laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vääna maasäär

Vääna maasäär on endisaegne maasäär; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas. Maasäär tekkis Litoriinamere ajal. Maasääre taha jäi laguun, millest kinnikasvamise ja soostumise tagajärjel on tänapäeval saanud Vääna raba. Maasäär koos selle taha tekkinud laguuniga (tänapäeval Vääna raba) on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Muraste maasäär

Muraste maasäär on endisaegne maasäär; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas. Maasäär on arvele võetud ürglooduse objektina. Maasäär tekkis Antsülusjärve pealetungil ja taandumisel. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Muti-Mäeküla sandurmõhnastik

Muti-Mäeküla sandurmõhnastik on sandurmõhnastik; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastiku vahel asuvad Mutijärv ja Muti Umbjärv. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nõmmeveski paljand

Nõmmeveski paljand on paljand Valgejõe kaldal; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Nõmmeveski kihistiku stratotüüp. Kaldal paljandub paas enam kui 100 meetri pikkusel lõigul, mis on kohati kuni 7 meetrit kõrge. Ülemise osa moodustab Valgejõe kihistiku savikate vahekihtidega lubjakivi, selle all on Nõmmeveski kihistiku savikas muguljas lubjakivi. Nõmmeveski kihistiku all on 45 cm Voka kihistiku suure rauasisaldusega ooide sisaldavat lubjakivi, selle all aga 70 cm Kalvi kihistiku paksukihilist rohekashalli vähesel määral glaukoniiti sisaldavat lubjakivi. Paljandi alumine osa koosneb Tõlinõmme kihistiku hallist kuni rohekashallist veidi glaukoniiti sisaldavast õhukesekihilisest muguljst lubjakivist, milles on vahekihtidena mergel. Rusukaldes esineb ka Saka kihistiku rohekashalli lubjkivi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Oandu paljand

Oandu paljand on paljand Purtse jõe (Oandu jõe) kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Lisaks on paljand Oandu lademe stratotüübiks. Paljandi suurus sõltub jõe veetasemest – madalama veetasemega kuhjub sellele muda ja nähtav on vaid ligi 20 cm lubjakivikiht. Seal on paljandunud ka 1,6meetrine Onandu lademe lubjakividest paesein, ent selline olukord pole püsiv. Paljandi hävimise ohtu siiski pole, sest jõgi hoiab sealset paljandit mattumast. Ürglooduse objekt: Oandu paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Oandu jõe paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Maret Ehlvest

Maret Ehlvest (neiuna Maret Enniko; sündinud 8. aprillil 1934 Tammistus) on eesti arst. Ta sündis Tartumaal Tammistus rätsep August Enniko ja tema õmblejast abikaasa Linda tütrena. Tema isa oli 1944. aastal Saksa sõjaväes ja aastatel 1948–1955 metsavend. Ta õppis aastatel 1941–1945 Palamuse algkoolis ja 1946–1948 Kohtla-Nõmme 7-klassilises koolis ning lõpetas 1952. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Samal aastal üritas ta astuda Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kuid dokumendid tagastati korduvalt, kuna seal puudus isa elukoht. Eksamitele siiski pääses. Ta õppis takistusteta aastani 1955, mil tema isa metsavendlus oli saanud teatavaks, seejärel käis korduvalt ülekuulamistel, kuid ülikoolist väljaheitmise ähvardusi ei tehtud muutunud poliitilises olukorras teoks ja ta lõpetas ülikooli 1958. aastal arstina. Erialaselt täiendanud end 1961. aastal Tartus üldpediaatria alal, 1966. aastal Leningradis osakonnajuhatajate täienduskursusel, 1969. aastal Moskvas laste füsioloogia ja patoloogia alal, 1979. aastal Tartus nakkushaiguste alal, 1979. aastal Moskvas lapseea nakkuste alal ning 1988. aastal Leningradis nakkushaiguste, intensiivravi ja reanimatsiooni küsimustes. Ülikooli lõpetanult astus ta kohe Eesti NSV Pediaatrite Seltsi liikmeks. Aastatel 1958–1966 töötas ta Paide Rajooni Keskhaiglas pediaatrina ja 1966–1970 lasteosakonna juhatajana. 1970. aastast töötas Tallinna Merimetsa Haigla pediaater-infektsionistina ja aastatel 1975–1990 osakonnajuhatajana. Tema abikaasa Juhan Ehlvest on samuti arst, poeg Jaan Ehlvest on maletaja, poeg Jüri Ehlvest (1967–2006) oli kirjanik. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 612.
Toivo Luts

Toivo Luts (19. juuni 1935 Alavere – 9. mai 2008 Tallinn) oli eesti poksija. Luts poksis aastatel 1952–1958 Tallinna Spartakis, kus tema treener oli Evald Seepere. Luts oli kärbeskaalus (kuni 51 kg) Eesti NSV meister 1956. aastal. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2. koha 1957. aastal ja 3. koha 1955. aastal. Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.
Telliskivisein

Telliskivisein on telliskividest laotud sein või müür. Seinad laotakse käsitsi ja kivide vahele (vuugid) pannakse segu. Telliskivisein on suhteliselt tugev, vastupidav ja ilmastikukindel.
Nurkkiirendus

Nurkkiirendus on nurkkiiruse muutumise kiirus. Selle tähis on β (beeta) ja mõõtühik radiaan sekundi ruudu kohta ( r a d s 2 {\displaystyle {\frac {rad}{s^{2}}}} ).
Obinitsa Juudatare

Obinitsa Juudatare on koobas Tuhkvitsa oja paisutatud osa kaldajärsakul; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Koobas on uuristunud Obinitsa liivakivipaljandisse; mõlemad loodusobjektid on arvele võetud ürglooduse objektidena. Legendi kohaselt elanud Juudatares saatanahinged, kes takistanud Obinitsa kiriku ehitamist. Inimesed ehitasid päeval kirikud ja öösel oli päevatöö laiali lõhutud. Kohalikud mehed olla välja pannud ööseks varitsuse ja tabanud pahategu tegemas Juudatare saatanad. Järgneval päeval pühitsenud papp kiriku vundamendi, teinud sinna ristimärgi ning pritsinud püha veega ning nii saadud saatanate pahategudest lahti. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Lahe,Anni Uma sulõga umah keeleh, Võru: AS Võru Täht, 2004. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Obinitsa paljand

Obinitsa paljand (ka: Obinitsa liivakivipaljand) on paljand Tuhkvitsa oja paisutatud osa kaldajärsakul; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Paljandisse on uuristunud koobas (Obinitsa Juudatare); mõlemad loodusobjektid on arvele võetud ürglooduse objektidena. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Oore meierei paljand

Oore meierei paljand on paljand Pärnu jõe vasakul kaldal endisaegse Oore meierei lähedal; halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Orasoja paljand

Orasoja paljand on paljand Orasoja kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Vodava külas.. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand asub Orasoja kanjonis. Selle ülemises osas paljandub Orasoja kihistik, mille stratotüübiks paljand ka on. Allpool paljandub Suurejõe kihistiku liivakivi. Aastal 2003 paljandus ülemises servas veel 30 cm Türisalu kihistu Toolse kihistiku argilliiti, alumised 15 cm olid aga Tiskre kihistu liivakivid. Toona määratleti Suurejõe kihistiku liivakivi Rannu kihistikku kuuluvaks. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Stratigraafia info Eesti stratotüüpsed paljandid Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pakerordi paljand

Pakerordi paljand on paljand Pakri poolsaare läänerannikul; halduslikult Harju maakonnas Paldiski linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on määratud Pakerordi lademe stratotüübiks. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lamekas

Lamekas on 1,2 hektari suurune liivane nõlv Tallinnas Mustamäel Sütiste metsas, osa Mustamäe nõlvast. Nõlv jääb Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala territooriumile. Lamekas sai nime oma lameda profiili tõttu. Lamekas asub Rahumäe kalmistust 100, Tiit Soku korvpallikoolist 200 ja PERHi linnakust 400 meetri kaugusel. Lamekal kasvab kaski ja mände. Seal on ka nõmmnelgi püsielupaik.
Bonnie Tyler

Bonnie Tyler (kodanikunimi Gaynor Hopkins; sündinud 8. juunil 1951 Lääne-Glamorganis Walesis) on Walesi laulja. Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad "It's a Heartache" ja "Total Eclipse of the Heart". Tema ja Meat Loafi album "Heaven & Hell" ilmus 1994. aastal. Ta esindas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös Suurbritanniat lauluga "Believe in Me" ning saavutas 19. koha. Bonnie Tyler: kahetsen vaid, et mul pole lapsi, Postimees.ee 18.05.2013 Koduleht
Arthur Honegger

Arthur Honegger (10. märts 1892 – 27. november 1955) oli Šveitsi päritolu Prantsusmaa helilooja. Lapsena huvitus ta jalgpallist ja ragbist ning tema muusikaõpingud olid lünklikud. Ta käis küll viiulitundides, kuid harmooniat õppis iseseisvalt Ludwig van Beethoveni sonaatide järgi. Süsteemsema hariduse sai ta alles Pariisi konservatooriumis aastatel 1911–1914, kus nägi Satie dadaistlikku balletti „Paraad“, mis kaugendas Honeggeri impressionismist ning lähendas satiirile ja irooniale. Pariisis kohtus ta ka heliloojatega, kellest moodustus impressionismivastane rühmitus Les Six (Kuuik). Kuuiku liikmetest mõjutas Honeggeri kõige rohkem Darius Milhaud, kes pani Honeggeri kuulama kaasaegset muusikat ja viis ta muusikasalongidesse. Milhaud tutvustas Honeggerile ka džässi, mille elemente on selgelt tunda tema tšellokontserdis ja oratooriumis "Jeanne d'Arc tuleriidal". Teine rühmituse liige Georges Auric tutvustas Honeggerile Jean Cocteau loomingut, kellest sai tema suurim kirjanduslik koostööpartner. Kuuik tegutses vaid neli aastat, kuni aastani 1921. Pärast seda tutvus ta impressionist Maurice Raveliga, keda teised vältisid. Honegger on rühmituse liikmetest mitmekülgseim, tema muusikat mõjutasid nii Johann Sebastian Bach, Max Reger ja Richard Strauss kui ka prantsuse muusika. Uusklassitsistina võttis ta eeskuju minevikust. Ta ütles: "Oks, mis on tüvest lahti rebitud, hävib kiiresti." Honeggerile meeldis rangus, tõsidus ja komplitseeritus. Oratooriumis "Kuningas Taavet" (1921) katsetas ta polütonaalsusega, soovides nii võimalikult palju kasutada moodsa harmoonia võimalusi. Tema loomingut mõjutasid ka muusikavälised hobid: masinad ja sport. 1923. aastal kirjutas ta menuka sümfoonilise pildi "Pacific 231", mis kirjeldab auruveduri liikumahakkamist, sõitu, pidurdust ja seismajäämist. Orkestriteoses "Ragbi" on orkester jagatud kaheks, kujutades kahte meeskonda. Teost on ette kantud ka staadionidel. 1935. aastal kirjutas Honegger oratooriumi "Jeanne d'Arc tuleriidal", kus helilooja ühendas erinevad teatrivormid, kaasaarvatud sõnalavastuse. Libreto autor Paul Claudel keeldus alguses teksti kirjutamast, kuid ühe rongisõidu ajal aknast välja vaadates ilmutas Jeanne d'Arc Claudelile end ise. Teoses, millest sai teise maailmasõja ajal patriootlik teos, on Honegger sidunud džässi, polütonaalsuse, gregooriuse koraali ja rahvalaulu. Huvitav on ka orkestratsioon: ta asendas metsasarved saksofonidega ning kasutas varajast elektroonilist pilli Martenot' lained. Maia Lilje raadiosaade „Arthur Honegger 120“ sarjast „Klassikud“, ERR Klassikaraadio
Palsi paljand

Palsi paljand on paljand Lavatsi järve idakaldal; halduslikult Tartu maakonnas Kastre vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tikste paljand

Tikste paljand (ka: Pokardi paljand) on paljand Tikste ürgorus Pokardi oja kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 14.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Wolfgang

Wolfgang on saksa mehenimi. Wolfgang (1492–1566), Anhalt-Kötheni vürstkonna valitseja Wolfgang (1531–1595), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst Wolfgang (1526–1569), Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog Wolfgang Behrendt Wolfgang Drechsler Johann Wolfgang von Goethe Wolfgang Köhler Wolfgang Loitzl Wolfgang Amadeus Mozart Werner Arthur Wolfgang Plath Wolfgang Russow Wolfgang Schleidt Wolfgang Heinrich Julius Schlüter Wolfgang Schutzbar Wolfgang Schüssel Wolfgang Joachim Viktor Seesemann Wolfgang Willrich Wolfgang (Pfalz-Neumarkt)
Viirpea-pütt

Viirpea-pütt (Poliocephalus poliocephalus) on pütlaste sugukonda viirpea-püti perekonda kuuluv linnuliik. Ta elab Austraalias.
Tallinna linnavolinike loend

Tallinna linnavolikogu Tallinna linnavolinike loendid: Tallinna linnavolinike loend (1904) Tallinna linnavolinike loend (1909) Tallinna linnavolinike loend (1913) Tallinna linnavolinike loend (1917) Tallinna linnavolinike loend (1921) Tallinna linnavolinike loend (1927) Tallinna linnavolinike loend (1930) Tallinna linnavolinike loend (1934) Tallinna linnavolinike loend (1939)
Suurpütt

Suurpütt (Aechmophorus occidentalis) on pütlaste sugukonda suurpüti perekonda kuuluv linnuliik. Ta on Põhja-Ameerika suurim pütlane.
NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalne klassifikatsioon

NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalne klassifikatsioon on inimeste südamepuudulikkusega seotud funktsionaalsete seisundite klassifikatsioon, mis on välja töötatud New Yorgi Südamearstide Assotsiatsiooni (NYHA) poolt. Esimese NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalse klassifikatsiooni avaldas 1928. aastal New Yorgi Südamearstide Assotsiatsioon. NYHA klassifikatsiooni kasutatakse, vaatamata klassifikatsiooni piirangutele, mingil määral ka tänapäeval südamepuudulikkuse diagnoosimisel ja kaasaegsete laboratoorse diagnostika meetodite ning analüüside läbiviimise plaani ja/või eristusdiagnoosi koostamisel. Süda Arütmiad Kardioloogia Kardiomüopaatia Südamepuudulikkus RHK-10 Kliinilised uuringud Trapido, 2007, lk 170 Südamehaigused, 2010, lk 260 Hurst et al, 1999 Raphael et al, 2007 Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7. Südamehaigused. Tõlkinud Eve Sooba, Katrin Luts, Katrin Rehemaa, Margit Riit, Maret-Heda Beznossova, Helle Lippmaa, toimetanud Piibe Kohava, AS Medicina, 2010, ISBN 978-9985-829-94-3. Laine Trapido, 2007. Meditsiiniterminite lühendeid . ISBN 978-9985-829-79-0. J. W. Hurst, D.C. Morris, R.W.Alexander, "The Use of the New York Heart Association’s Classification of Cardiovascular Disease as Part of the Patient’s Complete Problem List". Clin. Cardiol. 22,385-390 (1999). Veebiversioon (vaadatud 15.05.2013) (pdf) C.Raphael, C. Briscoe, J.Davies, Z.I.Whinnett, C.Manisty, R.Sutton, J. Mayet, D.P.Francis. Limitations of the New York Heart Association functional classification system and self-reported walking distances in chronic heart failure, Heart. 2007 April; 93(4): 476–482. doi: 10.1136/hrt.2006.089656, PMCID: PMC1861501, Veebiversioon (vaadatud 15.05.2013) NYHA. Nomenclature and criteria for diagnosis of diseases of the Heart and Great Vessels, 5th ed, New York, 1955, New York Heart Association. Veebiversioon (vaadatud 15.05.2013)
Konuvere sild

Konuvere sild (tinglikult ka Konuvere maanteesild) on 1993. aastal ehitatud sild Rapla maakonnas Märjamaa vallas Konuvere külas, Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 78. kilomeetril. Konuvere sild on üks kolmest sillast Konuvere külas, mis viivad üle Vigala jõe. Varem maanteesillana kasutusel olnud sild, Konuvere kivisild, asub uue silla kõrval. Küla lääneosas asub Konuvere raudteesild, mis ehitati Rapla–Virtsu raudtee tarbeks. Sild on 84,43 meetrit pikk ja 15,8 meetrit lai. Sõidutee laius on 11 meetrit. Silla number Maanteeameti registris on 269. Silda renoveeriti 2006. aastal.
Ernő Rubik

Ernő Rubik (sündinud 13. juulil 1944 Budapestis) on ungari leiutaja, skulptor ja arhitektuuriprofessor. Ta sai ülemaailmselt kuulsaks tänu enda leiutatud peamurdmist nõudvatele mänguasjadele, mille hulka kuulub ka Rubiku kuubik (1974). Tema isa oli lennundusinsener, ema luuletaja. 1967 lõpetas Ernő Rubik Budapesti tehnoloogia ja majandusülikooli inseneriteaduskonna insener-ehitaja kutsega. Aspirantuuris õppis ta skulptuuri ja sisekujundust. 1971–1975 töötas arhitektina, seejärel naasis ülikooli ja sai dotsendiks. 1983 asutas ta oma stuudio Rubik Stúdió, mis tegeles mööblidisaniga. 1987 sai ta professori kutse. 1990 asutas Ungari Tehnikaakadeemia (Magyar Mérnöki Akadémia) ning oli selle president kuni 1996. Akadeemias loodi rahvusvaheline Rubiku Fond eriti andekate noorte leiutajate toetamiseks. Tänapäeval osaleb ta videomängude loomisel, kirjutab artikleid arhitektuurist ja juhib Rubiku Stuudiot. 1983 – Ungari Rahvavabriigi riiklik preemia 1995 – Dennis Gabori nimeline preemia 2007 – Lajos Kossuthi preemia Ernő Rubiku ametlik veebileht
Henri Käsper

Henri Käsper (sündinud 7. aprillil 1972 Tallinnas) on Eesti ettevõtja, suhtekorraldaja ja pokkerimängija. Käsper on Eesti venekeelse ajalehe Den za Dnjom ja suhtekorraldusfirma KPMS üks asutajaid. Henri Käsper lõpetas 1990 Tallinna 1. Keskkooli. Sama aasta sügisel astus Tartu Ülikooli, kus omandas hariduse ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal. Töötas reklaamiagentuuris Top Media kuni 1995. 1991 venekeelse nädalalehe Den za Dnjom kaasasutaja ja üks omanikke 1995 suhtekorraldusfirma KPMS asutaja ja tegevjuht Henri Käsper on üks edukamaid turniiripokkeri mängijaid Eestis, olles live-turniiridelt pokernews.com-i andmetel võitnud kokku ligi 300 000 dollarit ning tulnud sellel alal kolm korda Eesti meistriks. Käsper on osalenud mitme pokkeriturniiri korraldamisel. Henri Käsper on kommenteerinud Kanal 2 ülekandeid Euroopa pokkeriturneedelt. 2008. aastal valiti Henri Käsper pokkeriportaali PokerNews lugejaküsitluse põhjal aasta parimaks Eesti pokkerimängijaks ning 2009. aastal pokkeriga tegelevate ettevõtete esindajatest moodustatud žürii poolt Eesti aasta pokkeripersooniks. 2008 – esikoht Eesti meistrivõistlustel Pot Limit Omahas. 2010 – võistkondlik esikoht Eesti meistrivõistlustel Turniiripokkeri klubi All-Linn meeskonna kaptenina. 2011 – Eesti meistrivõistluste põhiturniiri €300 NLH esimene koht (14 553 eurot auhinnaraha). 2023 - EPT Praha €3000 Mystery Bounty kuues koht (50 120 eurot auhinnaraha). Alates 1990 Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1996 Eesti Suhtekorraldajate Liidu kaasasutaja ja liige alates 2009 Turniiripokkeri Klubi All-linn liige ja eestvedaja Kuulub Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni juhatusse Henri Käsper on abielus Katri Käsperiga, kes on Eesti üks edukamaid naispokkerimängijaid. Henri Käsper Executive Lab (vaadatud 15. mai 2013) Our team KPMS (vaadatud 15. mai 2013) Henri Kasper pokernews.com (vaadatud 15. mai 2013) Pokkeritšempionide turniiri võitis Henri Käsper[alaline kõdulink] ETPF Eesti Meistrid alates 2001 ETPF (vaadatud 15. mai 2013) "Henri Käsper saavutas EPT Praha kõrvalturniiril 6. koha, teenides €50 120". PokkeriProd. 16. detsember 2023. Vaadatud 16. detsember 2023. ETPF (vaadatud 15. mai 2013) FOTOD: Tallinnas toimuva Euroopa pokkeriturnee avapäevast jõudsid edasi seitse eestlast[alaline kõdulink] Delfi Sport, 2. august 2011
Gottfried Dunkel

Gottfried Valentin Dunkel (11. veebruar 1895 Tallinn – 18. veebruar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli eesti sõjaväelane (sanitaarmajor, 1930) ja arst. Ta lõpetas 1921. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 1927 dr. med. Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane. Gottfried Dunkel osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Arreteeriti NKVD poolt 3. detsembril 1940 Tallinnas. Suri Nõukogude vangilaagris. Dr. Dunkeli mürts Rakvere tänaval. Esmaspäev, 18. november 1934, nr. 47, lk. 1. okupatsioon.ee Ohvitseride andmekogu
Teksariie

Teksariie ehk teksasriie ehk teksas ehk deenim (denim) on riidesort, millest valmistatakse enamasti pükse, tagisid, seelikuid ja kotte. Teksariie on tavaliselt iseloomuliku diagonaalse toimse koega puuvillane tekstiil. Sinine teksariie on saadud indigoga värvimise teel, enamasti on värvitud vaid koelõngad, lõimelõngad on valged. Teksariidele on omane värvi kulumine kandmisel, eriti kohtades, mis kannatavad kõige rohkem hõõrdumise ja surve all, pükstel näiteks põlveõndlates. Mõned inimesed peavad kulumisomadust efektseks ja seetõttu valmistatakse ja müüakse ka teksasid, millel on tootmise käigus teatud kohad juba "ära kulutatud". Teksariiet hakati algselt tootma Prantsusmaal. Riidesort levis Itaaliasse, kus hakati sellest valmistama teksapükse. Algselt valmistati teksariidest tööpükse, tunkesid, kuid 20. sajandil kujunes teksariidest ülemaailmne mood. Teksapüksid INJURY PREVENTION/ORIGINAL RESEARCH, Shelton S. Herbert, William K. Hayes, Denim Clothing Reduces Venom Expenditure by Rattlesnakes Striking Defensively at Model Human Limbs, 2009, American College of Emergency Physicians, doi:10.1016/j.annemergmed.2009.09.022, Veebiversioon (vaadatud 05.05.2014) (inglise keeles)
Pontechianale

Pontechianale on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis. Pontechianale kõrgus merepinnast on 1614 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 2 inimest ruutkilomeetri kohta. Pontechianale piirneb Bellino, Casteldelfino, Crissolo ja Oncino vallaga Itaalias ning Saint-Vérani, Saint-Pauli, Molines-en-Queyras' ja Ristolas' vallaga Prantsusmaal. Läänes ja põhjas Prantsusmaaga piirneva Pontechianale halduspiirides asuvad järgmised asulad: Castello, Chianale, Forest, Genzana, Maddalena (keskus), Rueites, Villaretto. 1942. aastal rajati Po parempoolse lisajõe Varaita orus asuvasse Pontechianalesse pais, mille tulemusel moodustus Pontechianale järv. Pontechianale territooriumil asub osa umbes 825 hektaril laiuvast Alevè metsast. Vaade keskusele ja Pontechianale järvele Pontechianale järv talvel DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana https://demo.istat.it/?l=it  Pontechianale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Alevè mets

Alevè mets, tuntud ka kui Alvé mets (itaalia keeles Bosco dell'Alevè ja Bosco dell'Alvé), on mets Itaalia Alpides Cuneo provintsis, Sampeyre, Casteldelfino ja Pontechianale omavalitsusüksuste territooriumil. Varaita jõe orus Viso mäe nõlvadel 1500 kuni 2500 meetri kõrgusel merepinnast kasvava Euroopa suurima seedermännimetsa pindala on umbes 825 hektarit. Kvaternaari ajastul moodustunud mets oli tuntud juba antiikajal, alates 2000. aastast on see ühenduse tähtsusega alana kaitse all. Gianni Farneti, Fulco Pratesi, Franco Tassi (veebruar 1979) [1971]. "Alpi Marittime". Guida alla natura d'Italia. Arnoldo Mondadori Editore / EUROCLUB. Lk 52. {{cite book}}: eiran tundmatut parameetrit |city=, kasuta parameetrit (|location=) (juhend); eiran tundmatut parameetrit |edizione=, kasuta parameetrit (|edition=) (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Viso mägi (Monviso) on Cotti Alpide kõrgeim tipp, kõrgus merepinnast 3841 meetrit. Cuneo Po jõepargi ametlik koduleht (itaalia, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
Seshego

Seshego on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas. Seshego oli aastatel 1972–1974 Lebowa bantustani pealinn. 2001. aasta oli linna elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,86%, värvilisi 0,10%, valgeid 0,03%, ja India/Aasia päritolu inimesi 0,01% http://census.adrianfrith.com/place/91005
Vereeniging

Vereeniging on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis, Sedibengi ringkonna halduskeskus. Linn asutati 1892. aastal 2001. aasta oli linna elanikest valgeid 47,7%, mustanahalisi aafriklasi 38,5%, India/Aasia päritolu inimesi 7,6% ja värvilisi 6,2%. Elanikest pidas emakeeleks afrikaani keelt 46,6%, sotho keelt 20,9%, inglise keelt 16,3%, suulu keelt 5,7%, koosa keelt 3,9%, tsvana keelt 2,4%, pedi keelt 1,5% ja teisi keeli 1,7%.. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vereenigingi elanikest mustanahalisi aafriklasi 55,05%, valgeid 33,09%, India või Aasia päritolu inimesi 5,81%, värvilisi 5,10% ja teisi 0,96%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 34,85% inimesi, sotho keelt 26,21%, inglise keelt 15,47%, suulu keelt 8,29%, koosa keelt 4,16%, tsvana keelt 2,76%, pedi keelt 1,77% ja tsonga keelt 1,22%. http://census.adrianfrith.com/place/70410 https://census2011.adrianfrith.com/place/760009
Gastroenteroloogia

Gastroenteroloogia on meditsiiniharu, mis tegeleb seedeelundkonna ja selle haigustega. Gastroenteroloogiaga tegelev teadlane või arst on gastroenteroloog. Helga Pärn Riina Salupere Vello Salupere