laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gratšonok-klassi patrullkaater

Gratšonok-klassi patrullkaater, projekt 21980 (Противодиверсионный катер проекта 21980 «Грачонок») on Venemaal rannikulähedase akvatooriumi valveks ja mereväebaaside julgestamiseks valmistatud eriotstarbeline patrullkaater, mis on kasutatav ka väekaitseks, sealhulgas võitluseks allveediversantidega, merepiirivalve tugevdamiseks ja tuukrilaevana. Kuigi kaater on üldiselt pigem klassifitseeritav, kui patrullalus või valvealus, on sellel tugev allveeseire võime ja võime rünnata väiksemaid veealuseid objekte. Laeva varustusse kuuluvad veepõhja sonar, veetav sonar-hüdrofon ja mehitamata allveesõiduk. Tõstetöödeks on ahtritekil kraana. Alates seeria teisest laevast (seeria esimene laev on P-104 Nahhimovets Balti laevastikus) on pardale paigaldatud barokamber, mis annab hea tuukritööde võime. Arvestades kõiki võimeid, on laev praktiliselt rakendatav ka ranniku miinijahtija (miiniotsija) ülesannetes. Esimesed kaatrid said endale Saksamaal valmistatud 2400 hj MTU peamasinad, kuid pärast rahvusvaheliste majandussanktsioonide kehtestamist Venemaale seoses Ukraina sõjaga 2014. aastal said järgnevad endale Hiina 2215 hj peamasinad TBD620V12. Kaatri turvaline merekõlblikkus on kuni 4 palli. Veealuseid otsinguid on võimalik läbi viia kuni 8-sõlmelise kiirusega ja kuni 3-pallise lainetusega. Kaatri tugevaks küljeks võib pidada sensoreid ja mitmeotstarbelisust, nõrgaks küljeks piiratud sõidukaugust ja -merekõlbulikkust. 2024. aasta seisuga on kaatreid valmis ehitatud 27. Nad on kasutusel Vene mereväes järgnevalt: Balti laevastik - 4; Põhjalaevastik - 4; Musta mere laevastik - 6 + 4 Venemaa Rahvuskaardi Lõuna ringkonnal; Vaikse ookeani laevastik - 6; Kaspia flotill - 3. Kaatrid on ehitatud Zelenodolskis, Vladivostokis ja Rõbinskis. Venemaa sõjalaevastiku aastapäeva tähistamisel mereparaadiga Peterburis 2017. aastal olid kaatrid kasutusel lipukandjatena. Kaatreid, mis on Venemaa Rahvuskaardi käsutuses, on kasutatud Kertši väina silla julgestamisel. Flamingo klassi abilaev Противодиверсионные катера, большие сторожевые катера Проект 21980, шифр «Грачонок» Противодиверсионный катер проекта 21980 «Грачонок»
Sangviinik

Sangviinik on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias. Sangviinik on entusiastlik, aktiivne ja sotsiaalne. Sangviinikud on reeglina ekstravertsed ning nende jaoks on sotsiaalsus ja karismaatilisus kergesti saavutatav. Sangviinikutel on raske mitte midagi teha ning tihti on nad seotud riskialti käitumisega. Koleerik Flegmaatik Melanhoolik Neli temperamenditüüpi Merenda, P. F. (1987). "Toward a Four-Factor Theory of Temperament and/or Personality". Journal of Personality Assessment. 51: 367–374.
Nicholas Culpeper

Nicholas Culpeper (18. oktoober 1616 – 10. jaanuar 1654) oli inglise botaanik, taimeteadlane, arst ja astroloog. Ta on kirjutanud raamatud "The English Physitian" (1652) ja "The Complete Herbal" (1653), mis sisaldab rikkalikke farmatseutilisi ja taimealaseid teadmisi, ning "Astrological Judgement of Diseases from the Decumbiture of the Sick" (1655), mis on üks detailsemaid kirjutisi meditsiinilise astroloogia kasutusest varajases Euroopas. Culpeper veetis enamuse oma elust Inglismaa looduses, kataloogides sadu ravimtaimi. Anemoon – mahlaga määrides saab ravida haavandeid, põletikku ja leeprat, sisse hingates saab puhastada ninasõõrmeid. Takjas – õli sees keetmise järel peale määrida – töötab stimulandina. Toorena määrides aitab kaasa vere hüübimisele. Puuvill – leelises keetmise järel hea peatäide raviks. Sissehingatult peavalu ja köha leevendav. Puju – aitab sünnitusele kaasa ning vähendab sünnitusega kaasnevaid valusid. Piparrohi – aitab gaase kehast väljutada (eriti head tulemused koos herneste ja ubadega tarvitades). Patrick Curry: "Culpeper, Nicholas (1616–1654)", Oxford Dictionary of National Biography (Oxford, UK: OUP, 2004) Culpeper, Nicholas (2001). "The English Physician (1663) with 369 Medicines made of English Herbs; Rare book on CDROM". Herbal 1770 CDROM. Archived from the original
Röstäm Miñnexan

Röstäm Miñnexan (tatari keeles Röstäm Nurğäli ulı Miñnexan või Рөстәм Нургали улы Миңнеханов, vene keeles Рустам Нургалиевич Минниханов (Rustam Nurgalijevitš Minnihanov); sündinud 1. märtsil 1957 Novõi Arõši asulas Rõbnaja Sloboda rajoonis Tatarstanis) on Tatarstani Vabariigi president alates 25. märtsist 2010. Ta lõpetas aastal 1978 Kaasani Põllumajandusinstituudi põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Aastal 1986 lõpetas ta Moskva Kaubandusinstituudi Kaasani filiaali erialal toidukaubanduse organiseerimine ja -kaubatundmine. Ta töötas aastatel 1978–1980 Saba rajoonis koondises "Põllumajandustehnika" insenerina. 1996–1998 oli ta rahandusminister ning alates 1998. aastast Tatarstani peaminister. Ta on 25. märtsist 2010 Tatarstani Vabariigi president. Röstäm Miñnexani elulugu (vene keeles)
Eesti meistrivõistlused tennises

Eesti meistrivõistlused tennises on Eesti meistrivõistlused tennises, mida korraldatakse alates 1920. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Tennise Liit. Eesti meistrid läbi aegade Eesti Tennise Liit
Luustoja

Luustoja on oja Võru maakonnas Rõuge vallas. Ajaloolise Võrumaa kohanimede andmebaas (vaadatud 09.05.2018)
Eesti meistrivõistlused vehklemises

Eesti meistrivõistlused vehklemises on Eesti meistrivõistlused vehklemises, mida korraldatakse alates 1946. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Vehklemisliit. Enim kordi on epeevehklemises on Eesti meistriks tulnud meestest Kaido Kaaberma ja Nikolai Novosjolov (kaheksa) ning naistest Olga Aleksejeva ja Irina Embrich (neli). Naiste floretis on Aita Roots (Puistama) tulnud Eesti meistriks seitsmel ja meeste espadronis Albert Tiido kümnel korral. Eesti meistrid Eesti Vehklemisliit
Roti

Roti võib tähendada järgmist: Roti, Eesti endine küla Roti saar, Indoneesias Roti, toit ...
Tolga

Tolga võib tähendada järgmist: Tolga, Eesti endine küla Tolga, Norra asula Tolga on türgipärane eesnimi ...
Ketu

Ketu võib tähendada järgmist: Ketu, Eesti endine küla Ketu, hindi mütoloogia tegelane Ketu on mäe K2 variantnimi
Pali

Pali võib tähendada järgmist: Pali, endine küla Viljandimaal Paistu kihelkonnas Pali, endine küla Viljandimaal Viljandi kihelkonnas pali ehk pesupali
Paasioja

Paasioja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 9,1 km, valgla pindala 10,5 km², langus 33,5 m ja lang 3,68 m/km. Oja saab alguse 71,5 m kõrgusel Reegoldi külas ning suubub Taevere ja Navesti küla piiril 38 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Paasioja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 13.08.2018) Paasioja keskkonnaportaalis (vaadatud 13.08.2018) Paasioja keskkonnaportaalis Paasioja Eesti looduse infosüsteemis
Boško Drašković

Boško Drašković (serbia kirillitsas Бошко Драшковић; sündinud 4. jaanuaril 1987 Nikšićis) on Montenegro endine poksija. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Artur Beterbijevile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Pärast tegevsporti on ta olnud tegev treenerina oma kodulinnas Nikšićis), ühes klubis oma isaga. Tema isa on siiani (seisuga 10. märts 2018) tegev Montenegro elukutseline poksija Ratko Drašković. 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 38. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 2010. Tulemused inglise keeles Boško Drašković veebisaidil Olympedia (inglise)
Piiga

Piiga võib tähendada järgmist: Piiga on neiu, tüdruk Piiga, Eesti endine küla Piiga, Tallinna Loomaaia amuuri tiiger
Sõrgkakandilised

Sõrgkakandilised (Tanaidacea) on selts kõrgemaid vähke. Sõrgkakandilisi on umbes 850 liiki. Nad elavad merepõhjas. Nad on väikesed, tavaliselt 2–7 mm pikkused. Eestis sõrgkakandilisi ei ela. Sõrgkakandilised
Kääriko jalakas

Kääriko jalakas on kaitsealune jalakas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pahuvere külas Kääriko talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu ümbermõõt on 275 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m. Kääriko jalakas keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Kääriko jalakas keskkonnaportaalis
Putkaste mänd

Putkaste mänd on kaitsealune mänd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õngu külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu on murdunud. Putkaste mänd keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Putkaste mänd keskkonnaportaalis
Lepna pappel

Lepna pappel on kaitsealune Kanada pappel Saare maakonnas Saaremaa vallas Röösa külas Lepna talu alal Maadevahe jõe kaldal. Puu võeti kaitse alla 1970. Puu ümbermõõt on 417 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 22 m. Lepna pappel keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Lepna pappel keskkonnaportaalis
Ilmatsalu linnutorn

Ilmatsalu linnutorn on linnutorn Ilmatsalu lähedal Tartu maakonnas. Tornist on vaated Ilmatsalu paisjärvele ja Kärevere looduskaitsealale. Tornist möödub Ilmatsalu-Kärevere linnutee matkarada. Ilmatsalu-Kärevere linnutee matkaraja kirjaldus ja kaart
Kohtla-Nõmme tamm

Kohtla-Nõmme tamm on kaitsealune tamm Ida-Viru maakonnas Toila vallas Kohtla-Nõmme asulas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 458 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Kohtla-Nõmme tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Kohtla-Nõmme tamm keskkonnaportaalis
Laane pärn

Laane pärn oli kaitsealune pärn Tartu maakonnas Elva vallas Tammiste külas Laane talu aias. Puu võeti kaitse alla 1957. Puu on hävinud. Puu ümbermõõt oli 422 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m. Laane pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Laane pärn keskkonnaportaalis
Kilingi kuusk

Kilingi kuusk on kaitsealune kuusk Pärnu maakonnas Saarde vallas Kikepera külas Kilingi metskonnas; jääb Soo-otsa looduskaitsealale. Puu võeti kaitse alla 1991. Puu ümbermõõt on 344 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 32,5 m. Kilingi kuusk keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Kilingi kuusk keskkonnaportaalis
Jänusmäe tamm

Jänusmäe tamm (ka Uuepargi tamm) on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas endise Raikküla mõisa lähedal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 533 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Jänusmäe tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Jänusmäe tamm keskkonnaportaalis
Erker

Erker ehk ärkel on hoone seinast soklita eenduv katustatud osa. Sageli on erker kujundatud kaarekujuliselt või mitmetahulisena. Erkerit kasutatakse fassaadi elavdamiseks ja/või parema väljavaate loomiseks ning ruumi paremaks valgustamiseks. Keskaegses sakraalarhitektuuris on erker vintskapilaadne seinast väljaulatuv katustatud raamistik, mille küljes ripub kirikukell. Eestis on säilinud erkerit võimalik näha Muhu Katariina kiriku lääneportaali kohal. Rahvalik mõiste ärklituba on termini ärkel vääritimõistmise tulemus. Ärklitoaks peetakse tegelikult pööningul, katuse all või nn mansard-korrusel asuvat tuba, millel pole aga mingit otsest ega kaudset seost ärkliga. Tõelise ärklitoa üks esiletükkivamaid näiteid asub Tallinnas Kopli tn 50/1 maja fassaadil. Gooti erker Regensburgi vanal raekojal Erker majal Bonnevalis Eure et Loiris Gooti väljaehitis kabeliga Nürnbergi Püha Sebalduse kiriku kiriklal, enne 1361 Puiterker Kairos Kahekorruseline renessansserker majal Colmaris Mitmekorruseline renessansserker Gelsenkircheni Horsti linnuse läänefassaadil Ärkliaknad San Franciscos Erkeriga maja Tartus Kivi 60 Arhitektuuri mõisteid
Tuberiku vaher

Tuberiku vaher on kaitsealune vaher Rapla maakonnas Kehtna vallas Pae külas endise Rehe talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. 2019. aastaks oli puu hävinud ja arvati kaitse alt välja. Tuberiku vaher keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) "Rapla maakonna kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse alt välja arvamine". Kehtna vallavalitsus. Vaadatud 25.02.2021. Tuberiku vaher keskkonnaportaalis
Käoküla tamm

Käoküla tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Kohila vallas Sutlema külas "Käoküla" talu alal. Puu võeti kaitse alla 1988. Käoküla tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Käoküla tamm keskkonnaportaalis
Toomari leinakask

Toomari leinakask on kaitsealune leinakask Rapla maakonnas Rapla vallas Uuskülas Toomari talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Toomari leinakask keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Toomari leinakask keskkonnaportaalis
Libatse tamm

Libatse tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas. Puu võeti kaitse alla 1966. Puu ümbermõõt on 539 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Libatse tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Libatse tamm keskkonnaportaalis
Põldeotsa tamm

Põldeotsa tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Põldeotsa külas. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 501 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 23,5 m. Põldeotsa tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Põldeotsa tamm keskkonnaportaalis
Sergijev Possad

Sergijev Possad on linn Venemaal Moskva oblastis, Sergijev Possadi rajooni keskus. Asub Moskvast 70 km kirdes. Linn on asutatud 1742. aastal külade liitmise teel. Aastatel 1919–1930 kandis see nime Sergijev ja 1930–1991 Zagorsk. Tähtsaim vaatamisväärsus on Troitse-Sergi suurklooster, mis on üks Vene Õigeusu Kiriku keskusi. Masina- ja keemiatööstuse keskus. Asub Moskva–Jaroslavli raudteeliinil. Fazotron-NIIR Q127257972 Sergijev Possadi koduleht Sergijev Possadi infoportaal DASHA LITVINOVA and EMMA BURROWS. 2 dead in a Russian attack on a Ukrainian city while a blast near Moscow kills 1 and wounds dozens. AP News, 9. august 2023
Kehra ussikuusk

Kehra ussikuusk (ka Ülejõe ussikuusk) on kaitsealune kuusk (täpsemalt ussikuusk) Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu on hävimas, kuna 2015. aasta detsembritormis kukkus see ümber. Puu ümbermõõt on 94 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Kehra ussikuusk keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Kehra ussikuusk keskkonnaportaalis
Avinurme pärnad

Avinurme pärnad on kolm kaitsealust pärna Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas Avinurme kooli juures. Puud võeti kaitse alla 1959. Suurima puu ümbermõõt on 403 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m. Avinurme pärnad keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Avinurme pärnad keskkonnaportaalis
Viira lehis

Viira lehis on kaitsealune lehis Põlva maakonnas Räpina vallas Viira külas. Puu võeti kaitse alla 1989. Puu ümbermõõt on 410 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Viira lehis keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Viira lehis keskkonnaportaalis
Pilladu tamm

Pilladu tamm on kaitsealune tamm Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas endise Pilladu talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 327 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Pilladu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Pilladu tamm keskkonnaportaalis
Sassi tamm

Sassi tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Paikülas Sassi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 615 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m. Sassi tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Sassi tamm keskkonnaportaalis
Raugu tamm

Raugu tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Raugu külas Jaani talu alal. Puu võeti kaitse alla 1937. Puu ümbermõõt on 473 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m. Raugu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Raugu tamm keskkonnaportaalis
Väike-Ulila pärn

Väike-Ulila pärn on kaitsealune pärn Tartu maakonnas Elva vallas Ridakülas Väike-Ulila paikkonnas (varem Väike-Ulila küla) Rehe talu alal. Puud võeti kaitse alla 1957 (tollal 3 puud, millest 2 hävinud). Säilinud puu ümbermõõt on 293 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 18m. Väike-Ulila pärn keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Väike-Ulila pärn keskkonnaportaalis
Vana-Nurtu Ellu tamm

Mitte segi ajada samas külas asuva Vana-Nurtu tammega Vana-Nurtu Ellu tamm (ka Ellu tamm) on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Nurtu külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 434 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m. Ellu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Ellu tamm keskkonnaportaalis
Vana-Nurtu tamm

Mitte segi ajada samas külas asuva Vana-Nurtu Ellu tammega Vana-Nurtu tamm on kaitsealune tamm Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Nurtu külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu ümbermõõt on 420 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m. Vana-Nurtu tamm keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Vana-Nurtu tamm keskkonnaportaalis
Hoovi künnapuu

Hoovi künnapuu on kaitsealune künnapuu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Peeterristi külas (endise Hoovi küla alal). Puu võeti kaitse alla 1959. Puu ümbermõõt on 268 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m. Hoovi künnapuu keskkonnaportaalis (vaadatud 10.05.2018) Hoovi künnapuu keskkonnaportaalis
Roseni palee (Stockholm)

Roseni palee on hoone Stockholmis. Hoone ehitati 1895–1899 õukonnategelasele Clarence von Rosenile. Hoone projekteeris Isak Gustaf Clason.
25 kauneimat Eesti raamatut

"25 kauneimat Eesti raamatut" on iga-aastane konkurss, mille korraldajad on Eesti Kujundusgraafikute Liit, Eesti Kirjastuste Liit, Eesti Lastekirjanduse Keskus, Eesti Rahvusraamatukogu ja 2016. aastast ka Eesti Trüki- ja Pakenditööstuse Liit. Esimene raamatukujunduse võistlus Eestis toimus 1958. aastal. Konkurss taaselustati praegusel kujul 1998. aastal Eesti Kujundusgraafikute Liidu, Eesti Kirjastuste Liidu ja Eesti Rahvusraamatukogu koostööna. Konkursi žürii valib igal aastal välja 25 kauneimat Eesti raamatut. Võitjad kuulutatakse välja järgmise aasta jaanuaris-veebruaris Eesti Rahvusraamatukogu Kuppelsaalis. Konkursile saab esitada Eesti kirjastajate poolt välja antud ning Eesti kunstnike kujundatud ja illustreeritud väljaandeid. Raamatute juures hinnatakse terviklikkust, disaini, küljendust, tüpograafiat, illustratsioone ning teostust. Žürii tööd on juhtinud Viive Noor (2003), Mart Anderson (2009, 2015), Tiit Hennoste (2010, 2011), Dan Mikkin (2012), Asko Künnap (2013), Andres Tali (2016), Heino Prunsvelt (2017) ja teised. Žüriis on olnud näiteks Uta Schneider (2003), Andres Rõhu, Karl Martin Sinijärv, Jaan Tammsaar, Endla Tuutma, Jaak Urmet, Tauno Vahter ja Urmas Viik. 2017. aasta esitati konkursile 150 raamatut. Igal aastal esitatakse konkursi "Eesti 25 kauneimat raamatut" võitnud teosed Eesti Kirjastuste Liidu vahendusel konkursile "Maailma parima kujundusega raamatud" (Best Book Design From All Over The World) . 2013. aasta konkursil valiti pronksmedali vääriliseks Eesti Kunstiakadeemias Ivar Sakki doktoritööga valminud raamat "Aa kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu". See on taasiseseisvusaja esmakordne oluline rahvusvaheline tunnustus Eesti raamatukujundusele. Hindamiseks oli esitatud 575 raamatut 32 maalt, auhinnad said 8 riigi esindajad, sealhulgas Eesti. Auhinnad anti kätte Leipzigi raamatumessil. Koos "25 kauneima Eesti raamatu" konkursiga viiakse läbi samal ajal sama korraldajate poolt teinegi konkurss – "5 kauneimat Eesti lasteraamatut". 2016. estbook.com 2009 Eesti kauneimate raamatute võistlus. estbook.com 25 kauneimat eesti raamatut 2010. nlib.ee 25 kauneimat eesti raamatut 2017. nlib.ee Eesti raamatukujundus sai esimese olulise rahvusvahelise tunnustuse. sirp.ee, 22. veebruar 2013 5 2016 võitjad. estbook.com "Eesti 25 kaunimat raamatut 2004. Estonian 25 Best-Designed Books of 2004". – Tallinn: Eesti Kirjastuste Liit, 2004 – 36 lk [1] Võistlusest Rahvusraamatukogu veebisaidil. nlib.ee
KMW

KMW võib tähendada järgmist: Krauss-Maffei Wegmann, Saksamaa ettevõte Karlstads Mekaniska Werkstad, Rootsi endine ettevõte Kristinehamns Mekaniska Werkstad, Rootsi endine ettevõte ...
Flamingo-klassi abilaev

Projekt 1415 Flamingo on Nõukogude Liidus ja Venemaal valmistatud mitmeotstarbeline rannikumere ja siseveekogude jaoks mõeldud kaater-abilaev. Tegemist on universaalse abilaevaga. Laeva tekiehitis on võimalik demonteerida raudteeveoks. Merekõlbulikkus on 5 palli, kusjuures laev säilitab sellise ilmaga püstuvuse ka ükskõik, millise sektsiooni uputamisel. Mast on sildade alt läbi sõiduks ja veest välja kaldale tõstmiseks hõlpsalt tahapoole alla pööratav. Reisikaatrile on võimalik võtta kuni 27 reisijat. Tuukritöid nähakse ette kuni 45 m sügavuseni. Kaupa saab peale võtta sõltuvalt modifikatsioonist kuni 17 t. R-1415 – sadamakaater, reisikaater, sidekaater, tollikaater, õppekaater RN-1415 – sadamakaater, reisikaater, sidekaater rahvamajanduse otstarbeks RV-1415, RV-1415U – tuukrikaater RVN-1415, RVN-1415U – tuukrikaater rahvamajanduse otstarbeks G-1415, G-1415U – hüdrograafiakaater, mõõdistuskaater P-1415 Kulik – piirivalvekaater PV-1415 – valvekaater, allveediversantide vastane kaater, kaater-miinitraaler U (У – удешевлённый) = odavamatest materjalidest ehk ökonoomsema variandi tähistus. Flamingo eelkäijaks oli sadades toodetud ja laialt kasutatud Jaroslavets, mis aga oli moraalselt vananemas ja vajas vahetust uuema parema vastu. Flamingo väljatöötamist alustati 1971. aastal. Esialgne uue aluse nimetus oli projekt 1418B, kuid pärast raudteeveo gabariidinõuetest tulenenud kärbete (mis parandasid ka ühtlasi püstuvust) sisseviimist nimetus muudeti 1415-ks. Suurt rõhku pöörati aluse püstuvuse tagamisele. Esimesed põhimodifikatsioonide seeriakaatrid valmistati 1975–1977. Viimane seeriatootmisse läinud modifikatsioon, valvekaater PV-1415, läks tootmisse 1979. Esimesed kaatrid valmistati vaid jõustruktuuridele. Katsetati mõningaid eriprojekte, mis enamasti ei läinud aga seeriatootmisse. Hiljem töötati välja eraldi versioonid rahvamajanduse otstarbeks. Siiski ei tahtnud vanade Jaroslavetsite väljavahetamine uuemate ja paremate, kuid kallimate ja keerukamate Flamingode vastu kuidagi sujuda. Lõpuks otsustati valmistada veel ehituslikult odavamaks muudetud kaatrite variandid, kuid seegi ei toonud muutusi. Seoses Nõukogude Liidu ja tema majanduse kokkuvarisemisega 1990. aastate algul kaatrite tootmine lõpetati. Toodangu lõpparvuks tuli umbes 245, mis jäi umbes 2 korda väiksemaks, kui eelkäijal Jaroslavetsil. 2013. aastal võeti Vene mereväes kasutusele natuke suuremad (100 t, 28 m), kuid välimuselt sarnanevad projekt 23040 abilaevad – tuukrilaev, hüdrograafialaev. 2018. aastal oli uusi laevu jõutud toota umbes 20. Nende natuke suuremate laevadega on praktiliselt võimalik asendada osasid seniseid vastava funktsiooniga vanu Flamingosid. Samuti on Flamingode baasil valvekaatrite ja diversioonivastaste kaatrite asendamiseks võetud relvastusse Gratšonok-klassi patrullkaater. See näitab pigem kunagisest üsna edukast universaalse töölaeva kontseptsioonist loobumist. 23040 klassi tuukrilaev – järeltulija tuukrilaevana PO-2 klassi abilaev ehk Jaroslavets – eelkäija Russianships.info, Harbor boats, passenger boats, communication boats Fleetphoto.ru, Тип Фламинго (пр. 1415 всех модификаций)
Altice Arena

Altice Arena (varem MEO Arena, samuti tuntud ka kui Pavilhão Atlântico) on mitmeotstarbeline sisehall Portugalis Lissabonis. Altice Arena on Portugali suurim ja Euroopa üks suurimaid sissehalle, mahutades 20 000 pealtvaatajat. Altice Arena valmis 1998. aasta Lissaboni maailmanäituse tarbeks. Altice Arenal toimuvad 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalid ja finaal. Altice Arenal on andnud kontserdi paljud tuntud artistid, teiste seas Britney Spears, Madonna, Lady Gaga, Beyoncé, Kylie Minogue, One Direction, Coldplay jpt. Hallis on toimunud muuhulgas veel 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused. Ametlik koduleht (portugali keeles)
Küünlajalg

Küünlajalg on jalaga ese, millega hoitakse küünalt paigal[viide?]; jalaga lühter. Küünlajalal võib olla mitu haru (kandelaaber). advendiküünlajalg Gloucesteri küünlajalg Menoraa Braa "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 11.05.2018)