laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kadri Leppoja

Kadri Leppoja (aastani 1975 Kadri Kirsipuu; sündinud 23. märtsil 1953 Tartus) on eesti dirigent ja muusikapedagoog. Ta lõpetas 1971. aastal Puhja Keskkooli ja 1976. aastal muusikapedagoogika erialal Heino Kaljuste klassis Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Aastatel 1976–1990 ja alates 1996. aastast töötab ta Miina Härma Gümnaasiumis (varem Miina Härma nimeline Tartu 2. keskkool). Aastatel 1990–1995 töötas ta muusikaõpetajana Soomes Heinolas. Ta on pikka aega juhatanud Miina Härma Gümnaasiumi neidudekoori dirigent ja on Miina Härma Gümnaasiumi segakoori ja poistekoori dirigent. Aastatel 1976–1985 oli Kadri Leppoja Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister ja kontsertmeister. Aastatel 1985, 1989–1991 ja alates 1996. aastast on Ta töötanud Tartu Noortekoori dirigendi ja kontsertmeistrina. 1998. aastal asutas ta koos Taavi Eskoga Eesti Koolinoorte Segakoori, mida mõlemad juhatasid 15 aastat. 2007. aastal juhatas ta noorte laulupeol neidudekoore ja 2009. aasta üldlaulupeol naiskoore. 2009. aastal avaldas ta koos Ene Kangroniga Tartu Ülikooli Kirjastuses õpiku "Muusikaõpetuse mõisted gümnaasiumile". Tema panus on ka Eesti Muusika- ja Teatri Akandeemia kogumikus Eesti koorijuhtidest "Kogemuste kuld. Vestlusi koorijuhtidega" (2013). Kadri Leppoja on kuulunud Eesti Segakooride Liidu juhatusse. 2001 – Gustav Ernesaksa Fondi kooriliikumise edendamise stipendium 2003 – Tartu Kultuurikandja aunimetus rahvakultuurikandja kategoorias 2005 – aasta õpetaja 2008 – Tartu Ettevõtlike Daamide Assotsiatsiooni Tartu eduka daami nimetus 2009 – Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (rokkooperi "Ruja" lavastusmeeskonna liikmena) 2014 – Vabariigi Presidendi kultuurirahastu hariduspreemia 2014 – Tartu Tähe kavaler 2020 – Eesti Kooriühingu auliige 2021 – Tartu linna õpetaja elutöö auhind Kadri Leppoja abikaasa on koorijuht ja muusikapedagoog Riho Leppoja. Neil on kolm last: Triin, Markus ja Maria. Martin Šmutov Reklaam viis Kadri Leppoja koorimuusika juurde Postimees, 29. aprill 2004 Kadri Leppoja. Tartu Noortekoori veebisait. "Tartu Edukas Daam 2008 on Kadri Leppoja" Postimees, 09.03.2008 Kadri Leppoja. Tartu linna veebisait. Helle Tolmoff (3.9.2021). "Tartu tunnustab parimaid õpetajaid". Tartu. Vaadatud 3.9.2021. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 417. Kristi Helme. Kadri Leppoja: "Rohkem elavat muusikat!", Õpetajate Leht, 25. märts 2011 (lk 10) Martin Šmutov. Reklaam viis Kadri Leppoja koorimuusika juurde, Postimees, 29. aprill 2004
Kultuur-üheteranisu

Kultuur-üheteranisu (Triticum monococcum) on teraviljaliik nisu perekonnast. Kultuur-üheteranisul klassifitseeritakse järgmised alamliigid: Triticum monococcum subsp. aegilopoides Triticum monococcum subsp. monococcum Triticum monococcum subsp. sinskajae Kultuur-ühetera nisuterad sisaldavad rohkesti kiudaineid ja aminohappeid. Alles 1990. aastatel taas-avastati kultuur-üheteranisu ja hakati kasvatama Prantsusmaal. Tänapäeval on kultuur-üheteranisu jahu võimalik osta mõnes Euroopa riigis nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Inglismaa. Katseklaasikatsetuste (in vitro) käigus on tuvastatud, et nisuvalk gliadiin, mis oletatavasti põhjustab tsöliaakia korral T-rakkude vahendatud soolepõletikku, ei oma mõõdetavat toksilist toimet kultuur-üheteranisu jahu tarvitamise korral. Looduslik üheteranisu (Triticum boeoticum) Eestikeelsete taimenimede andmebaas, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) Sissekanne Encyclopedia of Life-s, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Pizzuti D, Buda A, D'Odorico A, D'Incà R, Chiarelli S, Curioni A, Martines D., Lack of intestinal mucosal toxicity of Triticum monococcum in celiac disease patients., Scand J Gastroenterol. 2006 Nov;41(11):1305-11, Veebiversioon (Vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Einkorn wheat seisuga 17.02.2014. Kultuur-üheteranisu andmebaasis eElurikkus
Avane

"Avane" on Eesti ansambli Imandra Lake teine täispikk album, mille andis 2014. aastal välja plaadifirma Seksound. Albumi esimene singel "Maa põleb" ilmus sama aasta veebruaris. "Vöö" "Metsatants" "Aasal" "Soovid soovid" "Hall" "Maa põleb" "Püünis" "Häbi ots" "Kaks vööd" "Öö puhkab" "Arvustus: Imandra Lake „Avane“ - ja mets ja maa saavad meitele". Tõnu Pedaru. Hinnang: 8/10. kultuur.err.ee, 06.05.2014. "Nädala album: Kalligraafilisi harjutusi indiveteranidele". Hinnang: 7/10. Eesti Ekspress, 07.05.2014. "Imandra Lake "Maa põleb" (2014)". Vaadatud 17.02.2014. "Arvustus: Imandra Lake „Avane“ - ja mets ja maa saavad meitele". Tõnu Pedaru. kultuur.err.ee, 06.05.2014. Vaadatud 19.05.2014.
Nicolai Hartmann

Nicolai Hartmann (7. veebruar/19. veebruar 1882 Riia – 9. oktoober 1950 Göttingen) oli baltisaksa filosoof. Aastail 1902–1903 õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust, 1903–1905 Peterburis klassikalist filoloogiat ja filosoofiat. Doktorikraadi omandas ta Marburgi Ülikoolis. 1912 – Die philosophischen Grundlagen der Biologie
Tuneesia lipp

Tuneesia lipp on Tuneesia ametlik lipp. Tuneesia riigi ja rahvuslipp võeti kasutusele 1831. aastal, kuid 1. juunil 1959 kinnitati see ametlikult riigi põhiseadusega Vabariigi tunnuseks. Praegune lipu variant pärineb 3. juulist 1999. Tuneesia vapp Tuneesia lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Kuningamänd

Kuningamänd (ka Kuninga mänd, Järvselja kuningamänd) on looduskaitsealune harilik mänd Tartumaal Kastre vallas Järvselja külas. Puu nimi tuleneb kõrgest east (2022. aasta seisuga umbes 380 aastat) ja majesteetlikust välimusest. Kuningamänd on üle 33 meetri kõrge, kuid hoopis tähelepanuväärsem on tüve ümbermõõt, mis on rinnakõrguselt 3,4 meetrit, võra laius on 23 m, mahuks on arvestatud 11 tm. Kuningamänd kandideeris 2022. aastal Euroopa aasta puu tiitlile ja saavutas 13. koha. Kuningamänd kasvab Järvselja looduskaitsealal Järvselja sihtkaitsevööndis Liispõllu–Järvselja–Aravu tee ääres. Kuningamänd on kaitsealune üksikobjekt (kood KLO4000596). Esmakande alusdokument: Eesti NSV Tartu rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsus 06.08.1958 nr 122 Looduskaitse ja kultuurimälestusmärkide organiseerimisest Tartu rajoonis. Relve, Hendrik. "Põlispuud", Koolibri, Tallinn, lk 19, 2003, ISBN 9985 0 1459 6. Jürgenson, Anu; Volt, Rene. Järvselja looduskaitseala. Eesti Loodus, 2006, nr 7. Kuningamänd. Euroopa aasta puu veebisait. Looduskaitse ja kultuurimälestusmärkide organiseerimisest Tartu rajoonis[alaline kõdulink], lk 163, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) Kuningamänd keskkonnaportaalis
Koguja (film)

"Koguja" on 2014. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Mati Põldre. Film räägib Pärnus elavast bibliofiilist Olaf Esnast, keda on kodukandi elu edendamise eest 2011. aastal autasustatud Valgetähe V klassi teenetemärgiga.
Haage ohvrikivi

Haage ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonna Haage külas. Haage ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Haage ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Vedu Riibaku pärn

Vedu Riibaku pärn (ka Vedu ohvripärn) on pühapuu Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas. Ohvripärn on 10 m kõrge, tüve läbimõõt on rinnakõrguselt 1,2 m ning võra läbimõõt 7-8 m, ümbermõõt on 4,4 m. Ajalooliselt asus puu Tartumaal Äksi kihelkonnas. [1] Vedu Riibaku pärn kultuurimälestiste riiklikus registris Vedu Riibaku pärn pühapaikade andmekogus
Kontinentaalblokaad

Kontinentaalblokaad (21. november 1806 kuni 11. aprill 1814) oli 21. novembril 1806 Berliinis Napoleon I algatusel välja kuulutatud majandusblokaad Suurbritanniale, vastuseks 16. mail 1806 kehtestatud mereblokaadile. Lõpetati Euroopa mandri ja Briti saarte vahelised kaubandussuhted, et Suurbritannia majandust nõrgestada. See oli ettevalmistus Suurbritannia vallutamiseks. Blokaad lõpetati novembris 1814. Berliini dekreet 1806 Jena ja Auerstedti lahing 14. oktoober 1806 Hispaania iseseisvussõda Napoleoni sõjad Napoli rahu 1801 Tilsiti rahu juulis 1807 Trafalgari lahing 21. oktoober 1805 Viini kongress septembrist 1814 juunini 1815 9. juuni 1936, Waba Maa, nr. 128, Napoleoni sanktsioonid., digar.ee 9. detsember 1939, Esmaspäev: piltidega nädalleht, nr. 49, Kui Inglismaa ise oli blokeeritud..., digar.ee Ajalootund R2-s: Kontinentaalblokaad, loeb Hillar Palamets. Eesti Entsüklopeedia: kontinentaalblokaad
Saadjärve ohvrikivi

Saadjärve ohvrikivi on ohvrikivi Tartu maakonnas Tartu vallas Saadjärve külas. Ajalooliselt asus kivi Tartumaal Äksi kihelkonnas. Saadjärve ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Saadjärve ohvrikivi pühapaikade andmekogus
Kurista Leinamänd

Kurista Leinamänd on pühapuu Tartumaal Võnnu kihelkonna Kurista külas. Kurista Leinamänd Hiite Maja SA andmekogus. Kurista Leinamänd kultuurimälestiste riiklikus registris
Laiuse Siniallikas

Laiuse Siniallikas on ohvriallikas Tartumaal Laiuse kihelkonna Vilina külas. Tee Laiuse Siniallikale Laiuse Siniallikas Hiite Maja SA andmekogus. Laiuse Siniallikas kultuurimälestiste riiklikus registris
Paduvere ohvrikivi

Paduvere ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Laiuse kihelkonna Paduvere külas. Paduvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Paduvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Paduvere ohvriallikas

Paduvere ohvriallikas on ohvriallikas Tartumaal Laiuse kihelkonna Paduvere külas. Paduvere ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus. Paduvere ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris
Endla ohvrikivi

Endla ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Laiuse kihelkonna Endla külas. Endla ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Endla ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Ranna Tuhandeaastane tamm

Ranna Tuhandeaastane tamm (ka Sooküla tamm, Kodavere tamm, Rannaküla tamm, Ranna ohvritamm, Rootsiaegne tamm) on pühapuu Tartu maakonnas Kodavere kihelkonna Ranna külas. Puu kasvab Aovere-Kallaste-Omedu maantee ääres Sookülast loode pool ning on avatud maastikus ja on Jõhvi poolt lähenedes eemalt silmatorkav. Puu ümber on istutatud nooremaid tammesid. Põlisest ohvritammest on praeguseks säilinud ainult üks haru. Puuõõnsusi on täidetud, saetud üksikuid kuivanud oksi ning toestatud metallteivastega. Puu ümbermõõt on 4,7 meetrit ja kõrgus 15 meetrit. Kuigi rahvasuus on tamme peetud tuhandeaastaseks, on puu vanus tõenäolisemalt 400 aastat. Ranna Tuhandeaastane tamm on looduskaitse all ja on tunnistatud kultuurimälestiseks. Sääritsa külast 1966. aastal kogutud pärimuse järgi on varem, kui puust oli alles rohkem kui praegune üksik haru, tamme õõnsusse mahtunud magama kümme meest. Rootsi sõja ajal olla tamme alla kivihunnikusse maetud paaditäis või kastitäis kulda. Tamm on olnud seotud põliste kohalike usutavadega: "Eestlased on käind oma usku seal tamme all nõidmas, sõjaõnnesid ja." Pärimuse järgi on tamme toonud Venemaalt praegusse kasvukohta vesi, Peipsi järv. Arvatakse, et puu on ainus, mis on jäänud alles varasemast hiiemetsast: "see oli vana hiiemets ja üks puu alles jäänud". Kerttu Kõll, Maris Koert, Merike Laas. Peipsi looderanniku miljööväärtuslikud alad. Tallinn: Entec AS 2004, lk 23. RKM II 211, 55/7 (20 ja 21) < Sääritsa k. (1966), ilmunud raamatus: Mall Hiiemäe. Kodavere pajatused. Kujunemine ja koht rahvajututraditsioonis. Tallinn: Eesti Raamat 1978, lk 125-126. Ranna Tuhandeaastane tamm keskkonnaportaalis Ranna Tuhandeaastane tamm Hiite Maja SA andmekogus. Ranna Tuhandeaastane tamm kultuurimälestiste riiklikus registris
Assikvere Hiitemägi

Assikvere Hiitemägi on hiiemägi Tartumaal Kodavere kihelkonna Assikvere külas. Mäel asuvad hiiepuud. Assikvere Hiitemäe kohta on 1939. aastal toona 76-aastaselt Kaarel Volgilt üles kirjutatud selline jutt: Sii Hiitemägi õli vanast eestlaste ohverdamispaegaks, kos nad egal pühapäeval ohverdasid. Siel mäe all one viil üks vana kaev, kost nad peale ohverdamist jõid. Nüüd on sii kaev kinni kasunud, aga sialt tulema iga jaanipäeva üüsi vaemud välja, kes sedä ümbruskonna muad õnnistavad. ERA II 249, 631/2 (1) < Kodavere, Allika k. – A. Saar < Kaarel Volk, 76 a. (1939). Avaldatud raamatus: Hiie ase: hiis eesti rahvapärimuses. Koostanud Mari-Ann Remmel. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 1998, lk 102. Assikvere Hiitemägi Hiite Maja SA andmekogus. Assikvere Hiitemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Vaidavere Silmaallikas

Vaidavere Silmaallikas on silmaallikas Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Vaidavere külas. Kärsa allikas kultuurimälestiste riiklikus registris Vaidavere Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus.
Eerikvere ohvrikivi

Eerikvere ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Palamuse kihelkonna Eerikvere külas. Eerikvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Eerikvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Akita prefektuur

Akita prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Jaapani mere kaldal. Keskosas asub Oga poolsaar. Lääneosa hõlmab Ōu ahelik, kus asub prefektuuri kõrgeim tipp, Akita-Komagatake mägi (1637 m). Suuremad jõed on Yoneshiro ja Omono. Põhjapiiril asub Towada järv, keskosas Tazawa järv. Akita prefektuur on jaotatud 25 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 shi). Akita Daisen Kazuno Katagami Kitaakita Nikaho Noshiro Ōdate Oga Semboku Yokote Yurihonjō Yuzawa 1921. aastani koosnes prefektuur 6 maakonnast (郡 gun): Kazuno maakond Kitaakita maakond Minamiakita maakond Ogachi maakond Senboku maakond Yamamoto maakond Akita prefektuuri tunnuslind on vaskfaasan (Phasianus soemmerringii), tunnuslill on jaapani katkujuur (Petasites japonicus) ja tunnuspuu jaapani krüptomeeria (Cryptomeria japonica). Akita on valdavalt põllumajanduslik prefektuur. Olulise osa majandusest moodustab sake tootmine ja turism. Kakunodate samuraimajad kuumaveealikad Tazawa järve lähedal 秋田県の人口と世帯（月報） | 美の国あきたネット, vaadatud 25.03.2021. Akita prefektuuri koduleht (inglise keeles)
Põltsamaa hiis

Põltsamaa hiis on hiis Jõgeva maakonnas Põltsamaa linnas Põltsamaa Felix AS-i territooriumil. Ajalooliselt kuulus hiis Viljandimaa Põltsamaa kihelkonda. Põltsamaa hiis Hiite Maja SA andmekogus. Kultuurimälestis nr 9332. "Hiiekoht ja asulakoht"
Tõrenurme hiiepärn

Tõrenurme Hiiepärn on pühapuu Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Tõrenurme külas. Tõrenurme Hiiepärn Hiite Maja SA andmekogus. Tõrenurme Hiiepärn kultuurimälestiste riiklikus registris Tõrenurme Hiiepärna pilt aastast 2015
Rõstla Pöndi hiiepärn

Rõstla Pöndi hiiepärn on ohvripuu Põltsamaa valla Rõstla külas. Rõstla Pöndi hiiepärn Hiite Maja SA andmekogus. Rõstla Pöndi hiiepärn kultuurimälestiste riiklikus registris
Sulustvere ohvrikivi

Sulustvere ohvrikivi on ohvrikivi Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pauastvere küla territooriumil metsas. Endise haldusjaotuse järgi kuulus see Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Mõrtsi külla. Ohvrikivi lähedal asub Rahakirstumägi. Kivi on pealtvaates veidi trapetsit meenutava kujuga. Selle pikkus põhja-lõuna suunas on 4,7, laius 3,7 ja kõrgus 1,75 meetrit. Ümbermõõt on 13,45 meetrit (0,3–0,4 meetri kõrgusel maapinnast). Kivil puuduvad kultuslohud ja liujäljed. Selle kõrgemas põhjapoolses osas asetsev üsna lame vagumus on tõenäoliselt loodusliku tekkega. Pajusi vallas Mõrtsi küla all rabas Rahakirstumäe juures asuvat ohvrikivi on esimesena maininud Jaan Jung 1898. aastal. Tema teatel olevat rahvas selle kivi peal "jumalatele ohverdanud, et nad riisujad ja vaenlased maalt välja ajaks". Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Vaadatud 23. juulil 2023 Sulustvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris . Vaadatud 23. juulil 2023 Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Sulustvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Jõune ohvrikivi

Jõune ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Kursi kihelkonna Jõune külas. Jõune Hiiemäe kivikalme Jõune ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Jõune ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Jõune Hiiemäe kivikalme

Jõune Hiiemäe kivikalme on kivikalme Tartumaal Kursi kihelkonna Jõune külas. Jõune ohvrikivi Jõune Hiiemäe kivikalme Hiite Maja SA andmekogus. Jõune Hiiemäe kivikalme kultuurimälestiste riiklikus registris
Vassevere Metsakivi

Vassevere Metsakivi on ohvrikivi Tartumaal Palamuse kihelkonna Vassevere külas. Vassevere Metsakivi Hiite Maja SA andmekogus. Vassevere Metsakivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Õvanurme Hiiemägi

Õvanurme Hiiemägi on hiiemägi Tartumaal Äksi kihelkonna Õvanurme külas. Hiiemäel asub Õvanurme Hiiemäe ohvrikivi. Õvanurme Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. Õvanurme Hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Kassema ohvrikivi

Kassema ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Kassema külas. Kassema ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Kassema ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Kadriorgia

Kadriorgia on ühe SL Õhtulehe ajakirjaniku pakutud termin, millega märgiti 2006. aasta jaanuaris Eestis puhkenud skandaali seoses president Arnold Rüütli ametlikus residentsis, Kadrioru administratiivhoones tema alaealiste lapselaste poolt 2005. aasta sügisel ja hiljem korraldatud pidudega. Presidendi eluruumides korraldatud pidudel suitsetasid noored vesipiipu, pruukisid alkoholi ja tegid muid tegusid, mis põhjustasid avalikustamise järel üldsuse taunimist ja politseijuurdluse. Neil pidudel tehtud fotod avalikustati Eesti Televisiooni saates "Pealtnägija" 18. jaanuaril 2006 ja nädalalehe Eesti Ekspress järgmise päeva numbris (vt Mihkel Kärmas "Presidendi korteris varastati ja tehti lollusi" Eesti Ekspressis 19. jaanuaril 2006). Mihkel Kärmas. Umbluu "Kadriorgia" ümber ERR, 17. november 2017 Lähme presidendilossi jooma! sloleht.ee, 19. jaanuar 2006 SL Õhtulehe juhtkiri Eesti Ekspressi algne kirjutis
Reastvere Kuldallikas

Reastvere Kuldallikas on ohvriallikas Virumaal Simuna kihelkonna Reastvere külas. Reastvere Kuldallikas Hiite Maja SA andmekogus. Reastvere Kuldallikas kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuldallikas

Kuldallikas on mitme Eesti allika nimi: Arkna Kuldallikas, Virumaal Rakvere kihelkonna Arkna külas Reastvere Kuldallikas, Virumaal Simuna kihelkonna Reastvere külas ...
Vanaküla Kalmetimägi

Vanaküla Kalmetimägi on looduslik pühapaik Võrumaal Põlva kihelkonna Vanaküla külas. Mäge on kasutatud nii kalmistuna kui ohverdamiskohana. Mäel asuvad Vanaküla ohvripuud ja Vanaküla ohvrikivi. Vanaküla Kalmetimägi Hiite Maja SA andmekogus. Vanaküla Kalmetimägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Pärase Tondikivi

Pärase Tondikivi on ohvrikivi Muhu kihelkonna Pärase külas. Pärase Moaljakivi Pärase Tondikivi Hiite Maja SA andmekogus. Pärase Tondikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Pärase Moaljakivi

Pärase Moaljakivi on ohvrikivi Muhu kihelkonna Pärase külas. Pärase Moaljakivi on esialgsest asukohast mujale viidud ja purustatud. Säilinud on üks suurem tükk laiusega 38 cm, pikkusega 135 cm ja paksusega umbes 20 cm. Tüki suurus on ligikaudu kolmandik varasemast kivi suurusest. Pärase Tondikivi Igaküla Mualjakivi (Muhu vallas Igakülas) Pärase Moaljakivi kultuurimälestiste riiklikus registris Pärase Moaljakivi Hiite Maja SA andmekogus.
Igaküla Mualjakivi

Igaküla Mualjakivi on ohvrikivi Muhu kihelkonna Igakülas. Pärase Moaljakivi Igaküla Mualjakivi Hiite Maja SA andmekogus. Igaküla Mualjakivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Kullaga ohvrikivi

Kullaga ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Kambja kihelkonna Kullaga külas. Kullaga ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Kullaga ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Vetluga jõgi

Vetluga (vene Ветлуга, mari Вÿтлä) on Volga vasak lisajõgi. Vetluga saab alguse Kirovi oblastist, korduvalt suunda muutes voolab läbi Kostroma ja Nižni Novgorodi oblasti ning suubub Marimaal Jurino alevi lähedal Volga jõel asuvasse Tšeboksarõ veehoidlasse. Jõe pikkus on 889 km, valgala 39 400 km². Vetluga ääres asub Vetluga linn.
Sipe Kõivusaare kased

Sipe Kõivusaare kased on pühapuud Tartumaal Kambja vallas Sipe külas. Sipe Kõivusaare kased Hiite Maja SA andmekogus.
Valgjärve ohvrikivi

Valgjärve ohvrikivi on ohvrikivi Võrumaal Kanepi kihelkonna Valgjärve külas. Valgjärve ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Valgjärve ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Kalina ohvritamm

Kalina ohvritamm on pühapuu Virumaal Jõhvi kihelkonna Kalina külas. Kalina ohvritamm keskkonnaportaalis Kalina ohvritamm Hiite Maja SA andmekogus.
Rõngu Hiietamm

Rõngu Hiietamm oli pühapuu Tartumaal Rõngu kihelkonna Kõdukülas. Rõngu Hiietamm Hiite Maja SA andmekogus.
Vara ohvritamm

Vara ohvritamm (ka Vara kiriku tamm) on pühapuu Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Kuusiku külas Vara kirikaias. Aastal 2019 oli puu kõrgus 25 m, tüve ümbermõõt 565 cm, võra suurim läbimõõt 26 m. Keskkonnaportaal, Vara kiriku tamm. Vara ohvritamm Hiite Maja SA andmekogus Vara ohvritamm keskkonnaportaalis
Pioneer 1507

Geneetiliselt muundatud mais Pioneer 1507 ehk maisisort Pioneer 1507 ehk GM Bt mais 1507 ehk Pioneer 1507 ehk mais 1507 ehk TC1507 on geneetiliselt muundatud maisisort. 'Pioneer 1507' on Roundup-resistentne taim. GM maisi 'Pioneer 1507' embrüote DNA-fragmente (pärilikkustegureid) on kirjelduste kohaselt ettevõttes DuPont Pioneer (varasem nimetus Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds) transgeenseid geenitehnoloogiaid kasutades muudetud järgmiselt: taimedesse on viidud bakterite Bt-toksiini geenid, mille tulemusel komplekteerivad taimerakud oma kudedes Bt-toksiini Cry1F taimed on resistentsed glüfosaadile ehk glüfosaadiresistentsed. Euroopa Toiduohutusameti riskianalüüsi andmetel võivad 'Pioneer 1507' õietolmu tõttu ohtu sattuda väga tundlikud liblikad ja ööliblikad. EU set to grow more GM maize despite strong opposition, 11 February 2014, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) EFSA fails again:insect resistant GM Bt maize 1507 (C/ES/01/01) should not be grown in Europe., December 2005, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) The EFSA Journal (2005) 181, 1-33,Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/ES/01/01) for the placing on the market of insect-tolerant genetically modified maize 1507 for import, feed and industrial processing and cultivation, under Part C of Directive 2001/18/EC from Pioneer Hi-Bred International/Mycogen Seeds (Question No EFSA-Q-2004-072), Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Euroopa Parlament,EP on vastu geneetiliselt muundatud maisile Pioneer 1507, TÄISKOGU ISTUNG, 16-01-2014, Veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) Sissekanne GMO Compass-is GM-mais Pioneer 1507 sai kasvatamisloa, Põllumajandus, 17. veebruar 2014
Jakobimõisa ohverdamiskoht

Jakobimõisa ohverdamiskoht on looduslik pühapaik Viljandimaal Tarvastu kihelkonna Jakobimõisa külas. Seal on olnud hiiemänd (Jakobimõisa hiiemänd) ja on ohvrikivi (Jakobimõisa ohvrikivi). Jakobimõisa ohverdamiskoht Hiite Maja SA andmekogus. Jakobimõisa hiiemänd Hiite Maja SA andmekogus. Jakobimõisa ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Jakobimõisa ohverdamiskoht kultuurimälestiste riiklikus registris
Välgita ohvrikivi

Välgita ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Viljandi kihelkonna Välgita külas. Välgita ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Välgita ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris