laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Besenzone

Besenzone on vald Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Piacenza provintsis. Besenzone kõrgus merepinnast on keskmiselt 48 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 43 inimest ruutkilomeetri kohta. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Soraya Jiménez

Soraya Jiménez Mendivil (5. august 1977 – 28. märts 2013) oli Mehhiko tõstja. Soraya Jiménez võitis 2000. aastal Sidney olümpiamängudel kuldmedali tõstmises 58 kg kategoorias. Ta oli esimene Mehhiko naissportlane, kes tuli olümpiavõitjaks.
Ermanarich

Ermanarich (gooti keeles Airmanreiks; surnud 376) oli idagootide (greuthungite) esimene teadaolev kuningas poolmüütilisest Amaalide dünastiast. Tema tegeliku elu kohta on teada väga vähe, tema isikut on kajastanud mitmed ajaloolased, sealhulgas ka Jordanis. Ermanarichi isa oli Achiulf, vend aga Vultwulf. Jordanise järgi valitses Ermanarich üle 50 aasta idagootide riiki, mis ulatus Mustast merest Läänemereni. Ta olevat olnud sõjakas, julm ja metsik. Ermanarich olevat teinud enesetapu üle 110-aastaselt, kui hunnid tema riigi hävitasid. Võimalik, et vana kuningas ohverdas end germaani jumalatele (näiteks Wotanile/Odinile). On oletatud ka Eesti ala kuulumist Ermanarichi riigi koosseisu. Nii on näiteks Andres Adamson kirjutanud oma gümnaasiumiastme ajalooõpikus: "370. aastail gootide poolt alistatud (maksustatud) rahvaste hulgas on nimetatud ka aeste, mordvalasi, merjalasi, vadjalasi ja tšuude. Aestid tähistavad siingi ilmselt balti hõime, kõik ülejäänud on aga soomesugu rahvad. Tšuudideks kutsusid venelased hiljem läänemeresoome hõime, sealhulgas eestlasi. Võimalik, et eestlasedki sattusid mõneks ajaks gootide võimu alla ning vabanesid tänu hunnide tulekuga alanud Suurele rahvasterändamisele" (Eesti ajalugu gümnaasiumile. Tallinn: Koolibri, 1999. Lk 15-16. ISBN 9985-0-0867-7). Ermanarich on tema nime saksapärane kuju, kuid ajalooliselt on ta tuntud väga paljude nimede all: Jordanise "Geticas" Ermanaricus, eeposes "Beowulf" Eormenric, muinaspõhjas Jörmunrekkr, keskkõrgsaksa keeles Ermenrich. "Hervarari saagas" esineb tegelane Heiðrekr Ulfhamr, keda võib ilmselt samastada Ermanarichiga. Tema tõenäoline gootikeelse nime Airmanreiks lõpp (reiks) tähendab sõjalist valitsejat. Ermanarichi tegelaskuju esineb ka "Nibelungide laulus", kus ta on julm ja halastamatu türann, kes lõpuks Etzeli (Attila) käe läbi hukkub. Reaalselt ei saanud need kaks ajaloolist tegelast muidugi omavahel kuidagi kohtuda.
Lūcija Garūta

Lūcija Garūta (14. mai 1902 Riia – 15. veebruar 1977 Riia) oli läti pianist, helilooja ja muusikateadlane. Ta lõpetas aastal 1924 Läti konservatooriumi Jāzeps Vītolsi kompositsiooniklassis ja aastal 1925 klaveri erialal. Lisaks olid tema õpetajateks Jānis Mediņš, Jēkabs Mediņš ja muusikaajaloolane Jēkabs Kārkliņš. Seejärel täiendas ta end Pariisis Alfred Cortot' juures klaveri ja Paul Dukas' juures kompositsiooni alal. Lūcija Garūta on maetud Riia metsakalmistule.
Robert Coleman Richardson

Robert Coleman Richardson (26. juuni 1937 – 19. veebruar 2013) oli Ameerika Ühendriikide eksperimentaalfüüsik. Robert Coleman Richardson pälvis koos David Morris Lee ja Douglas Osheroffiga heelium-3 ülivoolavuse avastamise eest 1996. aastal Nobeli füüsikaauhinna. 2001. aastal valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Libeeria vapp

Libeeria vapp on Libeeria ametlik vapp. Oma praegusel kujul on vapp kasutusel alates 16. juulist 1847. Vapikilbi keskmes on 19. sajandi laev, mis toob Aafrikasse tagasi Ameerika Ühendriikides vabastatud orje. Kilbi kohal on lint Libeeria rahvusliku deviisiga: "Meid tõi siia armastus vabaduse vastu", kilbi all on kirjas riigi ametlik nimi. Käru ja kühvel sümboliseerivad rasket tööd, tõusev päike rahva sündi ning maa kõige mitmekesisem toiduallikas palmipuu esindab küllust. Valge postituvi sümboliseerib rahu. Libeeria lipp
Donald Glaser

Donald Arthur Glaser (21. september 1926 – 28. veebruar 2013) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja neurobioloog. Ta leiutas 1952. aastal mullikambri, mille eest sai Nobeli füüsikaauhinna. 1960 – Nobeli füüsikaauhind 1997 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Side tänav

Side tänav on tänav järgmistes Eesti asulates: Side tänav Elvas Side tänav Jõhvis Side tänav Pärnus Side tänav Rakveres Side tänav Raplas Side tänav Sindis Side tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis Side tänav Tapal Side tänav Tartus Karlova linnaosas Side tänava nime on kandnud ka Itaalia tänav Viljandis. Side tänav Aegviidu alevis Anija vallas Side tänav Häädemeeste alevikus Häädemeeste vallas Side tänav Juuru alevikus Rapla vallas Side tänav Kohila alevis Kohila vallas Side tänav Lagedi alevikus Rae vallas Side tänav Luige alevikus Kiili vallas
Vaenlane väravas

"Vaenlane väravas" on 2001. aasta sõjafilm, mis räägib kahe snaipri vahelisest duellist Stalingradi lahingu ajal. Vassili Zaitsev on Nõukogude snaiper, kes on kuulsaks saanud oma täpse silma pärast. Stalingradi lahingus hakkab vaenlast Vassili tegutsemine häirima ja Zaitsevit kutsutakse hävitama sakslaste parim snaiper major König. Kahe mehe vahel algab halastamatu duell, kus ellu saab jääda ainult üks. Jude Law – Vassili Zaitsev Joseph Fiennes – Komissar Danilov Rachel Weisz – Tania Tšernova Bob Hoskins – Nikita Krušev Ed Harris – Major Erwin König Ron Perlman – Koulikov Eva Mattes – Ema Filipov Gabriel Thomson – Saša Filipov Matthias Habich – Kindral Friedrich Paulus Sophie Rois – Ljudmilla Ivan Shvedoff – Volodja Mario Bandi – Anton Mihhail Matvejev – vanaisa
Atrani

Atrani on vald Itaalias Campania maakonnas Salerno provintsis. Atrani on pindalalt Itaalia kõige väiksem omavalitsusüksus. Atrani kõrgus merepinnast on keskmiselt 21 meetrit. Atrani asustus­tihedus, keskmiselt 7125 inimest ruutkilomeetri kohta, on Salerno provintsi suurim. https://demo.istat.it/?l=it Itaalia omavalitsusüksuste, provintside ja maakondade pindalad  Atrani – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Ühinenud Rahvuskongress

Ühinenud Rahvuskongress (inglise keeles United National Congress) on üks Trinidadi ja Tobago kahest peamisest erakonnast. Selle asutas 1989. aastal endine ametiühingutegelane ja jurist Basdeo Panday. Ühinenud Rahvuskongress tekkis pärast valitseva Taastamise Rahvusliidu lõhenemist 1988. aastal. Erakond on olnud võimul aastatel 1995–2001 (peaminister Basdeo Panday) ja 2010–2015 (peaminister Kamla Persad-Bissessar, kes oli ühtlasi riigi esimene naispeaminister). 2010. aasta parlamendivalimistel sai Ühinenud Rahvuskongress 41-kohalises esindajatekojas 21 kohta. Koos teiste valimisliitu Rahva Partnerlus kuuluvate erakondadega oli Ühinenud Rahvuskongressi juhitaval valitsuskoalitsioonil esindajatekojas 29 kohta. 2015. aasta parlamendivalimised erakond kaotas, saades esindajatekojas vaid 17 kohta. Ideoloogiliselt võib Ühinenud Rahvuskongressi liigitada sotsiaaldemokraatlike parteide hulka. United National Congress (erakonna ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 15. aprillil 2013)
Rahva Rahvusliikumine

Rahva Rahvusliikumine (vanemas teatmekirjanduses ka Rahva Rahvuslik Liikumine, inglise keeles People's National Movement) on üks Trinidadi ja Tobago kahest peamisest erakonnast. Liikumise asutas 1955. aastal Eric Williams ja see on ühtlasi riigi vanim erakond. Rahva Rahvusliikumine on olnud Trinidadi ja Tobago võimupartei aastatel 1956–1986 (peaministrid Eric Williams, George Chambers), 1991–1995 ja 2001–2010 (peaminister Patrick Manning) ning uuesti alates 2015. aastast (peaminister Keith Rowley). Erakonna juhtimise all kuulutati 1962. aastal välja Trinidadi ja Tobago iseseisvus ning kehtestati 1976. aastal vabariiklik riigikord. 2010. aasta parlamendivalimistel sai Rahva Rahvusliikumine parlamendi 41-liikmelises esindajatekojas 12 kohta ning jäi opositsiooni. 2015. aasta parlamendivalimised erakond võitis ja sai esindajatekojas 23 kohta, millest piisas enamusvalitsuse moodustamiseks. Ideoloogiliselt on Rahva Rahvusliikumine vasaktsentristlik sotsiaalliberaalne partei. People's National Movement (erakonna ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 15. aprillil 2013)
Kanderakett

Kanderakett on rakett, mida kasutatakse lasti toimetamiseks Maa pealt maailmaruumi. Kanderakett tõuseb õhku kosmodroomil olevalt stardiplatvormilt. Tavaliselt on lastiks orbiidile viidav tehiskaaslane, kuid kosmoselennud võivad olla ka suborbitaalsed või sellised, mis võimaldavad kosmoselaeval lahkuda Maa orbiidilt. Kanderakettidel, eriti orbitaalsetel, on kaks kuni neli astet. Astmetel on tavaliselt oma kütusepaak ja mootor ning tühjaks saanud astmed visatakse kanderaketi küljest ära. Ühekordselt kasutatavad kanderaketid on mõeldud ainult üks kord lasti orbiidile viima ning võivad atmosfääri sisenedes hävida. Mitu korda kasutatavad kanderaketid on projekteeritud nii, et neid oleks võimalik pärast lendu taastada ning järgmistel lendudel uuesti kasutada. Praegu on ainus kanderakett, mis on sisaldanud mitu korda kasutatavaid osi, kosmoselennuk Space Shuttle. SpaceX töötab välja korduvkasutatavaid rakette Falcon 9 ja Falcon Heavy ning on teinud ka oma esimesed lennud. Mitteraketipõhised kosmoselennuviisid on ikka veel planeerimisjärgus. Kanderakette kategoriseeritakse ka orbiidile toimetatava kasuliku lasti kaalu järgi. Näiteks rakett Proton suudab Maa-lähedasele orbiidile tõsta 22 000 kg. Neid võib liikidesse jagada ka astmete arvu järgi. Edukalt on lennutatud kuni viieastmelisi rakette ja on ka mitmeid kavandeid ühe astmega orbiidile jõudvatest sõidukitest. Kanderakettide küljes kasutatakse ka tihti lisarakette, mis võimaldavad rohkem lasti orbiidile viia. Teised tihti mainitud parameetrid on kasutaja ja valmistaja. Näiteks Euroopa Kosmoseagentuur vastutab Ariane 5 raketi eest. Paljusid kanderakette peetakse ajalooliselt sarnasteks varasemate rakettidega, näiteks Ariane raketiseeria uusim rakett on Ariane 5. Suure kandevõimega kanderakett "Kanderakett". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 27. novembril 2013. "Rocket Principles" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2014. Vaadatud 27. novembril 2013. "Spiiker jälgis Discovery starti". Horisont. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 1. detsembril 2013. Mihkel Kama. "Uued, odavad kanderaketid laiendavad ligipääsu kosmosesse". Horisont. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 1. detsembril 2013.
Tartu (kauplus)

Tartu oli Tartu kesklinnas Riia mäel, aadressil Riia 11 tegutsenud universaalkauplus. Pood oli tegutsenud samas kohas 1959. aasta detsembrist, selle viimane omanik oli AS Giga. Kaupluseruume rentis firma Tartu linnalt. 2008. aastal oli kauplus Tartu käive umbes 12 miljonit Eesti krooni, kasum 120 000 krooni (vastavalt umbes 767 tuhat eurot ja 7700 eurot). 2013. aasta aprillis teatas omanik kavatsusest pood sulgeda. Samuti suleti AS-i Giga pagaritöökoda Lohkval, kuna Tartu kauplus oli ainus koht, kus pagaritööstuse toodangut müüdi. Linnavalitsus otsis konkurssidega korduvalt uut poepidajat, kuid edutult. 2013. aasta sügisel rajati poe asemele taaskasutuskauplus Uuskasutuskeskus. Riia mäele tuleb uuskasutuskeskus Postimees 11. september 2013 Vilja Kohler "Pool sajandit kaubelnud Tartu pood lõpetab tegevuse" Postimees, 15. aprill 2013 Martin Pau "Kas Tartu pood on kavas kinni panna?" Postimees, 4. september 2009
AS Giga

AS Giga on Tartu ettevõte, mis tegutseb soojusmajanduses, kaubanduses, kulinaarias ja turbatootmises ning osutab soojusmajandusele ka ehitus- ja transporditeenust. Giga rajati 1988. aastal väikeettevõttena, eesmärgiga viia Tartu söekatlamajadelt üle tsentraalsele küttele. Giga kaudu erastas ettevõtja Tiit Veeber Tartu soojusmajanduse ning kaasajastas seda Maailmapanga laenude abil. Hiljem on Giga tegutsenud ka muudes valdkondades, sh hallanud Riia mäel asuvat kauplust Tartu. 2013. aasta alguses oli ASis Giga 84 töötajat. AS-il oli üks omanik, selle nõukogu oli kolme- ja juhatus üheliikmeline. ASile Giga kuulus 40% ettevõttest Fortum Tartu. 2020. aasta suvel müüdi vähemusosalus Soome energeetikafirma Fortum tütarettevõttele Fortum Power and Heat Oy, kes sai sellega ettevõttes täisosaluse. 2012 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kultuurisõbralik ettevõte) "Eesti äri müüa plaaninud Fortum ostab Tartu soojafirmas Veeberite osaluse" ERR, 9. juuni 2020. "Fortum sai Tartu soojaäri ülevõtmiseks rohelise tule" Postimees, 6. juuli 2020. "Fortumist ja AS-st Giga" Fortum Tartu kodulehel Aita Ottas "Giga sai kirja kahelt Tartu linnavalitsuselt" Postimees, 29. aprill 1997 Nils Niitra "Tartu soojatootja võlgneb maksuametile 1,6 miljonit" EPL, 4. juuni 1996 Raimu Hanson "Korstendest tuleb nii suitsu kui ka lugusid" Postimees, 22. veebruar 2011
Rohukedrik

Rohukedrik (Euthrix potatoria) on liik liblikaid kedriklaste sugukonnast rohukedriku perekonnast. Tiibade siruulatus on 45–65 mm. Rohukedrikud talvituvad röövikutena, kes liiguvad maapinnal, lumes ja lumepinnal. Glütserooli suurendamisega veres kaitsevad nad end külma eest. Liigi levila on Euroopas. 2017. aasta sügisel esitati rohukedrik üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Anno Domini 2016, Facebook (vaadatud 22.02.2016). Rohukedrik andmebaasis eElurikkus Urmas Tartes, Rahvusputukas rohututtide vahel?, Õhtuleht, 23. aprill 2005
Cunene jõgi

Cunene on jõgi Lõuna-Aafrikas. Algab Bié platoolt. Ülemjooksul voolab lõunasse. Alamjooksul pöördub läände, moodustades kärestikke ja koski. Suubub Atlandi ookeani. Pikkus 945 km, valgla üle 100 000 km². Veerohke suvisel vihmaperioodil.
Taastamise Rahvusliit

Taastamise Rahvusliit (inglise keeles National Alliance for Reconstruction) on Trinidadi ja Tobago erakond, mis asutati 1986. aastal. Erakond asutati 1986. aastal valitsevast Rahva Rahvusliikumisest lahkunud poliitikute ja mitme opositsioonierakonna ühinemisel. Taastamise Rahvusliit pidi kujunema mitmerassiliseks parteiks, mis esindab nii india kui ka aafrika päritolu trinidadlaste huve. 1986. aasta parlamendivalimistel saavutas Taastamise Rahvusliit 66% valijate toetusel parlamendis absoluutse enamuse ja erakonna juht Arthur Robinson moodustas valitsuse. Võimule saamise järel tabasid erakonda mitmed tagasilöögid. Rahva hulgas vähendasid selle toetust neoliberaalsed majandusreformid ja ulatuslikud kärped. Sisevõitlus viis 1988. aastal ametiühingujuhi Basdeo Panday ja koos temaga mitmete india päritolu poliitikute lahkumiseni, kes moodustasid 1989. aastal uue erakonna Ühinenud Rahvuskongressi. Lõpliku hoobi andis Taastamise Rahvusliidu valitsusele 1990. aastal aset leidnud neegermuslimite äärmusrühmituse Jamaat al Muslimeen korraldatud riigipöördekatse. 1991. aasta parlamendivalimistel sai Taastamise Rahvusliit parlamendis vaid 2 kohta ja võimule tuli taas Rahva Rahvusliikumine eesotsas Patrick Manningiga. Edaspidi on partei jätkuvalt nõrgenenud ja lõhenenud. Aastatel 1995–2001 kuulus erakond küll veel Ühinenud Rahvuskongressi juhitud valitsuskoalitsiooni, kuid 2001. aasta parlamendivalimistel langes üldse parlamendist välja. Alates 2005. aastast ei ole erakonnal enam esindatust ka kohalike omavalitsuste tasandil.
Termiidipesa

Termiidipesa on termiidiliste ehitatud pesa ülaosa, mis koosneb omavahel kokkukleepunud liiva-, savi- ja puiduosakestest. Mitme sajandi jooksul võib ulatuda kõrgusele 5 m[viide?], kõrgeima termiidipesa kõrgus on 12,8 m[viide?].
Kuninglik Taani Kunstiakadeemia

Kuninglik Taani Kunstiakadeemia (taani Det Kongelige Danske Kunstakademi) on kunstikõrgkool Taanis Kopenhaagenis. Asub Charlottenborgis Kongens Nytorvil. Akadeemia asutas taani arhitekt Nicolai Eigtved 1754. aastal. See avati kingitusena kuningas Frederik V 31. sünnipäeval, 31. märtsil 1754. Aastani 1771 kandis nime Det Kongelige Danske Skildre-, Billedhugger- og Bygnings-Academie i Kiøbenhavn. Aastatel 1771–1814 kandis nime Maler-, Billedhugger- og Bygnings-Academiet, seejärel nimetati ümber Kuninglikuks Kaunite Kunstide Akadeemiaks (taani Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster). Praegust nime kannab 1968. aastast. Akadeemial on kolm allüksust: Kuninglik Taani kujutava kunsti kool Kuninglik Taani arhitektuuri, disaini ja konserveerimise kool (asutati 2. juunil 2011, kui liideti disaini, arhitektuuri ja konserveerimise kool) Kuninglik Taani kaunite kunstide akadeemia Kuninglik kunstiakadeemia kuulub kunstikõrghariduse koostöövõrgustikku KUNO ning on Eesti Kunstiakadeemia partner mitmetes projektides ja õppejõudude ja üliõpilasvahetuse kaudu. Õppeasutuse eesmärk on õpetada loovaid kunste ja teostada uurimusi. See kuulub Taani kultuuriministeeriumi alla. Aastast 1974 on iga akadeemia allüksusel oma direktor. C. F. Hanseni medal Thorvaldseni medal Eckersbergi medal Thorvald Bindesbølli medal N. L. Høyeni medal Koduleht
Botetourti maakond

Botetoutri maakond (Botetourt County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Maakonna halduskeskus on Fincastle. Suurim linn on Hollins. Maakonna pindala on 1414 km². Veepindala on 8 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 148. Aastal 2000 oli elanike arv 30 496. Roanoke'i maakond (edelas) Craigi maakond (läänes) Alleghany maakond (loodes) Rockbridge'i maakond (kirdes) Bedfordi maakond (kagus) Botetourti maakond moodustati 7. novembril 1769 Augusta maakonna ja Rockbridge'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia koloonia kuberneri Lord Botetourti järgi. Blue Ridge Parkway (osa) George Washingtoni metsakaitseala (osa) Jeffersoni metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Botetourti maakonna koduleht (inglise keeles)
Llaima

Llaima on tegevvulkaan Lõuna-Ameerikas Tšiili lõunaosas Araucanía piirkonnas 650 km kaugusel Santiagost lõuna pool Andides. Kõrgus on 3125 m. Vulkaani jalamil on Conguillío rahvuspark. Viimati purskas 6. veebruaril 2008. Suitsusamba kõrgus on umbes 5 meetrit, laavavoolu pikkus on 1,5 km ja laius on 25 m. Eelmine purse oli 1. jaanuaril 2008. Videoklipp 2008. aasta 1. jaanuari purskest Tšiilis hakkas purskama Llaima vulkaan Postimees, 02.01.2008
Arrak

Arrak (inglise keeles: arrack) on peamiselt Lõuna-Aasias toodetud destilleeritud alkohoolne jook, mille tooraineks on kookos, riis ja suhkur. Maitsestamisel kasutatakse ka puuvilju, näiteks sidrunit.
Koipsi saar

Koipsi saar (ka Koipse saar) on saar Soome lahes. Saarest 1 kilomeeter lõuna poole jääb Kaberneeme poolsaar. Saare pindala on 0,36 km² ja rannajoone pikkus 4,6 kilomeetrit. Saarel asub Koipsi küla, kus 2017 oli registreeritud üks püsielanik. Saare ajalooline nimi saksa keeles oli Koips. Saart on nimetatud ka Kobo. Koipsist lõuna poole jääb Rohusi ja põhja poole Rammu. Saarest läänes asub Kaberneeme laht ja idas Kolga laht. Saar on enamjaolt liivane ja seal leidub rändrahne. Saarel on kääruline rannajoon, saare loodeosas asub Loetsäär, lõunas Tallisäär ja kagus Liivalõugas. Saar jääb Kolga lahe maastikukaitseala piiresse. 1984 rajas Jägala metskond saarele 13 hektari ulatuses männinoorendiku. Koipsil esineb ainulaadne kukemarjanõmme ja kadastiku kooslus. Koipsil on läbi aegade tuvastatud 310 soontaime liiki, neist viimase uuringu järgi kasvas saarel 205 liiki. Saarel leidub rootsi kukitsat. Saarel on tuvastatud 22 linnuliiki. Koipsil on tuvastatud maagaasi. Koipsi asustasid 1795 Rammult pärit asukad. Aja jooksul tekkis saarel küla, kus korraga on olnud 8 majapidamist. Nõukogude võimu kehtestamisega pidid küla elanikud 1949 saarelt lahkuma. 2008 asus saarel 12 kinnistut. Loetsäär Liivalõugas Tallisäär Kadakad ja kased saarel Koipsi saar Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 9. juulil 2019. Helerin Äär: "Püsielanikud on 22 saarel". Statistikablogi. 23. oktoober 2017. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 237. OÜ Adepte Ekspert: "Koipsi saare detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine". Programm. Tallinn, 2008. Mart Reimann: "Kolga lahe väikesaared." Eesti Loodus 2005/5. Andres Tõnisson: "Kolga lahe maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2011–2020."  Koipsi saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koipsi saar Eesti looduse infosüsteemis
Arak

Arak on aniisimaitseline alkohoolne jook (alkoholi mahuosa ~50–63%). See on traditsiooniline alkohoolne jook Iraagis, Süürias, Liibanonis, Palestiinas, Jordaanias ja Iisraelis. Joogi nimi tuleb araabiakeelsest sõnast ′araq ﻋﺮﻕ ja tähendab "magus". Arakit ei tasu segamini ajada sarnase nimega likööriga arrak, mis mõnel juhul, näiteks Indoneesias ja eriti Balil, kannab samuti araki nime. Kjeilen, Tore. "Arak". LookLex Encyclopaedia. Vaadatud 2.12.2012. Arak today is largely a product of Lebanon, Syria and Iraq. "Arak: Liquid Fire". The Economist. Detsember 2003. Vaadatud 2. detsember 2012. Syrians, Israelis, Palestinians, Jordanians and Iraqis [...] have long happily quaffed their own araks. But most would concede that the best of the lot is Lebanese.
Audru valla lipp

Audru valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Audru valla lipp. Lipp kinnitati 31. märtsil 1994. Audru valla lipu autor on AGE Pärnu. Audru valla lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülal roheline, keskel valge ja all must. Normaalmõõtmetega lipul on rohelise laiu laius 65 cm, keskmisel 10 cm ning alumisel 30 cm. Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 355C. Lipu normaalmõõtmed on 165x105 cm ning proportsioonid 11:7. Valge laid sümboliseerib Audru jõge, mis algab Lavassaare järvest ja suubub Pärnu lahte. Must sümboliseerib soid ja rabasid, roheline aga metsa ja põllumaad. Valla lipp heisatakse hoonel kuus töötab volikogu või valitsus ning hoonel või kohas, kus toimub volikogu või valitsuse ametlik tseremoonia. Lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga (vastavasse hoidjasse) või lipumasti. Valla lipu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval ning volikogu või vallavalitsuse esindusruumides. Kandelippu võib kasutada eelnimetatud juhtudel, kusjuures sobivas kohas ja viisil. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu 2,5 korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. Valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50-100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel. Audru Vallavalitsuse hoone ees võib valla lipp olla heisatud ööpäevaringselt. Lipp on kinnitatud Audru valla lipuna 31. märtsil 1994. Lavassaare valla ja Audru valla ühinemisel, 20. oktoobril 2013 tekkinud uue omavalitsusüksuse Audru valla lipu ja vapina jäid kasutusele endised Audru valla sümbolid. Lavassaare valla sümboolika anti aga hoiule Lavassaare Külaseltsile. Audru valla vapp Lavassaare valla lipp Pärnu maakond Audru valla sümboolika valla kodulehel Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Audru vald.
Kootsaare poolsaar

Kootsaare poolsaar on poolsaar Hiiumaa loodeosas. Poolsaarest lõunasse jääb Reigi laht. Poolsaare tipus on Kootsaare nina, kus asub 8 m läbimõõduga kivilabürint, mida on kutsutud ka nimedega Meremeeste Mängud ja Jeruusalemm. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 243.
Montgomery maakond (Maryland)

Montgomery maakond (Montgomery County) on maakond USA-s Marylandi osariigis. Maakonna halduskeskus on Rockville. Suurim linn on Germantown. Maakonna pindala on 1313 km². Veepindala on 31 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 971 777. Aastal 2000 oli elanike arv 873 341. Fredericki maakond (loodes) Howardi maakond (kirdes) Prints George'i maakond (edelas) Washington (lõunas) Loudoni maakond (läänes) Fairfaxi maakond, Virginia (edelas) Montgomery maakond moodustati 1776. aastal Fredericki, Prints George'i ja Charlesi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ameerika iseseisvussõja ohvitseri lord Botetourti järgi. George Washington Memorial Parkway (osa) QuickFacts : Montgomery County, Maryland, vaadatud 17.11.2022. Maryland Manual, vaadatud 17.11.2022. Montgomery maakonna koduleht (inglise keeles)