laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Galilea

Galilea (heebrea keeles הגליל HaGalil; araabia keeles الجليل al-Jalīl [aldžal'iil]) on piirkond Iisraeli põhjaosas Vahemere ning Jordani jõe, ajalooliselt Vahemere, Kinnereti järve, Şūri (Tüürose) vahel. Seal asub ka Iisraeli kõrgeim mäetipp Meroni mägi kõrgusega 1208 m. Talvekuudel on see ainus ala riigis, kus võib tekkida lumikate. Galilea allus pärast Uus-Assüüria vallutust (733 eKr) sajandeid võõrvõimule ning erines etniliselt teistest juutidega asustatud aladest. Galilea ühendati 2. sajandi lõpus eKr Juuda riigiga. Uue Testamendi järgi kristluse sünnikoht. Pärast Bar-Kohba ülestõusu mahasurumist ning juutide pagendamist Jeruusalemmast 135 pKr mitu sajandit judaismi peamine keskus. Aastast 1948 kuulub Iisraelile.
Eesti Keskkonnauuringute Keskus

Eesti Keskkonnauuringute Keskus OÜ on riigile kuuluv äriühing, mille tegevusaladeks on vee-, õhu- ja pinnaseanalüüsid, toorme ja toodangu laboratoorne analüüs, keskkonnaprojektide juhtimine, keskkonnaekspertiis ja keskkonnaaudit, teadus- ja arendustegevus, keskkonnaalane nõustamine ja koolitus, ohtlike jäätmete analüüs ja käitlemine ning tollilabori teenuse osutamine riigi Maksu- ja Tolliametile. Eesti Keskkonnauuringute Keskus on kantud haridusministeeriumi teadus- ja arendusasutuste registrisse (reg nr 85, haridusministri käskkiri 14.11.2002 nr 1218). Eesti Keskkonnauuringute Keskuse kvaliteedijuhtimissüsteem on akrediteeritud Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt, akrediteerimistunnistus reg. nr L008: katselabor vee, pinnase, setete, mudade, jäätmete, toiduainete, õhu, gaaside, naftasaaduste ja vedelkütuste analüüside, koguste mõõtmise, sisekliima parameetrite mõõtmiste ning pinnase geotehniliste katsete valdkonnas. Eesti Keskkonnauuringute Keskusel on mitu laborit (sulgudes on aadress): Kesklabor (Marja 4d, Tallinn) Geotehnikalabor (Suur-Sõjamäe 34, Tallinn) Kütuselabor (Suur-Sõjamäe 34, Tallinn) Pärnu filiaal (Roheline 64, Pärnu) Virumaa filiaal (Pargi 15, Jõhvi) Tartu filiaal (Vaksali 17a , Tartu) 28. juunil 2017 paigaldas Eesti Keskkonnauuringute Keskus Tallinnas Pirita tee äärde merehaisu uurimiseks ja leevendamiseks "haisuninad". ETIS Eesti Akrediteerimiskeskus Toomas Jüriado, Katre Palo (29. detsember 2017). "Uudistaja 29.12.2017". MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2017. Eesti Keskkonnauuringute Keskuse veebileht
Nairobi jõgi

Nairobi jõgi on jõgi Keenias. See voolab läbi Nairobi linna.
Alumiiniumoksiid

Alumiiniumoksiid (keemiline valem Al2O3) on keemiline ühend, mille molekul koosneb kahest alumiiniumi ja kolmest hapniku aatomist. Alumiiniumoksiid on amfoteerne oksiid. Seetõttu reageerib ta nii hapete kui ka leelistega. Reaktsioon happega: Al2O3 + 6HCl → 2AlCl3 + 3H2O Reaktsioon leelisega: Al2O3 + 2NaOH + 3H2O → 2NaAl(OH)4 Normaaltingimustel sulab alumiiniumoksiid temperatuuril 2054 °C ja keeb temperatuuril 2980 °C. Puhas alumiiniumoksiid esineb looduses peamiselt mineraal korundina.
Kalong

Kalong (Pteropus vampyrus) on tiiburlaste sugukonda kuuluv käsitiivaline. Kalongid elavad Kagu-Aasias. Tegemist on suurimate käsitiivalistega: nende kerepikkus võib ulatuda kuni 40 cm ja tiibade siruulatus 1,7 meetrini. Kalong toitub peamiselt puuviljadest. Kalongi liha tarvitavad inimesed toiduks. Bates, P., Francis, C., Gumal, M., Bumrungsri, S., Walston, J., Heaney, L. & Mildenstein, T. (2008). Pteropus vampyrus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011. "Eesti entsüklopeedia, 5." Valgus, Tallinn 1990
Kaananlased

Kaananlased olid enne 13. sajandit eKr Palestiinas elanud mittesemi rahvas, kelle päritolu teadmata. Vana Testament kõneleb kaananlaste saatusest. Jaan-Juhan Oidermaa: "Geeniuuring: jumal ei pühkinud kaananlasi maamunalt" ERR Novaator, 1. august 2017
IKEA

IKEA [i'keːa] on Rootsi ettevõte, mille peakontor asub Leidenis Hollandis. Augustis 2007 kuulus ettevõttele 232 kaubamaja 24 riigis. Esimene IKEA kaubamaja avati Rootsis Älmhultis 1943. aastal. Koduleht
Mandrinõlv

Mandrinõlv on maailmamere põhja osa, mis paikneb mandrilava ja mandrijalami vahel. Mandrinõlv on sageli kontinentaalse ja ookeanilise maakoore üleminekuala. Enamasti algab mandrinõlv merepõhjas umbes rannikult 200 m kauguselt, ulatudes 2000–4000 meetrini merre. Tema kaldenurk on tavaliselt 4–7°, paiguti kuni 45°. Kohtadel, kus ookeani suubuvad jõed, tekivad veealused kanjonid.
Mandrijalam

Mandrijalam on mandrinõlva ääristav maailmamere põhja osa. Ta on valdavalt lainjas, pisut kaldu kuhjetasandik. Mandrijalam asub harilikult sügavusel 2000...4000 meetrit.
Antarktiline oaas

Antarktiline oaas on maa-ala Antarktika äärealadel, mis pole kaetud liustikega. Nimi on saanud kõrbete oaaside sarnasuse tõttu, sest elutingimused on seal soodsamad kui ülejäänud territooriumil. Antarktiliste oaaside pindala varieerub, ulatudes mitmekümnest kuni mitmesaja ruutkilomeetrini. Antarktilistele oaasidele on iseloomulikud spetsiifilised loodustingimused: külmakõrbete kliima, aasta jooksul vedela vee olemus, järvede rohkus, orgaaniline elu, primitiivsed mullad. Antarktilised oaasid jagatakse kolmeks rühmaks: tüüpilised madalmägised ja künklikud (Bungera oaas, Vestfoldi oaas, Grearsona oaas, Schirmachera oaas jt); mäestikuvahelised kuivad orud (Teylori, Righti); mägised oaasid (Riiser-Larseni oaas, Breidvognipi oaas[küsitav]) Bungera – 952 km² Vestfold – 664 km² Grearsona – 288 km² Schirmachera – 35 km² Antarktiliste oaaside aluspinnaks on gneisid ja kristallilised kiltkivid. Seal on arenenud füüsilise ja keemilise murenemise protsessid. Raua-mangaanist "päevitused" ja kõrbelised "lakid" põhjustavad kivimite punakaspruuni värvust. Kõikjal on mandriliustike tegevuse jäljed.
Leviathan (ingel)

Leviathan oli üks langenud inglitest, kes sattus pärast jumalale vastuhakkamist maa peale. Sarnaselt teiste langenud inglitega samastati Leviathanit kadeduse ja kõige halvaga. Teda tuntakse ka kui armutut mereolevust, kelle kehamass on võrreldav 500 vaalaga[viide?].
DirectX

DirectX on Microsoft Corporationi loodud rakendusliideste kollektsioon arvuti pildi ja heli esitamiseks. DirectXi loomise peamine eesmärk oli võimaldada arvutimängude programmeerimist Windowsi keskkonnas. Kui DOS-i keskkonnas oli arvutiprogrammil võimalik riistvaraga (videokaart, helikaart) otse suhelda, siis alates Windows 95-st ei olnud see kaitstud mälu režiimis enam võimalik. Windowsi leviku huvides oli Microsoft sunnitud pakkuma lahenduse arvutimängude loojatele ja selleks sai DirectX. DirectX sisaldab teeke, juhtimaks videokaardi, klaviatuuri, arvutihiire, mängukangi ja helikaardi talitlust. Algult algasid kõigi nende nimed osisega "Direct": Direct3D, DirectDraw, DirectMusic, DirectPlay, DirectSound jne. DirectX oli nende komponentide üldnimetus. Hiljem kasutati X-tähte Microsofti mängukonsooli Xboxi nimes, et näidata, et konsool kasutab DirectX tehnoloogiat. X-täht esineb ka Xboxile mõeldud rakendusliideste XInput ja XACT nimetustes. DirectX põhiversioone on 12: DirectX 1.0 DirectX 2.0 DirectX 3.0 DirectX 4.0 (ei jõutud väljalaskeni) DirectX 5.0 DirectX 6.0 DirectX 7.0 DirectX 8.0 (viimane versioon Windows 95 jaoks) DirectX 9.0 DirectX 10 (ei toeta Windows XP-d) DirectX 12 (ilmus Windows 10-ga) Direct3D (D3D) on põhiline DirectX-i alamprogramm. Direct3D on vajalik animatsiooni, graafika ja muude vajalike efektide kasutamiseks. Direct3D ei ole seotud DirectAudioga. DXGI abil saab valida kuvarežiimide vahel. See on saadaval alates opsüsteemist Windows Vista (DirectX 10). Direct2D on Direct3D ja GDI-ga ühilduv teek kahemõõtmelise graafika joonistamiseks. DirectWrite on mõeldud teksti kuvamiseks ja vormindamiseks. DirectAudio on helide ja häälte esitamiseks ning heliefektide lisamiseks. Selle asemel soovitatakse kasutada XAudio 2 ja XACT-i teeke. DirectX-i juhtpaneel (Control Panel) on kasutusel DirectX-i alamprogrammide ja DirectX-i enda sätete muutmiseks. Samuti saab kontrollida alamprogrammide (Direct3D, DirectAudio jne) tööd. Neid alamprogramme on üle 4. Juhtpaneeli versioon peab olema DirectX-i alamprogrammide versiooniga sama.
Dehüdraatimine

Dehüdraatimine ehk dehüdratiseerimine ehk dehüdrateerimine ehk veetustamine on vee eraldamine keemilises reaktsioonis. 2 R-OH → R-O-R + H2O Alkohol laguneb, saaduseks on dietüüleeter ja vesi. Hüdraatimine Hüdrogeenimine Dehüdrogeenimine
Difraktsioonivõre

Difraktsioonivõre on paljudest paralleelsetest piludest koosnev seade, milles toimub valguse või muu kiirguse difraktsioon. Lihtsaim optiline difraktsioonivõre on klaasplaat, millesse on teemantnoaga lõigatud üksteisest võrdsel kaugusel asuvad vaokesed, mis on praktiliselt läbipaistmatud. Vagude vaheline kahjustamata klaasipind moodustab aga perioodilise pilude süsteemi, mis lahutab liitvalguse spektriks. Sellist difraktsioonivõrega saadud spektrit nimetatakse difraktsioonispektriks ehk normaalspektriks. Lihtsamatel klaasplaadist koosnevatel difraktsioonivõredel on tavaliselt kuni 100 joont millimeetri kohta. Tööstuslikult toodetud difraktsioonivõredel võib aga olla kuni 2400 pilu/mm. Difraktsioonivõre kui spektraalriista peamised karakteristikud on nurkdispersioon ja lahutusvõime. Nurkdispersioon näitab kiirte kõrvalekaldenurga muutust lainepikkuse ühiku kohta. Lahutusvõime näitab seda, kui hästi erinevatele lainepikkustele vastavad spektrijooned on eristatavad. Mida suurem on difraktsioonivõre pilude arv, seda suurem on tema lahutusvõime. Difraktsioonivõret kasutatakse muuhulgas spektromeetrites ja monokromaatorites. Palmer C. Diffraction Grating Handbook, 6th edition. — New York: Newport Corporation, 2005. Loewen E.G., Popov E. Diffraction gratings and applications. — New York: Marcel Dekker, 1997.
Dehüdrogeenimine

Dehüdrogeenimine ehk dehüdrogenisatsioon on vesiniku eraldamine keemilise reaktsiooni käigus. CH3—CH3 → CH2=CH2 + H2 Alkaan → alkeen + vesiniku molekul. Hüdrogeenimine Hüdraatimine Dehüdraatimine
Ümberesterdamine

Ümberesterdamine on katalüütiline protsess, mille käigus estri reageerimisel alkoholiga tekivad uus ester ja uus alkohol. CH3COOCH2CH2CH2CH3 + CH3OH → CH3COOCH3 + CH3CH2CH2CH2OH
Solotnik

Solotnik on vana vene massiühik. 1 solotnik = 4,2657543 grammi. Solotniku lühend on sol. Solotnikku kasutati Venemaa Keisririigis hõbeda proovi väljendamisel (puhas hõbe ehk 1000 tuhandikku on 96 solotnikku). 1 lood = 3 solotnikku = 96 dooli Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus. Riigi Teataja. Nr. 105, Art. 647, 29. detsember 1928
Dool

Dool on vana vene massiühik. 1 dool on 1/96 solotnikku ehk 44,43494 mg. Meetri- ja venesüsteemiliste mõõtude vahekorra seadus. Riigi Teataja. Nr. 105, Art. 647, 29. detsember 1928
Halogeniidid

Halogeniidid ehk haliidid on keemilised ühendid, mis sisaldavad üht või mitut halogeeni aatomit. Vastavalt halogeenile nimetatakse neid fluoriidideks, kloriidideks, bromiidideks, iodiidideks ja astatiidideks. Ühes molekulis võivad esineda ka erinevad halogeeni aatomid. Haliidid jagunevad kahte suuremasse klassi: anorgaanilised ja orgaanilised halogeniidid. Anorgaanilistest haliididest on tuntuimad metalli ja halogeeni aatomitest koosnevad ühendid, mis kuuluvad soolade klassi. Metall-halogeen aatomite vahel on ioonsed sidemed ja nende molekulides esinevad positiivsed metalliioonid ja negatiivsed halogeniidioonid (F-, Cl-, Br-, I-, At-). Haliidide näiteid: naatriumfluoriid NaF, ammooniumkloriid NH4Cl, kaaliumjodiid KI, alumiiniumkloriid AlCl3, tionüülkloriid SOCl2. Märkus: mineraloogias tähendab termin "haliit" kivisoola (põhiliselt NaCl). Orgaaniliste haliidide korral kasutatakse ka nimetust halogeeniühendid ehk halogeenderivaadid. Nende hulka kuuluvad ainete klassid nagu alküülhaliidid, allüülsed haliidid, halogeenalkoholid, halogeeneetrid, bensüülhaliidid, halobenseenid jpt. Näiteid esindajatest (R tähistab alküülrühma): primaarsed alküülbromiidid RCH2Br, tertsiaarsed alküülkloriidid R3CCl, allüülsed kloriidid RCH2=CHCH2Cl, klorometüülalküüleetrid ROCH2Cl, bensüülkloriid C6H5CH2Cl, bromobenseen C6H5Br, kloroform ehk triklorometaan CHCl3. Alküülhaliidid Allüülsed kloriidid Klorometüülalküüleetrid Halogeenimine
Kat DeLuna

Kathleen Emperatriz DeLuna (sündinud 17. novembril 1987 Bronxis New Yorgis) on USA laulja. Tuntuks sai ta looga "Whine Up", mis oli tema debüütsingel. "9 Lives" (2007) "Inside Out" (2010) "Viva Out Loud" (2014)
Silelihased

Silelihased on lihased, mis koosnevad siseelundite seinu vooderdavatest silelihasrakkudest, millel on ainult üks tuum. Silelihaseid leidub emaka, soolte ja veresoonte seintes. Silelihased tõmbuvad kokku aeglaselt ja rütmiliselt ning inimese tahtest sõltumata ning võivad jääda kokkutõmbunuks pikaks ajaks, sest ei väsi kiiresti.
Jõhvi–Tartu–Valga tee

Jõhvi–Tartu–Valga tee (põhimaantee nr 3) on üks Eesti põhimaanteid. See saab alguse Tallinna–Narva tee 163. kilomeetril Jõhvi vallas Edise külas. Tee pikkus on 219,6 km, sh 3,5 km pikkune lõik Jõhvi linnas ja 8 km pikkune lõik Tartu linnas. Tee lõpeb Valga linna piiril Valga–Uulu tee 2. kilomeetril. Jõhvi–Tartu–Valga tee moodustab koos Läti maanteega A3 Euroopa maantee E264. Tartu–Nõo teelõik on plaanis ehitada 2020ndate teises pooles neljarajaliseks. Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist. E264 "Tartu-Nõo teelõik ehitatakse neljarajaliseks" ERR, 22. veebruar 2022 Teeregister, vaadatud 26.05.2021.  Jõhvi–Tartu–Valga tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
SORVVO

SORVVO on lühend, mis tähistas sotsialistliku omandi riisumise ja spekulatsiooni vastu võitlemise osakonda, vene keeles ОБХСС – отдел по борьбе с хищениями социалистической собственности и спекуляцией (ОБХСС). SORVVO oli 16. novembril 1937 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) Miilitsa Peavalitsuse koosseisus moodustatud riikliku ja ühiskondliku vara vastu suunatud majanduskuritegevuse vastase võitlusega tegelenud struktuuriüksus (Главного управления милиции Народного комиссариата внутренних дел СССР, отдел по борьбе с хищениями социалистической собственности и спекуляцией – ОБХСС ГУМ НКВД СССР). Eesti NSV Siseministeeriumis töötas SORVVO aastatel 1944–1991 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Siseministeeriumi tsentraliseeritud struktuurikorralduste järgselt kasutusele võetud jälitusasutusena. SORVVO struktuuri kuulusid 1952. aastal järgmised allüksused: Riiklikus kaubandus- ja tarbijate kooperatiivides riisumiste vastu võitlemise jaoskond Spekulatsiooni vastu võitlemise jaoskond Tööstus- ja invaliidide kooperatiivides, kohalikes ja kergetööstuse ning varustus- ja turustusorganisatsioonides riisumise ja altkäemaksu võtmise vastu võitlemise jaoskond Toitlustuse, piima- ja kalatööstuse, põllumajanduseobjektide ja tootmisorganisatsioonides riisumiste vastu võitlemise jaoskond Finants-, side-, tervishoiu- ja muudes asutustes riisumiste ja altkäemaksu vastu võitlemise jaoskond Valeraha valmistamise vastu võitlemise grupp 1991. aastast jätkas Eesti Vabariigis tegevust majanduskuritegevuse vastase võitluse keskasutusena Riikliku Politseiameti Majanduskuritegude Büroo.
Kõmmaste–Hatu tee

Kõmmaste–Hatu tee (registrinumbriga 11231) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 11,6 km. Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kolmandal kilomeetril Kõmmaste külas ja lõpeb sama tee üheksandal kilomeetril Vilivalla külas. Tee kulgeb läbi Kõmmaste, Pae, Hatu, Änglema ja Vilivalla küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 6 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teega ristub kolmandal kilomeetril Harju-Risti – Paeküla tee. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Vihterpalu tee

Vihterpalu tee (registrinumbriga 11232) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. Tee pikkus on 1,5 km. Tee saab alguse Harju-Risti–Riguldi–Võntküla tee viieteistkümnendal kilomeetril ja lõpeb Vihterpalu küla südames. Tee ületab ühe silla (Sauna sild üle Vihterpalu jõe) ja 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Keibu–Alliklepa tee

Keibu–Alliklepa tee (registrinumbriga 11233) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Keibu külas. Tee pikkus on 3,0 km. Tee saab alguse Harju-Risti–Riguldi–Võntküla tee kahekümne esimesel kilomeetril ja lõpeb Ristna (18. sajandi kaartidel Ristinina) sadamas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Harju-Risti – Pae tee

Harju-Risti – Pae tee (varem Harju-Risti – Paeküla tee, registrinumber 11234) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 2,5 km. Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee kuuendal kilomeetril Harju-Risti külas ja lõpeb Kõmmaste–Hatu tee kolmandal kilomeetril Pae külas. Tee kulgeb läbi Harju-Risti ja Pae küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfalttee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on 90 km/h ja teevalgustus puudub.
Harju-Risti tee

Harju-Risti tee (registrinumbriga 11235) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 1,6 km. Tee saab alguse Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee viiendal kilomeetril Harju-Risti külas ja lõpeb Padise – Kurkse – Harju-Risti tee kolmandal kilomeetril Altküla külas. Tee kulgeb läbi Harju-Risti ja Altküla küla. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Nukleofiil

Nukleofiil on aineosake, millel on vaba elektronpaar ja selle tulemusena negatiivne laeng või osalaeng. Nukleofiilid on näiteks hüdroksiidiioon, halogeniidiioon ja vesi. Elektrofiil Orgaaniline reaktsioon
Elektrofiil

Elektrofiil on aineosake, millel on vaba või osaliselt vaba aatomorbitaal ja selle tulemusena positiivne elektrilaeng või osalaeng. Elektrofiilid on nt H+, Cl+, R+. Elektrofiilne asendusreaktsioon Elektrofiilne liitumine Nukleofiil Orgaaniline reaktsioon
SuperNoova

SuperNoova on eesti moedisainerikonkurss. Võistlus toimub kahes vanusekategoorias – nooremas ja vanemas. Mõlemas kategoorias toimub anonüümselt esitatud kavandite põhjal eelvoor, mille põhjal valitakse kümme finalisti mõlemasse kategooriasse. Nooremas kategoorias saavad osaleda keskharidust alles omandavad, vanemas aga keskharidusega noored. Konkurss sai alguse 7. aprillil 1999 Tallinna 32. Keskkoolist, tookord võistlesid keskkooliõpilased. 2000. aastast alates on žüriis olnud moeasjatundjad väljastpoolt Eestit, näiteks Vogue'i Venemaa väljaande toimetaja Tatjana Mihhailova ja soome moekunstnik Annele Valkama. 2002. aastaks oli võistlus kasvanud üle-eestiliseks. SuperNoova 10. võistlus toimus 7. juunil 2008. 2009. aastal toimub võistlus 27. juunil Vene Teatris. SuperNoova koduleht
Antonov An-72

Antonov An-72 (NATO koodnimi Coaler) on Nõukogude Liidu lennukiehitusettevõtte Antonov kahe reaktiivmootoriga ülatiivaline transpordilennuk, mis projekteeriti lendamiseks ka arktilistes tingimustes. Antonov An-72 prototüübi esmalend toimus 31. augustil 1977. Esimene An-72 sarja lennuk tõusis õhku 1985. aasta detsembris. Lennuväeosad said esimesed lennukid kätte 1987. aastal. An-72 on keskmiste vahemaade sõjaväetranspordilennuk, algselt plaanitud õhudessantväelaste ning relvastuse ja muu varustuse transpordiks. An-72 on varustatud kahe turboventilaatormootoriga, mis kinnituvad tiiva ülapinnale. Kontseptsioonilt on An-72 superkriitilise tiivaprofiiliga USA eksperimentaallennuki Boeing YC-14 (esmalend 1976. aastal) analoog. Lennuki Boeing YC-14 eripäraks olid kummalegi poole keret tiiva ülapinnale paigutatud reaktiivmootorid, mille düüsidest väljuv gaaside vool andis tiivale Coandă ilmingu tekitatud täiendava tõstejõu. Nii tiiva peale paigutatud mootorid koos eriliste maandumisklappidega aitavad AN-72-l piirduda lühikese maandumisteekonnaga, väidetavalt isegi alla 500 meetri. Lennuk vajab õhkutõusuks 800 m pikkust rada, mis on tavalisest märksa lühem. Eestis kasutas An-72 lennufirma Enimex. Tiivaulatus: 31,89 m Tiivapindala: 98,62 m² Pikkus: 28,07 m Kõrgus: 9,20 m Tühikaal: 19,5 tonni Suurim lennukaal: 32 tonni Kasulik last: 7500 kg Suurim kiirus: 720 km/h Reisikiirus: 550–600 km/h Lennulagi: 11 800 m Lennukaugus: 1000–3200 km Mootorid: 2 x Progress D-36, turboventilaator, tõukejõud 2 x 63,7 kN Reisijaid: kuni 68 Meeskond: 3–5 http://www.boeing.com/history/boeing/yc14.html
Eebenipuulised

Eebenipuulised (Ebenaceae; sünonüümid Diospyraceae, Guaiacanaceae, Lissocarpaceae) on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist. Sugukonda kuulub kaks perekonda, eebenipuu ja Euclea, kokku umbes 500 puu- ja põõsaliigiga. Suurem osa liikidest on igihaljad ning kasvavad troopikas või lähistroopikas. Üksikud parasvöötmes kasvavad liigid on heitlehised. Eebenipuu perekonda kuulub 450–500 liiki, mis kasvavad nii Aasias, Aafrikas, Austraalias, Euroopas kui ka Ameerikas. Euclea perekonna 20 liiki kasvavad Aafrikas ja Araabia poolsaarel.
Sudaani vapp

Sudaani vapp on Sudaani riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1969. aastast. Vapp kujutab kurgkotkast. Lindil tema pea kohal on araabiakeelne moto "Võit on meie" ja alumisel lindil Sudaani nimi araabia keeles.
Bali meri

Bali meri on mereala Euraasia kaguosas. Meri piirneb läänes Jaava merega, edelas Jaava saarega, lõunas Bali, Lomboki ja Sumbawa saarega, idas Florese merega, kirdes Sulawesi saarega, põhjas Makassari väinaga ja loodes Kalimantani saarega.
Jyri Häkämies

Jyri Jukka Häkämies (sündinud 30. augustil 1961 Kotkas) on Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonna liige. Alates 19. aprillist 2008 oli ta Matti Vanhaneni teise valitsuse kaitseminister. Alates 22. juunist 2010 oli ta Mari Kiviniemi valitsuse kaitseminister. 22. juunist 2011 kuni 16. novembrini 2012 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse majandusminister. 2014 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk Tema peres on pojad Joel (sündinud 1989) ja Eerik (sündinud 1993). Tema vend on poliitik Kari Häkämies.
Nyx

Nyx (kellest ladina keeles sai Nox) oli vanakreeka mütoloogias ööjumalanna, üks Kreeka jumalate panteoni vanemaid ja olulisemaid tegelasi, kes Hesiodose sõnul sündis otse Chaosest endast. Isegi Zeus hoidus teda vihastamast. Teda kujutati mustatiivulise ning imekauni naisterahvana. Tema perekond oli suur ning lapsi oli tal palju, neist enamik seondus öö negatiivsete loomujoontega. Tema lapsed olid muuhulgas Hypnos (Uni) ja Thanatos (Surm), Aether (Õhk), Hemera (Päev), Eris (Tüli), Apate (Pettus), Charon (teispoolsuse laevamees), kuldõunu valvavad Hesperiidid jne. Vanakreeka mütoloogia: kosmogoonia, teogoonia. Arhailine ajajärk.
Final Fantasy III

"Final Fantasy III" (ファイナルファンタジーIII, Fainaru Fantajī Surī) on konsooli arvuti-rollimäng (RPG), mille andis välja ja mida tootis Square (nüüd Square Enix). Ühtlasi on see "Final Fantasy" seeria kolmas osa. Mäng anti välja 1990. aastal. "Final Fantasy III" on suurim RPG-mäng, mis on tehtud Nintendo Entertainment Systemi jaoks. Lugu keskendub neljale orvust noorukile, kes leiavad kristalli, mis annab neile osa oma jõust ja suunab noored maailma päästma. Nemad peavad taastama tasakaalu maailmas. Enne uusversiooni, mis anti välja 24. augustil 2006, mängu väljaspool Jaapanit ei avaldatud.
Barentsi meri

Barentsi meri on meri Euraasia loodeosas, Põhja-Jäämere osa. Piirneb loodes Teravmägedega, kirdes Franz Josephi maaga, idas Novaja Zemljaga, lõunas Euraasia rannikuga. Lõunas ühendatud Valge merega. Põhja-Atlandi hoovus voolab mere edelaossa, mis seetõttu kinni ei külmu. Barentsi mere piirkonnas paiknevad märkimisväärsed fossiilsete energiaallikate varud. Esimesed naftaleiukohad võeti kasutusele Norra sektoris. Suurim avastatud leiukoht on Venemaa sektoris paiknev Štokmani gaasimaardla. Aastakümneid kestnud piirivaidlus Norra ja Venemaa vahel sai kompromisslahenduse, kui pooled 2010. aasta 27. aprillil piirikokkuleppele alla kirjutasid. Kara väin (Kara värav)
1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 29. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. mail 1984 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Rootsi.