laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Naxçıvan

Naxçıvan (varem ka Nahhitševan) on linn Aserbaidžaanis, Nahhitševani Autonoomse Vabariigi pealinn. See asub Bakuust 450 km läänes, Zangezuri aheliku eelmägedes, Nahhitševani jõe paremkaldal, 873 m kõrgusel merepinnast. Linna nime päritolu kohta on eri teooriaid, kuid keeleteadlased on üksmeelel, et nime tagumine osa on armeenia sõna avan ("linn"). Kohaliku traditsiooni järgi olevat Naxçıvani asutanud Noa pärast suurt veeuputust ning seal olevatki ta surnud ja maetud. Movses Khorenatsi teatel olla Armeenia kuningas Tigran I 2. sajandil eKr asustanud Naxçıvani Meedia sõjavangid. Ajaloolistest allikatest mainib linna esimesena Ptolemaiose "Geographia" Naxouana nime all (kreeka keeles Ναξουὰνα). Hiljem on linn kuulunud Bütsantsi, Armeenia ja Gruusia riiki, 1401. aastal vallutas selle Timur, pärast teda Ottomanid ja Pärsia ning 1828. aastal annekteeris piirkonna Vene keisririik, kus linn kuulus Jerevani kubermangu. 1896. aastal oli Naxçıvanis 7433 elanikku, neist umbes kaks kolmandikku aserikeelsed moslemid ja kolmandik armeenia kristlased. Oktoobrirevolutsiooni järel jäi linn Taga-Kaukaasia Komissariaati, oli algul Türgi ja pärast Briti okupatsioonivägede valduses, anti 1919. aastal Armeeniale, kuid okupeeriti 1920. aastal taas Türgi ning lõpuks Nõukogude Venemaa poolt, kes lõi Nahhitševani NSV keskusega Naxçıvanis. Türgi ja Venemaa rahulepingute alusel muudeti see 1924. aastal ANSV-ks Aserbaidžaani NSV koosseisus. Linna idaosas asub palverändude sihtkoht, looduslik Ashabi-Kahfi koobas. Kultuuriasutustest on taastatud nõukogudeaegne ooperiteater, rajatud Heidar Alijevi nimeline kultuuripalee ja Heidar Alijevi muuseum, samuti Armeeniaga peetud võitluse teemaline Memoriaalmuuseum. Naxçıvanis tegutseb kolm kõrgkooli: Naxçıvani Riiklik Ülikool, Naxçıvani Eraülikool ja Naxçıvani Pedagoogiline Instituut. 1970. aastatel rajati Naxçıvani lennujaam. 2012. aastast on Naxçıvani sõpruslinn Batumi Gruusias. 2018. aastal oli Naxçıvan islami kultuuripealinn. Linnast pärines Aserbaidžaani kõige pikaajalisem valitseja Heydər Əliyev.
Fort Oranje

Fort Oranje või Fort Oranije (inglise keeles Fort Orange) oli esimene alaline Uus-Madalmaade asundus Põhja-Ameerikas, kus tänapäeval asub Albany linn.
Johannes Vingboons

Johannes Vingboons (1616/1617 – 20. juuli 1670 Amsterdam) oli hollandi kartograaf ja akvarellist.  Johannes Vingboons – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lubaczów

Lubaczów on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Lubaczówi maakonna halduskeskus. Lubaczów asub Ukraina piirist umbes 12 km kaugusel. Lubaczówi on ürikutes esmamainitud 1214. aastal, linnaõigused sai 1376. aastal. Keskajal oli Lubaczów oluline käsitöökeskus. 15. sajandist alates elas linnas suur juudi kogukond. 18. sajandil rajati Lubaczówi kristallklaasi tootev klaasitehas. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Lubaczów 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 19. sajandil linna tähtsus vähenes. Linna kiirem areng algas pärast raudteeühenduse saamist. Lubaczów. Kim był rycerz Lubacz, założyciel miasta krajoznawcy.info.pl Lubaczów Encyklopedia PWN. Vaadatud 31. augustil 2024
Leżajsk

Leżajsk on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Leżajski maakonna halduskeskus. Leżajsk asub Rzeszówist ligi 40 km kirdes. Leżajskit on ürikutes esmamainitud 1354. aastal, linnaõigused sai 1397. aastal. Aastatel 1772–1918 kuulus Leżajsk Austria-Ungari koosseisu. Leżajskis asub õlletehas Browar Leżajsk. Muuseum Bernhardiinide klooster Leżajski raekoda ja turuväljak https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813608011-0974400?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Leżajsk Encykolpedia PWN Ekspozycja Browarnicza Muzeum Ziemi Leżajskiej
Mohawki org

Mohawki org (inglise keeles Mohawk Valley) on Adirondacki ja Catskilli mägede vaheline org, milles voolab Mohawki jõgi. Org moodustab Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigi regiooni, mis on jaotatud kuueks maakonnaks: Oneida maakond, Herkimeri maakond, Fultoni maakond, Montgomery maakond, Otsego maakond, Schoharie maakond. Hudsoni org
Toila spaahotell

Toila spaahotell (ärinimega Toila Spa Hotell; inglise keeles Toila Spa Hotel) on spaa ja hotell Ida-Viru maakonnas Toila vallas Toila alevikus. Kompleksi omanik on AS Toila Sanatoorium. Hotelli juht on Urve Pruunes. Hotell on üheksakorruseline ja selles on 280 majutuskohta. Kompleksi ajalugu ulatub aastasse 1989, kui valmis Toila sanatoorium-profülaktoorium. Hoone arhitekt on Tiina Alas. Sanatoorium oli AS Eesti Põlevkivi struktuuriüksus. Sanatoorium oli algul mõeldud kaevuritele. 2000 korraldati sanatoorium ümber spaahotelliks ja omanikuks sai AS Toila Sanatoorium. https://www.toilaspa.ee/et/contacts/kontaktid (vaadatud 26.07.2019) https://www.toilaspa.ee/app.php/et/p/hotell (vaadatud 26.07.2019) https://arileht.delfi.ee/news/uudised/toila-spa-hotell-peab-oma-seitsmendat-sunnipaeva?id=51082281 (vaadatud 26.07.2019) Koduleht
Regina ülikool

Regina ülikool (inglise keeles University of Regina) on ülikool Kanadas Saskatchewani provintsis Reginas. Ülikool asutati 1974. Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase (2017). Koduleht
Ropczyce

Ropczyce on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Ropczyce-Sędziszówi maakonna ja Ropczyce valla halduskeskus. Ropczyce asub Rzeszówist umbes 27 km läänes. Ropczycet on ürikutes esmamainitud 1252. aastal, linnaõigused sai 1362. aastal. Aastatel 1772–1918 oli Austria-Ungari võimu all. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813515034-0974825?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Ropczyce Encyklopedia PWN
Rintelni ülikool

Rintelni ülikool (saksa keeles Universität Rinteln, ladina keeles Alma Ernestina või Academia Ernestina) oli ülikool Rintelnis Schaumburgis. Ülikool eksisteeris aastatel 1619–1810. Asutaja oli Schaumburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv Ernst. Avamine toimus 17. juulil 1621. Thomas Abbt Friedrich Wilhelm Bierling Andreas Heinrich Bucholz Johann Nicolaus Funck Johann Matthäus Hassencamp Heinrich Majus Johann Matthias Matsko Theodor Schmalz Gottfried Schwarz Josua Stegmann Ludwig Wahler Julius Wegscheider Georg Wenderoth Säilinud andmetel oli ülikoolis tema eksisteerimisaja jooksul vähemalt 120 üliõpilast. Johann Christian Wilhelm Augusti, teoloog, arheoloog ja orientalist Johann Heinrich Grotjan, Liivimaa vaimulik Johann Matthias Korabinsky, topograaf ja kirjanik Gerhard Friedrich Müller, ajaloolane, geograaf ja etnoloog Johann Rist, luuletaja ja näitekirjanik
Lõuna föderaalülikool

Lõuna föderaalülikool (vene keeles Южный федеральный университет; varasema nimega Rostovi Riiklik Ülikool) on ülikool Venemaal Rostovi oblasti linnades Rostov Doni ääres ja Taganrog. Ülikool asutati 1915. Ülikoolis õpib üle 44 000 üliõpilase. Koduleht
Karukeel

Karukeel (Anchusa arvensis) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karukeel andmebaasis eElurikkus
Karvane akakapsas

Karvane akakapsas (Ajuga genevensis) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane akakapsas andmebaasis eElurikkus
Karvane ebajasmiin

Karvane ebajasmiin (Philadelphus pubescens) on hortensialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane ebajasmiin andmebaasis eElurikkus
Karvane karuputk

Karvane karuputk (Heracleum pubescens) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane karuputk andmebaasis eElurikkus
Karvane maran

Karvane maran (Potentilla heidenreichii) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane maran andmebaasis eElurikkus
Karvane päevakübar

Karvane päevakübar (Rudbeckia hirta) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane päevakübar andmebaasis eElurikkus
Karvane põldpuju

Karvane põldpuju (Artemisia campestris var. sericea, sünonüüm Artemisia marschalliana) on korvõieliste sugukonda kuuluv taim; põldpuju (Artemisia campestris) varieteet, käsitletud ka eraldi liigina. Karvane põldpuju andmebaasis eElurikkus
Karvane puhmikmalts

Karvane puhmikmalts (Bassia hirsuta) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane puhmikmalts andmebaasis eElurikkus
Karvane ruse

Karvane ruse (Bidens pilosa) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Karvane ruse andmebaasis eElurikkus
Karvane seahernes

Karvane seahernes (Lathyrus hirsutus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane seahernes andmebaasis eElurikkus
Jarosław

Jarosław on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Jarosławi maakonna halduskeskus. Jarosław asub Sani jõe ääres, Ukraina piirist umbes 27 km kaugusel. Jarosław sai linnaõigused 1323. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813404011-0972192?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. W okresie średniowiecza jaroslaw.pl
Karvane sirel

Karvane sirel (Syringa villosa) on õlipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Karvane sirel andmebaasis eElurikkus
Karvane tondipea

Karvane tondipea (Dracocephalum thymiflorum) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvane tondipea andmebaasis eElurikkus
Olesea Stamate

Olesea Stamate (sündinud 20. detsembril 1983 Chișinăus) on Moldova poliitik. 2004. aastal lõpetas ta Moldova Riikliku Ülikooli litsentsiaadikraadiga õigusteaduse alal ja Colegiul Invizibil din Moldova politoloogia alal. Magistrikraadi Euroopa interdistsiplinaarsete uuringute alal sai ta 2005. aastal Varssavis Natolini Euroopa Kolledžis. Alates 24. juunist kuni 14. novembrini 2019 oli ta Moldova justiitsminister. Ministrul Justiției, Olesea Stamate Ministerul Justiției al Republicii Moldova Moldova. Ministries, etc. rulers.org
Karvane unilook

Karvane unilook (Sisymbrium loeselii) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Karvane unilook andmebaasis eElurikkus
Karvaseõiene londeesia

Karvaseõiene londeesia (Londesia eriantha, sünonüüm Bassia eriantha) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvaseõiene londeesia andmebaasis eElurikkus
Karvaseviljane pappel

Karvaseviljane pappel (Populus trichocarpa) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Karvaseviljane pappel andmebaasis eElurikkus
Xavier de Maistre

Krahv Xavier de Maistre (hääldus: [ɡzavje də mɛstʁ], venepäraselt Ксаверий Ксаверьевич де Местр; 10. oktoober 1763 Chambéry – 12. juuni 1852 Peterburi) oli Sardiinia aadlimees, harrastuskunstnik, Vene keiserliku armee kindralmajor, Napoléoni sõdadest osavõtnu, Torino teaduste akadeemia liige. Avaldas 1794. aastal reisilugude paroodia "Expédition nocturne autour de ma chambre" ("Öine ekspeditsioon ümber minu toa"). Filosoof Joseph de Maistre'i vend.
Kassiurb-puju

Kassiurb-puju (Artemisia gnaphalodes) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Otsing: Artemisia ludoviciana andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Kraśnik

Kraśnik on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Kraśniki maakonna halduskeskus. Kraśnik asub Lublinist ligi 40 km edelas. Asula oli olemas juba 13. sajandil, linnaõigused sai 1377. aastal. Praegusel kujul eksisteerib linn alates 1975. aastast, kui ühendati Kraśnik Lubelski ja Kraśnik Fabryczny. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/060611207011-0956112?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Kraśnik Encyklopedia PWN
Katus-mägisibul

Katus-mägisibul (Sempervivum tectorum) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Katus-mägisibul andmebaasis eElurikkus
Kaukaasia kitsekakar

Kaukaasia kitsekakar (Doronicum orientale) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kaukaasia kitsekakar andmebaasis eElurikkus
Kaukaasia tiibpähklipuu

Kaukaasia tiibpähklipuu (Pterocarya fraxinifolia) on pähklipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kaukaasia tiibpähklipuu andmebaasis eElurikkus
Keel-raunjalg

Keel-raunjalg (Asplenium scolopendrium) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Keel-raunjalg andmebaasis eElurikkus
Kerajas kortsleht

Kerajas kortsleht (Alchemilla glomerulans) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kerajas kortsleht andmebaasis eElurikkus
Keskmine enelas

Keskmine enelas (Spiraea media) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Keskmine enelas andmebaasis eElurikkus
Keskmine maran

Keskmine maran (Potentilla intermedia) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Keskmine maran andmebaasis eElurikkus
Keskmine uibuleht

Keskmine uibuleht (Pyrola media) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Keskmine uibuleht andmebaasis eElurikkus
Kevadmaran

Kevadmaran (Potentilla neumanniana) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kevadmaran andmebaasis eElurikkus
Kevad-nabaseemik

Kevad-nabaseemik (Omphalodes verna) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim pole Eestis looduslik, kuid on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kevad-nabaseemik andmebaasis eElurikkus
Kevad-ristirohi

Kevad-ristirohi (Senecio vernalis) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv rohttaimeliik. Ühe- või kaheaastane rohttaim, kel varrelehed on sulglõhised või sopilise servaga, alguses võrkvillased, ent hiljem paljad. Keelõied on silmapaistvad, kuldkollased. Õitseb mais-juunis, harva teist korda sügisel. Üldlevilalt on Eurosiberi areaaliga, Eestis tulnukana. Esmaleid pärineb 1910. aastal Võru ümbrusest. Praeguseks teada uue taimede levikuatlase 11 ruudust. Kasvab peamiselt raudteedel ja jäätmaadel, ka raiesmikel ja teeservadel. Liik on kantud Eesti punasesse raamatusse kategoorias "mittehinnatav", sest tegemist on võõrliigiga. "Senecio vernalis — kevad-ristirohi". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon. 2018. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kevad-ristirohi andmebaasis eElurikkus
Kiiljas andrik

Kiiljas andrik (Bromus carinatus) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Kiiljas andrik andmebaasis eElurikkus
Kiirjas jumikas

Kiirjas jumikas (Centaurea solstitialis) on korvõieliste sugukonda jumika perekonda kuuluv taimeliik. Tema looduslik areaal on Vahemere ümbrus. XX sajandil on ta muutunud invasiivseks liigiks, levinuna mujale Euroopasse, Aafrikasse, Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse. Eestis on seda 1930. aastatel korra leitud Viljandist aiaumbrohuna. Eesti NSV floora kd 6, 1978, lk 411. Kiirjas jumikas andmebaasis eElurikkus
Kilpfibiigia

Kilpfibiigia (Fibigia clypeata) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse staatusega mittehinnatav. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 23.05.2024) Kilpfibiigia andmebaasis eElurikkus
Kilpleht

Kilpleht (Darmera peltata) on kivirikuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kilpleht andmebaasis eElurikkus
Kink-lõosilm

Kink-lõosilm (Myosotis ramosissima) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kink-lõosilm andmebaasis eElurikkus
Kink-ogamalts

Kink-ogamalts (Salsola collina) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kink-ogamalts andmebaasis eElurikkus
Kirju kõrvik

Kirju kõrvik (Galeopsis speciosa) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kirju kõrvik andmebaasis eElurikkus
Kirju lõosilm

Kirju lõosilm (Myosotis discolor) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kirju lõosilm andmebaasis eElurikkus
Kirju püvilill

Kirju püvilill (Fritillaria meleagris) on liilialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Kirju püvilill andmebaasis eElurikkus
Kirju sarikhernes

Kirju sarikhernes (Coronilla varia) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kirju sarikhernes andmebaasis eElurikkus
Kitsatiivane lurssvili

Kitsatiivane lurssvili (Corispermum leptopterum) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kitsatiivane lurssvili andmebaasis eElurikkus
Noarootsi valla vapp

Noarootsi valla vapp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Noarootsi valla vapp. Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 11. aprillil 1995. Vapp on kilbikujuline kaldjaotusega poolitatud kuldse osaga ülal paremal ja sinise osaga all vasakul. Kuldsel väljal on ploomipuuoks kolme punase ploomi ja kahe rohelise lehega; alumisel, sinisel väljal on vasakule suunduv ühemastiline kahvelpurjestusega kuldne purjekas. Noarootsi valla vapi taustavärvid sümboliseerivad valla ajaloolist eripära rootsi asustuse näol ja tihedaid sidemeid väljarännanud rootsi kogukonnaga. Sinine ja kuldne taust võiks samal ajal väljendada ka Noarootsi mereäärset asendit ja ulatuslikku liivaranda Noarootsi valla Riguldi piirkonnas (vrd. Sven Danelli mälestusteraamatut "Kuldrand"). Purjekas merelainete taustal väljendab rannarahva meresõidutraditsioone ja kontakte teiste maadega. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad; võrreldavad kolme ploomiga ühe oksa küljes). Valla vapi kujutist: kasutatakse volikogu ja valitsuse dokumendiplankidel, vapimärgil, meenetel, valla kodulehel ja ametlikel trükistel ning valla piiritähistel. võib kasutada andmebaasidesse esitatavatel infokandjatel (nt. telefoniraamatud jne.) valla kultuuri-, spordi- ja muude delegatsioonide ava- ja lõputseremooniatel, rahvusvahelistel, vabariiklikel ja maakondlikel üritustel. Loa valla vapi kujutise kasutamiseks nimetatud juhtudel annab vastava kirjaliku taotluse alusel valitsus. Noarootsi valla lipp Lääne maakond Noarootsi sümboolika valla kodulehel Noarootsi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kivikask

Kivikask (Betula ermanii) on kaseliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kivikask andmebaasis eElurikkus
Kivikilbik

Kivikilbik (Lobularia maritima), ka rand-kivikilbik on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kivikilbik andmebaasis eElurikkus
Kivirik-kaljunelk

Kivirik-kaljunelk (Petrorhagia saxifraga) on nelgiliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kivirik-kaljunelk andmebaasis eElurikkus
Kobarluste

Kobarluste (Bromus racemosus) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kobarluste andmebaasis eElurikkus
Kobar-tarinõges

Kobar-tarinõges (Teucrium botrys) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse. Eesti punane nimestik, eElurikkus (vaadatud 27.07.2019) Kobar-tarinõges andmebaasis eElurikkus
Xankəndi

Xankəndi ehk Xankändi [hankänd'ii] ehk Stephanakert (armeenia Ստեփանակերտ) on Aserbaidžaani linn, mis aastatel 1992–2023 oli tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi pealinn. Xankəndi paikneb Väike-Kaukasuse jalamil. Elanike arv oli Mägi-Karabahhi 2005. aasta rahvaloenduse järgi 49 300. Aserbaidžaani andmetel 2009. aastast oli elanike arv 55 000. Elanikud olid valdavalt armeenlased, aserbaidžaanlased olid põgenenud. 2023. aastal põgenes enamik armeenlasi linnast Armeeniasse. Linnas on siiditöötlemis-, naha-, rõiva- ja toiduainetööstuse ning veini valmistamise ettevõtted. Xankəndi küla ('khaani küla') rajas 18. sajandil Karabahhi khaan. Aastal 1923 rajati küla kohale linn, mis sai Stephan Šahumjani järgi nimeks Stephanakert. Linn sai ühtlasi Mägi-Karabahhi autonoomse oblasti halduskeskuseks. Mägi-Karabahhi sõja käigus kuulutas Mägi-Karabahhi rahvusnõukogu septembris 1991 välja Mägi-Karabahhi Vabariigi. 26. novembril 1991 võttis Aserbaidžaan Mägi-Karabahhilt autonoomia staatuse ära ning hakkas linna rakettidega tulistama. Aastal 1992 põhjustas Aserbaidžaani raketirünnak linnas suuri purustusi. Rünnakud lakkasid, kui armeenlased 1992 vallutasid Şuşa. Linna peatänav Serž Sargsjan, Armeenia poliitik Karen Karapetjan, Armeenia poliitik Robert Khotšharjan, Mägi-Karabahhi ja Armeenia poliitik Andre, armeenia laulja 2005 census of the Nagorno-Karabakh Republic  Xankəndi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kobarvõrm

Kobarvõrm (Cuscuta suaveolens) on kassitapuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Kobarvõrm andmebaasis eElurikkus
Rajgród

Rajgród on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Grajewo maakonnas, Rajgródi valla halduskeskus. Rajgród asub Grajewost umbes 18 km idakirdes. Rajgród sai linnaõigused 1566. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Linnaõigused sai Rajgród tagasi 1924. aastal. Novembriülestõusu ajal toimus 29. mail 1831 linna lähedal Rajgródi lahing, milles Poola väed võitsid Vene vägesid. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013904044-0957465?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Rajgród Encyklopedia PWN 29 maja 1831 r. Bitwa pod Rajgrodem Interia Historia, 29. mai 2017. Vaadatud 24. märtsil 2024
Jedwabne

Jedwabne on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Łomża maakonnas, Jedwabne valla halduskeskus. Jedwabne asub Łomżast umbes 20 km kirdes. Jedwabnet on ürikutes esimest korda mainitud 1455. aastal. Jedwabne sai linnaõigused 1736. aastal, kuid kaotas need 1866. aastal. Linnaõigused sai Jedwabne tagasi 1927. aastal. 10. juulil 1941 toimus linnas Jedwabne pogromm. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/062013807014-0957382?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Jedwabne Encyklopedia PWN 75. Anniversary of the Jedwabne pogrom, 10 July 1941 Museum of the History of Polish Jews
2019. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

2019. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 18. maailmameistrivõistlused ujumises. Võistlused toimusid Lõuna-Koreas Gwangjus 12.–28. juulil. Võisteldi seitsmel spordialal: avaveeujumine, kujundujumine, ujumine, veepall, rannaveepall, vettehüpped ja kaljuhüpped. Maailmameistrivõistlustel osales 192 riiki 2623 sportlasega. Avaveeujumine Kaljuhüppped Kujundujumine Ujumine Veepall Vettehüpped Rannaveepall   *   Korraldajariik Ametlik koduleht