laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dobrociesz

Dobrociesz (varem Dobrocież) on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Dobrociesz asub Brzeskost umbes 21 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212402062-0820832?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Wojakowa

Wojakowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Iwkowa vallas. Wojakowa asub Brzeskost umbes 18 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212402062-0821180?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Küberterrorism

Küberterrorism on telekommunikatsiooni vahendite kasutamine vägivaldsete toimingute läbiviimiseks, mis põhjustavad või ähvardavad inimelu kaotust või olulist kehavigastust, et saavutada läbi ähvarduste või hirmutamise poliitilisi või ideoloogilisi eeliseid. Mõnikord peetakse interneti-terroriaktideks ka terrorismialaseid tegevusi, sealhulgas tahtlikke ja ulatuslikke, eriti internetti ühendatud personaalarvutite, arvutivõrgu katkestamisi arvutiviiruste, arvutiusside, õngitsemiste ning muude pahatahtlike tarkvara ja riistvara meetodite ning programmeerimisskriptide abil. Küberkuritegevus
Krempna

Krempna on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas, Krempna valla halduskeskus. Krempna asub Slovakkia piirist 8,5 km kaugusel. Wieś Krempna w liczbach Polska w liczbach
Kotań

Kotań on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Kotań asub Slovakkia piirist 10 km kaugusel, Jasłost ligikaudu 25 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813305062-0355341?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Who Killed Cock Robin

Fail:Who Killed Cock Robin?.png "Who Killed Cock Robin" on 1935. aastal valminud Walt Disney lühijoonisfilm sarjast "Silly Symphony". Film põhineb samanimelisel inglise lasteluuletusel. Filmi pikkus on 8 minutit. Film nomineeriti Oscarile lühijoonisfilmide kategoorias.
Vējava

Vējava on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 210 meetri kõrgusel. Vējava jääb valla keskusest Jumurdast 10, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 18 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele. Asula on tekkinud endise Vējava mõisa keskuse lähistele teeristi, kus asusid Vējava valla vallamaja ja kõrts. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi kontor. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Külas asub Vējava bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 38 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur «Jumurdas pagasta teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts». Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Norra ajaloolised piirkonnad

Norra jaotatakse viieks ajalooliseks piirkonnaks (landsdeler), mis hõlmavad maakondi järgmiselt (sulgudes endised maakonnad): Põhja-Norra (norra keeles Nord-Norge, uusnorra keeles Nord-Noreg) Nordlandi maakond Troms og Finnmargi maakond (Finnmark, Troms) Trøndelag Trøndelagi maakond (Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag) Vestlandet Møre og Romsdali maakond Rogalandi maakond Vestlandi maakond (Sogn og Fjordane, Hordaland) Sørlandet (Agder) Agderi maakond (Vest-Agder, Aust-Agder) Østlandet (uusnorra Austlandet) Innlandeti maakond (Hedmark, Oppland) Vestfold og Telemargi maakond (Telemark, Vestfold) Vikeni maakond (Akershus, Buskerud, Østfold) Oslo See jaotus põhineb geograafilistel ja murdeerinevustel ning järgib ligikaudu maakonnapiire. Mõnikord räägitakse Trøndelagi asemel Kesk-Norrast (norra Midt-Norge, uusnorra Midt-Noreg), kuid Kesk-Norra alla arvatakse tavaliselt ka need Møre og Romsdali osad, mis kuuluvad Nidarosi piirkonda (ligikaudselt ajaloolised maakonnad Nordmøre ja Romsdal, kuid mitte Sunnmøre). Mõnikord arvatakse Rogaland või osa sellest mitte Vestlandeti, vaid Sørlandeti alla. Svalbardi tavaliselt Põhja-Norra osaks ei arvata. Jaotusest jäävad välja ka Norra sõltkonnad Bouvet' saar, Kuninganna Maudi maa ja Peeter I saar. Norra haldusjaotus Norra ajaloolised maakonnad Norra linnapiirkonnad
Virdzes

Virdzes on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel Virdzīte jõe kaldal. Virdzes jääb valla keskusest Jumurdast 14, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 22 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Seal asub Virdzese bussipeatus. Aastal 2002 oli külas 6 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Kapūņi

Kapūņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel Valola jõe kaldal. Kapūņi jääb valla keskusest Jumurdast 4, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusele. 1930. aastail avati külas suvitajatele mõeldud pansionaat. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. «Zudusī Latvija - Jumurdas Kapūņi». zudusilatvija.lv
Ruģēni

Ruģēni on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel. Ruģēni jääb valla keskusest Ērgļist 14 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Strydkraal

Strydkraal on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Sekhukhune ringkonnas Fetakgomo Tubatse vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Strydkraali elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,93%, valgeid 0,04% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Pedi keelt pidas emakeeleks 95,45% inimesi, suulu keelt 1,10% ja ndebele keelt 0,92%. https://census2011.adrianfrith.com/place/986067
Myscowa

Myscowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Jasło maakonnas Krempna vallas. Myscowa asub Jasłost umbes 24 km lõunas. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813305062-0355387?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Mossi vald

Mossi vald on vald Norras Østfoldi maakonnas. Asub Oslo fjordi kaldal ja hõlmab ka Jeløya saare. Valla halduskeskus on Moss. 2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023  Mossi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mossi valla koduleht
Tallinna Linna Statistikabüroo

Tallinna Linna Statistikabüroo oli Tallinnas 27. juulil 1911. aastal asutatud Tallinna linnaasutus. 1. juulist 1926 kuni 1. novembrini 1940. aastal Tallinna Linnavalitsuse Statistikabüroo ja Perekonnaseisuamet. Tallinna Linna Statistikabüroo peamisteks tegevussuundadeks oli rahvastiku-, tervishoiu (linna arstide, haiglate, sanitaarasutuste ja laboratooriumite tegevus), majandus- (kaubandus ja tööstus, tööpuudus, esmatarbekaupade hinnad, linna tapamaja tegevus jm), haridus ja hoolekandestatistika kogumine ja avaldamine. Lisaks oli Linna Statistikabüroo ülesandeks ilmavaatlusandmete teatavakstegemine ja valijate nimekirjade koostamine. Tallinna Linna Statistika büroo andis 1912. aastast välja Tallinna linna statistilisi teateid (Статистические сведения по гор. Ревелю), ajavahemikul juulist 1914 kuni märtsini 1917 ilmusid statistilised teated igakuiselt. Esimene maailmasõda avaldamine ajutiselt katkes ja uuesti hakati andmeid trükis avaldama pärast sõda. Aastatel 1924–1939 ilmusid Tallinna linna Statistilised aastaraamatud, Tallinna linna statistiline aastaraamat. Tallinna statistikabüroo 20 a. juubel., Postimees (1886-1944), nr. 218, 14 august 1931 Tallinna Perekonnaseisuamet, 1926-1949, Tallinn City Archives, TLA.1483
Vaigukäik

Vaigukäigud ehk vaigukanalid on okaspuude puidus leiduvad piklikud torukujulised rakkudevahelised ruumid, mida ümbritsevad epiteelirakud. Vaigukäike vooderdavad lamedad näärmerakud. Vaigukäigud kujunevad rakkude üksteisest eemaldumisel ja moodustavad puidus horisontaalsetest ja vertikaalsetest kanalitest koosneva käigustiku. Näärmerakud eritavad vaigukäikudesse iseäraliku lõhnaga vedelat vaiku ehk nn vaikmahla. See taheneb vedelate osiste lendumise järel õhu käes. Vaigu paneb käikudes liikuma 10–20-atmosfääriline surve. Vaik on antiseptiline ja aromaatne ning takistab seente arengut ja hoiab ära putukakahjustusi. Puidu epiteelirakud toodavad vaiku, mis vaigukanalitest välja voolab. Ka niisugused okaspuud nagu nulg, kellel vaigukanalid puuduvad, moodustavad vigastuste korral traumaatilisi vaigukanaleid. Tavalised vaigukanalid – esinevad looduslikult kuuse, lehise, männi ja ebatsuuga puidus. Traumaatilised vaigukäigud – võivad moodustuda vigastatud puudel, kellel tavalisi vaigukanaleid pole. Kahjustused tekivad näiteks putukate tegevuse, patogeenidega nakatumise, külmakahjustuste või füüsiliste vigastuste tagajärjel. Need kanalid on tavaliste vaigukanalitega võrreldes ebakorrapärase kujuga. Traumaatilised vaigukäigud on kambiumi lähedal nähtavad väikeste tangentsiaalsete kanalitena. On leitud, et vaigu kogus, keemiline koostis, eksudatsioon ja kristalliseerumiskiirus on seotud konkreetse männiliigi vastupidavusega. Kahjuritele resistentsematel mändidel on vastuvõtlikest puudest tunduvalt rohkem vaigukäike. Massiliste üraskiinfestatsioonide korral võivad vaiguvarud aga kiiresti ammenduda ja puu võib rünnakule alla vanduda. Laas, Eino (2019). "Dendroloogiaja pargindus" (PDF). Atlex. Vaadatud 06.12.2020.[alaline kõdulink] Kokassaar, Urmas (Detsember 1997). "Kuusevaik on mitmeti väärtuslik". loodusajakiri.ee. Vaadatud 06122020. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Arthur G. Fett-Neto, Kelly C. S. Rodrigues-Corrêa (jaanuar 2012). "Anatomical aspects of resin canals and oleoresin production in pine trees". www.researchgate.net. Vaadatud 06.12.2020. Paal Krokene (2015). "Conifer Defense and Resistance to Bark Beetles". www.sciencedirect.com. Vaadatud 06.12.2020. Paal Krokene, Nina Elisabeth Nagy and Trygve Krekling (jaanuar 2008). "Traumatic Resin Ducts and Polyphenolic Parenchyma Cells in Conifers". www.researchgate.net. Vaadatud 06.12.2020.
Euronext

Euronext börs on Lääne- ja Lõuna-Euroopas tegutsev väärtpaberibörs. Börsi nimi on lühend European New Exchange Technology (eesti keeles Euroopa uus kauplemise tehnoloogia). Börs hõlmab Pariisi, Amsterdami, Brüsseli, Dublini, Lissaboni ja Oslo börse. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V., mis on registreeritud Amsterdamis. Tegemist on Euroopa ühe suurima börsiga ja suurima börsiga euroalal. Börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, võlakirjade, fondide, futuuride ja optsioonidega. Kõigil Euronexti turgudel kaubeldakse eurodes, erandiks on Oslo börs, kus kaubeldakse Norra kroonides. Lisaks reguleeritud turule on börsil ka lisanimekirjad Euronext Growth, Euronext Access, Euronext Expand ja Euronext Expert turg. Euronexti börsi järelevalvet teostavad kohalikud finantsjärelevalve ametid. Euronext moodustati 22. septembril 2000, kui liitusid Amsterdami börs, Brüsseli börs ja Pariisi börs. 2001. aasta detsembris liideti Londonis tegutsev futuuride börs London International Financial Futures and Options Exchange (LIFFE) ning 2002. aastal samuti Lissaboni börs. 2007. aastal jõudis lõpule liitumine New Yorgi börsiga, mille käigus tekkis NYSE Euronext. 2013. aastal omandas selle Intercontinental Exchange, mis jättis endale New Yorgi börsi ja LIFFE ning eraldas 2014. aastal Euronexti. Selle raames viidi 20. juunil 2014 läbi Euronexti aktsiate esmane avalik pakkumine. 2018. aasta märtsis viidi lõpule liitumine Iiri börsiga (nimetati ümber Euronext Dubliniks) ning juunis 2019 Oslo börsiga. Detsembris 2019 omandati 66% elektribörsi pidajast Nord Pool. Septembris 2020 alustati läbirääkimisi Milanos asuva Itaalia börsi omandamiseks. 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Euronexti börsil noteeritud ettevõtete väärtus kokku ehk turuosa 4,5 triljonit eurot. Aastaga vähenes börsi turuosa 0,9%. Euronexti börs on 2021. aasta näitajate alusel turuosalt maailma suuruselt neljas börs. 2021. aasta detsembris tehti Euronexti börsil päevas tehinguid keskmiselt 8,5 miljardi euro väärtuses, millest: 52% Pariisi börsil; 32% Amsterdami börsil; 8% Oslo börsil; 4% Brüsseli börsil; 3% Dublini börsil; 1% Lissaboni börsil. 2021. aasta 31. detsembri seisuga oli Euronexti börsil noteeritud 1720 ettevõtte aktsiad (15% võrreldes 31. detsembriga 2020). 2019. aastal oli noteeritud kokku 1465 aktsiat. Euronext 100 Index – hõlmab sadat Euronexti börsil enim kaubeldud ettevõtet. 2021. aastal suurenes indeksi väärtus aasta alguse 1107,25 punktilt aasta lõpu 1361,69 punktini (+23%). Indeksi väärtus oli 2021. aasta kõrgeim 18. novembril, mil indeksi väärtus oli 1391,4 punkti ja madalaim 29. jaanuaril, mil indeksi väärtus oli 1085,38 punkti. 2021. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena): ASML HOLDING – tööstus TOTALENERGIES – energiatarned LVMH – luksuskaupu tootev kontsern ROYAL DUTCH SHELLA – energiatarned PROSUS – tehnoloogiainvesteeringud ING GROEP N.V – pangandus Nasdaq Nordic Euroopa börside loend "Equities". Vaadatud 1.02.2022. "CASH - MONTHLY". Vaadatud 1.02.2022. "List of stock exchanges". Wikipedia. Vaadatud 1.02.2022. "Euronext 100 Index". Vaadatud 1.02.2022. Euronext
Jalgpall 1996. aasta suveolümpiamängudel

Jalgpall 1996. aasta suveolümpiamängudel toimus 20. juulist 3. augustini Ameerika Ühendriikides Atlantas. See oli 21. kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Meeste jalgpalliturniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga ning kulmineerudes 3. augustil Sanfordi staadionil toimunud kuldmedalimänguga. Alates 1992. aastast peavad meeskondade mängijad olema alla 23-aastased, võistkonda võib kuuluda kolm üle 23-aastast mängijat. Esmakordselt osalesid olümpia jalgpalliturniiril naiskonnad ja erinevalt meestest pole naistel vanusepiirangut. Naiste jalgpalliturniiril osaleb 8 rahvuskoondist, kes loositi kaheks nelja võistkonnaga alagrupiks, ning mõlemas alagrupp mängisid võistkonnad omavahel. Kummagi alagrupi kaks paremat selgitasid poolfinaalis millise koha eest pääsevad mängima. Poolfinaali võitjad selgitasid omavahel olümpiavõitja ja kaotajad mängisid pronksmedali nimel. Meeste konkurentsis jõudis Nigeeria esimest korda Aafrika meeskonnana finaali ja võitis olümpiakulla. Argentina jõudis esimest korda pärast 1928. aastat uuesti finaali ja esimest korda pärast 1928. aastat ei olnud finaalis mitte ühtegi Euroopa meeskonda, ning Euroopa jäi täiesti medalita. Kolmanda koha mängus kaotas Portugal 0:5 Brasiilia vastu, kes mängis 1994. aastal maailmameistriks tulnud Aldairi ja Bebetoga ning kuus aastat hiljem maailmameistriks tulnud Rivaldo, Roberto Carlose ja Ronaldoga. Lisaks pääses veerandfinaali esmakordselt vaid kolm Euroopa meeskonda ja esimest korda pärast 1928. aastat jõudis poolfinaali vaid üks Euroopa meeskond. Portugal v Tuneesia USA v Argentina Argentina v Portugal USA v Tuneesia Argentina v Tuneesia USA v Portugal Hispaania v Saudi Araabia Prantsusmaa v Austraalia Prantsusmaa v Hispaania Austraalia v Saudi Araabia Hispaania v Austraalia Prantsusmaa v Saudi Araabia Lõuna-Korea v Ghana Mehhiko v Itaalia Mehhiko v Lõuna-Korea Ghana v Itaalia Mehhiko v Ghana Itaalia v Lõuna-Korea Jaapan v Brasiilia Nigeeria v Ungari Brasiilia v Ungari Nigeeria v Jaapan Brasiilia v Nigeeria Jaapan v Ungari Portugal v Prantsusmaa Argentina v Hispaania Mehhiko v Nigeeria Brasiilia v Ghana Portugal v Argentina Nigeeria v Brasiilia Brasiilia v Portugal Nigeeria v Argentina USA v Taani Rootsi v Hiina USA v Rootsi Taani v Hiina USA v Hiina Taani v Rootsi Saksamaa v Jaapan Norra v Brasiilia Brasiilia v Jaapan Norra v Saksamaa Norra v Jaapan Brasiilia v Saksamaa Hiina v Brasiilia Norra v USA Brasiilia v Norra Hiina v USA Jalgpall olümpiamängudel
Ele Arakas

Ele Arakas (pseudonüüm) on Eesti kirjanik. Noorteromaani “Esmaspäevad” (ISBN 9789949276578) autor. „Esmaspäevad” pälvis Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev kor­raldatud 2014. aasta noorsooromaanide võistlusel I koha. 2014. aasta noorteromaani võistluse võitis Ele Arakas käsikirjaga „Esmaspäevad”
Daliowa

Daliowa on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Jaśliska vallas. Daliowa asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813307102-0349033?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022.
Teele Lember

Teele Lember (sündinud 9. augustil 1985 Kuressaares) on eesti luuletaja ning jurist. Ta lõpetas 2004. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja kaitses 2010. aastal cum laude Tartu Ülikoolis magistrikraadi õigusteaduse alal (magistritöö teemaks oli "Õigustloova aktiga tekitatud kahju hüvitamise regulatsioon ja selle rakendamine Eesti õiguses"). Käsiraamat eluruumide üürileandjale, Juura 2013 Süstemaatiline unistaja, luulekogu, Tänapäev, 2020 (Betti Alveri kirjandusauhinna nominent). Õigustloova aktiga tekitatud kahju hüvitamise regulatsioon ja selle rakendamine Eesti õiguses "Teele Lember on oma esikkogus kriitiline ja eneseirooniline" Postimees, 3. detsember 2020
16K

16K on aastal 2020 üks võimalikke pildi kuvamise standardeid tulevikus, eraldusvõimega nt 15360 × 8640 ehk 2x8K UHDTV.
Ludmila Kazarjan

Ljudmila Kazarjan (ka Ljudmila Loginova Kazarjan, sündinud 1961) on Eestis elav luuletaja, publitsist ja teaduse populariseerija. Aastast 1973 elab ta Tartus. Ta lõpetas 1978. aastal Tartu VI Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse erialal. 2016 Kultuurkapitali laureaat pikaajalise töö eest kirjanduse valdkonnas ja Maastiku luulefestivali korraldamise eest CV Selgusid kirjanduse sihtkapitali aastaauhind 2016 nominendid Eesti Kultuurkapital Николай Караев, «Капитал культуры» наградил Людмилу Казарян за Ландшафтный фестиваль поэзии, Postimees, 9. märts 2017 (vene keeles)
Komańcza

Komańcza (ukraina keeles Команча) on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza valla halduskeskus. Komańcza asub Slovakkia piirist 6,5 km kaugusel. Wieś Komańcza w liczbach Polska w liczbach
Rzepedź

Rzepedź on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Komańcza vallas. Rzepedź asub Slovakkia piirist 11 km kaugusel. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813317042-0354420?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022.
Norra ja Venemaa piir

Riigipiir Norra ja Venemaa vahel koosneb 197,7 km pikkusest maapiirist Norra ja Venemaa vahel. Lisak on Varangerfjordis 23,2 kilomeetri pikkune merepiir. Samuti on piir kahe riigi territoriaalvete vahel Barentsi merel ja Põhja-Jäämerel. Aastatel 1944–1991 oli see piir Norra ja Nõukogude Liidu vahel. Euroopa maanteel 105 on üks piiriületuspunkt. Norra poolt teostab järelevalvet garnison ja see on Norra piirikomissari jurisdiktsiooni all, Venemaa poolt aga Venemaa piirivalveteenistus. Piiri määratleti lepingus 1326 ja eraldati, milliseid saami osi Norra ja Venemaa maksustada võivad. Piirijoon määratleti 1826. aastal lepinguga ja jääb sisuliselt samaks piiriks ka tänapäeval. 1944 tekkis Norra – Nõukogude Liidu piir. Külma sõja ajal oli piir üheks kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja Nõukogude Liidu vahel, teine oli Nõukogude Liidu ja Türgi piir. Aastatel 1991–1999 oli see ainus piir Venemaa ja NATO vahel. See on Norra noorim muutmata piir. Alates 1960. aastatest on kahe riigi territoriaalvete vahelise piiri osas olnud lahkarvamusi, aga see lahenes piiritluslepinguga 2010. Piirijoone leping Venemaaga Läbirääkimisi seoses merepiiriga alustati 1970. 1975. aastal leppisid mõlemad riigid kokku moratooriumis, mis keelas vaidlusaluses piirkonnas nafta ja gaasi varu uurimise. 1978. aastal allkirjastati kalandust reguleeriv ajutine leping. 27. aprillil 2010 teatati Oslos, et Barentsi mere territoriaalne vaidlus on lahendatud. Leping on kompromiss, mis jagab vaidlusaluse ala kaheks ligikaudu võrdse suurusega osaks. Leping allkirjastati Murmanskis 15. septembril 2010. Norra parlament kiitis lepingu 8. veebruaril 2011 ühehäälselt heaks. 30. märtsil hääletas ratifitseerimise toetamist ka Venemaa riigiduuma ning lepingu ratifitseerimise seadusele allkirjastati 8. aprillil 2011. Pärast mõlema riigi poolt ratifitseerimist oli enne selle jõustumist 30-päevane ooteaeg. Leping jõustus 7. juulil 2011, lõpetades 41 aastat kestnud piiritüli. Lepingus on sätestatud kalandusalase koostöö tingimused, nähes ette Barentsi merel kalastamise ühise reguleerimise mehhanismi säilitamise. Lepingus määratletakse ka koostöö põhimõtted maavara maardlate uurimisel. Merepiiri ületavat maardlat võib tervikuna kasutada ainult kahepoolse kokkuleppe alusel. Piirileping on majanduslikult oluline, kuna see võimaldab geoloogiliste uuringute ja süsivesinike puurimist läbi viia varem vaidlustatud piirkonnas. Piirkond asub ühest maailma suurimast maagaasimaardlast läänes. Norra ettevõte sõlmis lepingu, et alustada piirkonna Norra osa uurimist, esmane seismiline uuring Norra uues merevööndis algas 8. juulil 2011. Piirijoone leping Venemaaga
Guillaume Le Gentil

Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière (12. september 1725 – 22. oktoober 1792) oli Prantsuse astronoom. Le Gentil avastas Messier' kataloogi objektid Messier 8, Messier 32, Messier 36 ja Messier 38. Ta oli ka esimene astronoom, kes kataloogis tumeda udukogu kui vaatles Luige tähtkujus asuvat udukogu Le Gentil 3. Ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige. Le Gentil osales Mihhail Lomonossovi organiseeritud rahvusvahelises projektis, mille eesmärgiks oli mõõta Maa ja Päikese vaheline kaugus, vaadeldes maailma eri paigust Veenuse liikumist üle Päikese. Sellised liikumised on paaridena 8-aastase vahega, kuid iga sellist paari eraldab järgmisest 121 või 105 aastat. Le Gentil mõlemad katsed seda vaadelda ebaõnnestusid. Le Gentil saabus Prantsusmaale tagasi 11 aastat pärast lahkumist ning avastas, et ta oli vahepeal surnuks kuulutatud. Ta õnnestus surnuks kuulutamine tühistada ja elas veel 21 aastat. "Scientist of the Day - Guillaume-Joseph Le Gentil". Linda Hall Library. Vaadatud 7. detsember 2020.
Sashori

Sashori (სასხორი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Mtshetha rajoonis. 2014. aastal elas seal 332 inimest.
Luurelennuk

Luurelennuk on sõjalennuk, mis on projekteeritud või kohandatud teostama õhuluuret. Luurelennuk võib õhuluurel pildistada sihtmärke ning teostada signaalluuret. Kaasaegne tehnoloogia võimaldab mõnel lennukil ja droonil teostada lisaks tavalistele luurelendudele ka luuret reaalajas. Enne radari leiutamist sõltusid sõjaväed vaenlase vägede paiknemise ja liikumise tuvastamisel luurelennukitest. Pärast külma sõda on õhuluurel kasutatud peamiselt satelliite ja luurelennukite tähtsus on vähenenud. "Military aircraft". Encyclopædia Britannica. Vaadatud 7. detsember 2020.
Munasseened

Munasseened (Oomycota) on ebatõelised seened, ega kuulu seente riiki. Samas on munasseeni varem oma niitja niidistiku moodustumise tõttu seenteks peetud. Sellesse hõimkonda kuulub rohkem kui 500 liiki munasseeni, nende hulgas mitmed taimekahjustajad. Munasseened võivad paljuneda nii suguliselt kui ka mittesuguliselt. Munasseente klass koosneb järgmistest seltsidest: Albuginales Leptomitales – lülihallikulaadsed Myzocytiopsidales Olpidiopsidales Peronosporales – ebajahukasteliselaadsed Pythiales Rhipidiales Salilagenidales Saprolegniales Sclerosporales Perumal Vidhyasekaran (2004). Concise encyclopedia of plant pathology. Boca Raton: CRC Press. Lk 30.