1991

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad     ◄◄ | ◄ | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | ► | ►► Sündinud · Surnud 1991. aasta (MCMXCI) oli 20. sajandi 91. aasta. 1. jaanuar – Tšehhoslovakkia sai Poola järel teiseks Ida-Euroopa riigiks, mis loobus plaanimajandusest. 9. jaanuar – Genfis kohtusid Ameerika Ühendriikide välisminister James Baker ja Iraagi välisminister Tariq Aziz. Iraak keeldus oma vägesid Kuveidist välja viimast. 13. jaanuar – Vilniuse veresaun, Leedus Vilniuse teletorni juures ründasid ööl vastu 13. jaanuari dessantväelased ja eriüksus Alfa relvastamata rahvamassi. Surma sai 14 inimest, vigastada ligi 1000. 14. jaanuar – Riias Vecmilrgavise silla juures tulistas Riia OMON silla kaitsjaid. Õhtul korrati rünnakut. 17. jaanuar – USA ja liitlasväed alustasid õhurünnakutega sõda Iraagi vastu. Algas Lahesõda Kuveidi vabastamiseks. 26. jaanuar – Somaalias kukutati võimult president Siad Barre ning algas kodusõda. 29. jaanuar – Lahesõda: Iraagi väed ründasid Saudi Araabia Khafji linna, algatades Khafji lahingu. Saudi Araabia ja Ameerika Ühendriikide sõjaväed vallutasid linna 1. veebruariks tagasi. 1. veebruar – USAiri lend 1493: Los Angelese rahvusvahelise lennujaama maandumisrajal põrkasid lennujuhi eksimuse tõttu kokku kaks lennukit. Hukkus 35 inimest. 7. veebruar – Lahesõda: maaväed ületasid Saudi Araabia ja Kuveidi piiri. 15. veebruar – Tšehhoslovakkia, Ungari ja Poola asutasid Visegrádi grupi 19. veebruar – Boriss Jeltsin kutsus Mihhail Gorbatšovi üles tagasi astuma, väites, et viimane ohverdab võimu säilitamise nimel reformid. 22. veebruar – Lahesõda: Iraak nõustus Nõukogude Liidu pakutud vaherahuettepanekuga. Ameerika Ühendriigid lükkasid selle tagasi ja andsid Iraagile 24 tundi aega oma väed Kuveidist välja viia. 26. veebruar – Lahesõda: Iraak teatas, et viib oma väed Kuveidist välja. Lahkuvad Iraagi väed süütasid Kuveidi naftaväljad ning Ühendriigid jätkasid õhurünnakutega. 27. veebruar – Lahesõda: Ameerika Ühendriigid teatasid, et Iraak on võidetud, ning käskisid relvajõududel lahingutegevuse peatada. 3. märts – |Lätis ja Eestis toimus iseseisvusreferendum. Mõlema riigi valijad pooldasid iseseisvust. 6. märts – India peaminister Chandra Shekhar astus tagasi. 15. märts – Kuveidi emiir Jaber Al-Ahmad Al-Sabah naasis kodumaale. 23. märts – Sierra Leones algas kodusõda. 5. aprill – kosmosesüstik Atlantis startis 37. süstikumissioonile, lastiks gammakiirgust uuriv observatoorium. 9. aprill – Poolast lahkusid esimesed Nõukogude väed. 10. aprill – Itaalias Livorno lähistel põrkasid tihedas udus kokku reisilaev ja tanker. Hukkus 140 inimest. 12. aprill – avati Varssavi börs. 16.–18. aprill – Mihhail Gorbatšov tegi esimese Nõukogude Liidu juhina riigivisiidi Jaapanisse. 26. aprill – Esko Aho sai 36-aastaselt Soome ajaloo noorimaks peaministriks. 29. aprill – Bangladeshi tabanud tsüklonis hukkus 138 000 inimest. 15. mai – Édith Cresson sai Prantsusmaa ajaloo esimeseks naispeaministriks. 18. mai – Somaalimaa kuulutas ennast iseseisvaks. Ükski riik ja organisatsioon pole Somaalimaa iseseisvust tunnustanud. 19. mai – Horvaatia iseseisvusreferendumi tagajärjena kuulutab Horvaatia end iseseisvaks. 21. mai – Indias hukkus atentaadis endine peaminister Rajiv Gandhi 8. juuni – Pakistanis Ghotki linnas põrkas täiel kiirusel kihutav reisirong kokku jaamas seisnud kaubarongiga, hukkus vähemalt 100 inimest. 12. juuni – Boriss Jeltsin valiti Vene NFSV presidendiks. 20. juuni – Saksamaa seadusandjad otsustasid napi häälteenamusega pealinna tagasiviimise Berliini. 10. juuli – Boriss Jeltsin vannutati ametisse esimese valitud Venemaa presidendina. 4. august – kosmosesüstiku Atlantis pardalt saadeti Maale esimene e-kiri kosmosest. 16. august – Mihhail Gorbatšov kutsus Baltimaade liidreid 20. augustiks Novo-Ogorjovosse liidulepingut sõlmima. 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse. 20. august – taasiseseisvus Eesti. 22. august – Island tunnustas esimese riigina Balti riikide iseseisvust. 24. august – taasiseseisvus Ukraina. 27. august – Mihhail Gorbatšov pöördus liiduvabariikide poole üleskutsega säilitada sõjaline ja majanduslik liit. 9. september – Tadžikistan kuulutas end iseseisvaks. 17. september – Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Eesti, Läti, Leedu, Marshalli Saared ja Mikroneesia Liiduriigid liitusid ÜROga. 19. september – Alpidest leiti Ötzi. 1. oktoober – Jugoslaavia armee piiras sisse Dubrovniki, algatades Dubrovniki piiramise. Piiramine lõpetati 31. mail 1992. 14. oktoober – Eesti sai UNESCO liikmeks. 27. oktoober – Poolas toimusid esimesed vabad parlamendivalimised. 29. oktoober – USA kosmosesond Galileo tegi esimese lähifoto asteroidist (951 Gaspra). 6. november – NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee lõpetas ametlikult tegevuse. 1. detsember – Ukraina NSV elanikud hääletasid referendumil Nõukogude Liidust lahkulöömise poolt. 8. detsember – Venemaa, Valgevene ja Ukraina moodustasid Belovežjes Sõltumatute Riikide Ühenduse. 15. detsember – Punasel merel uppus reisilaev Salem Express. Hukkus üle 450 inimese. 23. detsember – Mihhail Gorbatšov andis Boriss Jeltsinile üle Nõukogude Liidu tuumakoodid. 26. detsember – Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsustas formaalselt Nõukogude Liidu ja iseenda laiali saata. 31. detsember – Nõukogude Liit kadus ametlikult maailmakaardilt. 7. jaanuar – Tallinnas Tõnismäel avati mälestussammas Paul Keresele (Paul Kerese monument). 15. jaanuar – Vene NFSV president Boriss Jeltsin tegi visiidi Tallinna. 15. jaanuar – Toompeal toimus nõukogudemeelsete miiting. 25. jaanuar – Tallinnas leiti surnuna Paldiski mnt 80 juures asuvalt tühermaalt Rootsi ehitus- ja puidutööstuse ametühingute liidrid ning Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmed Bertil Whingberg (55) ja Ove Fredriksson (50). Ohvrite surma oli põhjustanud külmumine. 3. märts – Eestis toimus iseseisvusreferendum. 2. aprill – Eestis läksid ulatusliku hinnatõusuga kallimaks rongi-, bussi- ja lennukipiletid, rõivad, jalatsid ja sõiduautod. 17. aprill – Tallinnas rajati Jaan Tõnissoni Instituut. 6. mai – Tartus toimunud NSV Liidu meistrivõistluste finaalis korvpallis võitis Tallinna Kalev Leningradi Spartaki ja tuli viimaseks NSV Liidu meistriks korvpallis. 19. mai – NSV Liidu OMON-i eriüksus ründas ja rüüstas Võrumaal Luhamaa piiripunkti 23. juuni – Väike-Maarjas taasavati Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. 19. august – Nõukogude Liidus algas riigipöördekatse; Tallinna poole hakkasid liikuma sõjaväekolonnid. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu avaldusega riigipöörde kohta Nõukogude Liidus otsustati erakorralised volitused anda Eesti Vabariigi Erakorralisele Kaitsenõukogule. 20. august – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest". 27. august – Euroopa Liidu ja Eesti vahel seati sisse diplomaatilised suhted. 8. september – Tallinna lauluväljakul toimus suurüritus "Vabaduse laul". 10. september – Eesti sai Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi liikmeks. 11. september – Patarei vanglas lasti maha Rein Oruste. Oruste on ainus surmamõistetu, kelle karistus on taasiseseisvunud Eestis täide viidud. 13. september – alustas tööd Põhiseaduse Assamblee. Selle juhatajaks valiti Tõnu Anton. 17. september – Eesti sai ÜRO liikmeks. 30. september – Tartus alustas tööd Raadio Tartu. 1. oktoober – tulid kasutusele Eesti postmargid. 1. oktoober – moodustati Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut 4. oktoober – valitsus otsustas kutsuda Eesti kaitsejõududesse aastatel 1965–1973 sündinud noored. 17. oktoober – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis vastu maareformiseaduse. 19. oktoober – asutati Eesti Kodanike Keskerakond. 6. november – Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegi põhimõttelise otsuse taastada 1938. aasta kodakondsusseadus. 23. november – 9 kõrgkooli üliõpilaskonna algatusel asutati Eesti Üliõpilaskondade Liit, mille esimesse juhatusse valiti Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand. 1. detsember – loodi Eesti lennufirma Estonian Air. 11. detsember – Abja-Paluoja sai omavalitsusliku alevi staatuse. Asutati Aardla järve kaitseala. Likvideeriti Aaspere mõisas asunud lastekodu.  Pikemalt artiklis Sündinud 1991 12. jaanuar – Pixie Lott, inglise laulja 4. aprill – Jamie Lynn Spears, USA näitleja ja telesaatejuht 20. mai – Henrik Ojamaa, Eesti jalgpallur 23. mai – Lena Meyer-Landrut, Saksamaa laulja 16. juuli – Iiris Vesik, eesti laulja 19. juuli – Anis Arumets, eesti laulja 7. september – Montana Fishburne, USA pornonäitleja 10. september – Hannah Hodson, USA filminäitleja 10. november – Elina Netšajeva, eesti laulja 24. detsember – Louis Tomlinson, inglise poplaulja (One Direction)  Pikemalt artiklis Surnud 1991 12. jaanuar – Lannie Balcom, Playboy Playmate 15. jaanuar – Vello Saage, eesti õpetaja 17. jaanuar – Olav V, Norra kuningas 17. jaanuar – Giacomo Manzù, itaalia kunstnik 23. jaanuar – Northrop Frye, Kanada kirjandusteadlane 14. veebruar – Vello Viisimaa, eesti opereti- ja estraadinäitleja 22. veebruar – Valdur Hannula, Eesti ratsutaja 2. märts – Serge Gainsbourg, prantsuse laulja 2. märts – William Heinesen, kirjanik 24. märts – Erich Kübarsepp, Eesti spordipedagoog 25. märts – Aleksander Sagim, eesti majandusteadlane 1. aprill – Martha Graham, USA tantsija ja koreograaf 3. aprill – Graham Greene, inglise kirjanik 4. aprill – Max Frisch, šveitsi kirjanik 19. aprill – Armas Luige, eesti ehitusinsener 20. aprill – Don Siegel, USA filmilavastaja 20. aprill – Jumdžagijn Tsedenbal, Mongoolia poliitik 3. mai – Jerzy Kosiński, kirjanik 21. mai – Rajiv Gandhi, India poliitik 23. mai – Boris Indre, Eesti korvpallur 1. juuni – Wolfgang Stegmüller, filosoof 3. juuni – Voldemar Roolaan, Eesti maadleja 6. juuni – Stan Getz, USA saksofonist 10. juuni – Vercors, prantsuse kirjanik 19. juuni – Jean Arthur, USA filminäitleja 26. juuni – Elmar Tambek, eesti poliitik 29. juuni – Henri Lefebvre, prantsuse sotsioloog ja filosoof 18. juuli – Valve Kikas, eesti ehitusinsener 24. juuli – Isaac Bashevis Singer, kirjanik, Nobeli auhind 1978 25. juuli – Lazar Kaganovitš, Nõukogude Liidu poliitik 12. august – Ivan Kožedub, sõjaväelendur 22. august – Boriss Pugo, Nõukogude Liidu poliitik 30. august – Jean Tinguely, šveitsi kunstnik 2. september – Alfonso García Robles, Mehhiko diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat 4. september – Ülo Keedus, eesti purilendur ja filmioperaator 28. september – Miles Davis, USA muusik 12. oktoober – Arkadi Strugatski, vene kirjanik 17. oktoober – Tennessee Ernie Ford, USA muusik 24. oktoober – Sergei Ahromejev, Nõukogude sõjaväelane 24. oktoober – Gene Roddenberry, USA stsenarist ja produtsent 7. november – Tom of Finland, soome kunstnik 9. november – Ahto Haabjärv, eesti laulja 9. november – Yves Montand, itaalia päritolu prantsuse näitleja ja laulja 14. november – Tony Richardson, inglise filmilavastaja 18. november – Gustáv Husák, Tšehhoslovakkia president 20. november – Johan Ungerson, eesti poliitik 23. november – Klaus Kinski, näitleja 24. november – Freddie Mercury, laulja 27. november – Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil 7. detsember – Gordon Pirie, Suurbritannia jooksja 27. detsember – Gunnar Holm, eesti auto- ja motosportlane füüsika – Pierre-Gilles de Gennes keemia – Richard Ernst meditsiin – Erwin Neher, Bert Sakmann kirjandus – Nadine Gordimer rahu – Aung San Suu Kyi majandus – Ronald Coase ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Jõhkraim kuritegu: kahe Rootsi ametiühingutegelase röövmõrv, www.postimees.ee, 28. oktoober 2002 Mis juhtus kahe Rootsi ametiühingutegelasega Tallinnas, Vaba Eestlane = Free Estonian, 7 veebruar 1991 ILMATEENISTUS 100 ilmateenistus.ee