laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Geoid

Geoid on Maa gravitatsioonivälja ekvipotentsiaalpind, mis ookeani piirkonnas langeb kokku häirimata maailmamere pinnaga. Maismaa piirkonnas jääb geoid maakoore sisse. Kõik loodjooned asetsevad risti geoidiga. Geoidi loetakse kõige täpsemaks Maa kuju kirjeldavaks matemaatiliseks mudeliks. Et geoidi pind on keeruka konfiguratsiooniga, siis kasutatakse arvutuste lihtsustamiseks selle asemel enamasti geoidi ligilähedasele kujule kohandatud ellipsoidi. Geoidi pind on küll keerukas, kuid siiski palju lihtsam ning sujuvam kui Maa tegelik topograafiline pind. Kui Maa pinna kõrgeima (8848 meetrit) ja madalaima punkti (11 022 meetrit) vahe on peaaegu 20 kilomeetrit, siis geoidi kõrgeimate ja madalaimate punktide vahe on kõigest paarsada meetrit. Geoidi kuju sõltub peamiselt Maa siseehitusest. Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem WGS-84, World Geodetic System 1984 GPS-i gravimeetriline geoidi mudel Geoidi mudel Datum: World Geodetic System 1984, Geodetic Datum used in World, georepository.com World Geodetic System 1984 (WGS 84), earth-info.nga.mil
Gaiot

Gaiot on merepinnast madalamal ookeanis paiknev lameda tipuga mägi. Mõnikord nimetatakse gaiotiteks kõiki ookeanipõhjast tõusvaid, kuid merepinnani mitteulatuvaid mägesid, kuid korrektne on nimetada gaiotiks vaid neid mägesid, mis on kunagi olnud merepinnast kõrgemal. Mägede lame tipp viitabki nende erosioonilisele minevikule, mil pealetungiva mere lained tasandasid vajuva saare. Seega eristatakse gaioteid teravama tipuga merepõhja vulkaanidest (ookeanilised mäed), mis pole kunagi merepinnast kõrgemal paiknenud. Gaiotid on kunagised ookeanilised saared, mis on aja jooksul merepinnast madalamale vajunud. Gaiotid võivad olla kaetud kaltsiitsete korallriffide või fosfaatsete setetega.
Spodumeen

Spodumeen on pürokseenide hulka kuuluv mineraal. Spodumeen esineb peamiselt liitiumirikastes graniitsetes pegmatiitides aktsessoorse mineraalina.
Vollastoniit

Vollastoniit on püroksenoidide hulka kuuluv silikaatne mineraal (CaSiO3). Vollastoniit on tavaline mineraal moondunud karbonaatkivimeis. Enamasti tekib vollastoniit siis, kui karbonaatsete kivimite kihtidesse tungib magmaintrusioon. Intrusiooni ümbritsevatesse kivimitesse tekib moondeoreool, milles settekivimid moonduvad intrusioonist eraldunud soojuse mõjul (kontaktmoone). Tavaliselt näeb vollastoniidi tekkereaktsioon välja järgnev: C a C O 3 + S i O 2 ⟵ → C a S i O 3 + C O 2 ↑ {\displaystyle \mathrm {CaCO_{3}+SiO_{2}\;{\overrightarrow {\longleftarrow }}\;CaSiO_{3}+CO_{2}\uparrow } } Ränidioksiid on enamasti pärit külgnevast intrusioonist. Vollastoniiti esineb mõnikord ka regionaalmoonde kivimeis. Peale moondekivimite võib vollastoniiti esineda ka leeliselistes tardkivimeis (ijoliidis, fonoliidis). Vollastoniit on nimetatud Briti keemiku ja mineraloogi William Hyde Wollastoni (1766–1828) järgi. Ränioksiidi sisaldus muudab vollastoniidi keraamilistes massides oluliseks lahjendajaks. See tähendab, et vollastoniidi sisaldus keraamilises massis aitab tõsta keraamiliste esemete tulekindlust, vähendada kahanemisprotsenti, tõsta kõvadust ning vastupidavust ja vähendada võimalikku deformeerumist esemete põletamisel. Mineraalide loend Vollastoniidi kirjeldus (inglise keeles) Vollastoniit (inglise keeles) Vollastoniit Sandatlas (inglise keeles)
Mineraali reljeef

Reljeefiks ehk šagräänpinnaks nimetataakse petrograafias mineraalide murdumisnäitajate erinevusest tulenevat optilist efekti, mis seisneb suurema murdumisnäitajaga mineraali pinna näivalt kõrgemal paiknemises. Efekt on vaadeldav polarisatsioonimikroskoobiga. Kõrge murdumisnäitajaga mineraalid näivad omavat krobelist pinda, mistõttu nimetatakse reljeefi ka šagräänpinnaks. Suure murdumisnäitajaga mineraalidel on tugev šagräänpind ehk kõrge reljeef. Reljeefi võib hinnata külgnevate mineraalide suhtes, kuid kui räägitakse kõrgest, mõõdukast jms reljeefist, siis peetakse silmas mineraali murdumisnäitaja erinevust palsami suhtes, millega uuritav kiviliistak õhiku alus- ja katteklaasi vahele on liimitud. Palsami murdumisnäitaja on traditsiooniliselt alati umbes 1,54. Kui mineraali murdumisnäitaja on sellest väärtusest suurem, siis on tal positiivne reljeef. Vastupidisel juhul negatiivne. Kõrgeks nimetatakse reljeefi siis, kui mineraali murdumisnäitaja erineb palsami murdumisnäitajast enam kui 0,12 võrra. Et positiivsel ja negatiivsel reljeefil on raske vahet teha, kasutatakse selleks spetsiaalseid võtteid, millest tavalisim on Becke joone meetod.
Huittineni linn

Huittinen on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis Satakunta maakonnas. Huittineni vald asutati 1865, aastast 1977 on linn. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Vampula vald. Huittinen on Keila sõpruslinn. Hannula, Hirvelä, Huittistenkylä, Huhtamo, Hurula, Kaharila, Kannila, Karhiniemi, Korkeakoski, Kirkonkylä, Lauttakylä (keskasula), Leppäkoski, Loima, Löysälä, Matikkala, Mauriala, Mommola, Naatula, Nanhia, Palojoki, Pöyriälä, Raijala, Raskala, Rieskala, Riesola, Sampu, Sorvola, Suttila, Suontausta, Vakkila Population growth biggest in nearly 70 years Vampula - Etusivu Ystävyyskunnat https://hiski.genealogia.fi/seurakunnat/srk?CMD=SRK&ID=100&TYPE=HTML&LANG=FI Huittinen https://astia.narc.fi/uusiastia/viewer/?fileId=5721482535&aineistoId=2509856483 Huittineni koduleht
Anders Fogh Rasmussen

Anders Fogh Rasmussen (sündinud 26. jaanuaril 1953 Jüütimaal Ginnerupis) on endine Taani poliitik, aastatel 2001–2009 Taani peaminister ja 2009–2014 NATO peasekretär. 2015. aastast töötab ta nõunikuna investeerimispangas Goldman Sachs. Ta sündis talunik Knud Rasmusseni ja tema abikaasa Martha pojana. Fogh on Martha neiupõlvenimi ja seda kasutatakse üksnes sellepärast, et eristada teda talle eelnevast ja järgnevast Taani peaministrist, kes mõlemad on Rasmussenid. Ta lõpetas 1972 keelte ja sotsiaalteaduste kallakuga Viborgi toomkooli. 1978 lõpetas ta Aarhusi ülikooli majandusteaduskonna ja abiellus. Ta valiti 1978 Folketingi ehk Taani parlamenti ja sellest ajast peale on ta pidevalt poliitikas tegutsenud. 1987–1990 oli ta maksuminister ning 1990–1992 majandus- ja maksuminister Poul Schlüteri valitsuses. Aastatel 1998–2009 oli Rasmussen liberaalse Venstre partei esimees. Ta tuli võimule pärast 2001. aasta novembris toimunud parlamendivalimisi, kui Venstre saavutas parema tulemuse kui Taani Sotsiaaldemokraadid. Anders Fogh Rasmussen on kindel USA juhitava terrorismivastase sõja ja Iraagi sõja toetaja. Tema valitsusajal on peatatud maksude tõstmine ja maksustruktuuri muutmine. 2005. aasta parlamendivalmistel suutis Venstre oma juhtpositsiooni säilitada ning Rasmussen moodustas uue valitsuse. 4. aprillil 2009 valiti Anders Fogh Rasmussen järgmiseks NATO peasekretäriks ning järgmisel päeval esitas ta kuninganna Margrethe II-le lahkumisavalduse. Ta astus ametisse 1. augustil 2009. 2009 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk 2014 Vabaduse orden (Ukraina) Rasmussen abiellus 1978. aastal Anne-Mettega (sündinud 1958) ja neil on kolm last: Henrik (sündinud 1979), Maria (sündinud 1981) ja Christina (sündinud 1984). Rasmusseni vanavanaisa oli 19. sajandil Tartu lähedal puiduärimees ja ta emigreerus 1890. aastate paiku Taani. "NATO lahkuv peasekretär tuleb Eestisse" Uus Eesti, 3. juuli 2009 Ametlik koduleht
Aigars Kalvītis

Aigars Kalvītis (sündinud 27. juunil 1966 Riias) on Läti poliitik ja ettevõtja, endine Rahvapartei juht. Aastatel 2004–2007 oli ta Läti peaminister. Aigars Kalvītis on lõpetanud Läti Põllumajandusülikooli 1992. aastal majanduse erialal. Ta valiti Läti Seimi 1998. aastal. Ta oli põllumajandusminister 1999–2000 ja majandusminister 2000–2002. 2005. aastal pälvis ta rahvusvahelist kriitikat homovastaste väljaütlemiste pärast. 27. märtsil 2007 allkirjastas ta Moskvas Venemaa peaministri Mihhail Fradkoviga Läti-Venemaa piirilepingu. 5. detsembril 2007 astus ta valitsust haaranud korruptsiooniskandaali tõttu koos oma valitsuskabinetiga ametist tagasi. 25. märtsil 2009 teatas Kalvītis, et loobub aktiivsest osalusest poliitikas. 2016. aasta oktoobris valiti ta Läti Jäähokiliidu presidendiks. 2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Aigars Kalvītise esimene valitsus VIDEO: Lipmana ēra beigusies; par Hokeja federācijas prezidentu kļūst Kalvītis Latvijas Sabiedriskie Mediji, 7. oktoober 2016 Läti ekspeaminister Aigars Kalvitis lahkub poliitikast ERR, 26. märts 2009
300

300. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - 300. aastad - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad Aastad: 295 296 297 298 299 - 300 - 301 302 303 304 305 ... ... ...
Johan Ludri

Johan Ludri (vene Иван Мартынович Лудри; Ivan Martõnovitš Ludri; 29. jaanuar 1895 Ärma talu, Abja-Vanamõisa – 26. november 1937 Moskva) oli eesti päritolu Nõukogude admiral (1. järgu flagman). Ta oli Ärma talu popsi poeg. 1911. aastal siirdus Kroonlinna merekooli. 1918. aastal astus kommunistlikku parteisse. Kodusõja ajal võttis ta komissarina osa Kroonlinna mereoperatsioonidest. 1921–1923 oli Kaspia flotilli ülem. 1923. aastal astus mereväe akadeemiasse. Peale akadeemia lõpetamist 1927. aastast oli Musta mere rannikukaitse ülem. 1932. aastal määrati ta Punaarmee merejõudude ülema asetäitjaks, 1937. aastast Leningradi mereväeakadeemia ülem. 1937. novembris lasti ta maha. 1956. aastal rehabiliteeriti postuumselt. Ärma talu õue teepoolsete viimaste puude all on talle püstitatud mälestuskivi. Ta oli Abja Keskkooli pioneerimaleva nimikangelane. Johan Ludri 90. sünniaastapäeval 29. jaanuaril 1985 ilmus ajalehes Rahva Hääl temale pühendatud artikkel "Jungast admiraliks". Большая Советская Энциклопедия., В 30 т. - 3-е изд. - М., 1969-1978. Том: 15, Стр.: 48 - 49 Jaan Riisalo. Halliste. Tallinn: Eesti Raamat, 1968. Lk. 56 Eesti Entsüklopeedia. Ludri, Johan Полководцы: Послереволлюционный флот: Лудри Иван[alaline kõdulink]
Elton Mayo

George Elton Mayo (26. detsember 1880 Adelaide, Austraalia – 7. september 1949 Guildford, Surrey) oli Austraalia psühholoog ja sotsioloog, neoklassikalise inimsuhete koolkonna esindaja. Ta oli sotsiaalpsühholoogia rajaja. Mayo keskendus töökoha ergonoomilistele aspektidele, püüdes nende täiustamisega tõsta tööviljakust. Vaatamata füüsiliste töötingimuste halvenemisele, tõusis tööliste tööviljakus neile osutatud tähelepanu tõttu. Seda hakati nimetama Hawthorne'i efektiks (vabrikutekompleksi nime järgi, kus uuring toimus). Töötajatevahelised suhted, grupi moraal ja juhtimisstiil osutusid tõhusateks motivaatoriteks. Sotsiaalne aspekt on juhtimises vähemalt sama oluline kui tehniline aspekt. Mayo uuris intervjuude abil töötajate arvamusi ja hoiakuid. Ta analüüsis sotsiaalse käitumise mudeleid ja staatust ning leidis seose intelligentsuse ja tööviljakuse vahel. 1920. ja 1930. aastatel uuris Elton Mayo Chicagos asuvas Hawthorne Plant of the Western Electric Companys töötingimuste ning töötajate väsimuse ja tüdimuse suhtest. 1927–1932 korraldas Mayo koos õpilastega Hawthorne'i eksperimendi General Electricsi tehastes: Katsetati valgustuse parandamist. See ei tõstnud eriti tööviljakust. Samuti ei muutnud valgustuse vähendamine tööviljakust eriti madalamaks. Otsustati, et juhtkond peaks soodustama kambavaimu ja lühendama tööpäeva poole tunni võrra. Tööviljakus suurenes. Seejärel lühendati tööpäeva veelgi poole tunni võrra ja viidi sisse hommikune kohvipaus. Tööviljakus suurenes jälle. Seejärel võeti kõik need eelised ära. Üllatuslikult suurenes tööviljakus veelgi. Järeldati, et tööd mõjutab motivatsioon. Eksperimentide läbiviimine andis alluvatele mõista, et juhtkond huvitub neist. Teine katse. Küsitleti 1000 töötajat. Teisel küsitlusringil väitsid nad, et töötingimused on muutunud paremaks, kuigi midagi ei olnud muudetud. Eksperiment konveieritöölistega: konveieri taha pandi inimesed, kes olid omavahel sõbrad. Tulemuseks oli tootlikkuse tõus Tänu nendele uuringutele hakati tähtsustama töökohtadel töötajate sotsiaalseid vajadusi. Leiti, et mitteametlikud organisatsioonid, mis põhinevad sõpruskondadel ja nende mitteplaneeritud koostöö saavad eksisteerida kõrvuti ametlike organisatsioonidega, mille tegevusplaani on koostanud organisatsiooni juhtkond. Uuringud näitasid üsna selgelt, et töötamist mõjutab sama palju inimese loomus kui ka ametlik kavand. Organisatsiooni teoreetikud hakkasid selle uuringu tulemusena sügavat tähelepanu pöörama organisatsiooni inimpoolele. Hawthorne'is toimunud uuringud muutsid töömotivatsiooni teema väga populaarseks. Selle tulemusena hakkas tekkima uus organisatsiooniteooria, mis rajanes ideele, et indiviidid ja grupid, nagu ka bioloogilised organismid, töötavad palju paremini ning efektiivsemalt, kui nende vajadused on rahuldatud. Enne Hawthorne'i uuringuid töötajate vajadustele tähelepanu ei pööratud.
Eelpõletus

Eelpõletus ehk ettepõletus on põletusliik keraamikas, mille käigus põletatakse õhkuivaks kuivanud keraamilised esemed enne nende glasuurimist. Glasuurpõletus Keraamika Keraamikapõletusahi
Semiramis

Semiramis oli legendaarne Assüüria kuninganna. Tema eluloo kohta on käibel mitmeid legende. Legendide autorid olid eelkõige Diodoros Siculus ja Junianus Justinus, samuti mitmed teised Vana-Kreeka ajaloolased. Semiramist peetakse ka mitme linna ja Semiramise rippuvate aedade rajajaks, mis oli üks vanaaja seitsmest maailmaimest. Sageli on Semiramist samastatud Šammuramaga, kes oli Babüloonia valitseja Šamšiadad V[küsitav] (valitses 811–808 eKr) abikaasa. Manfried Dietrich, "Semiramis ehk – kas naine Vanas Idas oli ainult ilus?". Tõlkinud Siret Rutiku – Akadeemia 1995, nr 4, lk 758–782 ja nr 5, lk 1021–37
Hematiit

Hematiit ehk raudläik on oksiidne mineraal. Hematiit on kolmevalentse raua oksiid (Fe2O3). Hematiit on magnetiidi kõrval peamine rauamaak. Hematiit võib esineda nii kristallide kui ka neerjate, muldjate või kiudjate agregaatidena. Hematiit on enamasti hallikat värvi, kuid temaga tõmmatud kriips on alati iseloomulikult kirsipunane. Hematiit annab punaka värvuse rauda sisaldavaile settekivimeile ja mineraalidele. Näiteks liivakivi ja lateriit on punakad peamiselt hematiidisisalduse tõttu. Graniit on enamasti punakat värvi, sest üks tema koostisosa, kaaliumpäevakivi, sisaldab peendispersset hematiiti, mis värvib puhtana valge mineraali roosakaks. Tardkivimeis on hematiit vähem levinud kui settekivimeis ja nende moondunud ekvivalentides. Hematiit on tihti sekundaarne mineraal, mis tähendab seda, et ta on tekkinud mõne teise rauda sisaldava mineraali arvelt. Hematiit on polarisatsioonimikroskoobis praktiliselt läbipaistmatu, mistõttu tabelis esitatud kristallooptilised andmed pole enamasti reaalselt jälgitavad. Hematiidi peenestamisel saadakse hea värviandvusega mittemürgine ja lihtsalt kasutatav anorgaaniline pigment, mida nimetatakse punaseks (ja lillaks) ookriks. Savi ja kriidiga segatult on hematiit punase kriidi ehk sangviini peamine koostisosa. Savirikkam hematiiti sisaldav värv on punane boolus, mida kasutatakse kuldamisalusena. Keraamikas kasutatakse hematiiti angoobide koosseisus savinõude maalimiseks ja katmiseks. Analoogfotograafias kasutatakse punast hematiitpigmenti suureformaadiliste negatiivide retušeerimiseks selle pigmendi omaduse tõttu kuivada opaakseks, valgust mitte läbilaskvaks, samas jäädes negatiivilt kergesti mahapestavaks. punane ooker sangviin boolus
Marcia Cross

Marcia Anne Cross (sündinud 25. märtsil 1962 Marlboroughis Massachusettsis) on USA filminäitleja. Ta on võitnud Emmy auhinna ja Kuldgloobuse. Tema tuntumaid filmirolle on Bree Van De Kamp seriaalis "Meeleheitel koduperenaised" ja Dr. Kimberly Shaw seriaalis "Melrose Place" (1992–1997). Cross oli pika aega suhtes näitleja Richard Jordaniga kuni tema surmani 30. augustil 1993. 2006. aasta 24. juunil abiellus Cross börsimaakler Tom Mahoneyga ja 2007. aasta 20. veebruaril sündisid neil kaksikud tüdrukud. Marcia Cross andmekogus IMDb (inglise)
Hemorroidid

Hemorroidid ehk päraku veenikomud (ladina keeles haemorrhoides) on pärakukanali veenilaiendid. Eristatakse seesmisi ja välimisi hemorroide (päraku ava ümbruses). RHK-10 alusel klassifitseeritakse hemorroidid alampeatüki (I80-I89) "Veenide, lümfisoonte ja -sõlmede mujal klassifitseerimata haigused" jaotises I84. Haiguse tunnuseks on valu päraku piirkonnas ja heleda verega veritsus. Kirurg Margot Peetsalu ja dr Marika Tammaru koostatud infolehe andmetel esinevad hemorroidid enam kui pooltel üle 30-aastastel inimestel. "Meditsiinisõnastik" 632:2004. Hemorroididest Tartu Ülikooli Kliinikumi lehel
Pärak

Pärak (ladina keeles anus) on loomadel, sealhulgas inimesel, seedekulgla (pärasoole) avaus keha pinnal, mille kaudu väljutatakse roe. Pärak asetseb tavaliselt keha kaudaalses osas. Päraku kaudu vabaneb loom sellistest soovimatutest pooltahketest ainetest, mis on tekkinud seedimise käigus. Sõltuvalt loomaliigist võivad nende hulka kuuluda niisugused ained, mida loom ei suuda seedida, näiteks luud, niisugune toidumaterjal, millest kõik toitained on eraldatud, näiteks tselluloos või ligniin, niisugused ained, mis oleksid mürgised, kui nad seedeelundkonda jääksid, ning surnud või üleliigsed seedebakterid või muud endosümbiondid. Kahepaiksetel, roomajatel ja lindudel on sama avaus niihästi vedela ja tahke rooja eritamiseks, kopulatsiooniks kui ka munemiseks. Sellist avaust nimetatakse kloaagiks. Ainupilulistel imetajatel on samuti kloaak. Selle tunnuse nad pärisid varastelt amniootidelt terapsiidide kaudu. Kukrulistel on sama avaus tahke ja vedela rooja jaoks ning emastel lisaks eraldi vagiina paljunemiseks. Emastel pärisimetajatel on täiesti eraldi avaused defekatsiooni, urineerimise ja paljunemise jaoks. Isastel pärisimetajatel on urineerimise ja paljunemise jaoks küll sama avaus, aga selleni viivad kusejuha ja seemnejuha paiknevad peaaegu täiesti eraldi. Päraku arenemine on mitmerakuliste loomade evolutsioonis tähtis sündmus. Nähtavasti on see juhtunud vähemalt kaks korda, eraldi algsuustel ja teissuustel. Sellega kas kaasnes või see soodustas muud evolutsiooniliselt tähtsat arengut: kahekülgset keha põhiplaani, tsöloomi ja metameeriat, mille korral keha koosneb korduvatest "moodulitest", mis võivad hiljem evolutsiooni käigus spetsialiseeruda, näiteks enamiku lülijalgsete pea koosneb mitmest kokkukasvanud ja spetsialiseerunud segmendist. Kõigil loomadel, kes on vähemalt nii keerukad kui vihmauss, moodustub embrüo ühele küljele blastopooriks nimetatav sälk, mis süveneb ja muutub arhenteroniks, söögitoru arengu esimeseks astmeks. Teissuustel muutub esialgne sälk pärakuks, aga söögitoru uuristub lõpuks läbi kogu embrüo ja moodustab selle teise otsa teise avause, millest saab suu. Sellest pärinebki teissuuste nimi, et suu tekib teises järgus. Esmassuused nimetati niimoodi sellepärast, et arvati, et blastopoor moodustab kõigepealt suu ja pärak moodustub hiljem, kui söögitoru läbi embrüo uuristub. Kuid hilisem uuring näitas, et esmassuustel söögitoru ei uuristugi läbi embrüo. Selle asemel painduvad blastopoori servad kaheksakujuliselt kokku ning ühe ava asemele tekib niimoodi kaks, mis hiljem arenevadki suuks ja pärakuks. Loomadel harva esineva väärarenguna võib vastsündinul pärak puududa. Sel juhul tuleb loom (põrsas) kas hädatappa või luua kunstlik pärak operatsiooniga.
Kristallomantia

Kristallomantia on ennustamine kristallide ja kristallkuuli pealt. Tuntuim selle ennustamise laad on vormivalatud ja poleeritud klaaskuuli abil. Materjale, mida selleks ennustamiseks veel kasutatakse, on väga erinevaid: alates naturaalsetest kristallidest, mis on leitud loodusest, kuni mustaks võõbatud paberi ja vett triiki täis kallatud pokaalini. Tavalisim asi, mida kristallomant oma ennustamisvahendilt näeb, on värvilised ja/või liikuvad pilved. Võimekamaks muutunud ennustaja võib näha ka erinevaid objekte ja tegevusi, mida siis sümboolika abil seletatakse lahti. Sümboolikat seletatakse lahti kas enda seletuste järgi, traditsiooniliste seletuste abil või kirjandusallikate põhjal seletatud sümbolite põhjal. Kristallomantia sümbolite lahti seletamiseks võib kasutada väga edukalt oneiromantiat ja tasseograafiat käsitlevaid teoseid, kus on ära toodud valik erinevaid sümbolite tõlgendusi. esoteerika
Eestis 1939 kaotatud valdade loend

Eestis 1939 kaotatud valdade loend on Eesti presidendi Konstantin Pätsi otsusega nr 88 7. oktoobrist 1938, mis astus jõusse 1. aprillil 1939, vallareformi käigus likvideeritud valdade loetelu. Alavere vald Ingliste vald Kabala vald Kaiu vald Kiiu vald Kloostri vald Kodasuu vald Kurna vald Laitse vald Nabala vald Nehatu vald Riisipere vald Saku vald Triigi vald Tuhala vald Vihterpalu vald Viimsi vald Vääna vald  Pikemalt artiklis Harju maakond Anna vald Aru vald Esna vald Kirna vald Kuksema vald Mäo vald Nõmmküla vald Vahastu vald  Pikemalt artiklis Järva maakond Haimre vald Jõgisuu vald Kalju vald Kolovere-Kalju vald Luiste vald Massu vald Paadremaa vald Paatsalu vald Palivere vald Paslepa vald Saulepi vald Sinalepa vald Sooniste vald Sutlepa vald Vaikna vald Veltsa vald Võnnu vald  Pikemalt artiklis Lääne maakond Laura vald Rootova vald  Pikemalt artiklis Petseri maakond Enge vald Jõõpre vald Jäärja vald Kaelase vald Kilingi vald Koonga vald Laatre vald Pati vald Penuja vald Polli vald Pornuse vald Pöögle vald Suigu vald Taali vald Talli vald Uue-Kariste vald Uue-Vändra vald Uulu vald Vana-Kariste vald Vana-Vändra vald Vee vald Viluvere vald Voltveti vald Võlla vald  Pikemalt artiklis Pärnu maakond Hellamaa vald Kaarma-Suure vald Loona vald Maasi vald Muhu-Suure vald Uuemõisa vald  Pikemalt artiklis Saare maakond Erastvere vald Haaslava vald Hellenurme vald Härjanurme vald Kastre-Võnnu vald Kavilda vald Kirepi vald Kodijärve vald Kokora vald Krüüdneri vald Laius-Tähkvere vald Luke vald Meeri vald Mehikoorma vald Palupera vald Pangodi vald Pilkuse vald Päidla vald Raadi vald Ranna vald Rasina vald Reiu vald Roela vald Sootaga vald Tammiku vald Uderna vald Ulila vald Valguta vald Vana-Kuuste vald Vana-Otepää vald Vastse-Kuuste vald Vastse-Otepää vald Vesneri vald Vorbuse vald  Pikemalt artiklis Tartu maakond Holdre vald Jõgeveste vald Keeni vald Koorküla vald Laanemetsa vald Leebiku vald Lõve vald Patküla vald Sooru vald Taagepera vald  Pikemalt artiklis Valga maakond Heimtali vald Kaarli vald Kurista vald Kärstna vald Lähtru vald Puiatu vald Päri Pärsti vald Riidaja vald Rutikvere vald Soosaare vald Suure-Kõpu vald Sürgavere vald Uue-Põltsamaa vald Uue-Võidu vald Uusna vald Vana-Põltsamaa vald Vana-Tänassilma vald Vana-võidu vald  Pikemalt artiklis Viljandi maakond Auvere-Joala vald Iisaku vald Järve vald Kalvi vald Kunda-Malla vald Pada vald Peetri vald Porkuni vald Püssi vald Saksi vald Varangu vald Venevere vald Voka vald  Pikemalt artiklis Viru maakond Aleksandri vald Kahkva vald Karilatsi vald Kiuma vald Koiola vald Krabi vald Kärgula vald Laitsna-Rogosi vald Loosi vald Nursi vald Peri vald Pindi vald Põlgaste vald Saru vald Timo vald Toolamaa vald Tsooru vald Vaabina vald Vana-Antsla vald Vana-Roosa vald Vastse-Antsla vald Viitina vald  Pikemalt artiklis Võru maakond Eestis 1939 moodustatud valdade loend Eesti valdade loend RT 1938, 87, 776