laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Härglaid

Härglaid (ka Härjakare) on saar Hiiu maakonnas Käina lahes. Laiu pindala on 2,7 hektarit ja rannajoone pikkus 734 meetrit. Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab võsa. Saar kuulub Käina lahe – Kassari maastikukaitseala Käina lahe sihtkaitsevööndisse. Härglaid Eesti looduse infosüsteemis
Karl von der Aa

Karl Wilhelm von der Aa (7. jaanuar 1876 Bremerhaven – 1. jaanuar 1937 Leipzig) oli saksa majanduspedagoog. Ta oli alates 1923. aastast kõrgkoolis Handelshochschule Leipzig kaubanduskoolipedagoogika ja ettevõttemajanduslike naaberalade professor. Selle professuuri algust peetakse majanduspedagoogika sünniks.
Rudolf von der Aa

Rudolf von der Aa (17. oktoober 1913 Wiederitzsch – 13. juuni 1991 Berliin) oli saksa loomaarst ja loomaarstiteadlane. Alates 1957. aastast oli ta Berliini Humboldti Ülikooli korraline professor ja veterinaarhügieeni instituudi direktor. Sissekanne saidil bib.vetmed.fu-berlin.de
Asger Aaboe

Asger Hartvig Aaboe (26. aprill 1922 Kopenhaagen – 19. jaanuar 2007 North Haven, Connecticut) oli taani matemaatika- ja astronoomiaajaloolane, Babüloonia astronoomia ajaloo eriteadlane. Ta õppis Kopenhaageni ülikoolis ning doktoriõppes teadusajalugu Otto Neugebaueri juures Browni Ülikoolis. Alates 1967. aastast oli ta Yale'i Ülikoolis matemaatika ja teadusajaloo professor, 1977. aastast ka vanaida keelte professor. Aastal 1992 ta emeriteerus. Episodes from the Early History of Mathematics, Singer, New York 1964, Mathematical Association of America 1998 Episodes from the Early History of Astronomy, Springer Verlag 2001 Elulugu Elulugu Nekroloog
Hans Günther Aach

Hans Günter Aach (2. oktoober 1919 – 4. detsember 1999, Aachen) oli saksa botaanik ja viroloog. Alates 1965. aastast oli ta ülikooli RWTH Aachen korraline professor ja botaanika instituudi direktor. Ta on uurinud põhiliselt viiruste valke.
J. G. Aachen

J. G. Aachen oli saksa kalligraaf 18. sajandil. Ta töötas Kölnis. Ta kirjutas pärgamendile kunstipäraselt nimesid. Ühel Johann Jakob Merlo mainitud lehel on signatuur: J. G. Aachen penna fecit 1767. Johann Jakob Merlo: Kölnische Künstler in alter und neuer Zeit, Düsseldorf 1895, vg 23. Aachen, J. G.. – Ulrich Thieme, Felix Becker jt. Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart, kd 1, Wilhelm Engelmann, Leipzig 1907, lk 1. Aachen, J. G.. – Allgemeines Künstlerlexikon. Die Bildenden Künstler aller Zeiten und Völker (AKL), kd 1, Seemann, Leipzig 1983, ISBN 3-598-22741-8, lk 5.
Mikkel Aagaard

Mikkel Holm Aagaard (sündinud 26. novembril 1979) on taani endine käsipallur. Ta mängis Taani käsipallikoondises 59 kohtumist ja viskas 107 väravat. 2006. aasta EM-ilt võitis ta pronksi ja 2008. aasta EM-ilt kulla. Ta võistles 2010. aastani. Sissekanne veebisaidil haslund.info Sissekanne veebisaidil eurohandball.com
Frøy Aagre

Frøy Aagre (sündinud 8. juunil 1977 Tønsbergi vallas Nøtterøys) on norra džässsaksofonist. Koduleht Sissekanne saidil kalleklev.no
Aagot Vangen

Aagot Vangen (29. juuni 1875 Stor-Elvdal – 29. juuli 1905 Drøbak) oli norra naisskulptor. Ta õppis Pariisis Académie Julianis Denys Pierre Puechi juures. Jan Kokkin. Aagot Vangen E kunstnerskjebne i skyggen av Vigeland, 1983. Norsk kunstnerleksikon
Truid Aagesen

Truid Aagesen ehk Theodoricus Sistinus ehk Trudo Haggaei Malmogiensis (16.–17. sajand) oli taani helilooja ja organist. Pärast Saksamaal viibimist (tema muusikaõpetaja ja vaimulik juhataja oli jesuiit Laurentius Nicolai Norvegus) määrati ta 20. juunil vkj 1593 Kopenhaageni toomkiriku Vor Frue Kirke organistiks. Aastatel 1599–1600 õppis ta Veneetsias Giovanni Gabrieli juures. Aastal 1600 käis ta kuningas Christian IV saadikuna Prahas. Aastal 1608 ilmus Hamburgis tema "Cantiones trium vocum". Aastal 1613 pidid kuninga käsul kõik katoliiklased maalt lahkuma; 15. septembril vkj tegi Kopenhaageni Ülikooli juhtkond talle teatavaks, et katoliiklike kalduvuste tõttu ei saa ta enam organistina jätkata. Aastal 1615 määrati tema asemele Johan Meincke. Hiljem elas ta Danzigis. Vilhelm Carl Ravn. Sissekanne biograafilises leksikonis.
Prantsuse Suursaatkond Eestis

Prantsuse Suursaatkond Eestis (prantsuse Ambassade de France en Estonie) on Eesti pealinnas Tallinnas asuv Prantsusmaa diplomaatiline esindus. Saatkond asub aadressil Toom-Kuninga 20. Alates 2023. aastast on Prantsusmaa suursaadikuks Emmanuel Mignot. Prantsusmaa esimene mitteametlik saadik Eestis oli Raphaël Hurstel, kes saabus 1919. aastal Tallinna. Novembris 1919 saadeti Eesti pealinna esimene ametlik Prantsuse esindaja Herme. 1920. aastast esindas Prantsuse valitsust Balti riikides Louis Edmond Paul de Sartiges, Eestisse määrati tema esindajaks konsul Georges Eybert. Pärast de jure tunnutamist 1921. aasta juunis tegutses maailmasõdade vahel Prantsusmaa saatkond Tallinnas aadressil Alendri 3. Välja arvatud Louis Mathieu de Vienne'i periood aastatel 1923–1925 (mil Eesti saadik asus Riias), tegutses saatkonnas ka Prantsusmaa erakorraline saadik ja täieõiguslik minister. Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940 aastal teatas Eesti NSV Välisministeerium 12. augustil Prantsuse saadikule, et ta peab saatkonna tegevuse lõpetama. Kõikide Eestis olevate välissaadikute lahkumist nõuti 25. augustiks. Prantsuse saatkond Tallinnas suleti, kuid Prantsusmaa ei tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liitu. Iseseisvumise taastamise järel taastati Eesti ja Prantsusmaa vahelised diplomaatilised suhted 30. augusil 1991. Viisade osakonna avas Prantsusmaa Toom-Kuninga tänaval juba 20. jaanuaril 1992, ametlik Prantsusmaa saatkond taasavamine toimus 24. märtsil 1992 Prantsuse välisminister Roland Dumas' osalusel. Eesti Vabariigi Suursaatkond Pariisis Prantsuse suursaadik Eestis Eesti-Prantsusmaa suhted "Prantsusmaa". Eesti Välisministeerium. Vaadatud 8. augustil 2024. Le Calloc'h, Bernard. "Les relations de la France et de l'Estonie à l'époque de l'indépendance (1918 – 1921)". Association France-Estonie . Vaadatud 11. augustil 2024. "Ambassade de France à Tallinn". Prantsusmaa Euroopa asjade ministeerium. Vaadatud 11. augustil 2024. Pullerits, A.; Tooms, A., toim-d (1938). "Eesti aadress-raamat 1938-1939". Tallinn. Lk 112. "Prantsusmaa koondab oma esitusi Balti riikides". Koit. 9. aprill 1925. Lk 1. "Prantsuse saadik Eestis lahkub". Postimees. 29. detsember 1925. Lk 2. Moorlat, Raivo; Neuimina, Anastassia; Salsa, Riia; Linnas, Kadri; Miller, Rasmus; Vilbiks, Heini; Ŝeffer, Susann (2021). "Eesti ja Prantsusmaa diplomaatilised suhted 100". Eesti Suursaatkond Pariisis. "Uudiseid ETA-lt". Harju Elu. 21. jaanuar 1992. Lk 2. Saatkonna koduleht
Eesti punane veis

Eesti punane veis (ka Eesti Punane, inglise Estonian red cattle) on aborigeenne piimaveise tõug Eestis. Tõu tunnusjoon on punane põhivärvus, ehkki teatud juhtudel võib värvus varieeruda punaste, punasekirjute ja pruunide toonide vahel, harvem ka musta värvi. https://web.archive.org/web/20150317082049/http://www.etll.ee/Piimaveised/Eesti_punane_veisetoeug (vaadatud 17.03.2015) [1] Tõnu Põlluäär. Eesti punane veisetõug. Eesti Tõuloomakasvatuse Ühistu (ETKÜ), 21.04.2013
Eesti-Prantsusmaa suhted

Eesti-Prantsusmaa suhted said alguse pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal. Riikidevahelised diplomaatilised suhted loodi 1921. aastal, kui Eesti sai Rahvasteliidu liikmeks. Teise maailmasõja tõttu riikidevahelised suhted katkesid ja need taastati 1991. aastal. Tallinnas on Prantsuse Suursaatkond ja Pariisis on Eesti Vabariigi Suursaatkond. Eesti Alliance Française Prantsuse Instituut http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/dossiers-pays/estonie/la-france-et-l-estonie/ (vaadatud 17.03.2015) Eesti ja Prantsusmaa diplomaatilised suhted 100 http://www.diplomatie.gouv.fr/fr/dossiers-pays/estonie/la-france-et-l-estonie/ (prantsuse keeles) http://www.ambafrance-ee.org/Cooperation-franco-estonienne,298 (prantsuse keeles)
Swing Swindlers

Swing Swindlers (ka Bel-Etage Swingorkester) on Eesti orkester, mis esitab eelkõige 1920.–1940. aastate tantsumuusikat. Orkestri moodustas 2004. aastal Mart Sander. Orkester koosneb peamiselt Estonia teatri noortest muusikutest. Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise raames toimus orkestri turnee Ameerika Ühendriikides, mille käigus esineti näiteks Kennedy Keskuses (Washington). Washingtoni linnapea Muriel Bowser kuulutas 24. veebruari 2018 Eesti päevaks ning mainis oma proklamatsioonis muu hulgas ka Mart Sanderi kontserti kui kaalukat kultuurisündmust.[viide?] Orkestri albumid on ilmunud eelkõige USA plaadifirma Divine Art kaudu ning saanud mainekaid auhindu (näiteks juhtiva klassikalise muusika ajakirja Gramophone kriitikute aastapreemia). Orkester oli telesaatesarja "Tantsud tähtedega" orkester 1. ja 2. hooajal ning saatesarja "Eesti otsib superstaari" svingvooru orkester 1.–4. hooajal. Bel-Etage Swingorkester on välja andnud ligi 20 albumit Eestis, Soomes, Ameerikas, Inglismaal, Saksamaal ja Venemaal.[viide?] Orkestriga on esinenud ja lugusid salvestanud näiteks lauljad Hanna-Liina Võsa, Nele-Liis Vaiksoo, Birgit Sarrap, Kelli Uustani, Pirjo Jonas, Tanel Padar, Koit Toome, Pirjo Levandi, Luisa Värk, Jassi Zahharov, Rolf Roosalu, Mihkel Mattisen, Uno Loop, Reet Linna ja paljud teised. Orkestrist ettevõtte Divine Art kodulehel
Thirlmere

Thirlmere on asula (inglise keeles semi-rural town) Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis, Sydneyst 89 km edelas. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas külas 3530 inimest. Külas on olnud üks tugevamaid Eesti kogukondi Austraalias. Seal on olnud eestlaste hostel, kohvik, kultuurimaja, kirik ja kalmistu. Austraalia statistikaameti koduleht[alaline kõdulink] Thirlmeresest folklore.ee lehel(vaadatud 17.03.2015) Thirlmere eesti külast Eestlased Aussis kanu kasvatamas, vol 1. Õhtuleht, 12. november 2010 Eestlased Aussis kanu kasvatamas, vol 2. Õhtuleht, 15. november 2010 Estonian Village kadus Austraalia kaardilt. Eesti Ekspress, 20. september 2012
Härjamaa

Härjamaa (ka Suur Härjamaa, Suur-Härjamaa, Suur-Härjarahu) on saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Saare pindala on 2,1 hektarit ja rannajoone pikkus 1 kilomeeter. Härjamaast 1,5 kilomeetrit idas asub Sõmeri saar. Saar on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga. Saar kuulub Matsalu rahvusparki Suur-Härjamaa loodusreservaati. Väike Härjamaa Härjamaa Eesti looduse infosüsteemis
Theodor Robert Wilhelm Knüpffer

Theodor Robert Wilhelm Knüpffer (7. juuni 1864 Väike-Maarja – 3. oktoober 1903 Tallinn) oli Eestis tegutsenud arst, omanimelise Knüpfferi kliiniku rajaja. Ta õppis aastatel 1884–1891 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Tema abikaasa oli Charlotte Ellinor Knüpffer (neiuna Gernet, s. 1868). Neil olid tütar Ilse (s. 1895), poeg Oskar Karl Herbert (s. 1897) ja tütar Sigrid (s. 1899). Tema isa oli Väike-Maarja koguduse õpetaja Carl Theodor Knüpffer, vend Georg Martin Knüpffer oli Ambla Maarja koguduse õpetaja. Saaga. Tallinna Oleviste Kogudus. Surmajuhtumite registreerimise raamat. II pihtkond. TLA.236.1.32c; 1886-1916, lk 36, Saaga kaader 36. Isidor Brennsohn. Die Aerzte Estlands... Riga, 1922. Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 12314, lk.831 Ueber die Ursache des Geburtseintritts auf Grundlage vergleichend-anatomischer Untersuchungen: ein Beitrag zur Cervixfrage: Inauguraldissertation zur Erlangung des Grades eines Doctors der Medizin. Tartu, 1892. 46 lk. Brennsohn, Isidor, 1854-1928 Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biographisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands. Riga, 1922. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1423.1.196.77. Baltisaksa üliõpilaskorporatsiooni Estonia liige Wilhelm Knüpffer, portreefoto Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1451.1.186.1. Tudeng Wilhelm Knüpffer Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EAA.1843.1.222.327. Korporatsioon "Estonia" liige Wilhelm Knüpffer, portreefoto
Kärt Kull

Kärt Kull (kuni 2023. aastani Kärt Tammjärv; sündinud 11. juunil 1991 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2010. aastal Pelgulinna Gümnaasiumi, lisaks on ta õppinud Tallinna Muusikakoolis kitarri ja Arsise Kellade Koolis kellamängu. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend). Töötab alates 2014. aastast Vanemuise teatris draamanäitlejana. 2014 Lehm, Jõgi, Liblikas, Lammas – Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" 2014 Punamütsike – Veikko Täär "Punamütsike" 2015 Krõõt – Urmas Lennuk "Meie oma tõde, meie oma õigus" 2015 Evi – Stanislav Gororuhhin "Imelise ajastu lõpp" (Конец прекрасной эпохи) 2018 Hiie – Sasha Pepeljajev "Mees, kes teadis ussisõnu" 2023. aasta suvel abiellus ta dirigent Taavi Kulliga. Ramp. Vanemuise hooajakiri 2014/2015. Kärt Kull Vanemuise teatri kodulehel Kärt Kull (Tammjärv) Eesti Näitlejate Liidu kodulehel
Linda Porkanen

Linda Porkanen (kuni 2022. aastani Kolde, sündinud 16. aprillil 1990 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta on õppinud Tallinna 21. Keskkoolis, lõpetas Vanalinna Hariduskolleegiumi humanitaarklassi (õppides samal ajal ka VHK Teatrikoolis). Ta õppis aastatel 2009–2010 Tallinna Ülikoolis psühholoogiat, lõpetas 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend). Ta mängis filmis "Nullpunkt" (aastal 2014, stuudio Allfilm). Aastatel 2018–2021 mängis teleseriaalis “Alo” Kerdut. Ta on 2014. aastast Vanemuise teatri draamanäitleja. Aastal 2022 abiellus ta Veiko Porkaneniga. 2014 – Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Part, Kala) 2014 – Andrew Lloyd Webber "Ooperifantoom" (Meg Giry) 2015 – Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid" (Juudit Parts) 2019 – Molière “Naiste kool” (Agnès) 2015 hotell Londoni stipendium loominguliseks enesetäienduseks Inglismaal Londonis 2019 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia parima naispeaosa eest (Elisabet Vogler “Persona”, Agnès “Naiste kool”, Vaike “Kirvetüü”, Sarah “Armuke”) Ramp. Vanemuise teatri hooajakiri 2014/2015 Linda Porkanen Vanemuise teatri kodulehel
Teófilo Cubillas

Teófilo Juan Cubillas Arizaga (sündinud 8. märtsil 1949 Limas) on Peruu endine jalgpallur. Teda peetakse kõigi aegade parimaks Peruu jalgpalluriks. Tema tugevad küljed olid head tehnilised oskused ja õnnestunud karistuslöögid. Tema hüüdnimi oli El Nene ('laps'). Ta kuulus 1975. aasta Copa América võitnud Peruu meeskonda. Ta aitas Peruul jõuda 1970. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaali ja taas 1978. aasta maailmameistrivõistlustele. 1972 valiti ta Lõuna-Ameerika aasta jalgpalluriks. Ta on 81 mängus löödud 26 väravaga riigi suurim väravakütt. 2004. aastal valis Pelé Cubillase FIFA 100 125 parima jalgpalluri hulka. Cubillas on Miroslav Klose ja Thomas Mülleri kõrval üks kolmest mängijast, kes on kahtedel maailmameistrivõistlustel löönud viis või enam väravat. "Pele's list of the greatest". BBC. 4. märts 2004. Kasutatud 17. märts 2015 Arrowsmith, Richard (8. juuli 2014)."Germany's 7–1 humiliation of World Cup hosts Brazil sees the record books rewritten". Daily Mail. Kasutatud 17. märts 2015
Veiko Porkanen

Veiko Porkanen (sündinud 4. jaanuaril 1989 Põltsamaal) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2008. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 2008–2010 Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis ehitiste restaureerimise erialal ja lõpetas 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26. lend). Veiko Porkanen on aastast 2014 Vanemuise teatri draamanäitleja. Aastal 2022 abiellus ta Linda Porkaneniga. 2024 – “Aasta vanemuislane” 2024 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosatäitja 2018 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Karl “Midagi tõelist” ja Leemet “Mees, kes teadis ussisõnu”) 2019 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meeskõrvalosa (Mürka “Kirvetüü” ja Kolmas juhatuse liige/ Maanus “W”) 2022 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia – parim meespeaosa (Petruchio “Tõrksa taltsutus”) 2013 Ray Cooney "Minu järel, seltsimees!" (Konstaabel Pulford) 2014 Avtandil Varsimašvili "Armastan! Armastan! Armastan!" (Koer, Badri, Vitali) 2014 Andra Teede "Estoplast" (osalemine) 2015 Tammsaare/Urmas Lennuk "Meie oma tõde, meie oma õigus" (noor Andres) – Voldemar Ilves – Vilde/Palu “Side” (2024) – Kostja/Stjopa – Glowacki “Neljas õde” (2023) – Ben Silverman – Simon “Päikesepoisid” (2023) – Poeet – Vadi “Sada grammi taevasina” (2023) – Petruchio – Shakespeare “Tõrksa taltsutus” (2022) – Veder/Kooliõpetaja – Astrid Lindgren “Vennad Lõvisüdamed” (2022) – Roger Freeboys/ Russell /Hanratty/ Politseiülem/Kajakas /Kala /Eddie-Irving-Gunther – Lewis/Sayer/Shields “Pangarööv” (2020) 2015 "Must alpinist" – Margus 2017 "Sangarid" – Einar Kotkin / Kapp 2022 "Kalev" – Rauno Pehka 2023 "Kuulsuse narrid" – Jaan Tatikas Ramp. "Vanemuise" hooajakiri 2014/2015 Veiko Porkanen "Vanemuise" teatri kodulehel Veiko Porkanen Eesti filmi andmebaasis
Overijsseli provints

Overijsseli provints on 1. järgu haldusüksus Hollandis.  Overijsseli provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nuumrakk

Nuumrakkudeks ehk mastotsüütideks (mastocytys) nimetatakse lümfoid(-immuun)süsteemiga loomadel luuüdist pärinevaid eraldunud pluripotentsetest tüvirakkudest ja välimises (suures) vereringes ringlevaid eelvormidest diferentseeruvaid ning sidekoes resideerivaid monotsüütidesarnaseid rakke. Pärast sidekoesse migreerumist diferentseeruvad nad nuumrakkudeks ja alustavad neile iseloomulike graanulite (basofiilsete graanulite) tootmist. Nuumrakud eraldavad bioaktiivseid molekule, mis osalevad põletikulisel vastusel, kaasasündinud immuunsüsteemi reaktsioonil ja koe paranemise protsessil. Tähtsamad molekulid on hepariin, histamiin, seriini proteaasid, tsütokiinid ja fosfolipiidid. Nuumrakke esineb hulgaliselt sidekoes ja epiteeli alumistes kihtides, naha ja mesenteeriumi väikeste veresoonte ümber ning koes, mis ümbritseb seedetrakti, soolte limaskestas, hingamisteedes ja kopsudes. Mitmed retseptiravimite toimeained, nagu kodeiin jpt aktiveerivad inimese nuumrakkude tsütokiinide ja kemokiinide sünteesi. Kodeiini indutseeritud inimese nuumrakkude degranulatsiooni toimel aktiveeritakse ühe läbiviidud katse kohaselt sellised kemo- ja tsütokiinid nagu IL-8, GM-CSF, TNF, MCP-1 ja RANTES. Need tsüto- ja kemokiinid lükkavad käima ja aktiveerivad põletikurakke nagu T-rakud, dendriitrakud ja neutrofiilid, kes kõik võivad aidata kaasa kodeiini ülitundlikkuse tekkele. Nuumrakke seostatakse allergia ja anafülaksiaga. Kodeiin aktiveerib inimese nuumrakke ka IgE tüüpi antikehade puudel, arvatakse, et aktivatsioon toimub läbi inimese nuumrakkude poolt ekspresseeritavate opioidretseptorite (müü- ja delta- kuid kappaopioidretseptoreid arvatavasti mitte). Tüümuse nuumrakud Michael H. Ross, Wojciech Pawlina. "Histology. A Text and Atlas. With correlated cell and molecular biology. Fifth edition", Lippincott Williams & Wilkins, 2005. Anthony L. Mescher. "Junqueira`s basic histolgy: text and atlas. 13th edition.", New York: McGraw-Hill Medical, 2013. Ü. Arend, J. Kärner, H. Kübar, K. Põldvere. "Üldhistoloogia", Tallinn: Valgus, 1994. Sirje Velbri, Tallinna Lastehaigla, Trüptaasi füsioloogiline ja kliiniline tähendus, Eesti Arst 2006; 85 (4): 328–332, veebiversioon (vaadatud 17.03.2015) C. H. Sheen, R. P. Schleimer ja M. Kulka, Codeine induces human mast cell chemokine and cytokine production: involvement of G-protein activation, Allergy. mai 2007; 62(5): 532–538, doi: 10.1111/j.1398-9995.2007.01345.x, veebiversioon (vaadatud 13.06.2016) (inglise keeles) Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 19, H2.00.03.0.01010: Mastocytys. Nuumrakk Theoharis C. Theoharidesa, Konstantinos-Dionysios Alysandratosa, Asimenia Angelidoua, Danae-Anastasia Delivanisa, Nikolaos Sismanopoulosa, Bodi Zhanga, Shahrzad Asadia, Magdalini Vasiadia, Zuyi Wenga, Alexandra Miniatia, Dimitrios Kalogeromitros, Mast cells and inflammation, Biochimica et Biophysica Acta (BBA) - Molecular Basis of Disease, 1822. väljaanne, nr 1, jaanuar 2012, lk 21–33 Selles artiklis on kasutatud eestikeelset artiklit et:Sidekude seisuga 17.03.2015.
Põhja-Brabandi provints

Põhja-Brabandi provints on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Provints jaguneb 68 kohalikuks omavalitsuseks. http://statline.cbs.nl/  Põhja-Brabandi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.brabant.nl/
Antje Jackelén

Antje Jackelén (sündinud 4. juunil 1955 Herdeckes) on saksa päritolu vaimulik ja teoloog, alates 2014. aastast Rootsi Kiriku peapiiskop (Uppsala peapiiskop). Ta on esimene välismaalasest Rootsi peapiiskop alates 12. sajandist ning esimene naispeapiiskop.
Zeelandi provints

Zeeland on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Piirneb Belgiaga. Suur osa provintsist asub allpool merepinda. https://opendata.cbs.nl/#/CBS/nl/dataset/37230ned/table?ts=1646674430874 Zeelandi koduleht
Delta (täpsustus)

Delta võib tähendada mitut asja. Delta on jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu. Delta (Δ või δ) on kreeka täht. Delta osariik on Nigeeria osariik. Delta kanderaketid (nagu Delta II, Delta III, Delta IV ja Delta IV Heavy) Delta on Norra eriüksus. Delta saar on saar Antarktikas. Delta Hotels, hotelli- ja kuurordikett Asulad: Delta on Colorado osariigi linn. Delta on Ohio osariigi küla. Delta on linn Kanadas Briti Columbia provintsis Hooned: Delta Plaza, hoone Tallinnas Tartu Ülikooli Delta keskus, hoone Tartus Delta Air Lines, USA lennufirma Delta maakond, mitme maakonna nimi Delta Force, mitme nähtuse nimi
Jõuluhällilaul

"Jõuluhällilaul" (originaalpealkirjaga "Рождественская колыбельная") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud muusikateos; üks kahest Pärdi hällilaulust (teine on "Eesti hällilaul"). Muusikateose pikkus on 2 minutit. Jõuluhällilaulust tegi Pärt uued versioonid aastal 2005 ja 2010. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)
Utrechti provints

Utrechti provints on 1. järgu haldusüksus Hollandis. 17. sajandil lõi provints lahku saksa ordust. http://statline.cbs.nl/ Hvostov, Andrei (11. jaanuar 2023). "Saksa ordu sügissonaat. Valmis värske teos eesti rahva süngeimast vaenlasest". Eesti Ekspress. Vaadatud 11. jaanuaril 2023.  Utrechti provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://www.provincie-utrecht.nl/
Eesti hällilaul

"Eesti hällilaul" (laulu nimetatud ka "Kuss-kuss, kallike") on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud muusikateos; üks kahest Pärdi hällilaulust (teine on "Jõuluhällilaul"). Muusikateose pikkus on 2 minutit. Eesti hällilaulust tegi Pärt uued versioonid aastal 2006, 2009 ja 2019. http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=32&id=61&lang=est&action=view&method=teosed (vaadatud 15.03.2015)