laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Priit Koppel

Priit Koppel (sündinud 23. märtsil 1968 Rakveres) on eesti karikaturist. Lõpetas Rakvere 3. Keskkooli 1986 aastal. Esimene karikatuur avaldati 1979. aastal lasteajalehes Säde. Koolipõlves avaldati tema karikatuure ka ajakirjas Pikker. Võitis Pikris koolinoorte karikatuurivõistlusel 3. koha. Sädeme koolinoorte karikatuurivõistlusel sai Grand Prix. Hiljem on avaldatud tema karikatuure ka Maalehes, Päevalehes, Müürileht ja Virumaa Teatajas. Tema karikatuure on avaldatud Horvaatias, Rumeenias, Belgias, Ukrainas, Ungaris, Türgis, Brasiilias, Poolas. Sageli ilmus tema karikatuure huumoriajakirjas Pilkaja. Alates 2017. aasta novembrist joonistab igal nädalal karikatuure Virumaa Teatajale. 2013 Keilas Harju Maakonnaraamatukogus 2014 Pärnus Raeküla Vanakooli keskuses 2014 Põltsamaa Raamatukogus 2015 Rakvere Lääne-Virumaa Keskraamatukogus 2015 Haljala raamatukogus 2016 Imavere kultuurimajas 2016 "Tugitoolisport" Užgorodis (Ukraina) 2016 "Tugitoolisport" Tallinnas Kiek in de Kökis 2017 "Tugitoolisport" Keilas Harju Maakonnaraamatukogus 2018 "Tugitoolisport" Purkus Eesti Huumorimuuseumis 2021 "Tugitoolisport" Rotrermanni kvartalis 2023 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas...", Eesti Huumorimuuseumis. 2023 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas...", Keilas Harju Maakonnaraamatukogus 2024 koos Urmas Nemvaltsiga karikatuurinäitus "Nii see algas...", Rakvere Lääne-Virumaa Keskraamatukogus Ivo Ivari – "Magus jõulusalmik rosinatega", (36 lk, 2013) Vebelex OÜ, karikatuurid: Hugo Hiibus, Priit Koppel, Marko Pikkat, Erki Evestus, Eduard Tüür, Tarmo Vaarmets, ISBN 9789949334186 Andrus Tamm ja Priit Koppel – "Naerupoolik", (28 lk, 2016) Vebelex OÜ, karikatuurid: Priit Koppel, ISBN 9789949940097 "Rahvusvahelise karikatuurivõistluse "Juubel - Eesti Vabariik 100" näituse kataloog" (Eesti Huumoriliit, 2018), ISBN 9789949882366 Tugitoolisport (Vebelex OÜ, 2021), ISBN 9789949979776 2011 – Narva muuseumi kunstigaleriis karikatuurivõistlus "Vana ja uus" – eripreemia 2016 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus "...Nälg" – I koht 2017 – Rahvusvaheline karikatuurivõistlus "Juubel – EV100" – III koht 2019 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus "Läbi lillede" – I koht 2021 – Rahvusvaheline karikatuurivõistlus "Kliimatehnika" – II koht 2013 – Eesti Huumoriliidu juhatuse asutajaliige, 2016 – Eesti Huumorimuuseumi juhatuse liige. "Ajalugu > Vilistlased >12. lend". Rakvere Reaalgümnaasium. "Keila linna nädala tegija: Priit Koppel". Maaleht. 6. detsember 2013. Tiia Linnard (6. aprill 2011). "Kiri Gabrovosse tõi Bulgaaria naljapildid Narva näitusele". Põhjarannik. Facebook – Karikaturist Priit Koppel Eesti Elu 06.12.2013 – Keila linna nädala tegija: Priit Koppel Virumaa Teataja 11.10.2014 – Heal naljal mitu kihti ehk pilapiltniku ohtlik elu Põltsamaa.info 04.01.2014 – Põltsamaa raamatukogu võõrustab tippkarikaturisti näitust Karksi Kultuurikeskus – Karikatuurivõistluse "...nälg" tulemused
Horinski rajoon

Horinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis. 2006. aastal olid rajooni elanikest 34,4% burjaadid ja 62,2% venelased. Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks, milles on kokku 27 asulat. Halduskeskus on Horinski küla. Q126737344  Horinski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kabanski rajoon

Kabanski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis. 2015. aastal olid rajooni elanikest 5,1% burjaadid ja 92,1% venelased. Rajoon jaguneb 19 külaasunduseks, milles on kokku 61 asulat. Halduskeskus on Kabanski küla. Q126737344  Kabanski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kabanski rajooni koduleht
Salvatore Garau

Salvatore Garau (sündinud 5. novembril 1953 Santa Giustas Oristano provintsis Sardiinias) on itaalia maalikunstnik ja skulptor. Lóránd Hegyi oli Salvatore Garau mitme näituse kuraator. Salvatore Garau, Hegyi Lóránd (curatore), Saint-Etienne Métropole, 23 febbraio-26 aprile 2009, catalogo Mondadori Electa, ISBN 978-88-370-6999-5 Vittorio Sgarbi, Luciano Caramel, Arte come comunicazione di vita, Franco Maria Ricci Editore, Milano, 2000. Achille Bonito Oliva, S. Gorreri, F. Gualdoni, G. Panza di Biumo, Arte Lago 90, opere d’arte per la superficie acquatica, Lativa, 1990. Lóránd Hegyi, Rosso Wagner - Wagner Red - Garau Salvatore, Ed. Corraini, 2015, ISBN 9788875704773 Lóránd Hegyi, Salvatore Garau. Photogrammes avec horizon, Mondadori Electa, 2009, ISBN 8837069995. Lóránd Hegyi, Salvatore Garau, GLV Adv, Milano, 2004. Lóránd Hegyi, Napoli presenze. Posizioni e prospettive dell’arte contemporanea, Electa, 2005. Luciano Caramel, Dopo il concettuale, Mazzotta, 1986. Enrico Crispolti, La pittura in Italia. Il Novecento/3. Le ultime ricerche, a cura di Carlo Pirovano, Electa, 1994, ISBN 88-435-4840-9. Enrico Crispolti, Que bien resistes, Charta, 1994. Maria Giovanna Battistini and Piero Deggiovanni (edited by), Raccolta del disegno contemporaneo: catalogo generale, Modena, Nuova Alfa, 1994, ISBN 8877794003. Lucia Matino, Silvia Mascheroni, Civico museo d'arte contemporanea, Electa, 1994, ISBN 8843557009. Lóránd Hegyi, Salvatore Garau. Photogrammes avec horizon, Mondadori Electa, 2009, ISBN 8837069995. "Itaalia kunstnik müüs 15 000 euro eest maha nähtamatu skulptuuri", ERR, 09.06.2021
Kadri Tüür

Kadri Tüür (sündinud 15. detsembril 1975) on eesti kirjandusteadlane, semiootik ja ökofeminist. Ta on lõpetanud 1994. aastal hõbemedaliga Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 1999. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga eesti kirjanduse erialal (bakalaureusetöö Karl Ristikivi romaanidest). 2002. aastal sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi võrdleva kirjandusteaduse alal (magistritöö Anja Kauraneni romaanidest) ja aasta hiljem teise magistrikraadi semiootika alal (tööga eesti looduskirjandusest). 2017. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis väitekirja "Semiotics of Nature Representations: on the Example of Nature Writing" (Looduskujutuse semiootika: looduskirjanduse näitel; juhendajad Kalevi Kull, Peeter Torop, Ulrike Plath) ning sai doktorikraadi semiootika ja kultuuriteooria alal. Kadri Tüür on olnud Muhu vallavolikogu liige (2002–2009) ja volikogu esimees (2005–2009). Ta on töötanud teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses ja Karl Ristikivi muuseumis. Aastatel 2005–2010 oli ta Muhu Muuseumi juhataja. Ta on olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teadusajakirja Studia Vernacula peatoimetaja. Ta kuulub Euroopa Kirjandusökoloogia Assotsiatsiooni (EASLCE), Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Semiootika Seltsi, Eesti Loodusuurijate Seltsi ja on Muhu Pärandikooli liige. Ta on ka üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2010. Vaadatud 7. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Kadri Tüür | Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut". Tartu Ülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2019. Vaadatud 15. jaanuar 2020. Kadri Tüüri tutvustus valimisliidu Vabakund kodulehel. Vaadatud 08.01.2016. Kadri Tüür Eesti Teadusinfosüsteemis
Barguzini rajoon

Barguzini rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Barguzin. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 22 574, neist 23,4% burjaadid ja 73,8% venelased. Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 34 asulat. Q126737344  Barguzini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Eduard Purfeldt

Eduard Purfeldt (15. märts 1890 Väätsa vald, Järvamaa – 8. veebruar 1952) oli eesti omavalitsustegelane. Pärast Paide linnakooli lõpetamist 1907. aastal töötas Paides kohtu-uurija tõlgi ja Türi paberivabriku haigekassa asjaajajana. 1917. aastal oli ta Järvamaa kaitsepataljoni üks organiseerijaid. Elas Paides Pärnu tänav 91 hoones, mille oli ise projekteerinud. Aastatel 1917 Paide linna miilitsa- ja 1919–1921 Järva Maakonna Politseivalitsuse 1. (Paide linna) politseijaoskonna ülem. 1921. aasta veebruaris ja 1927. aastal valiti ta Eesti Tööerakonna nimekirjas Paide linnavolikogu liikmeks. Aastatel 1921–1930 oli ta Paide esimene eestlasest linnapea. Tema eestvedamisel ehitati Paide raekoda 1925. aastal ümber hilisklassitsistlikus stiilis kahekorruseliseks hooneks. Eduard Purfeldti eestvedamisel ehitati aastatel 1927–1929 Paide mälestusmärk-rahvamaja. Pärast linnapea ametist lahkumist koostas ta ehitusprojekte. Pärast sõda jäi töötuks ja tegi käsitööd. 1908. aastast osales ta Paide seltsides, ta oli karskusseltsi Idu juhatuse liige ja Kaubatarvitajate Ühisuse Iva revisjonikomisjoni liige. Ta on maetud Reopalu kalmistule. Ühendus Wessenstein. Reopalu kalmistul tähistati kunagise Paide linnapea Eduard Purfeldti rahupaik. Paide Teataja, 8. juuli 2004 Järvamaa Muuseum tähistab kunagise linnapea Eduard Purfeldti 115.sünnipäeva koridorinäitusega. Paide Teataja, 11. märts 2005 19. skp. Pühitseb Järwamaa politsei ametkond oma 10-aastast juubelit., Järvamaa: põllumeeste, asunike ja väikemaapidajate häälekandja, 19 jaanuar 1929 Ed. Puurfeldt 50-aastane. Järva Teataja, 13. märts 1940 Järvamaa Muuseumi fotokogu. Eduard Purfeldt Haud Paide Reopalu kalmistul
Tõnis Käsebier

Tõnis Käsebier (1885–1936) oli eesti omavalitsustegelane. Ta töötas Paides laenu-hoiu ühisuse ja Paide Tarvitajate Ühisuse Iva raamatupidajana, seejärel Paide maksuinspektorina, hiljem Tallinna-Harju maksuinspektori abina. 1917. aastal valiti ta Järvamaa maakonnanõukogu liikmeks ja oli maakonnanõukogu abiesimees. 1921. aasta veebruaris valiti ta Tööerakonna nimekirjas Paide Linnavolikogu liikmeks. 1924. aastal valiti ta Paide linnavolikogu esimeheks. 1914. aastast oli ta Paide Karskusseltsi Idu juhatuse liige. 1920. aastatel oli ta Järva laulu- ja muusikaseltsi esimees. Ta on maetud Reopalu kalmistule. T.Käsebier sängitati maamulda. Järva Teataja, 20. jaanuar 1936 Tööerakonna teated. Waba Maa, 17. november 1920 Kuidas loodi tööerakondline linnavalitsus. Waba Maa, 21. veebruar 1924 Seltsielu. Tallinna Teataja, 21. jaanuar 1914 Järvamaa laulupidu. Postimees, 2. juuli 1924
Jenisseisk

Jenisseisk on Venemaa linn Krasnojarski krais Jenisseiski rajoonis. Linn asub Jenissei vasakul kaldal. Linnas elas 17 774 elanikku (2020; 18 359 elanikku 2015. aastal). Linn asutati 1619 ja linnaõigused sai see 1679. Jenisseiskisse saadeti inimesi asumisele. 18. sajandil kujunes linn Siberi karusnahakaubanduse keskuseks. 19. sajandi alguses kaotas Jenisseisk oma tähtsuse karusnahaturuna.
Herning

Herning on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Herningi valla keskus. Linn asutati 18. sajandi lõpul ja mõni aeg hiljem sai see Taani tekstiiltööstuse keskuseks. 1913. aastal sai linn oluliseks laadakeskuseks. Herningis tegutseb jäähokiklubi Herning Blue Fox, mis on 16-kordne Taani meister, ja jalgpalliklubi FC Midtjylland, mis on kolmekordne Taani meister. Herningis asub sisehall Jyske Bank Boxen, kus peetakse palju erinevaid spordivõistlusi, sealhulgas toimus seal 2019. aasta käsipalli maailmameistrivõistluste finaal, ja kus toimuvad samuti muusikakontserdid. http://www.statistikbanken.dk/BY1 Ametlik koduleht
Franz Xaver Süßmayr

Franz Xaver Süßmayr (1766 – 17. september 1803) oli Austria helilooja, Wolfgang Amadeus Mozarti õpilane ja lähedane peresõber. Ta lõpetas Mozarti pooleli jäänud Reekviemi.
Krasnaja Gorka fort

"Krasnaja Gorka" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Krasnaja Gorka (täpsustus). Krasnaja Gorka fort (alates 1915 Aleksei fort, vene keeles Алексеевский форт; alates 1919 Punalaevastiku fort, vene keeles Краснофлотский форт) on endine fort Soome lahe lõunarannikul Kotlini saare vastas Lomonossovi rajoonis. Fort oli Kroonlinna kindluse alluvuses ning see ehitati aastatel 1909–1915. Algne nimetus pärines lähedalasuvalt Krasnaja Gorka külalt (soome keeles Yhinmäki). Fort oli osa Vene pealinna Peterburi kaitseks loodud Peterburi merekaitse süsteemist, mille Kroonlinna positsiooni laiendamise ja ehitiste rekonstrueerimise käigus rajati Soome lahe põhjarannikule Ino fort ja lõunarannikule Krasnaja Gorka fort.  Pikemalt artiklis Krasnaja Gorka operatsioon 1919. aasta oktoobris-novembris Eesti Vabadussõja ajal püüdsid Eesti väed vallutada Krasnaja Gorka forti.
Evald Reier

Evald Reier (pseudonüüm Eia; 14. juuni 1916 Viljandi – 28. september 1987 Viljandi) oli eesti karikaturist ja teatrikunstnik. Šaržiraamat / Evald Reier (108 lk, 1996) UDK 741.5 (474.2) 1939. aastal abiellus ta Anniga. 1940. aastal sündis poeg Jüri, 1943. aastal poeg Rein. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2016. Vaadatud 8. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://kultuur.elu.ee/ke479_eia.htm (arhiiviversioon) Uudiskirjandus.blogspot – 14. juuni – Evald Reier 95 Ugala nukuteatri ajalugu (1948–1951) Karikatuur - Kultuurimaja, ETMM _ 5840 Gk 367, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum Sarž - Aleksander Juhani, ETMM _ 5840 Gk 371, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum Haud Viljandi vanal kalmistul
Oudova maakond

Oudova maakond oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus. Venemaa keisririigi, Vene SFNV ja NSV Liidu haldusterritoorium eksisteeris 1727–1927. Maakonnalinn oli Oudova. 1897. aasta Venemaa keisririigi rahvaloenduse andmetel elas maakonnas 145 573 inimest, kellest 88,9% olid venelased ja 10,5% eestlased. 1917. aastal elas August Nigoli andmetel elas eestlasi ligi 50 000 Peterburis ja Oudova maakonnas 40 000, mis oli ligi 20% maakonna elanikest . Maakonnas asusid: Tupitšina vald, Usmina vald, Jasva vald, Judino vald, Bobrovski vald, Polna vald, Seretka/Remda vald (eestipäraselt: Remja vald) jt. Narvataguse Oudova rajoon "Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal[alaline kõdulink]". Kokku seadnud August Nigol. Tartu: Eesti Kirjastuse-Ühisuse "Postimehe" trükk, 1918, lk 14 Vanim Eesti asundus teispool Peipsit, Eesti Sõna, nr. 285, 10 detsember 1943
Iszkaszentgyörgy

Iszkaszentgyörgy on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Székesfehérvári kreisis. Valla pindala on 26,27 km². 2015. aastal oli valla elanike arv 1940. Rahvastiku tihedus oli 76,7 in/km². Küla on kirjalikult mainitud 1193. aastal kujul Izca. Tollal oli praeguse valla alal kolm küla: Iszka, Szentgyörgy ja Atya. 2016. aastal oli Iszkaszentgyörgy koos Veszprémi linnaga soome-ugri kultuuripealinn. Iszkaszentgyörgyis on sündinud keeleteadlane József Márton. http://www.iszkaszentgyorgy.hu/
Meistrivõistlused

Meistrivõistlused (sport) on sportlikud võistlused mingit liiki võistlusaladel, milles selgitatakse välja parim ehk meistervõistleja või -võistkond. Meistrivõistlusi korraldatakse mingi astmelisusega, näiteks regionaalselt: linna-, ringkonna-, valdkonna-, liidu-, riigi-, (Eesti meistrivõistlus) või mandri meistrivõistlus (Euroopa meistrivõistlus EM, veel maailmameistri ehk MM-võistlus). See eeldab võistleja või võistkonna seotust antud regiooniga, peab olema regiooni/riigi alaline elanik või kodanik. Tavaliselt korraldatakse meistrivõistlusi regulaarsete ajaliste intervallidega, näiteks igal aastal või üle aasta. Reeglina saab meistrivõistluste võitja kanda tiitlit 'riigi meister' (regiooni meister) kuni järgmiste võistlusteni ja auhinnaks medali või karika (rändkarikas, igavene karikas) jne, millega võib kaasneda ka rahaline preemia.
Kristjan Looper

Kristjan Looper (5. november 1896 – ?) oli eesti kommunistliku liikumise tegelane. Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Progümnaasiumi.. Hiljem lõpetas Ruhja Kaubanduskooli ja töötas aastatel 1918–1921 Pärnus raamatupidajana. 1919. augustis osales ta Petrogradis Venemaa Kommunistliku Partei Eesti osakonna kongressil. 1919–1921 oli Pärnu ametiühingute keskkomitee juhatuse liige. 1921. aasta veebruaris valiti ta kommunistide nimekirjas Pärnu linnavolikogu liikmeks. 25. aprillil 1921 ta arreteeriti süüdistusega riigikorra kukutamise kavatsuses. 1922. aasta mais mõisteti ta kommunistliku salaorganisatsiooni protsessil (115 protsess) süüdi kommunistliku partei organiseerimise eest Pärnus ning talle määrati 2 aasta ja 2 kuu pikkune vangistus koos õiguste kaotamisega. 1922. aasta 19. augustil saadeti ta koos 45 samas protsessis süüdi mõistetuga välja Nõukogude Venemaale. Kodumaa ringvaade. Tallinna Teataja, 11. juuni 1912 Kommunistlise keskkomitee tegevus ulatab otsaga maakonnalinnadesse. Kaja, 28. aprill 1921 Kohtuotsus kommunistlise salaorganisatsiooni protsessis. Päewaleht, 28. mai 1922 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riigivastase tegevuse eest süüdi mõistetud kompartei organisaator Pärnus Kristjan Looper enne väljasaatmist Venemaale Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Grupp 25. augustil 1922. a. Eestist Nõukogude Venemaale vahetatud poliitilisi vange Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Nõukogude Venemaale väljasaadetud ametiühingute aktivistid Venemaa kommunistliku partei Eesti osakonna kongressi delegaadid Kommunistide põrandaalune ja põrandapealne töö Eestis. Waba Maa, 28. märts 1922
Eesti meistrivõistlused

Eesti meistrivõistlused on Eestis korraldatavad spordivõistlused (meistrivõistlused), kus selgitatakse individuaalselt või meeskondlikult mingi ala parim, keda nimetatakse Eesti meistriks. Eesti meistrivõistlused: autorallis iluuisutamises jalgpallis, vaata Meistriliiga ja Naiste Meistriliiga jalgrattasõidus‎ maanteesõidus temposõidus jäähokis, vaata Meistriliiga (jäähoki) jääpallis jääpurjetamises kabes rahvusvahelises kabes (mehed) vene kabes (mehed) kahevõistluses kergejõustikus kiiruisutamises korvpallis, vaata Korvpalli Meistriliiga ja Naiste Korvpalli Meistriliiga Kreeka-Rooma maadluses käsipallis laskmises males mäesuusatamises pesapallis purjetamises rannajalgpallis, vaata Rannajalgpalli Meistriliiga rannavõrkpallis ratsutamises Rubiku kuubiku lahendamises sulgpallis meeskondlikud suusahüpetes sõudmises tennises ujumises vehklemises võrkpallis (mehed) ja võrkpallis (naised) ... Eesti karikavõistlused Muhu väina regatt (Eesti meistrivõistlused avamerepurjetamises)
Teškovo

Teškovo (Тешково) on küla Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Karamõševo vallas. Teškovost 17 km põhja pool asub Karamõševo küla ja Teškovost 51 km loodes asub Pihkva linn. Külas elab 34 inimest (2000).
Saint-Flour (Cantal)

Saint-Flour [sän flur] on linn Prantsusmaal Cantali departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 757–1040 meetri kõrgusel üle merepinna. Olles omanimelise piiskopkonna keskuseks, nimetab linn end ka Ülem-Auvergne'i pealinnaks. Linnapea on Pierre Jarlier. Linnastu valdade liit koosneb 29 vallast. Linnas on Püha Peetruse katedraal (cathédrale Saint-Pierre) ja Püha Vincenti kirik (église Saint-Vincent) ning kaks kaks muuseumi: Alfred-Douëti nimeline kunsti ja ajaloo muuseum (Musée d'art et d'histoire Alfred-Douët); Ülem-Auvergne'i muuseum, kus on religioosse kunsti, etnograafia, arheoloogia ning muud kohalikku eluolu kajastavad väljapanekud. (Musée de la Haute-Auvergne). Bernard Amouroux, oksitaani trubaduur Jean Coutel, kuningas François I aegne Suurnõukogu (Grand Conseil) president Guillaume Boni (1515–1594), prantsuse helilooja Pierre Laurent Buirette de Belloy (1727–1775), prantsuse draamakirjanik, Prantsuse Akadeemia liige Jacques-Paul Migne (1800–1875), prantsuse toimetaja, ajaloolane ja teoloog Alfred de Jancigny (1824–1892) Marguerite Teillard-Chambon alias Claude Aragonnès (1880–1959), linna haiglas surnud prantsuse kirjanik ja biograaf Georges Bataille (1897–1962), prantsuse kirjanik Marie-Aimée Méraville (1902–1963), linnas elanud prantsuse kirjanik Jean Teixeira (sündinud 1937), Guillaume Boni nimelise koori juht ja Püha Peetruse katedraali organist Laurent Goumarre (sündinud 1963), prantsuse ajakirjanik Vincent Teixeira (sündinud 1969), prantsuse kirjanik ja esseist Haselünne, Saksamaa (1979) Orléans, Prantsusmaa (1986) Linnas peetakse 15. augustil ratsavõistlusi ja hobuste näitust Linna on läbinud 1999., 2004. ja 2011. aastal üks Tour de France'i etappe. Linnas tegutsevad jalgpalliklubi US Saint-Flour, käsipalliklubi Sanflo ja ragbiklubi. Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Turismiinfo linna ja teda ümbritseva laiema regiooni kohta (prantsuse keeles) Camping International Roche Murat koduleht (prantsuse keeles) Linna teenindava Saint-Flour-Coltines'i aerodroomi koduleht (prantsuse keeles) Linna käsipallimeeskonna koduleht (prantsuse keeles) Linna ragbiklubi koduleht (prantsuse keeles) Infot Ülem-Auvergne'i muuseumi kohta (prantsuse keeles) Alfred-Douëti nimeline kunsti ja ajaloo muuseumi koduleht (prantsuse keeles) Linna teenindava raudteejaama koduleht, pakutud riikliku raudtee-ettevõte SNCF-i poolt (prantsuse keeles)
Cognac

Cognac [ko'njak] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 5–53 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Michel Gourinchas. Suur-Cognaci linnastu valdade liit koosneb 14 vallast. Königswinter, Saksamaa Perth, Šotimaa Denison, USA, Texas Valdepeñas, Hispaania Tovuz, Aserbaidžaan Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Confolens

Confolens [konfolan] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus. Linna territoorium asub 127–222 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Jean-Noël Dupré.[millal?] Confolensi linnastu valdade liit koosneb 26 vallast. Pitlochry, Suurbritannia (1999) Georgenthal, Saksamaa (2005) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) 59. Confolensi festivali koduleht (prantsuse keeles) Linna kino Le Capitole koduleht (prantsuse keeles) Alamprefektuuri leht (prantsuse keeles)
Montbard

Montbard [mon'bar] on linn Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus. Ta on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 202–366 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Laurence Porte. Montbardi linnastu valdade liit koosneb 28 vallast. Linna nime võiks eesti keelde tõlkida kui "habemäe". Couvin, Belgia (1958) Ubstadt-Weiher, Saksamaa (1991) Gattinara, Itaalia (2014) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles) Linna tutvustav Youtube'i video (ilma kommentaarideta, välja antud linna turismibüroo poolt) Linna turismiinfo (prantsuse keeles) Linna jaamade väljumiste info (raudteejaam/bussijaam) (prantsuse keeles)
Vjatlag

Vjatlag ehk Vjatka laager (vene keeles Вятский исправительно-трудовой лагерь; Вятский ИТЛ; Вятлаг) oli niinimetatud paranduslike tööde laager Kirovi oblastis Verhnekamski rajoonis; üks GULAG-i laagreid. Asutati 5. veebruaril 1938 NSV Liidu SARK-i käskkirja 020-1938 alusel. Laager allus kuni 1955. aasta novembrini otseselt NSV Liidu SARK/SM Metsatööstuslaagrite peavalitsusele. Kaarel Eenpalu Osvald Tooming August Jürima Aleksander Jaakson ЛАТЫШИ* В ВЯТЛАГЕ:[alaline kõdulink]
Hamilton (Ontario)

Hamilton on sadamalinn Kanadas Ontario provintsis. Linnas elab 520 000 elanikku (2011). Linn on tuntud oma ülikooli (McMasteri Ülikool) poolest. Linnas on olnud tähelepanuväärne eesti kogukond (eestlased Kanadas). Statistics Canada
Jurbarkai vald

Jurbarkai vald (leedu keeles Jurbarkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald asub Jurbarkase linna ümbruskonnas ja piirneb lõunas Nemunase jõega. Valla pindala on 268 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3055 inimest. Valla keskuseks on Jurbarkai küla, vallamaja aadress on Mokytojų g. 3. Vallavanem on Audronis Kačiušis. Vertimai kirik Rotuliai Dainiai, mälestusmärk "Tuhat aastat kristlust Leedus" Pašventys [1]. Jurbarko rajono savivaldybė, vaadatud 8.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#jurb_r
Jaan Keerberg

Jaan Keerberg (4. august 1858 – 6. jaanuar 1932) oli eesti omavalitsustegelane. Ta oli Peri vallavanem, valla kohtunik ja valla nõukogu liige. Kuulus Eesti Rahvaerakonda. Ta on maetud Põlva kalmistule. Jaan Keerberg †. Postimees, 10. jaanuar 1932