laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ameerika kõige lollimad modellid

"Ameerika kõige lollimad modellid" (ingliskeelne originaalpealkiri "America's Most Smartest Model") on 2007. aastal Ameerika Ühendriikide telekanali VH1 jaoks toodetud 11-osaline tõsielusari, mis keskendus selles osalenud modellide välimuse ja esinemisoskuse asemel nende vaimsete võimete proovilepanekule. Sarja tootis tõsieluseriaalidele spetsialiseerunud firma 51 Minds Entertainment ja see oli VH1 eetris 7. oktoobrist 16. detsembrini 2007. Eestis on seda näidanud Kanal 11. Sarja idee autorid olid Mark Cronin ja Cris Abrego, saatejuhtidena astusid üles Ben Stein ja Mary Alice Stephenson. Sarja pealkirjas esinevat keeleliselt ebakorrektset vormi most smartest tuleks käsitleda iroonilise sõnademänguna, kus kahe ülivõrde kasutamine osutab vastupidisele omadusele (kõige targem = kõige lollim). Kanal 11 kasutatud eestikeelses tõlkes ei ole seda sõnademängu võimalik edasi anda. Kokku osales sarjas 16 modelli, 8 meest ja 8 naist. Võitjaks tõusis meesmodell Van Jameson "VJ" Logan, kes sai tiitli "America's Most Smartest Model", peaauhinna 100 000 USA dollarit ja õiguse osaleda juuksehooldustoodete sarja VO5 reklaamklipis. Sarja ametlik veebileht (inglise keeles, vaadatud 19.02.2012)
Johan Avara-Eggel

Johan Avara-Eggel (30. september 1911 Nursi vald, Rõuge kihelkond – 5. september 1986 Dikanäs, Rootsi) oli eesti vaimulik. Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1936–1940 (sulgemiseni). Teoloogilise stuudiumi lõpetas ta aastal 1943. Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses õpetaja Aleksander Hinno juures. Ordineeriti 28. veebruaril 1944 Tallinna toomkirikus õpetajaks. Seejärel oli ta Roosa Jakobi koguduse hingekarjane. Põgenes aastal 1944 Saksamaale. Saksamaal olles teenis ta kaasmaalasi esialgu Sudeedimaal ja hiljem Schleswig-Holsteinis. Aastal 1948 sai ta koos perega sissesõiduloa Rootsi ja võis pärast paariaastast arhiivitööd kuninga eriloal astuda aastal 1950 Rootsi kiriku teenistusse. Teenis Luleå piiskopkonnas, olles adjunktiks Tärnaby koguduses, abiõpetajaks Blidö koguduses, töötas koguduseõpetajana Sidensjö koguduses aastatel 1965–1974 ja abiõpetajana Dikanäsi koguduses aastatel 1974–1979. Emerituuri jäi aastal 1979. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Eesti Kirik nr. 6. 1981
Maateaduste mõisteid (P)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad P-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Günther Jauch

Günther Johannes Jauch (sündinud 13. juulil 1956 Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteris) on Saksamaa üks kuulsamaid saatejuhte, ajakirjanikke ja teleprodutsente. Wer wird Millionär? (Kes tahab saada miljonäriks?) 5-Millionen SKL Show RTL-Skispringen (suusahüpped) UEFA Champions League (Euroopa jalgpall) Stern TV Menschen, Bilder, Emotionen (Rahvas, Pildid, Emotsioonid) Grips-Show Der Große IQ-Test (Suur IQ Test) Die 1 Million SKL Show Das aktuelle Sport-Studio (Aktuaalne spordistuudio) 5 Gegen Jauch (5 Jauchi vastu)
Sonja Zietlow

Sonja Zietlow (sündinud 13. mail 1968 Bonnis) on saksa saatejuht. Tuntuks sai ta endanimelise jutusaatega "Sonja", mis oli eetris 1997–2001 telekanalis Sat.1. Ta on juhtinud ka mitut RTL-i saadet. Kõige märkimisväärsemaks tema juhitud saateks peetakse aga telesaadet "Der Schwächste fliegt!", mis on "Nõrgima lüli" saksa versioon.
Arno Aadamsoo

Arno Aadamsoo (10. august 1944 – 6. august 2006) oli eesti psühhiaater. V. F. Tšiž ja omaaegne Tartu Ülikooli närvi- ja vaimuhaiguste kliinik. – Nõukogude Eesti Tervishoid, 1973, nr 4, lk 348–350. Eesti psühhiaatrite õpetaja ja eeskuju. – Edasi, 23. oktoober 1981. (Jüri Saarmast) Tartu Psühhiaatriakliinik uues majas. – Eesti Arst, 1989, nr 1, lk 51–52. Arno Aadamsoo, Gunnar Kuldvere. Üle mäekuru Armeeniasse. – Edasi, 12. jaanuar 2009. (Armeenia maavärinas kannatanute abistamisest) Mis järgmiseks, Vaino Vahing? – Edasi, 17. veebruar 1990, lk 4. Kohtupsühhiaatria õiguslikud aspektid: juristidele ja psühhiaatritele, Ilo: 1997 Süüdimatuse meditsiinilised kriteeriumid. – Juridica, 2002, nr 2, lk 100–102. Psühhiaatria ja elu. – Tartu Riiklik Ülikool, 10. oktoober 1986. (intervjuu)
Helga Aadamsoo

Helga Aadamsoo (sündinud 6. oktoobril 1964) on eesti jurist. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1999. aastal. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 28. veebruaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Haldi Ellam: "Uue riigiprokurörina asus tööle Helga Aadamsoo" EPL, 2. aprill 2007
Inongo

Inongo on linn Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Mai-Ndombe provintsi keskus. Linn asub Mai-Ndombe järve idakaldal. Tema geograafilised koordinaadid on 1° 57′ S, 18° 16′ E. Aastal 2010 elas Inongos 46 657 inimest (arvutuslik elanike arv). Linnas asub Inongo lennujaam. 2006. aastal kavandatud haldusreformi käigus sai Inongost 2015. aastal Mai-Ndombe provintsi halduskeskus. "World Gazetteer". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2012. Vaadatud 16. veebruaril 2012.
Hannele Päiviö

Hannele Päiviö (varem Hannele Repo; sündinud 9. jaanuaril 1957) on soome teoloog. 2002. aastal pälvis ta doktorikraadi Helsingi Ülikoolis. 16. septembril 2007 pühitses EELK peapiiskop Andres Põder ta Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus Tallinna Soome Püha Peetruse koguduse õpetaja ametisse. 2008. aastast on ta lektor EELK Usuteaduse Instituudis. Hannele Päiviö Eesti Teadusinfosüsteemis
Maateaduste mõisteid (R)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad R-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Elektrofiilne asendusreaktsioon

Elektrofiilne asendusreaktsioon on keemiline protsess, kui substraadi molekulis mingi aatom või rühm asendatakse elektrofiilse reagendi poolt mingi teise aatomi või rühmaga. Elektrofiilsed asendusreaktsioonid on kahte põhitüüpi: Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon elektrofiilne alifaatne asendusreaktsioon Elektrofiilne liitumine Friedeli-Craftsi reaktsioon Allüülne kloorimine
Maateaduste mõisteid (S)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad S-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon

Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon (tähistatakse SEAr või ka SE) on orgaaniline reaktsioon, milles viiakse substraadi aromaatsesse tuuma ühe (või enama) vesiniku aatomi asemele elektrofiilile vastav aatom või rühm. Reaktsiooni üldvõrrand (milles E-Y on elektrofiilne reagent) on: Ar-H + E-Y --> Ar-E + H-Y Siin toimub asendusreaktsioon - reagendi elektrofiilne osa asendab ühe tsükli vesinikest. Tuntuimad seda tüüpi reaktsioonidest on järgmised: aromaatne halogeenimine broomi, kloori või joodiga, enamasti katalüüsitud vastava raudtrihaliidiga (FeX3), aromaatne nitreerimine lämmastikhappe ja väävelhappega, aromaatne solfoonimine suitseva väävelhappega, Friedel-Craftsi alküülimine kui happelise katalüsaatori toimel alküleerivale agendile viiakse aromaatsesse tuuma alküülrühm, Friedel-Craftsi atsüülimine kui happelise katalüsaatori toimel atsüleerivale agendile viiakse aromaatsesse tuuma atsüülrühm. Elektrofiilse aromaatne asendusreaktsioon on astmeline reaktsioon. Selle mehhanism on toodud alljärgneval skeemil: siin A+ on elektrofiil, mis enamasti genereeritakse katalüsaatori toimel. Elektrofiilne liitumine Friedeli-Craftsi reaktsioon Elektrofiilne alifaatne asendus Karbokatioonid
Kasuema

Inimese kasuema ehk võõrasema on naine, kes teda kasvatab või on kasvatanud ema asemel.
Võõrasema

Võõrasema ehk aedkannike (Viola ×wittrockiana) on altai kannikese, kollase kannikese ja aaskannikese kultiveeritav hübriid. Sellel on palju kultivare. 647752 Võõrasema andmebaasis eElurikkus
Maateaduste mõisteid (Š)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad Š-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Alberts Kviesis

Alberts Kviesis (22. detsember 1881 Ērgļi – 9. august 1944 Riia) oli Läti advokaat ja poliitik, president aastatel 1930–1936. Kviesis sündis Kuramaal Tērvete kihelkonnas. Ta käis Jelgava gümnaasiumis ning õppis seejärel õigusteadust Tartu Ülikoolis. 1907. aastal lõpetas ta selle ning asus tegutsema advokaadina. 1917. aastal asus Kviesis tegutsema ka poliitika vallas, astudes Läti Talurahva Erakonda. Ta kuulus ka Läti Rahvusnõukogu (Tautas padome) koosseisu, mis 1918. aasta sügisel Läti Vabariigi välja kuulutas. Vabariigi ajal jätkas Kviesis tegevust advokaadina, samas osales ta ka 1927. aasta presidendivalimistel, kuid ei osutunud valituks. Kuid kolm aastat hiljem, kui senine president Gustavs Zemgals loobus teiseks ametiajaks kandideerimast, sai Kviesisest president. 1933. aastal valiti ta sellele ametikohale tagasi. 1934. aastal teostas Kārlis Ulmanis autoritaarse riigipöörde, haarates kogu võimu enda kildkonna kätte. Kviesis ei kiitnud tema tegevust heaks, kuid ka ei takistanud seda. Ulmanis lasi omalt poolt Kviesisel oma ametiaeg lõpetada, kuid haaras seejärel ka presidendikoha enda kätte. Kviesis jätkas tegevust advokaadina ning kui Nõukogude Liit Läti 1940. aastal okupeeris, õnnestus tal repressioonidest pääseda. Ta suri Saksa okupatsiooni lõpul Riias. Alberts Kviesis on maetud Riia metsakalmistule. Eesti X üldlaulupidu Tallinnas; alates 02:49 Läti riigipea Kviesis tervitab lauljaid eesti keeles
Tõnu Prima

Tõnu Prima (enne eestistamist Heinrich Arnold Priima; 7. juuni 1902 Uderna vald Rõngu kihelkond – 8. märts 1992 Botkyrka vald, Rootsi) oli eesti vaimulik. Lõpetas Uderna ministeeriumikooli ja Tartu Kommertsgümnaasiumi. Võttis õppursõdurina osa Vabadussõjast, mille eest sai autasuks tasuta kooli. Töötas hiljem gümnaasiumiõpetajana ja riigiametnikuna mitmesugustel ametikohtadel. Asus õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1940. Ta oli Korporatsiooni Ugala vilistlane. Oli prooviaastal Viljandi Jaani koguduses õpetaja Elmar Tõldsepa ja Türi Püha Martini koguduses õpetaja Peet Nõmmiku juures. Ordineeriti õpetajaks Türi kirikus piiskopi asetäitja, assessor Anton Eilarti poolt 28. märtsil 1943. Määrati Kärdla Johannese koguduse (ja ühtlasi ka Reigi- ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse vikaarõpetajaks, kuna õpetaja Adonis-Prosper Neemre oli langenud juuniküüditamise ohvriks. Tõnu Prima oli ka Kärdla Keskkooli usuõpetuse õpetaja. 1944. aasta alguses valis Mõisaküla kogudus ta oma õpetajaks, kuid saabunud keeruline olukord ei võimaldanud tal sellele ametikohale asuda. 26. septembril 1944 saabus ta põgenikuna Rootsi. Laagripäevil oli ta kuni 1. juulini 1945 Loka-Brunni põgenikelaagri õpetaja. Töötas seejärel arhiiviametnikuna Stockholmi linnamisjonis ja Engelbrekti koguduse kantseleis, olles 1. veebruarist 1948 kuni 1. märtsini 1949 Södertälje koguduse õpetaja. Tõnu Prima võeti kuninga otsusega 6. oktoobrist 1950 õpetajana Rootsi riigikiriku teenistusse, siirdudes Visby piiskopkonda Ojamaal. Ta oli aastatel 1950–1966 Grötlinbo ja Fride koguduste õpetaja. 1956–1969 oli ta Havdhemi piirkonna koguduste peaõpetaja. Emerituuri siirdus ta 30. septembril 1969. Tõnu Prima suri aastal 1992 Rootsis. Ta kremeeriti ja tema tuhk puistati merre Gotlandi idarannikul ajal, mil läänetuul puhus kodumaa suunas. Eesti Kirik nr. 2. 1982 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 331
Maateaduste mõisteid (T)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad T-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Rudolf Kiviranna

Rudolf Kiviranna (Rudolf Steinmann; 22. märts 1912 Võru – 9. oktoober 1994 New York) oli eesti vaimulik. Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli cum laude ja mag. theol. astmega. Oli Konsistooriumi stipendiaadina aastatel 1937–1938 ennast Ungaris täiendamas. Prooviaastal oli ta Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. detsembril 1938. Oli 1939–1940 Tallinna praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1940 oli ta Noorte Juhi ja Laste Sõbra toimetaja (juba üliõpilasena). 1940–1944 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Ning kui võim lubas, teenis ta koguduseõpetaja töö kõrvalt laiemaid hulki raadiopalvuste, gümnaasiumi usuõpetaja ja kirikunoorte juhina. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus organiseeris koos Voldemar Takkeli ja teistega Eesti NMKÜ tegevust. 1947. aastal emigreerus ta USA-sse. Kuna Conrad Klemmer soovis emerituuri minna, sai temast New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu koguduse õpetaja. Torontos rajas ta Toronto Peetri koguduse. Aastatel 1954–1964 oli ta USA Chicago praostkonna abipraost, pärast praost Valter Viksi surma 1964. aastal sai praostiks. Aastatel 1964–1977 oli ta ühtlasi konsistooriumi assessor. Ta oli ka E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi õppejõud ning paljude organisatsioonide liige. Emerituuri jäi ta 1992. aastal. Tema ametijärglaseks sai Uudo Tari. Rudolf Kiviranna suri 1994. aastal ja on maetud Võru kalmistule. Ta on välja andnud mitu jutlusekogumikku. Eesti Kirik nr. 1, 1982 Konrad Veem, Eesti Vaba Rahvakirik: Dokumentatsioon ja leksikon, Stockholm: EVR, 1988 Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER) New Yorgi Eesti Ev. Luteri Usu kogudus 110-aastane
Jaan Tammsalu

Jaan Tammsalu (sündinud 12. märtsil 1960 Kuressaares) on eesti vaimulik. Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Aastatel 1985–1996 õppis ta Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti diakoniks 28. jaanuaril 1987, aseõpetajaks 15. detsembril 1988, õpetaja õigused sai 4. juunil 1996.[viide?] Aastail 1986–1989 teenis ta Saarte praostkonna Valjala, Karja ja Saaremaa Jaani kogudust, 1989–1992 Kuressaare, Kaarma ja Ruhnu kogudust.[viide?] Aastatel 1992–2004 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. 2003–2004 (10 kuud) oli Tammsalu Kanada praostkonna vikaarvaimulik ja Toronto Peetri koguduse abiõpetaja. Alates 2004. aastast oli ta EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja.[viide?] 1997–2004 oli Tammsalu EELK Viljandi praostkonna praost ning aastatel 2002–2005 EELK Konsistooriumi liige. 2007–2023 Tallinna praostkonna praost.[viide?] Juunis 2023 teatati, et EELK peatas Jaan Tammsalu tegevuse kirikuõpetajana, sest Tammsalu rikkus abielu ja saatis vastavalt kirikuseadustikule korda kõlblusevastase väärteo. Tammsalu tunnistas abielurikkumist. Augusti lõpul vabastati ta Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohalt ning määrati Tallinna praostkonna vikaarõpetajaks. 25. novembril 2023 abiellus Jaan Tammsalu oma uue elukaaslase Maris Oidekiviga, nad olid kihlunud septembri lõpus. Alates 1. juunist 2024 on Jaan Tammsalu EELK Harju-Madise koguduse õpetaja ning alates 1. augustist ka Paldiski koguduse hooldajaõpetaja. "Argipäevast taeva poole" "Surm on edasitee - pajatusi paratamatusest" "Looja Loomingu lummuses" "Igaviku Hääl" "Vaimulikud mõtisklused 1, 2, 3 ja 4" (viimased kaks koos Anu Raua ja Dolores Hoffmanni loominguga) "Keldi palved" "Keldi palvemeel" "Viljandi praostkonna kirikud"[viide?] 1997 Viljandi linna kultuuripreemia[viide?] 2001 Kodanikupäeva aumärk [viide?] 2003 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk[viide?] 2007 EELK Teeneteristi III järk [viide?] 2008 EELK Tallinna Jaani koguduse tänurist ja kotkamärk [viide?] 2010 Tallinna teenetemärk [viide?] 2011 EELK meediapreemia [viide?] 2017 EELK Kuldrist [viide?] 2017 Tallinna vapimärk nr 28 [viide?] 2022 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal [viide?] 2022 EELK Teeneteristi II järk [viide?] 2022 EELK Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku koguduse Maarja medal ja kultuuripreemia [viide?] 2022 EELK Viljandi Jaani koguduse tänumedal nr. 1 EELK peatas Jaan Tammsalu tegevuse kirikuõpetajana, ERR, 26. juuni 2023 Jaan Tammsalu: tunnistasin abikaasale, et mu südames on uus armastus, Delfi, 30. juuni 2023 "EELK vabastas Jaan Tammsalu Tallinna Jaani koguduse õpetaja ametikohalt" ERR, 29. august 2023 Tallinna praost Jaan Tammsalu saab 50-aastaseks. Uus Eesti, 12. märts 2010
Georg Kiviste

Georg Kiviste (kuni aastani 1923 Georg Steinfeldt; 14. aprill 1866 Tapa – 28. september 1941 Narva) oli eesti vaimulik. Õppis vallakoolis, aastatel 1878–1881 Ambla kihelkonnakoolis, 1884–1887 Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus, 1887–1890 Tartu Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1891–1896. Prooviaastal oli ta Viru-Jaakobi koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 8. veebruaril 1898. Oli 1898–1905 vikaar Teškovo eesti koguduses Ingerimaal. Aastatel 1905–1910 töötas ta Harju-Jaani koguduse õpetajana. Aastatel 1910–1937 oli ta Narva Peetri koguduse õpetaja, olles 1919–1923 sõjaväevaimulik 1. diviisi juures. 1910–1934 oli tegev usuõpetajana. Siirdus aastal 1937 emerituuri. Tema poeg Georg Wilhelm Kiviste oli Kõpu Peetri koguduse õpetaja, teine poeg Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost. Raasiku raamatukogu Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
Talamus

Talamus ehk taalamus (kreeka keeles θάλαμος – kamber, ruum, ladina keeles thalamus) on selgroogsete, kaasa arvatud inimeste ajus asuv paariline närvirakkude kogum. Vananenud nimetused: nägemiskühm, tundekühm. Talamused kuuluvad vaheaju koosseisus peaaju juurde. Talamused asuvad ajukoore ja vaheaju vahel ning on hallainest moodustised. Talamuse sees paikneb ligi 40 tuuma ja sagitaalne õõs - kolmas ajuvatsake (ventriculus tertius). Talamuse kummagi külje juures asub metatalamus. Talamus saadab sensoorset infot ja motoorseid signaale suurajukoorele, samuti reguleerib ärkvelolekut, und ja aktiivsust. Talamus ümbritseb kolmandat vatsakest. Inimestel on talamus umbes 5,7 cm pikkune. Selle kahjustus võib põhjustada püsiva kooma. Arvatakse, et talamus on "ülekanne", mis ainult edastab signaale suurajukoorele, suuraju poolkerade tuumadesse (basaaltuumadesse) ja hüpotalamusse. Uuemad uuringutulemused vihjavad, et talamuse funktsioon on siiski rohkem selektiivne. Kesknärvisüsteem Mandeltuuma kaaperdamine sõnaveeb.ee[alaline kõdulink] "Meditsiinisõnastik" 759:2004. Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", kirjastus Koolibri, lk 198, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Your Brain Boots Up Like a Computer | LiveScience Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.08.101: Thalamus. Talamus
Millau viadukt

Millau viadukt (prantsuse keeles Viaduc de Millau) on vantsild Prantsusmaal Millau lähedal Tarni jõel. Sild on osa A75 maanteest, mis ühendab Pariisi Vahemere rannikuga. Millau viadukt on maailma kõrgeim vantsild, mille kogukõrguseks on 343 meetrit (see on 16 meetrit kõrgem kui Eiffeli torn). Silla pikkus on 2460 meetrit. Silla projekteeris Norman Foster. Ametlikult avati see 14. detsembril 2004. Tõnis Erilaid: "Prantslased ehitasid maailmaime", Õhtuleht online, 14. detsember 2004
Maateaduste mõisteid (U)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad U-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
EHL

EHL on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Haigekassade Liit Eesti Haiglate Liit Eesti Hambaarstide Liit Eesti Haridusliit Eesti Haridustöötajate Liit Eesti Harrastusteatrite Liit Eesti Heliloojate Liit
Kirgiisid

Kirgiisid on Turgi rahvas, kelle põhiliseks asualaks on Kõrgõzstan. Kõnelevad turgi keelte kirgiisi-kõptšaki rühma kuuluvat kirgiisi keelt. Kõrgõzstanis elab kirgiise umbes 4 miljonit, Usbekistanis umbes 250 000, Hiinas 187 000, Venemaal 103 422, Tadžikistanis 80 000, Pakistanis 60 000, Afganistanis 30 000 ning Kasahstanis 10 000. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 kirgiisi. Kirgiisid on valdavalt islami usku. Kirgiisi keel Kõrgõzstan "Arhiivikoopia". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. september 2018. Vaadatud 11. juulil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Statistikaameti koduleht
Martin Aadamsoo

Martin Aadamsoo (sündinud 23. juunil 1975 Tartus) on eesti filmindustegelane. Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal. Ta oli 2003–2006 Eesti Filmi Sihtasutuse peadirektor, seejärel töötas Balti Filmi- ja Meediakoolis. 2020. aastal oli ta Eesti digikultuuri teema-aasta projektijuht. 2021. aastast on ta ravimimüügikontserni Magnum strateegilise kommunikatsiooni juht. "Eesti film 2007: ühe anomaalia anatoomia". Eesti Ekspress, 12. september 2007 "Nokia või IKEA?" Eesti Ekspress, 21. november 2008 "EÜS Sirvilauad". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2009. Vaadatud 28. juunil 2022. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 29. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) 5 küsimust. Digikultuuri teema-aasta projektijuht Martin Aadamsoo: tahan seda aastat korraldada nagu idufirmat. Kultuuriministeeriumi veebileht, 29.11.2019. https://web.magnum.ee/kontakt/ https://ee.linkedin.com/in/martin-aadamsoo-5108a85a[alaline kõdulink] Filmi sihtasutuse uueks peadirektoriks saab Martin Aadamsoo EPL, 18. veebruar 2003
Maateaduste mõisteid (V)

Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad V-tähega. Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Leo Aadel

Leo Aadel (sündinud 20. juulil 1968 Rakveres) on Eesti poliitik. Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal. Ta oli 9. jaanuarist 2002 kuni 9. jaanuarini 2021 Eesti Reformierakonna liige. Aastatel 2009–2019 oli ta Haljala vallavanem. Talle kuulub alates 1997. aastast Vanamõisa mõisa härrastemaja. http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0059&scode=0190&cid=4418 Leo Aadel. Erakonnad. e-Äriregister. Ojaperv, Veiki. Leo Aadel: Haljala valla reformi­erakondlastel puudub ühtne vereringe. Virumaa Teataja, 12. jaanuar 2021. Uusrikkad hakkavad mõisnikeks. Õhtuleht, 18. august 1998.
Ants Aader

Ants Aader (sündinud 22. veebruaril 1970) on eesti bioloog ja informaatik. Aastatel 1989–1995 läbis ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppe ja 1995–1997 samas magistriõppe. Aastatel 1997–1999 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis insenerina, 2003–2004 Eesti Biokeskuses biostatistikuna, 2004–2005 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudis biostatistikuna. Alates 2008. aastast on ta Bitikodo OÜ juhatuse liige. Alates 2014 Rootsi Eestlaste Liidu 16. Esinduskogu saadik. Ants Aader Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 1. juunil 2015) Antsu virtuaalmaailm/küberkodu
Paula Koivuniemi

Paula Kristiina Koivuniemi (sündinud 19. juunil 1947 Seinäjoel) on soome laulja. Koivuniemi on karismaatiline laulja, kes on tuntud oma iseloomuliku madala ja käheda hääle poolest. Tema lauljakarjäär on kestnud juba üle 40 aasta. Paulat hakkas muusika huvitama juba varases nooruses. Tema isa Mauri Koivuniemi oli nõutud tantsumuusik ja Paulagi on oma isa tantsubändis üles astunud. Oma esimese singli "Perhonen" ('liblikas') avaldas ta 1966. Sellest sai kohe hitt ja selle järel tulid järgmised salvestised. 1970. aastatel ei olnud ta nii populaarne, sest tema stiil ei olnud veel välja kujunenud ning tema esitatud närimiskummimuusika ja hämar soul ei läinud rahvale peale, aga 1980. aastatel pälvis ta 9 kuldalbumit ja 1 teemantalbumi. Kokku on tema laule müüdud 345 tuhat plaati, millega ta on Soomes edukuselt 45. esineja, 26. sooloesineja ja 6. naissolist. Ta jätkab esinemist tänapäevani. Koivuniemi on olnud kaks korda abielus. Tema poeg Toni Lehti on koos emaga samas bändis esinenud. Paula Koivuniemi on Viking Line'i laeva Viking XPRS ristiema. Koduleht