laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cheyenne'i maakond (Colorado)

Cheyenne'i maakond (Cheyenne County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°82' N, 102°59' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cheyenne Wells. Maakonna pindala on 4614 km². Veepindala on 0 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1836. Aastal 2000 oli elanikke 2231. Kit Carsoni maakond (põhjas) Wallace'i maakond (idas) Greeley maakond (kagus) Lincolni maakond (läänes) Kiowa maakond (Colorado) (lõunas) Maakond loodi praeguste piiridega 25. märtsil 1889 kirde-Benti ja kagu-Elberti maakonna osadest. Maakond on nime saanud maakonna ida piirkondades elanud šaieeni hõimu nimetusest. Arapahoe Cheyenne Wells Kit Carson Wild Horse Cheyenne'i maakonnas oli 2231 inimest, 880 leibkonda ja 602 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 0,4 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 1105 (keskmine tihedus 1/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 92,87% mustanahalisi 0,49% põlisameeriklasi 0,76% aasialasi 0,13% teistest rassidest 5,11% kahest või enam rassist 0,63% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,11%. 880 leibkonna seas oli 34,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 59,30% koos elavaid abielupaare; 5,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 31,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 29,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 12,40% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,12 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,80% alla 18-aastasi, 7,10% 18–24-aastasi, 26,20% 25–44-aastasi, 21,30% 45–64-aastasi, 18,60% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 38 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,40 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 054 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 394 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 250 dollarit, naistel 19 286 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 850 dollarit. 11,10% elanikkonnast ja 8,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 12,90% alla 18-aastasi ja 10,90% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Cheyenne'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Cheyenne'i maakond

Cheyenne'i maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Cheyenne'i maakond Colorados Cheyenne'i maakond Kansases Cheyenne'i maakond Nebraskas
Lõuna-Austraalia lipp

Lõuna-Austraalia lipp on Austraalia osariigi Lõuna-Austraalia lipp. Lõuna-Austraalia vapp
Kiowa maakond (Colorado)

Kiowa maakond (Kiowa County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°43' N, 102°74' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Eads. Maakonna pindala on 4625 km². Veepindala on 38 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1398. Aastal 2000 oli elanikke 1622. Cheyenne'i maakond (põhjas) Greeley maakond (idas) Benti maakond (lõunas) Prowersi maakond (lõunas) Otero maakond (edelas) Crowley maakond (läänes) Lincolni maakond (kirdes) Arlington Brandon Chivington Eads Haswell Sheridan Lake Towner Kiowa maakonnas oli 1622 inimest, 665 leibkonda ja 452 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 0,35 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 817 (keskmine tihedus 0/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 96,12% mustanahalisi 0,49% põlisameeriklasi 1,11% Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% teistest rassidest 1,42% kahest või enam rassist 0,80% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,14%. 665 leibkonna seas oli 28,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 57,60% koos elavaid abielupaare; 6,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 32,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 29,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 15,20% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,40 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 25,90% alla 18-aastasi; 7,30% 18–24-aastasi; 24,70% 25–44-aastasi; 24,60% 45–64-aastasi; 17,60% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 40 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,40 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 30 494 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 35 536 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 136 dollarit, naistel 18 897 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 382 dollarit. 12,20% elanikkonnast ja 9,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,50% alla 18-aastasi ja 13,80% üle 65-aastasi. Üle 6% elanikkonnast moodustavad kveekerid – tegu on ühe suurema kveekerite osakaaluga maakonnaga riigis. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2005. Vaadatud 5. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kiowa maakonna ajalugu (inglise keeles)
Kiowa maakond

Kiowa maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Kiowa maakond Colorados Kiowa maakond Kansases Kiowa maakond Oklahomas
Erich Girgensohn

Erich Girgensohn (16. august 1878 Karksi – 30. juuli 1940 Hohenkrug, Pommeri) oli baltisaksa päritolu Eesti arst. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1894. aastal ja õppis aastatel 1896–1901 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Ta omandas naiste- ja sisehaiguste eriala ning töötas Peterburis Aleksandra Instituudis ja Peterburi Evangeeliumi Haiglas naistearstina, samuti Narva-Jõesuus naisteosakonna ordinaatorina. Aastal 1921 opteerus ta Eestisse ja töötas siis Tallinnas eraarstina naiste- ja sisehaiguste erialal. Aastal 1939 repatrieerus ta koos perega Saksamaale, kus ta aastal 1940 Hohenkrugis Stettini lähedal Pommeris suri (praegu Szczecini Zdunowo linnaosa, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). Ta oli abielus Benita Schottländeriga. Tema isa Julius Leo Immanuel Girgensohn oli Kaarma ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, vend Karl Gustav Girgensohn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Tartu religioonipsühholoogia koolkonna rajaja, vanaisa Christoph Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja. Saksamaale asunud Tallinnast 50 arsti., Uus Eesti, nr. 309, 12 november 1939 Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 61.
Flora Danica (serviis)

Flora Danica on aastail 1790–1802 Kopenhaageni kuninglikus portselanivabrikus valminud serviis. Selle tellis Taani kroonprints Frederik, et kinkida see Venemaa keisrinnale Katariina II-le. Kingitus jäi üle andmata, sest keisrinna suri 1796. aastal. Flora Danica serviisil on kujutatud täpsed koopiad Flora Danica atlase joonistest ning need maalis portselanimaalija Johann Christoph Bayer. Ta alustas tööd 1790. aastal ja see kestis 12 aastat. Kokku maalis ta 1802 eset. Serviis jäi Taani ja esimest korda kasutati seda kuninga sünnipäevapeol 29. jaanuaril 1803. Sellest alates on serviisi kasutatud ainult ametlikel tseremooniatel – kuningakoja sünnipäevade, pulmade, kuninglike visiitide ja bankettide puhul. 60 aastat hiljem valmistati uus serviis Taani kuninga Christian IX tütre printsess Alexandra ja Walesi printsi Edward VII pulmakingiks. Taimede valikut oli originaaliga võrreldes laiendatud. See on Elizabeth II valduses. The Dinner Set
Austraalia pealinna ala vapp

Austraalia pealinna ala vapp on Austraalia haldusüksuse Austraalia pealinna ala vapp. Austraalia pealinna ala lipp
Matu koobas

Matu koobas (ka: Matu Põrgu) on koobas Tarvastu jõe kaldajärsakul, halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kuressaare külas. Koopa pikkus on 29,5 m. Koobas on Eesti üks pikimaid sufosioonilise tekkega koopaid. Matu koobas Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 330. Matu koobas Eesti looduse infosüsteemis
Piusa koopad

Piusa koopad on inimese rajatud koopad Võru maakonnas Võru vallas Piusa raudteejaama lähedal. Koopad tekitati aastatel 1922–1966, mil sealt kaevandati klaasiliiva. Kaevandamiste käigus rajati käike u 20 km pikkuses. Aastal 2001 koopaid tugevdati ja avati taas turistidele, kuid suleti varinguohu tõttu uuesti 2006. aastal. Koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks on loodud Piusa koobastiku looduskaitseala. Piusa tehispaljandid ja -koopad Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 417. Piusa tehispaljandid ja -koopad Eesti looduse infosüsteemis
Piusa koobastiku looduskaitseala

Piusa koobastiku looduskaitseala eesmärk on kaitsealuste nahkhiirte ja nende talvitumiseks vajalike koobaste kaitse, uurimine ja tutvustamine. Kaitstavaks elupaiga tüübiks on vanad loodusmetsad ning kaitstavateks taime- ja loomaliikideks tiigilendlane, harivesilik, palu-karukell, aas-karukell ja roomav öövilge.  1945. avastati koobastes seal talvituvad nahkhiired. Nende arvukus suurenes pidevalt ja Põlva RSN TK 30. septembri 1981 otsusega nr 180 moodustati kaitseala (idapoolsed koobastikud) ning laiendati Põlva Maavalitsuse 15. jaanuari 1992 määrusega nr 16 lahustükiga (läänepoolsed koobastikud). Eesmärk oli kaitsta Baltimaade suurimat talvituvate nahkhiirte kolooniat. Nüüdseks on leitud kõik Eestis talvituvad liigid (kokku seitse), kellest kaks on väga haruldased (habelendlane, leitud kaks isendit, ning Nattereri lendlane, leitud ühel korral). Praegu loendatatakse Piusas ligikaudu 3000 isendit. Nahkhiirte koondumispaikade, eriti talvituspaikade-koobaste osa, on nende loomade kaitses väga suur. Koobaste sobivus nahkhiirte talvitumiseks oleneb kindlatest tingimustest, millest tähtsaimad on temperatuur ja niiskus, vaikus, pimedus, koopa mõõtmed, avade mõõtmed, pragude olemasolu koopas, koopa ümbruse maastiku iseloom. Piusa koobaste tingimused on püsinud nahkhiirtele soodsad pikka aega ja see ongi võimaldanud suure talvituskoloonia tekkimise. http://www.piusa.ee
Benti maakond

Benti maakond (Bent County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°95' N, 103°08' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Las Animas. Maakonna pindala on 3991 km². Veepindala on 70 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6499. Aastal 2000 oli elanikke 5998. Kiowa maakond (põhjas) Prowersi maakond (idas) Baca maakond (kagus) Las Animasi maakond (edelas) Otero maakond (läänes) Benti maakond loodi 6. veebruaril 1874, kui Greenwoodi maakond, mis oli loodud neli aastat varem, jagati Benti ja Elberi maakonna vahel ning Benti maakond moodustas tol ajal suurema osa Kagu-Coloradost. 1889 kaotas Benti maakond suurema osa oma territooriumist äsja loodud Cheyenne'i, Lincolni, Kiowa, Otero ja Prowersi maakonnale. Able Boggsville Caddoa Fort Lyon Hasty Hilton Las Animas Marlman McClave Melina Ninaview Benti maakonnas oli 5998 inimest, 2003 leibkonda ja 1388 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 2 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 2366 (keskmine tihedus 1/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 79,53% mustanahalisi 3,65% põlisameeriklasi 2,23% aasialasi 0,57% teistest rassidest 10,25% kahest või enam rassist 3,77% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 30,24%. 2003 leibkonna seas oli 32,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 53,50% koos elavaid abielupaare; 11,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 30,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 27,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 12,20% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,53 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,07 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 23,80% alla 18-aastasi; 9,30% 18–24-aastasi; 29,20% 25–44-aastasi; 21,80% 45–64-aastasi; 15,90% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 37 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 129,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 138,70 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 125 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 096 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 22 755 dollarit, naistel 24 261 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 567 dollarit. 19,50% elanikkonnast ja 16,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,40% alla 18-aastasi ja 13,00% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Benti maakonna koduleht (inglise keeles)
Aruküla koobaste kaitseala

Aruküla koobaste kaitseala on kaitseala Tartu linnas. Kaitseala pindala on 1 ha. Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Aruküla koopaid, kus asub devoniaegsete fossiilsete rüükalade leiukoht, ja kaitsta sealseid nahkhiiri. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 25. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lääne-Austraalia lipp

Lääne-Austraalia lipp on Austraalia osariigi Lääne-Austraalia lipp. Lääne-Austraalia vapp
Tori põrgu

Tori põrgu on koobas Pärnu jõe vasakul kaldal, halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas. Koopa pikkus on 7 m (või 7,4 m), kõrgus 3 m (või 2 m), koopasuu laius on 3 m. Koopa ning Kesk-Devoni liivakivipaljandi kaitseks on moodustatud Tori põrgu kaitseala. Tori koobas Tori liivakivipaljand Tori põrguallikas Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 630. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tori põrgu kaitseala

Tori põrgu kaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala pindala on 2,1 ha. Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Kesk-Devoni liivakivipaljandit ja koopaid (sh Tori põrgut). Tori põrgu (KLO1000081) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 630. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Aula karstikaitseala

Aula karstikaitseala on karstikaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Aula-Vintri külas. Kaitseala loodi 1973. aastal Aula karstiala kaitseks. Kaitseala pindala on 4 ha. Keskkonnaregister (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 29. Keskkonnaregister (vaadatud 04.04.2013) Saaremaa karstialade kaitsekorralduskava 2016–2025
Hageri karstiala

Hageri karstiala on karstiala Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. Karstiala tuumikosa (2,5 ha) on aastast 1959 kaitse all (Hageri karstikaitseala). Karstiala tuumikosa on 2,5 ha suurune karstihäil. Häilu sügavus on 2 m ja selle põhjas on palju karstilehtreid. Karstihäilust lõunasse jääb veel kuus karstilehtrit. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 136. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 58 Hageri karstiala keskkonnaportaalis
Emmelie de Forest

Emmelie Charlotte-Victoria de Forest (sündinud 28. veebruaril 1993) on taani poplaulja. Emmelie de Forest esindas lauluga "Only Teardrops" Taanit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös. Laul valiti Eurovisiooni lauluvõistluse Taani eelvooru lauluvõistluse Dansk Melodi Grand Prix kümne eelvalikus sõelale jäänud laulu seast. Taani pääses Eurovisiooni poolfinaalist edasi ja võitis 281 punktiga Eurovisiooni lauluvõistluse. De Forest kasvas üles Mariageris, hakkas varakult laulma ja tegi juba 14-aastaselt Šoti muusiku Fraser Neilliga kaasa Taani ringreisi. Ringreisil esitasid nad nii endi laule kui ka Nirvana ja Johnny Cashi loomingut bluusi- ja folkmuusikatöötluses. Oluline osa tema lavasõus on kingadel või siis nende puudumisel. Emmelie de Forest Koduleht. Vaadatud 6. aprillil 2013.
Prowersi maakond

Prowersi maakond (Prowers County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°96' N, 102°40' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar. Maakonna pindala on 4259 km². Veepindala on 10 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 551. Aastal 2000 oli elanikke 14 483. Kiowa maakond (põhjas) Greeley maakond (Kansas) (kirdes) Hamiltoni maakond (Kansas) (idas) Stantoni maakond (Kansas) (kagus) Baca maakond (lõunas) Benti maakond (läänes) Maakond moodustati 1889. aastal Benti maakonna jagunemisel. Granada Hartman Holly Lamar Wiley Prowersi maakonnas oli 14 483 inimest, 5307 leibkonda ja 3275 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 3 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 5977 (keskmine tihedus 1/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 78,57% mustanahalisi 0,30% põlisameeriklasi 1,22% aasialasi 0,37% Vaikse ookeani saarte rassist 0,03% teistest rassidest 17,17% kahest või enam rassist 2,34% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 32,91%. 5307 leibkonna seas oli 37,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 54,60% koos elavaid abielupaare; 10,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 29,80% neid, mis ei olnud perekonnad. 25,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 11,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,67 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,21 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 30,00% alla 18-aastasi; 10,70% 18–24-aastasi; 26,50% 25–44-aastasi; 20,20% 45–64-aastasi; 12,60% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 32 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,70 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 935 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 202 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 971 dollarit, naistel 20 526 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 150 dollarit. 19,50% elanikkonnast ja 14,50% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,10% alla 18-aastasi ja 13,90% üle 65-aastasi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Prowersi maakonna koduleht (inglise keeles)
Põhjaterritooriumi lipp

Põhjaterritooriumi lipp on Austraalia haldusüksuse Põhjaterritooriumi lipp. Lipp võeti kasutusele 1978. aastal. Lipu kujundas kunstnik Robert Ingpen. Lipp erineb teistest Austraalia haldusüksuste lippudest, sest see ei kasuta Suurbritannia lippu. Lipu värvideks on must, valge ja ooker. Lipp on jaotatud mustaks ja ookrikarva väljaks. Vardapoolsel kitsamal mustal väljal on Lõunaristi tähtkuju viis tähte. Ookrikarva väljal on seitsme õielehega stiliseeritud puuvillapõõsa perekonda kuuluva taime Gossypium sturtianum õis. Lipu küljepikkuste suhe on 1:2. Põhjaterritooriumi vapp
Dimmitt

Dimmitt on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Castro maakonna halduskeskus. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimmitti linnas 4375 inimest, 1464 leibkonda ja 1124 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 816 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 1692 (keskmine tihedus 139,8/km²). Rassiline koosseis oli: valgeid 75,02% mustanahalisi 2,99% põlisameeriklasi 1,69% teistest rassidest 18,10% kahest või enam rassist 2,19% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 56,94%. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Württemberg-Baden

Württemberg-Baden on endine Saksa Föderatiivse Vabariigi liidumaa. See loodi aastal 1945 Ühendriikide okupatsioonijõudude poolt pärast endiste Badeni ja Württembergi jagamist Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Selle pealinn oli Stuttgart. Aastal 1952 ühendati Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern ja Baden Baden-Württembergi liidumaaks. Württemberg-Badeni liidumaa koosnes endiste Württembergi rahvavabariigi ja Badeni vabariigi põhjaosadest. Selle ameeriklaste poolt hallatud ala lõunapiir oli seatud nii, et Karlsruhet ja Münchenit ühendav Autobahn (tänapäeval A8) oli täielikult Ameerika tsoonis. Ameerika tsooni kolm suurt liidumaad (Suur-Hessen, Baieri ja Württemberg-Baden) kuulutati välja 19. septembril 1945. 24. novembril 1946 kehtestati uus põhiseadus ja valiti Württemberg-Badeni esimene parlament. 23. mail 1949 sai sellest Saksa Föderatiivse Vabariigi asutajaliidumaa. 24. septembril 1950 korraldati Württemberg-Badenis, Württemberg-Hohenzollernis ja Badenis rahvaküsitlus kolme liidumaa ühendamise küsimuses, millele järgnes 16. detsembril 1951 referendum. Mõlemal juhul saavutasid Württemberg-Badeni valijad selge enamuse ühendamise kasuks. Kolm liidumaad ühendati ja 25. aprillil 1952 asutati Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa. Ainus Württemberg-Badeni peaminister oli Reinhold Maier (DVP, siis FDP; 1946–1952). Maier sai Baden-Württembergi esimeseks peaministriks selle moodustamisel aastal 1952. Württemberg-Baden was subdivided into two administrative districts, known as Landesbezirke. The boundaries for these two districts were taken from two former state sections that comprised Württemberg-Baden. These two districts remain largely unchanged today as the Regierungsbezirke of Stuttgart (Württemberg) ja Karlsruhe (Baden) within Baden-Württemberg. Aastal 1947 heaks kiidetud Württemberg-Badeni lipp oli must-puna-kuldne Saksamaa trikoloor, mille võtsid hiljem taas kord omaks aastal 1949 asutatud uued Saksa riigid Saksa Föderatiivne Vabariik ja Saksa Demokraatlik Vabariik. Vapp ühendab elemente kahelt eellasliidumaalt: punane triip kuldsel väljal Badeni vapilt ja kolm hirvesarve Württembergi vapilt.
Hart (Texas)

Hart on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Harti linnas 1198 inimest, 371 leibkonda ja 304 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 616,7 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 410 (keskmine tihedus 211,1/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 60,93% mustanahalisi 3,09% põlisameeriklasi 0,92% Vaikse ookeani saarte rassist 0,08% teistest rassidest 32,05% kahest või enamast rassist 2,92% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 74,62%. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Nazareth (Texas)

Nazareth on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Nazarethi linnas 356 inimest, 125 leibkonda ja 93 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 392,7 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 140 (keskmine tihedus 154,4/km²). Rassiline koosseis: valgeid 96,91%, teistest rassidest 1,12%, kahest või enam rassist 1,97%. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,90%. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Queenslandi lipp

Queenslandi lipp on Austraalia osariigi Queenslandi lipp. Lipu sinise plagu vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp ja teise poole keskel valgel kettal osariigi tunnus (helesinine Malta rist ja selle keskel Ühendkuningriigi impeeriumi kroon). Osariigi lipu esimene variant loodi 1870. aastal, sellel oli osariigi tunnuse asemel kuninganna Victoria profiil. Üldjoontes praeguse väljanägemise omandas lipp 1901. aastal pärast Victoria surma. Queenslandi vapp
Summerfield (Texas)

Summerfield on asula Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonna kirdeosas. Summerfield asub 1200 meetri (3937 jala) kõrgusel üle merepinna. Summerfield asutati 1890. aastate lõpus, kuid algul oli asula nimi Boom. Nime muudeti 1907. aastal, kuna Texase osariigis oli Boomi-nimeline asula juba olemas. Asula on saanud nime maamõõtja John Summerfieldi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Zimone

Zimone on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis. Zimone kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 147 inimest ruutkilomeetri kohta. DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Tallinna SK Legion

Tallinna SK Legion on Eesti endine jalgpalliklubi. 2008. aasta alguses loodi Tallinna SK Legioni ja Tallinna JK põhjal uus klubi TJK Legion.
Villanova Biellese

Villanova Biellese on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis. Villanova Biellese kõrgus merepinnast on keskmiselt 232 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 25 inimest ruutkilomeetri kohta. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Kuimetsa maastikukaitseala

Kuimetsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala ilmestab eriti Kuimetsa karstiala. Kaitseala pindala on 46,15 ha. Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti Kuimetsa urgete kaitseala (hiljem nimetati: Kuimetsa karstikaitseala). Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis