laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Avignon

Avignon on linn Prantsusmaal, Vaucluse'i departemangu keskus. See asub Rhône'i vasakul kaldal. Avignon asutati juba enne Rooma vallutusi. Rhône'i kaldal asus keltide kindlus. Sealkandis elasid keldi päritolu kavaarid.[viide?] Linn oli Rooma riigi Gallia Transalpina, hilisema Gallia Narbonensise provintsi keskus. Sel ajal nimetati seda Avennioks, mis on tulnud Avenniuse suguvõsa järgi. Gallia Narbonensis oli Rooma esimene provints teispool Alpe. Sellest ajast pole säilinud arhitektuurilises mõttes peaaegu midagi. Suure rahvasterändamise ajal sai Avignon tugevasti kannatada. Seejärel kuulus ta järjepanu gootidele, Burgundiale, läänegootidele ja Frangi riigi Austraasia osale. 736 vallutasid Avignoni saratseenid, 737 vallutas ja rüüstas linna Karl Martell, kuna linlased olid koos araablastega tema vastu sõdinud. Kuni Louis II surmani 879 kuulus Avignon taas Frangi riiki, siis kuulutas Boso Burgundia ehk Arelaadi (pealinna Arles'i järgi) sõltumatuks. 1033, mil Konrad II sai Arelaadi kuningaks, läks linn Saksa-Rooma riigile. Keiser elas kaugel, Avignon allus talle ainult nimeliselt, olles aastast 1135 sisuliselt sõltumatu. Ka Forcalquier', Toulouse'i ja Provence'i krahvidel oli linna üle ainult nominaalne, mitte sisuline võim. 1135 loobus Forcalquier' krahv igasugustest õigustest Avignoni üle. 12. sajandi lõpus kuulutas Avignon end täiesti sõltumatuks. Ent iseseisvus ei kestnud kaua. Avignon oli üks katarite keskusi ja 1226 vallutas Prantsusmaa kuningas Louis VIII Avignoni albilaste vastu suunatud ristisõjas pärast seda, kui linn oli keeldunud avamast väravaid temale ja paavsti legaadile. Linn alistus pärast kolmekuist piiramist (10. juuni – 13. september), pidi oma kindlustused lammutama ja vallikraavi täitma. 7. mail 1251 tegi Louis VIII Avignoni oma vendade Charles of Anjou ja Alphonse de Poitiers' ühisvalduseks. Pärast viimase surma 25. augustil 1271 sai Avignon Prantsusmaa osaks. 1274. aastast valitsesid linna kuninga esindajatena rektorid. 1303. aastal asutati Avignoni ülikool. 1309. aastal viis Prantsusmaa kuningas paavstide asukoha Avignoni, paavst Clemens V, kes pärines Bordeaux'st, viis paavsti residentsi Avignoni. Niinimetatud Avignoni vangipõlv kestis 1377. aastani. Aastatel 1309–1377, enne Suurt skismat Rooma ja Avignoni kirikute vahel, resideeris Avignonis 7 paavsti. Skisma viis rivaalpaavstide valimiseni mõlamas kohas. Pärast seda resideeris Avignonis aastani 1423 kolm vastupaavsti, kuni paavst lõplikult Rooma tagasi läks. Aastatel 1334–1363 ehitas paavst Benedictus XII vana paavstipalee Avignonis ja paavst Clemens VI ehitas uue paavstipalee; üheskoos oli Paavstide palee suurim gooti palee Euroopas.1335–1364 ehitati linna paavstiloss Palais des Papes. Paavstiloss ja Avignoni ajalooline kesklinn kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1995). Igal aastal juulikuus toimub linnas Avignoni teatrifestival. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021 Avignoni koduleht
Päevauudised

Päevauudised on päeva jooksul toimunud või äsja teatavaks saanud varasemate sündmuste (uudiste) vahendus meedias (nt televisioonis, raadios, veebiväljaandes); ühtlasi ka vastav ajakirjandusžanr.
Päevauudised (täpsustus)

Päevauudised on päeva jooksul toimunud sündmuste vahendus meedias. Päevauudised on ka mitme eestikeelse väljaande nimi: Päevauudised (ajaleht, 1944) Päevauudised (ajaleht, 1945), ilmus Saksamaal Bocholtis ...
Päevauudised (ajaleht, 1944)

Päevauudised oli ajaleht, mis ilmus 1944. aastal Tallinnas ja seejärel 1944. aastal Kuressaares. Tallinnas ilmunud ajalehte toimetas Aado Slutsk. Tallinnas ilmus ajalehe esimene number 24. septembril 1944 ja viimane (nr 5) 28. septembril 1944. Kuressaares ilmus ajalehe esimene number oktoobris 1944 ja viimane (nr 11) 20. oktoobril 1944. Päevauudised (ajaleht, 1944) E-kataloogis ESTER (vaadatud 30.03.2017) Päevauudised (ajaleht, 1944) E-kataloogis ESTER (vaadatud 30.03.2017)
Pealinna Teataja

Pealinna Teataja oli mitme Eestis ja välismaal ilmunud väljaande nimi: Pealinna Teataja (ajakiri, 1910), ilmus Peterburis Pealinna Teataja (ajaleht, 1914), ilmus Peterburis Pealinna Teataja (ajaleht, 1933), ilmus Tallinnas
Angelica Bengtsson

Angelica Therese Bengtsson (sündinud 8. juulil 1993 Väckelsångis) on Rootsi kergejõustiklane, teivashüppaja. Ta on olnud edukas nii noorte kui ka juunioride vanuseklassides, võitnud noorte tiitlivõistlustelt ühe kuldmedali ja juunioride tiitlivõistlustelt kolm kuldmedalit. 2010. aastal püstitas ta noorte maailmarekordi 4.47 ning 2011. aastal juunioride maailmarekordi tulemusega 4.63. 2012. aastal valiti ta Euroopa kergejõustiku tõusvaks täheks. Ta on võitnud pronksmedali 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis ning 2015. ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel. 2015. aasta meistrivõistlustel Pekingis jäi ta rahvusrekordiga 4.70 jagama neljandat kohta, kuid ei pääsenud 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros 4.45-ga finaali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis saavutas ta 4.55-ga kümnenda koha. Ta on tulnud teivashüppes neljal korral Rootsi meistriks ja viiel korral sisemeistriks. Tema isiklik rekord välitingimustes on 4.76, mis on püstitatud 6. juunil 2019 Rooma. Sisetingimustes on tema isiklik rekord samuti 4.81, mis on püstitatud 24. veebruaril 2019 Clermont-Ferrandis. Tema nimel on Rootsi rekord nii sise- kui ka välitingimustes. Angelica Bengtsson. european-athletics.org. Vaadatud 7.8.2017 Angelica Bengtsson. iaaf.org. Vaadatud 7.6.2019  Angelica Bengtsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht Angelica Bengtsson Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Melanhoolia

Melanhoolia (kreeka keeles µέλαινα χολή melaina chole; melas, 'must' ja cholē, 'sapp') oli mõiste vanaaja ja keskaja meditsiinis. Melanhoolik on üks neljast temperamenditüübist. 19. sajandil võis "melanhoolia" olla nii füüsiline kui ka vaimne seisund ning melanhooliat peeti levinud haiguste põhjuseks, mitte teistest haigustest põhjustatud nähtuseks. Temperamenditeooria loojaks peetakse Vana-Kreeka arsti Hippokratest ja mitu sajandit hiljem elanud Vana-Rooma arsti Claudius Galenost. Nemad töötasid välja nn kehamahlade teooria, mille järgi inimese temperamendi määrab kindlaks üks keha põhimahladest: veri (kr. sanguis), lima (kr. flegma), must sapp (kr. melas chole) või kollane sapp (kr. chole). Siit tulenevad tänapäevalgi tuntud temperamenditüüpide nimetused: sangviinik, flegmaatik. melanhoolik, koleerik. Melanhooliat põhjustas liigne must sapp, vanakreeka keeles μέλας (melas), 'tume, must', ja χολή (kholé), 'sapp'. See teooria oli seotud element maaga, sügisese aastaajaga, lähtus põrnast (siseelundist), mis on külm ja kuiv, ning ka melanhoolik on samasuguste omadustega. Astroloogias näitas see Saturni mõju. Melanhooliat kirjeldati kui eraldi haigust, millel olid vaimsed ja füüsilised sümptomid. 5. ja 4. sajandil eKr iseloomustas Hippokrates oma teoses "Aforismid" kõiki "hirme ja rusutuse tundeid, kui need kestavad pikka aega" sümptomaatilistena melanhooliale. Kui patsienti ei saanud haigusest terveks ravida, siis arvati, et melanhoolia tulenes sellest, et kehasse oli sisenenud deemon ja selle üle võtnud. Depressioon Melanhoolne depressioon Nostalgia Pessimism Burton, Bk. I, p. 147 http://education.yahoo.com/reference/dictionary/entry/saturnine Berrios, G. E. (1988). "Melancholia and depression during the 19th century: A conceptual history". The British Journal of Psychiatry. 153 (3): 298–304. DOI:10.1192/bjp.153.3.298. PMID 3074848. Hippocrates, De aere aquis et locis, 10.103, on Perseus Digital Library μέλας, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus Digital Library χολή, Henry George Liddell, Robert Scott, A Greek-English Lexicon, on Perseus Digital Library Hippocrates, Aphorisms, Section 6.23 18th-Century Theories of Melancholy & Hypochondria Farmer, Hugh.
2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend

Siin on loetletud 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne lugusid. Loendit viimati uuendatud 25. oktoobril 2017. 2017. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikohalugude loend Top Singles on Chartsinfrance.net LesCharts.com
Mannapuder

Mannapuder on puder, mida valmistatakse mannat kas piima või piima ja vee segus keetes. Mannaputru pakutakse või, suhkru, kakaopulbri, kaneeli, rosinate, puuviljade või siirupiga. Mannaputru on Euroopas söödud juba Vana-Rooma aegadest. Vedelamat mannaputru, mille valmistamisel on keevale piimale vähem mannat lisatud, nimetatakse mannasupiks ning mahla ja manna kokkusegamisel, kuumutamisel ja vahustamisel saadud rooga mannavahuks. Seda süüakse peamiselt magustoiduna. Mannavahtu, millele on lisatud kõrvitsatükke nimetatakse kõrvitsa-mannavahuks.
Anneli Mäeots

Anneli Mäeots (sündinud 31. detsembril 1942) on koorijuht ja muusikapedagoog. Anneli Mäeots on alates 1965. aastast töötanud õpetaja ja koorijuhina Tallinna Muusikakeskkoolis. 1970. aastast alates on ta kooristuudio Ellerhein lastekoori dirigent. Ta on võitnud vabariiklikel ja rahvusvahelistel koorikonkurssidel auhindu ning olnud mitmetel noorte ja üldlaulupidudel mudilas- ja lastekooride üldjuht. Anneli Mäeots sai Uno Järvela stipendiumifondilt esimesena lastekoori dirigendi stipendiumi. Anneli Mäeotsa pere on muusikud. Tema vanaonu oli Cyrillus Kreek. Abikaasa oli Vello Mäeots. Tütar Ingrid Kõrvits on Tallinna Muusikakeskkooli (TMKK) koorijuhtimise ja vokaali osakonna juhataja ning TMKK Noortekoori ja Ellerheina peadirigent. Poeg Kristjan Mäeots mängib ERSOs löökpille ning on TMKK õppejõud. Foto: Valdo Rebane. Laulu- ja tantsupeo tänumedalite kätteandmine 06.10.2004.tallinn.ee, 16.10.2004 (vaadatud 30.03.2017) Eesti Kooriühing. Uno Järvela stipendiumifondi esimesed stipendiumid saavad Anneli Mäeots ja Mariliis Kreintaal[alaline kõdulink] (vaadatud 30.03.2017) Eevi Kuht Muusikuid võlub elu metsatalus.Virumaa Teataja, 29.06.2007 (vaadatud 30.03.2017)
Purgi oja

Purgi oja (ka Purki kraav ja Purgi kraav) on kraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ämmuste ja Tagamõisa külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 1,7 km, valgla 9,8 km², langus 8 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 72,5 m kõrgusel Tagamõisa külas Purgi järvest ning suubub Ämmuste külas 64,5 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 17,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Purgi oja Eesti looduse infosüsteemis Purgi oja keskkonnaportaalis Purgi oja Eesti looduse infosüsteemis Purgi oja keskkonnaportaalis
Marc Jacobs

Marc Jacobs (sündinud 9. aprillil 1963) on Ameerika moelooja. Ta on omanimelise moebrändi peadisainer ja lisaks on tal moebränd Marc by Marc Jacobs, mis on esindatud 80 riigis rohkem kui 200 poega. Aastatel 1997–2014 oli ta Prantsuse Louis Vuittoni moemaja loovjuht. Jacobs valiti 2010. aastal ajakirja Time 100 mõjukama inimese hulka. Ajakiri Out valis ta 2012. aastal Ameerika 50 mõjuvõimsama homoseksuaalse mehe ja naise nimekirja. "The 2010 TIME 100". Time (inglise keeles). 29. aprill 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2012. Vaadatud 31. märts 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "The Power List". Out (inglise keeles). 26. aprill 2012. Vaadatud 31. märts 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Moebrändi Marc Jacobs koduleht
Kurt Warner

Kurt Warner (õieti Kurtis Eugene Warner; sündinud 22. juunil 1971 Burlingtonis Iowa osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja endine Ameerika jalgpallur. Kurt Warner andmekogus IMDb (inglise)
Karoline Bjerkeli Grøvdal

Karoline Bjerkeli Grøvdal (sündinud 14. juunil 1990 Ålesundis) on Norra kergejõustiklane, kesk- ja pikamaajooksja. Ta tuli kahel korral Euroopa juunioride meistriks 3000 meetri takistusjooksus ja korra 5000 meetri jooksus. 2009. aastal valiti ta Euroopa kergejõustiku tõusvaks täheks. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 10 000 meetri jooksus isikliku rekordiga 31.23,45 pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 5000 meetri jooksus isikliku rekordiga 14.57,53 seitsmenda koha ja 10 000 meetri jooksus üheksanda koha, parandades isiklikku rekordit üheksa sekundiga (31.14,07). Nii 5000 kui ka 10 000 meetri distantsil oli ta parim Euroopa jooksja. 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis ta 1500 meetri jooksus poolfinaali ei pääsenud, saades ajaga 4.09,56 kokkuvõttes 31. koha. 5000 meetri jooksu finaalis ta katkestas. 26. augustil 2017 jooksis ta Sandneses toimunud võistlusel 3000 m takistusjooksus aja 9.13,35, parandades 2007. aastast endale kuulunud Norra rekordit ligi 20 sekundiga. 10. juunil 2018 parandas ta Teemantliiga etapil Stockholmis 1500 meetri jooksus isiklikku rekordit enam kui pooleteise sekundiga, joostes 4.05,57. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 9.18,80-ga pronksmedali. Talle kuulub Norra rekord ka miilijooksus ja 2000 m takistusjooksus. Väljas Allikas: IAAF Karoline Bjerkeli Grøvdal. www.european-athletics.org. Vaadatud 31.3.2017 "Karoline Bjerkeli Grøvdal løper Hytteplanmila". ringsport.no. 3.9.2010. Vaadatud 31.3.2017 "Karoline Bjerkeli Grøvdal smadret den norske rekorden – med 20 sekunder!". NRK Sport. Vaadatud 3.10.2017 "Personlig rekord av Bjerkeli Grøvdal i Stockholm"[alaline kõdulink]. rbnett.no. 10.6.2018. Vaadatud 11.6.2018 Karoline Bjerkeli Grøvdal Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Karoline Bjerkeli Grøvdal 3000m Steeplechase 9:13.35 - Norwegian Championships 2017 youtube.com
Kuskuss

Kuskuss on Põhja-Aafrika berberite roog, mis on tehtud väikestest aurutatud mannapallikestest ning mida tavaliselt serveeritakse mõne hautisega selle peal. Kuskuss on Põhja-Aafrikas igapäevane toit nii Marokos, Alžeerias, Tuneesias, Liibüas kui ka mõnel pool Sitsiilias. Kuskussi nimetus arvatakse tulevat berberite sõnast seksu, mis tähendab 'hästi ümardatud' või ümarat objekti. Kuskussi päritolu ei ole täpselt teada, kuid arvatakse, et see on pärit berberitelt. Lucie Bolens kinnitas, et berberid olid kuskussi valmistanud juba aastatel 238–149 eKr, kuna oli leidnud kausse kuskussi jäänustega juba berberite kuninga Massinissa aegadest. Esimene kirjalik viide kuskussile oli 13. sajandi Põhja-Aafrika kokaraamatus "Kitāb al-tabǐkh fǐ al-Maghrib wa'l-Andalus" ('Magribi ja Andaluusia kokaraamat'), mis sisaldas kuskussi valmistamise retsepti, mis oli "tuntud üle maailma". Tänapäevani on kuskuss tuntud põhja-aafriklaste rahvustoiduna. Värskelt jahvatatud manna pritsitakse veega üle ning rullitakse kätega, et moodustada väikesed pallikesed. Need puistatakse üle jahuga, et pallid püsiks eraldi, seejärel pallid sõelutakse, et liigne jahu eemaldada. Kõik liiga väikesed pallikesed kukuvad läbi sõela ning need rullitakse rohkema mannaga kokku, et teha suuremaid. See protsess jätkub niikaua, kuni kogu manna on voolitud väikesteks kuskussipallikesteks.
Stella Ernesaks

Stella Ernesaks (kuni 19. märtsini 1935 Merjam ; 3. märts 1909 – 17. mai 1973) oli eesti spordipedagoog ja metoodik. Stella Ernesaks lõpetas Berliini Kehakultuuri Ülikooli 1931. aastal ja oli Ernst Idla kõrval üks esimesi kõrgharidusega võimlemispedagooge Eestis. Ta töötas õpetajana H. Kubu Eragümnaasiumisis (1931–1937), Riigi Kunsttööstuskoolis (1931–1940), E. Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis (1934–1940) ja Tallinna 8. Keskkoolis (1940–1941). Stella Ernesaks oli koolieelse kehalise kasvatuse metoodika looja ja arendaja Eestis. Lasteaiakasvatajaid koolitas ta 29 aastat: Elfriede Lenderi Lasteaednike Eraseminaris ning Eesti Naisliidu Kodumajanduse Instituudis (1937–1940), nende likvideerimise järel töötas ta õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Koolis (1940–1966). Stella Ernesaksa abikaasa oli Gustav Ernesaks. Nende pojad on Ott, Jüri ja Peep. Stella ja Gustav Ernesaksa pojapoeg on pianist Mart Ernesaks ja pojatütar kunstnik Pille Ernesaks. Stella Ernesaksa õde Adda Mardna oli tunnustatud arst, Peeter Mardna ema. Stella Ernesaks on maetud Metsakalmistule. G. Ernesaks, "Kutse". Kirjastus Eesti Raamat, 1980 (lk 127) Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 (vaadatud 31.03.2017) muusika.ee. Gustav Ernesaks. (vaadatud 31.03.2017) Kaja Kärner. Päevasüda. Arstid Mardnad. (vaadatud 24.03.2018) kalmistud.ee (vaadatud 31.03.2017) Gled-Airiin Saarso. Läbi kolme põlve Tallinna Pedagoogilises Seminaris.
Vello Mäeots (autosportlane)

Vello Mäeots (sündinud 25. jaanuaril 1937 Pajusi vallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal) on endine eesti autorallisõitja. Ta lõpetas 1955. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1960. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna autotranspordi erialal. Autospordiga hakkas ta tegelema 1960. aastal, tema treenerid olid Aleksander Tõkke ja Uno Aava. Ta sai autorallis erinevate kaassõitjatega ning erinevates võistlusklassides Eesti NSV meistrivõistlustel 1963. aastal 2. koha, aastatel 1965 ja 1966 3. koha ning 1968. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 2. koha. 1969 – NSV Liidu meistersportlane Biograafia ESBL-is (vaadatud 31. märtsil 2017) Vello Mäeotsa sporditulemused Biograafia ESBL-is Vello Mäeotsa sporditulemused
Jaapani rihmhammas

Jaapani rihmhammas (Mesoplodon ginkgodens) on hammasvaalaliste alamseltsi nokisvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline. Jaapani rihmhammas on pärismaine India ookeanis ja Vaikses ookeanis. Jaapani rihmhammas on ligi 5 meetri pikkune. Tema suus kuni poolel lõualuul paiknevad kurviga hambad, mille kontuur meenutab hõlmikpuulehte. Liigi kirjeldasid 1958. aastal jaapani zooloogid Masaharu Nishiwaki ja Toshiro Kamiya ühe isendi põhjal, kes sattus Jaapanis Ōiso linna lähedal rannale. http://www.iucnredlist.org/details/13246/0 (vaadatud 31.3.2017) "Loomade elu", 7:210 Mesoplodon ginkgodens. marinespecies.org. Vaadatud 31.3.2017
Männikraav

Männikraav on kraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas Parika külas, Adula oja parempoolne lisajõgi. Kraavi pikkus on 0,5 km, langus 3 m ja lang 6 m/km. Kraav saab alguse 45 m kõrgusel Parika külas Parika rabas ja suubub samas külas 42 m kõrgusel paremalt poolt raba serval voolavasse Adula ojasse. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Männikraavi on suunatud Parika raba kuivenduskraavid. Männikraav Eesti looduse infosüsteemis Männikraav keskkonnaportaalis Männikraav Eesti looduse infosüsteemis Männikraav keskkonnaportaalis
Põllutööleht

Põllutööleht oli 1906-1918 Tartus ilmunud põllumajandust käsitlev ajakiri, mida andis välja Eesti Põllumeeste Selts (kuni 1914) ja seejärel Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts. Ajakiri ilmus üks kord nädalas. Ajakirja vastutav toimetaja oli 1906-1910 Aleksander Eisenschmidt, 1911-1916 Jaan Mägi ja 1916-1918 Jaan Hünerson. Käsitööleht Põllutööleht E-kataloogis ESTER (vaadatud 30.03.2017)
Käsitööleht

Käsitööleht on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi: Käsitööleht (ajakiri, 1906) Käsitööleht (ajakiri, 1931) Käsitööleht (ajakiri, 1991) ...
Huvitav Žurnaal

Huvitav Žurnaal (1933-1934 Huvitav Shurnaal) oli 1933-1940 Tallinnas ilmunud ajakiri, mida 1933-1938 andis välja Lehemeeste Kirjastus, 1938-1939 Bibliofiil ja 1939-1940 Vaba Maa. Ajakirja vastutav toimetaja oli 1934-1939 Olev Soots ja 1939-1940 Aleksander Veiler. Huvitav Žurnaal E-kataloogis ESTER (vaadatud 30.03.2017)
Married Love or Love in Marriage

"Married Love or Love in Marriage" on briti teaduri ja naisõiguslase Marie Stopesi kirjutatud teos. Raamatu avaldas trükis 1918. aastal üks väikekirjastus. Suuremad kirjastused olid sisu vastuolulisuse tõttu keeldunud seda avaldamast. "Married Love or Love in Marriage" oli esimene raamat, kus kirjeldati, et naise suguiha langeb kokku ovulatsiooniga ja ajavahemikuga vahetult enne menstruaaltsüklit. Raamatus väideti, et abielu ja abieluseks peaks olema mõlema partneri osalusega võrdne partnerlus ning sugukülmus võib olla meeste tundetuse tagajärg. Ametlikult põlatud (USA-s kuulutati nilbeks) raamatust ilmus 19 trükki. 1931. aastaks oli müüdud 750 000 eksemplari. 1935. aastal USA akadeemilistes ringkondades läbi viidud uuringu kohaselt oli "Married Love" viimase 50 aasta mõjukaim teos, edestades selliseid tuntud teoseid nagu Albert Einsteini "Relativtätsthorie", Sigmund Freudi "Die Traumdeutung", Adolf Hitleri "Mein Kampf" ja John Maynard Keynesi "The Economic Consequences of the Peace". Short, R.V. (23. august 2005). "New ways of preventing HIV infection: thinking simply, simply thinking". Philosophical Transactions of the Royal Society B: Biological Sciences. The Royal Society via PubMed (U.S. National Institutes of Health). 361 (1469): 811–20. DOI:10.1098/rstb.2005.1781. PMC 1609406. PMID 16627296. William Culp Darrah, Paul C, Robert Herman Wagner, Married%20Love%20book%20and%20american%20academics&f=false Historical perspective of early twentieth century Carboniferous paleobotany ..., lk 131, 1995, Google'i raamatu veebiversioon, vaadatud 31. märtsil 2017 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Married Love seisuga 31.03.2017. "Married Love" Pennsylvania Ülikool "Married Love" kuulamisraamat
Vianney Bureau

Vianney Bureau ehk Vianney (sündinud 13. veebruaril 1991 Paus Prantsusmaal) on prantsuse laulja ja laulukirjutaja. 2014. aastal ilmus tema debüütalbum "Idées blanches" ja 2016. aastal album "Vianney". "Vianney" singel "Je m'en vais" sai Prantsusmaa TOP 10 2017. aasta singlite edetabelis 2. koha. "AFP / La Croix: Vianney, un petit vent de fraîcheur dans la chanson française". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2017. Vaadatud 31. märtsil 2017. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Vianney (singer) seisuga 31.03.2017. "Je m'en vais"