendab Eesti-kujuline sõnnikukamakas. Pildil kujutatud mehe repliik "Sitta kah!" iseloomustas pildil toimuva tegevuse kontekstis põlluväetamist, kuid üldistuse tasandil omistas fraasile teise tähenduse üleoleva ja hoolimatu suhtumise väljendusena. Tollase Eesti fosforiidisõja taustal, milles Eesti elanikkond oli valdavalt Eestis fosforiidi kaevandamise vastu, mida kavandas NSV Liidu keskvalitsus, omistas karikatuur niisuguse põlgliku suhtumise Eesti keskkonda ja elanike avalikku arvamusse keskvalitsusele, mis oli valmis üleliidulise majandusliku kasu nimel riskima Eesti keskkonna ulatusliku kahjustamisega, mis tollal Eestis valitsenud arvamuse kohaselt kaevandamisele järgnenuks. Karikatuur tekitas laialdase vastukaja, kuna kritiseeris NSV Liidu keskvõime ja poleks veel mõne aasta eest kehtinud eeltsensuuri tingimustes ilmuda saanudki. Pilt avaldati Sirbi ja Vasara karikatuurivõistluse võidutööna, kuid osa žüriiliikmeid ei olnud väidetavalt seda näinud. Sirbi peatoimetaja sai karistuseks EKP KK büroo otsusega noomituse. "Sitta kah!" on leidnud ohtralt kajastust nii omaaegses ajakirjanduses kui ka ajaloolistes ülevaadetes. Semiootiliselt on seda analüüsinud Maarja Lõhmus. 2016. aastal tegi Pärn karikatuurist uusversiooni, mis kritiseerib tema vabastamist animatsiooniosakonna juhi kohalt Eesti Kunstiakadeemias. Sitta kah! 1987 Jalutuskäik ajas, 24. veebruar 2016 Raminagrobis mäletab IV Sirp, 29.05.2015 Lõhmus, Maarja (2004). "An effect of meaning-breaker: Analysis of the cartoon 'Just shit'". Semiotica 150 (1): 257–282 Hendrik Alla Piltuudis: «Sitta kah!» vol 2 Postimees, 1. juuni 2016 Maarja Lõhmus "An effect of meaning-breaker: Analysis of the cartoon 'Just shit'". Semiotica 150 2004 (1): 257–282 Rein Raudsep "Kümme aastat fosforiidisõjast". Eesti Loodus 1997 (7) "Sitta kah!", Sirp ja Vasar, 8. mai 1987 Sitta kah! 1987 Jalutuskäik ajas, 24. veebruar 2016 Raminagrobis mäletab IV Sirp, 29. mai 2015
Peter Matthiessen

Peter Matthiessen (22. mai 1927 New York – 5. aprill 2014 Sagaponack, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide looduskirjanik ja keskkonnaaktivist. 1974 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1978 "Snow Leopard" 1995. "Lumeleopard" (tõlkija Olev Luhaveer)
Românași

Românași (ungari Alsóegregy) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Românași vallas. Rooma linnus (castrum), mis on kultuurimälestis 2-3. sajandist pKr Endine õigeusu puukirik (rumeenia keeles Fosta Biserică de Lemn), mis toodi Românași üle 20. sajandi alguses (algselt ehitatud arvatavasti 17. sajandil) Sălaji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles Românași rumeenia õigeusu puukirik lehel Biserici.org. Rumeenia keeles
Demobilisatsioon

Demobilisatsioon (prantsuse sõnast démobilisation) ehk demobiliseerimine on protsess, mille käigus riigi relvajõud, majandus ja riigiinstitutsioonid viiakse sõjaseisukorrast rahuolukorda. Demobilisatsioon võib toimuda näiteks pärast sõja võitu või pärast konflikti rahumeelset lahendamist. Demobilisatsiooni vastand on mobilisatsioon. Demobilisatsiooni all mõistetakse ka tegevust ehitusobjektil millega kaasneb personali, masinate, ajutiste ehitiste ja ehitusprügi eemaldamine objektilt. Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 28 Dictionary: Law Insider (6.05.2010). "Definition of Demobilization".
Kergekuulipilduja

Kergekuulipilduja on üksiklaskuri õlale või harkjalale toetatav kuulipilduja, mille kaliiber on enamasti 5,45–5,56 mm. Kergekuulipilduja on tänu oma väiksele kaliibrile ja sellest tulenevale kergele kaalule ning lihtsale käsitsemisele hõlpsalt kasutatav ühe sõduri poolt (erinevalt keskmisest- ja raskekuulipildujast). Üldjuhul on tänapäevase kergekuulipilduja kaliiber 5,45 (Vene) või 5,56 (NATO) mm ja kaal laetuna alla 10 kg. Laskemoona ette söötmine toimub kas suurema mahuga salvest (sealhulgas trummelsalvest) või lindist. Lindi kandmiseks on relva küljes reeglina lindikott või lindikarp. Padruni kaliiber sarnaneb teiste jao laskur-tulirelvade omaga, mis võimaldab lihtsustada logistikat. Samas on kergekuulipilduja siiski tavalisest automaadist raskem ja raud on tavaliselt pikem, mis teeb relva automaattulega laskmisel täpsemaks ja stabiilsemaks ning konstruktsioonilt vastupidavamaks. Tänu omadustele on tegemist sõjavägedes populaarse jao koosseisus-varustuses oleva kerge tuletoetusrelvaga. Tüüp 11 kergekuulipilduja Solothurn MG30 (7.92 × 57 mm) MG 34 MG 42 FG 42 Rheinmetall MG3 (7.62 × 51 mm NATO) RPK-74 (5.45 × 39 mm) IMI Negev (5.56 × 45 mm) Steyr AUG HBAR (5.56 × 45 mm) MG36 (5.56 × 45 mm NATO) MG4 (5.56 × 45 mm NATO) Raskekuulipilduja Täiskuulipilduja Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 77 ja 143
Jaan Lellep

Jaan Lellep (sündinud 25. juunil 1945) on eesti matemaatik ja mehaanikateadlane, Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika professor. Lellep lõpetas Nõo Keskkooli ja seejärel 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1972. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi tööga "К изгибу пластических элементов конструкций, имеющих пределы текучести при растяжении и сжатии", 1990. aastal Läti Teaduste Akadeemia Polümeeride Mehaanika Instituudis füüsika-matemaatikadoktori kraadi tööga geomeetriliselt mittelineaarsete plastsete konstruktsioonide optimeerimisest ("Оптимизация пластических геометрически нелинейных элементов конструкций"). Lellep oli 1968−1971 Tartu Ülikoolis aspirant, 1971−1972 töötas assistendina, 1972−1978 vanemõpetajana, 1978−1990 dotsendina. Alates 1991. aastast on ta Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika korraline professor. Tema teadustöö põhisuunad on plastsete konstruktsioonide dünaamika, mitteelastsete konstruktsioonide optimeerimine ning konstruktsioonide purunemine. 2005 Tartu Ülikooli medal 2010 Tartu Ülikooli aumärk 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Kõrgem matemaatika. Diferentsiaalvõrrandid ja read. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1977. Основы математической теории оптимального управления. Тарту: Тартуский государственный университет, 1981. Optimization of plastic structures. Tartu: Tartu Ülikool, 1991. Süsteemide optimeerimine. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2016. Vaadatud 2. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2016. Vaadatud 2. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Jaan Lellep Eesti Teadusinfosüsteemis
Nooremohvitser

Nooremohvitser (inglise junior officer) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis. Maa- ja õhuväes: lipnik nooremleitnant leitnant kapten Mereväes: lipnik nooremleitnant leitnant vanemleitnant
Suurtükitorn

Suurtükitorn on liikuva sõjavahendi (nt tanki, sõjalaeva) või liikumatu sõjavahendi (näiteks kaitserajatise) soomustatud tarind, kus saab viibida sõjavahendi isikkoosseis, asuvad vaatlusseadmed ning mis pakub neile ja suurtükile kaitset. Enamikku suurtükitornidest saab pöörata 360°. Suurtükitorn Paks Margareeta, Tallinna linnamüüris Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi Rannakaitsepatarei nr 314 suurtükitornide ja komandokeskusega basteitorn punker rondeel