laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Třešť

Třešť (saksa keeles Triesch) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Jihlava ringkonnas. Třešť asub Jihlavast ligikaudu 14 km lõunaedelas. Asula on tõenäoliselt rajatud 13. sajandil. Třešťi on esmamainitud 1349. aastal. Třešťi vanalinn on alates 22. septembrist 1995 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. O městě Město Třešť Třešť : právní ochrana Národní památkový ústav
Houdaini kanton

Houdaini kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus Béthune'i ringkonnas. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.
Laventie kanton

Laventie kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus Béthune'i ringkonnas. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.
Marko Leht

Marko Leht (sündinud 9. mail 1984 Viljandis) on eesti näitleja. Ta lõpetas 2003. aastal Tartu Miina Härma Gümnaasiumi. Aastatel 2003–2006 õppis Tartu Ülikoolis sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika erialal. Lõpetas 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIV lennu. Peale lavakooli lõpetamist töötas vabakutselise näitlejana. Alates 2014. aastast tegutseb näitlejana Inglismaal. Ta on Eesti Teatriliidu ja Näitlejate Liidu liige. 2000 – "Huck" 2001 – "Laulatus" 2008 – "AHOI" 2008 – "Kõige Tähtsam" (Fedja) 2009 – "Räägivad" (katlakütja) 2009 – "Runolaulud" 2009 – "Kummitus masinas" 2009 – "Margarita ja Meister" 2009 – "Pikk pink" 2010 – "Arkaadia" (Bernard Nightingale) 2010 – "Torm" (Sebastian) 2010 – "Hulkur Rasmus" (Klaus, Liander) 2010 – "Kunstveri- ja pisarad" (Luis-Alberto) 2011 – "Kihvad" (Eliot) 2012 – "Tühermaa" 2014 – "Armastus ja informatsioon" 2007 – Ohtlik lend (Markus) 2008 – Kelgukoerad (Enno) 2008 – Pimekohting 2008 – Peatus 2009 – Väike puust linn (Lauri) 2010 – Kelgukoerad (Siim) 2011 – Tupik (Karl) 2011 – Rotilõks (politseinik) 2011 – Kättemaksukontor (Stig Niitloo) 2011 – Kodu keset linna (Henri Uuspere) 2012 – Kirjanik (noor armastaja) 2012 – Kastis (naaber) 2012–2013 – Elu keset linna (Henri Uuspere) 2012 – Kelgukoerad (Madis Ojasuu) 2013 – Elavad pildid (noorhärra) 2015 – 1944 (Valter Hein) 2023 – Estonia (Veiko Valner) 2023 – Täiuslik sõbranna (Kaur) 2015 – Inspektor Banks (Tanel) 2015 – Emmerdale Farm (Novak) 2015 – River (Fedor) 2016 – Silent Witness (Bruno Lubas) 2016 – Doctors (Marek Slaski) 2016 – Ripper Street (George Chapman) 2017 – EastEnders (Bouncer) 2017 – Wonder Woman (saksa sõdur) 2017 – Electric Dreams (Islandi klient) 2018 – The City and the City (miilitsaohvitser) 2018 – The Last Witness (leitnant Zygmunt Horniak) 2018 – Lucky Man (narkodiiler) 2018 – Jack Ryan (vene mees) 2016 – Holby City (Soloman Cazacu) 2018-2019 – Holby City (Roman Makarenko) 2019 – Killing Eve (Ivan) 2019 – Vikings (piinaja) 2019 – MyBad! (Oleg) 2020 – White Lines (Dragos) 2021 – Arctic Circle (Feodor Kurakin) 2023 – Deliver Us (tehasetööline) 2024 – Pasilan myrkky - Manni (Andrus Kallaste) 2024 – Masters of the Air (Volkov) Marko Leht Eesti Filmi andmebaasis Marko Leht Eesti Näitlejate Liidu kodulehel Marko Leht andmebaasis IMDb (inglise keeles)
Lillersi kanton

Lillersi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 9 valla asemel 22 valda: Allouagne Ames Amettes Auchy-au-Bois Bourecq Burbure Busnes Calonne-sur-la-Lys Ecquedecques Ferfay Gonnehem Ham-en-Artois Lespesses Lestrem Lières Lillers Mont-Bernanchon Norrent-Fontes Robecq Saint-Floris Saint-Venant Westrehem Populations légales 2021
Nœux-les-Minesi kanton

Nœux-les-Minesi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Märtsis 2015 jõustunud Prantsuse kantonite ümberkorraldamisel laiendati kantonit 4-lt 13 vallani. See koosneb järgmistest valdadest: Barlin Drouvin-le-Marais Fouquereuil Fouquières-lès-Béthune Gosnay Haillicourt Hersin-Coupigny Hesdigneul-lès-Béthune Houchin Labourse Nœux-les-Mines Ruitz Vaudricourt Populations légales 2021
Norrent-Fontesi kanton

Norrent-Fontesi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus Béthune'i ringkonnas. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Selle keskus oli Norrent-Fontes. See koosnes järgmistest valdadest: Auchy-au-Bois Blessy Bourecq Estrée-Blanche Ham-en-Artois Isbergues Lambres Liettres Ligny-lès-Aire Linghem Mazinghem Norrent-Fontes Quernes Rely Rombly Saint-Hilaire-Cottes Westrehem Witternesse
Moravský Krumlov

Moravský Krumlov (saksa keeles Mährisch Kromau) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Znojmo ringkonnas. Moravský Krumlov asub Brno kesklinnast ligikaudu 27 km edelas ja Znojmost umbes 29 km kirdes. Moravský Krumlovit on esmamainitud 1289. aastal. Teise maailmasõja lõpus pommitasid Moravský Krumlovit Nõukogude pommituslennukid 7. ja 8. mail 1945. aastal. Kannatada sai 383 maja 502-st, millest 113 hävis täielikult. Loss ja kihelkonnakirik pääsesid imekombel suurematest kahjustustest. Moravský Krumlovi vanalinn on alates 20. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Zámek Moravský Krumlov Hrady.cz Z historie města Moravský Krumlov Město Moravský Krumlov Moravský Krumlov - památková zóna Národní památkový ústav. Vaadatud 22. juunil 2024
Valguta

Valguta on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Valgutast on pärit eesti luuletaja Ernst Enno. 1977. aastal liideti Valguta külaga Lobjaku. Valguta algkool Valguta mõisa ait 19. sajandist Sieversite perekonnakalmistu Valguta mõis Valguta vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Mariko Faster: artikkel "Valguta" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Aire-sur-la-Lysi kanton

Aire-sur-la-Lysi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 14 valla asemel 17 valda: Aire-sur-la-Lys (Ariën) Blessy Estrée-Blanche (Strate) Guarbecque (Gaverbeke) Isbergues (Iberge) Lambres Liettres (Liste) Ligny-lès-Aire Linghem Mazinghem Quernes (Kernes) Rely Rombly Roquetoire (Rokesdorn) Saint-Hilaire-Cottes Witternesse (Witernes) Wittes (Witteke) Populations légales 2021
Béthune'i kanton

Béthune'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Selle keskus on Béthune. See loodi Prantsuse kantonite ümberkorraldamisel, mis jõustus märtsis 2015. See koosneb järgmistest valdadest: Annezin Béthune Chocques Labeuvrière Lapugnoy Oblinghem Vendin-lès-Béthune Populations légales 2021
Beuvry kanton

Beuvry kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Selle keskus on Beuvry. See loodi Prantsuse kantonite ümberkorraldamisel, mis jõustus märtsis 2015. See koosneb järgmistest valdadest: Beuvry La Couture Essars Fleurbaix Hinges Laventie Locon Neuve-Chapelle Richebourg Sailly-sur-la-Lys Verquigneul Verquin Vieille-Chapelle Populations légales 2021
Aseri Muusikakool

Aseri Muusikakool oli aastatel 1974–2020 Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Aseri alevikus tegutsenud muusikakool. 1974. aasta aprillis rajati Aseri Keskkooli tollase direktori Jaan-Ülo Saare eestvedamisel ja Aseri Keraamikatehase direktori Nikolai Fedjukini materiaalsel toetusel Aseri Lastemuusikakool. Direktorina alustas tööd Aseri Keskkooli vilistlane Silvi-Niina Varinurm (Papstel). Esimesed õpetajad olid Ester Kullamaa (solfedžo, muusikalugu), Juta Tiitso (klaver), Ursula Hoovi (klaver), Tamara Badanova (bajaan) ja Elmar Liiv (puhkpillid). Hiljem õpetati muusikakoolis klaverit, akordioni, bajaani (nuppakordioni), puhkpille. Kokku on Aseri Muusikakooli lõpetanud 237 noort muusikut. 1. septembril 2020 liideti Aseri Muusikakool Kunda Muusikakooliga. Ühinenud kooli nimeks sai Viru-Nigula valla muusikakool ja õppetöö toimub nii Kundas kui ka Aseris. Ajalugu. Viru-Nigula valla muusikakooli veebisait.
Viru-Nigula valla muusikakool

Viru-Nigula valla muusikakool on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda linnas aadressil Kasemäe tänav 19 ja Aseri alevikus aadressil Kooli tänav 2. 1963. aastal asutati Kunda linna muusikaelu edendaja Mae Tammise eestvedamisel Kunda Lastemuusikakool. Kooli avaaktus toimus 7. septembril 1963. Kooli direktoriks määrati Mari Valk (hiljem Kornelt), kes juhtis kooli esimesed kümme aastat, olles ka ise muusikaõpetaja. Aastatel 1974–2003 oli Kunda Muusikakooli direktor Sirje Tambi, kelle juhtimise ajal asutati 1988. aastal kooriklass, 1993. aastal täiskasvanute huvihariduse osakond, 1995. aastal üldkultuurilise põhihariduse osakond ja 1996. aastal laulumängukool ehk eelklass, 2000. aastal tšelloõpe (õpetamine peatus 2007. aastal) ja üldosakonda kitarriõpe (nelja-aastase õppeajaga). Aastatel 2003–2018 oli Kunda Muusikakooli direktor Kristi Moldau. 2004. aastal alustati kitarriõppega, lisandus kitarri süvaõpe. 2005. aasta sügisel alustati vabaõppega, 2006. aastal löökpilliõppega. Samal aastal alustas muusikakoolis tegevust ka noorteansambel "Fantaasia". 2014. aastal alustati mandoliiniõppega. Kristi Moldau lahkus muusikakooli juhi kohalt 2018. aasta novembri lõpus, asudes tööle Eesti töötukassa Lääne-Virumaa osakonna juhina. 8. märtsist 2019 on muusikakooli direktor ERSO ja ansambli C-Jam tšellist Pärt Tarvas. 1. septembril 2020 liideti Kunda Muusikakooliga Aseri Muusikakool ja kooli nimeks sai Viru-Nigula valla muusikakool. 1963–1974 Mari Kornelt 1974–2003 Sirje Tambi 2003–2018 Kristi Moldau alates 2019 Pärt Tarvas Viru-Nigula valla muusikakooli põhimäärus. RT IV, 21.04.2020, 1. Ajalugu. Viru-Nigula valla muusikakooli veebisait. Viita-Neuhaus, Anu. Kunda muusikakooli hakkab juhtima tšellist Pärt Tarvas. Virumaa Teataja, 8. märts 2019. Viru-Nigula valla muusikakool. EHIS. Viru-Nigula valla muusikakooli veebisait
Boulogne-sur-Mer-Nord-Esti kanton

Boulogne-sur-Mer-Nord-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 5 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Boulogne-sur-Meri 1. kantoniga. Kanton koosnes viiest vallast: Boulogne-sur-Mer Conteville-lès-Boulogne Pernes-lès-Boulogne Pittefaux Wimille
Boulogne-sur-Mer-Nord-Ouesti kanton

Boulogne-sur-Mer-Nord-Ouesti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 2 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Boulogne-sur-Meri 1. kantoniga. Kanton koosnes kahest vallast. Boulogne-sur-Mer Wimereux
Boulogne-sur-Mer-Sudi kanton

Boulogne-sur-Mer-Sudi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes viiest vallast: Baincthun Boulogne-sur-Mer Echinghen Saint-Martin-Boulogne La Capelle-lès-Boulogne
Koruste

Koruste on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Koruste küla asub Rõngu–Pikasilla tee ääres ning ulatub lääneservaga Võrtsjärveni, kuhu suubub ka piiriks olev Rõngu jõgi. Lõunanaabriks on Puka valla Aakre küla. Suurt osa pinda katab Salulaane ulatuslik metsamassiiv. Koruste küla on mainitud juba 13. sajandil. Seal asub mitmeid kalmeid (Jaasil, Kingul, Kalmemäel jm). Iidsest asustusest annavad tunnistust põllutöödel ilmsiks tulnud peitleiud. Koruste hästi säilinud vallakoolihoone on ehitatud 1900. aasta paiku. Ühekorruselise laudvoodriga kaetud palkhoone ühes otsas oli klassiruum ja internaat, teises otsas õpetaja eluruumid. Praegu asub seal Koruste raamatukogu (asutatud 1948). Maja ümbritseb park, maanteele viib puiestee. Selles koolis on õppinud kunstnik Elmar Kits (1913–1972), kelle sünnikodu asus Koruste Linajärve ääres Sutil ja skulptor Juhan Paberit. Koruste küla lõunaserval oli luuletaja Ernst Enno (1875–1934) noorusmaa. Soosaarele tuli Enno 1884. aastal ja jäi selle kohaga seotuks veerandsajandiks. Tänapäeval on tema kodutalust alles vaid hoonete asemed. Koruste küla äärel Jukal elas neli viimast eluaastat helilooja Aleksander Läte (1860–1948). Juka eluhoonel on mälestustahvel. Aida taga kasvab Juka tamm, mis koos sealt 0,6 km loodesse jääva Tondikiviga olid helilooja meelispaigad. Rahn on seotud muistendiga, mille järgi kivi heitnud sinna Tont, kes võistelnud kiviheitmises Vanapaganaga. Vanapagana heidetud kivi kukkunud Võrtsjärve. Teise muistendi järgi toimunud kiviviskamine Sortsi ja Kalevipoja vahel Kikepera rabast. Tondikiviga on seotud muidki jutustusi (nõiakivi, maa-aluse käigu algus, rahapada, jaaniööl põlevad tulukesed jt). Jukalt 0,5 km idas elas metsaonnis August Toomingas (Kusta Toom, 1892–1973). Omapärane kirjamees elas erakuna Salulaanes pool sajandit alates 1917. aastast. Salulaas on suur metsamassiiv Tartu maakonna edelapiiril Võrtsjärve rannamail. Salulaane metsad ja Väikse Emajõe kaldamaad said raskete lahingute tallermaaks 15.–17. septembril 1944, mil hävisid Pikasilla asula, sild ja metsad. Salulaanes Pühastel on ajakirjanik Peeter Grünfeldti sünnikoht. Korustest on pärit tuntud põllumajandusteadlased Kristjan Jaama (1904–1996), Arthur Jaama (1914–1995) ja Enn Jaama (1934–2021). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Rõngu külade blogi, Koruste küla
Boulogne-sur-Meri 1. kanton

Boulogne-sur-Meri 1. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Boulogne-sur-Mer. Kanton koosneb seitsmest vallast: Boulogne-sur-Mer (osaliselt) La Capelle-lès-Boulogne Conteville-lès-Boulogne Pernes-lès-Boulogne Pittefaux Wimereux Wimille Populations légales 2021
Boulogne-sur-Meri 2. kanton

Boulogne-sur-Meri 2. kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Boulogne-sur-Mer. Kanton koosneb viiest vallast: Baincthun Boulogne-sur-Mer (osaliselt) Echinghen Le Portel Saint-Martin-Boulogne Populations légales 2021
Desvresi kanton

Desvresi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Prantsuse kantonite ümberkorraldamisega, mis jõustus märtsis 2015, laienes kanton 23-lt 52 vallani: Alincthun Ambleteuse Audembert Audinghen Audresselles Bazinghen Bellebrune Belle-et-Houllefort Beuvrequen Bournonville Brunembert Carly Colembert Courset Crémarest Desvres Doudeauville Ferques Halinghen Henneveux Hervelinghen Lacres Landrethun-le-Nord Leubringhen Leulinghen-Bernes Longfossé Longueville Lottinghen Maninghen-Henne Marquise Menneville Nabringhen Offrethun Quesques Questrecques Rety Rinxent Saint-Inglevert Saint-Martin-Choquel Samer Selles Senlecques Tardinghen Tingry Verlincthun Vieil-Moutier Wacquinghen Le Wast Wierre-au-Bois Wierre-Effroy Wirwignes Wissant Populations légales 2021
Outreau kanton

Outreau kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 2 valla asemel 11 valda: Condette Dannes Équihen-Plage Hesdigneul-lès-Boulogne Hesdin-l'Abbé Isques Nesles Neufchâtel-Hardelot Outreau Saint-Étienne-au-Mont Saint-Léonard Populations légales 2021
Matthew C. Perry

Matthew Calbraith Perry (10. aprill 1794 – 4. märts 1858) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane. Ta oli Ameerika Ühendriikide mereväe kommadoor, talle allus nii 1812. aasta sõjas kui Ameerika-Mehhiko sõjas mitmeid laevu. Tal oli tähtis roll Jaapani avamisel Läänele Kanagawa konventsiooniga 1854. aastal. Perry tegeles ka mereväeohvitseride hariduse reformimisega ning mängis osa Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia õppekava osaks saanud praktikasüsteemi väljatöötamisel. Aurumootorite esimestel aastatel propageeris ta USA mereväe kaasajastamist ning teda peetakse Ameerika Ühendriikides "aurumereväe isaks". Jaapani ajalugu Meiji restauratsioon Yokohama ajalooarhiivid Sakoku Jaapanit enne 1868. aastat külastanud välismaalaste loend
Teedla

Teedla on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Marquise'i kanton

Marquise'i kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 21 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Desvresi kantoniga. Kanton koosnes 21 vallast: Ambleteuse Audembert Audinghen Audresselles Bazinghen Beuvrequen Ferques Hervelinghen Landrethun-le-Nord Leubringhen Leulinghen-Bernes Maninghen-Henne Marquise Offrethun Rety Rinxent Saint-Inglevert Tardinghen Wacquinghen Wierre-Effroy Wissant
Jacques-Germain Soufflot

Jacques-Germain Soufflot (22. juuli 1713 – 29. august 1780) oli prantsuse päritolu arhitekt. Ta on tähelepanuväärne selle poolest, et aitas 1750. aastatel projekteerida Pariisis asuvat Panteoni.
Uurivate Ajakirjanike Rahvusvaheline Konsortsium

Uurivate Ajakirjanike Rahvusvaheline Konsortsium (International Consortium of Investigative Journalists, ICIJ) on 1997. aastal Washingtonis asutatud enam kui 200 uurivat ajakirjanikku ja 100 meediaorganisatsiooni ühendav sõltumatu rahvusvaheline võrgustik. 2021. aasta oktoobri alguses alustati Pandora toimikute (2,9 terabaiti) avaldamist, mis ületavad mahult Panama toimikutes avaldatud teabe (11,5 mln dokumenti). "About the ICIJ" (inglise). ICIJ. Vaadatud 3. oktoobril 2021. "Pandora Papers: A simple guide to the Pandora Papers leak" (inglise). 3. oktoober 2021. Vaadatud 3. oktoobril 2021. Fergus Shiel (3. oktoober 2021). "About the Pandora Papers" (inglise). ICIJ. Vaadatud 5. oktoobril 2021. Koduleht
Õhukesekileline päikeseelement

Õhukesekileline päikeseelement (inglise keeles thin-film solar cell) on teise põlvkonna päikeseelement, mis saadakse päikesekiirgust neelava materjali (absorbermaterjali) ühe või mitme kihi aurufaasist sadestamise teel alusmaterjalile. Võrreldes esimese põlvkonna elementidega, milles päikeseenergiat absorbeeriv (neelav) kristalliline räni paikneb 10–100 µm paksuse kihina õhukese räniplaadi pealiskihis, on sadestatav kiht vähemalt sada korda õhem (mõõdetav nanomeetrites). Alusmaterjaliks võib olla klaas, plast, metall vm kuitahes õhuke materjal. Seega langeb ära ränikristallist viilude (plaatide, ingl wafer) saagimise kulukas protsess. Kui kanda element polümeersele alusmaterjalile (näiteks polüamiidkilele), on võimalik saada õhuke, painduv ja poolläbipaistev päikesemoodul mitmekülgseteks rakendusteks. Õhukesekileliste päikeseelementide peamised absorbermaterjalid on galliumarseniid (GaAs), kaadmiumtelluriid (CaTe), vaskindiumgalliumseleniid (CIGS), samuti amorfne räni (a-Si). GaAs-päikeseelementide efektiivsus võib ulatuda 30 protsendini, mis on kõrgem kui monokristallilisest ränist päikeseelementidel (26 %), tootmine on aga väga aeglane ja kallis. CdTe-tehnoloogial baseeruvad õhukesekilelised päikesepaneelid on oma tootmismahult räni järel maailmas teisel kohal. CdTe- ja CIGS-kileelementide kasutegur pole kuigi kõrge (22–23 %), kuid neid on suhteliselt odav toota. Õhekiletehnoloogia tuntud variant on amorfse räni kiht klaasil. Niisugused päikesemoodulid on pikaealised: töövõime püsib (ka välitingimustes) stabiilsena üle 10 aasta. Kasutegur on madal (9–11 %), kuid ei lange mõõdukas ja hajusas valguses nii kiiresti kui kristalliliste ränielementide korral. Seepärast kasutatakse niisuguseid päikeseeleente näiteks kellade ja taskuarvutite paneelides. Päikeseelement Õhukesest kilest päikeseelemendid "Maarja Grossberg. Milleks meile uued päikesepaneelitehnoloogiad? (Sirp, 18.09.2020)". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.06.2020. Vaadatud 4.10.2021. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)
Tandempäikeseelement

Tandempäikeseelement (inglise keeles multi-junction solar cell, mitmekorruseline päikeseelement) koosneb kahest või enamast erinevast materjalist elemendist. Need võivad paikneda alusmaterjalil üksteisest eraldatud kihtidena või monoliitsena substraadil. Valgust vastuvõttev ülemine osaelement neelab kõige lühemalainelisemat (vastavalt suurema energiaga) valguskiirgust ja ühtlasi laseb pikemalainelise kiirguse läbi järgmisele osaelemendile, mis neelab osa valgusspektrist kuni lainepikkuseni, mis pooljuhtide korral on määratud keelutsooni laiusega. Nii võib ülestikku asetseda mitu eri materjalist osaelementi, kusjuures järgmise kihi materjali keelutsooni laius väheneb. Selline osaelementide korruspaigutus annab võimaluse päikesekiirgust tõhusamalt elektrienergiaks muundada, seda nii muundatava sagedusvahemiku avardamise kui ka sagedusribas kõige efektiivsemate pooljuhtmaterjalide valiku tulemusena. Osaelemendid ühendatakse monoliitse konfiguratsiooni korral omavahel jadamisi tunneldioodide abil, nii et liitelemendil on kaks väljaviiku nagu lihtsal päikeseelemendilgi. Tandemelementides saadakse praegusel ajal kõige kõrgem kasutegur keemiliste elementide III (muldmetallide) ja V (lämmastiku-fosfori) rühma elementide pooljuhtühendite kasutamisel. Nendest materjalidest osaelemente võidakse kasutada ka kombineeritult ränil põhinevate osaelementidega. Galliumindiumfosfiid-galliumindiumarseniid-germaanium. Kolmest osaelemendist kolmekihiline tandemelement on kõige laiemalt levinud. Kasutegur oli juba 2001. aastal 31% ja jõudis 2009. aastal laboris 41,1%-ni. Galliumindiumfosfiid-galliumarseniid-galliumindiumarseniidfosfiid-galliumindiumarseniid. Nendest materjalidest neljast osaelemendist koosnev päikeseelement muundab päikesekiirgust kuni 46,1% kasuteguriga (seda küll päikesevalguse 312-kordse kontsentratsiooni korral). Räni-räni. Kõige sagedamini kombineeritakse kihid amorfsest (a-Si) ja mikrokristallilisest (µc-Si) ränist. Ülemine, a-Si-osaelement neelab valgust peamiselt lainepikkuste vahemikus 400–600 nm ja alumine, µc-Si-osaelement 500–1100 nm. Galliumindiumfosfid-galliumarseniid-räni. Siin on kombineeritud III ja V rühma ühenditest osaelemendid ränielemendiga. Kasutegur kuni 30,2% ilma kontsentratsioonita. Suurte tootmiskulude tõttu olid niisugused elemendid kasutusel peamiselt tehiskaaslaste päikesepaneelides. Valguskiirte kontsentreerimise süsteemi ja mehaanilise suunamise seadmete rakendamine võimaldab vähendada pooljuhtmaterjali vajalikku pinda. Edasiarendatud tehnoloogia võimaldab konstrueerida tõhusaid tandemelemente kasutamiseks ka maapealses päikeseenergeetikas. Päikeseelement