laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Poliitiline liikumine

Poliitiliseks liikumiseks võib lugeda igat inimeste organiseeritud gruppi, kes tegeleb mingil määral poliitikaga ja osaleb ise poliitikas. Nendeks võivad olla: Parteid ja erakonnad Mittetulundusühingud Klubid Ametiühingud Poliitikas osalejate tüübid on (aktiivsuse järjekorras): revolutsionäärid – kasutavad vägivalda riigikorra vastu; protestijad – korraldavad meeleavaldusi, keelduvad täitmast teatud seadusi; parteiaktivistid – parteiliikmed, kes tegelevad partei poliitika loomise ja kujundamisega, osalevad valimistel; kogukonnaaktivistid – aktiivsed kohalike probleemide lahendamisel; "suhtlejad" (inglise keeles communicators) – kirjutavad ajakirjanduses, on poliitikast teadlikud ja osalevad poliitilistes diskussioonides; lepingulised spetsialistid – aitavad kohalikke või riiklike ametnikke teatud kindlate probleemide lahendamisel; hääletajad; toetajad ja patrioodid – maksavad makse, armastavad isamaad; mitteaktiivsed. Poliitiline sotsialiseerumine on protsess, mille käigus inimene omandab oma orientatsioonid (kognitiivsed, afektiivsed, hinnangulised) poliitilise maailma suhtes. Poliitilise sotsialiseerumise mõjutajad: perekond – esimene ja kõige kauakestvam poliitilise sotsialiseerumise mõjutaja. Näiteks: USA-s võib olla juba 7-aastane laps pooldada vanemate eelistatud parteid. Türannist isa võib last poliitikas mitte osalema julgustada; kool – riigi jaoks tähtsaim poliitilise sotsialiseerumise mõjutaja. Näiteks: autoriteetne õpetaja, õpetuse sisu on riigi enda määrata; tutvusringkond – inimene võtab pikapeale omaks, mida teised temasarnased inimesed mõtlevad. Hiinas tuli poliitikat sõpradega arutada, et seda, kes teisiti mõtleb, saaks ümber veenda; meedia ja kultuur – kuna poliitika on subjektiivne, on ka selle kajastamine meedias subjektiivne. Iga partei proovib läbi suruda oma arvamust. Samuti saab kultuuri kaudu kujundada inimeste poliitilist orientatsiooni. Näiteks: tsensuur, kinodes teatud filmide näitamine, räppmuusika; sündmused – näiteks: mingi tegevus ühe riigi poolt kujundab inimeste arvamust tollest riigist, näiteks sõda ja patsifism.
Nõmm-mailane

Nõmm-mailane (Veronica dillenii) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Nõmm-mailane andmebaasis eElurikkus
Hõlmlehine mailane

Hõlmlehine mailane (Veronica hederifolia) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Hõlmlehine mailane andmebaasis eElurikkus
Tumeroheline mailane

Tumeroheline mailane (Veronica opaca) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Tumeroheline mailane andmebaasis eElurikkus
Pärsia mailane

Pärsia mailane (Veronica persica) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Pärsia mailane andmebaasis eElurikkus
Läikiv mailane

Läikiv mailane (Veronica polita) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Läikiv mailane andmebaasis eElurikkus
Niitjas mailane

Niitjas mailane (Veronica filiformis) on rohttaimeliik mailase perekonnast ja teeleheliste sugukonnast. Niitjas mailane andmebaasis eElurikkus
Rändlusteenus

Rändlusteenus (inglise keeles roaming) on mobiilse telekommunikatsiooni teenus, kus ühe mobiilsideoperaatori klient saab telekommunikatsiooniteenuseid kasutada teise operaatori võrgus. Teenus võimaldab kasutada sideteenuseid võrgust ja asukohariigist sõltumata. Harilikult on GSM rändlus defineeritud (vt. GSM Association Permanent Reference Document AA.39) kui võimalus, kus mobiilioperaatori klient saab teha teise operaatori võrgus sisenevaid ja väljuvaid kõnesid, kasutada andmesidet, muid funktsioone ja teenuseid. Rändlus toetub tehniliselt halduse, autentimise, autoriseerimise ja arvete väljastamise protseduuridele. Teenuse sisu või maksumuse mittemõistmine võib tekitada kasutajatele neile arusaamatult suuri mobiilteenuste arveid.
Võru linna teenetemärk

Võru linna teenetemärk on Võru linna teenetemärk füüsilisele isikule Võru linnale osutatud teenete eest või linnapoolse erilise austusavaldusena. Teenetemärk võidakse anda Eesti kodanikule või välismaalasele. Ettepanekuid linna teenetemärgi andmiseks võivad esitada kõik isikud. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele. Ettepanek peab sisaldama soovitava teenetemärgi omaniku isikuandmeid, tegevusala ja teenete või muude põhjuste loetelu. Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud teenetemärgi andmise taotlused ja oma ettepanekud kandidaatide kohta linnavolikogule. Teenetemärgi andmise otsustab linnavolikogu. Linna teenetemärk võidakse anda välja igal aastal. Võru linna teenetemärk antakse Võru linna asutamise aastapäevaks (21. august). Võru linna teenetemärke hakati välja andma alates 1994. aastast. Aleksander Krull 1994 Paul-Valter Elken 1994 Hendrik Juurikas 1994 Harri Neem 1994 Kai Leete 1994 Hillar Kalda 1995 Ilmar Kudu 1995 Heino Sikk (postuumselt) 1995 Asta Määrits 1997 Rudolf Adelmann 1998 Aksel Asi 1999 Arnold Kauts 1999 Aigar Pindmaa 2000 Kerstin Raudmets 2000 Rein Raudmets 2000 Erki Nool 2000 Bernhard Mark 2002 Jörg Specht 2002 Helmut Kostabi 2004 Alar Sikk 2004 Kari Aholainen 2004 Eha Tillmann 2005 Laur Lukin 2006 Ain Saar 2007 Aavo Lind 2008 Valdur Raudvassar 2010 Valter-Ivar-Jüri Pärg 2011 Koit Ossa 2013 Ants Joonas 2014 Malle Punman 2015 Mati Ojandu 2016 Andri Needo 2017 Peeter Saan 2018 Malle-Hedi Henning 2019 Võru linna teenetemärgi omanikud
TV3 (Läti)

TV3 Läti on lätikeelne telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). See alustas tegevust 1998. aastal, kuid sai litsentsi alles 2001. aastal. Telekanal on püüelnud suurema sisukuse poole, et olla Läti populaarseim kanal ning edestada lähimat rivaali LNT-d. TV3 omasaadete hulgas on uudisteprogramm TV3 Ziņas, kuid kava sisaldab ka sisseostetud sarju, näiteks "CSI: Kriminalistid", "CSI: Miami", "CSI: New York", "Põgenemine", "Dr House", "M.D.", "Meeleheitel koduperenaised", "Shark". Koduleht
2010. aasta taliolümpiamängude medalitabel

2010. aasta taliolümpiamängude medalitabel. Riikide paremusjärjestus on algul kuldmedalite arvu järgi, siis hõbe- ja lõpuks pronksmedalite arvu järgi. Kui selle järel riikide medalite arv on sama, siis riikide koht selgub tähestikulises järjekorras vastavalt ROK-i riikide koodile. Meeste laskesuusatamise 20 km eraldistardiga sõidus anti välja kaks hõbemedalit. Madalitabel OM-i kodulehel
Teise maailmasõja tippkohtumised

Siin on loend liitlasvägede konverentsidest ja teistest tippkohtumistest. Churchill võttis tippkohtumistest osa 14 korda, Roosevelt 12 ja Stalin 5 korda. Atlandi konverents, Newfoundlandi dominioon, 1941 Casablanca konverents, Casablanca, Maroko, 1943 Esimene Quebeci konverents Quebeci linn, Kanada, 1943 Kairo konverents, Kairo, Egiptus, 1943 Teherani konverents, Teheran, Iraan, 1943 Teine Kairo konverents, Kairo, Egiptus, 1943 Jalta konverents, Jalta, Nõukogude Liit, 1945
Todd Abernethy

Todd Abernethy (sündinud 24. juulil 1984) on ameerika korvpallur, kes mängib 2012. aastast Poola klubis Energa Czarni. Todd Abernethy on lõpetanud Mississippi Ülikooli. Ta on 185 cm pikk. 2006/2007 mängis ta NCAA I divisjonis Ole Miss meeskonnas. 2008–2009 mängis võistkonnas Barons LMT Riga. 2009–2011 mängis Tartu Ülikool/Rocki meeskonnas. http://www.eurobasket.com/player.asp?Cntry=LAT&PlayerID=61193 http://tartukorv.postimees.ee/937378/abernethy-jatkab-poolas/
Tasmin Archer

Tasmin Archer (sündinud 3. augustil 1963 Bradfordis) on inglise naispoplaulja. "Sleeping Satellite" (1992) "In Your Care" (1993) "Lords of the New Church" (1993) "Arienne" (1993) "Shipbuilding" (EP) (1994) "Somebody's Daughter" "One More Good Night With The Boys" (1996) "Sweet Little Truth" (1996) "Every Time I Want It (Effect is Monotony)" (2006) "Sedan" (2006) "Great Expectations" (1992) "Bloom" (1996) "ON" (2006) "Premium Gold Collection" (2000) "Singer/Songwriter" (2004) "The Best Of" (2009)
Steven Soderbergh

Steven Andrew Soderbergh (sündinud 14. jaanuaril 1963 Atlantas) on USA filmiprodutsent, stsenarist ja filmirežissöör.
1-eurone münt

1-eurone münt on euroalas käibiv münt. See münt käibib eurotsoonis alates 2002. aastast. Euromündi esikülg (avers) on kõigil riikidel ühine, kuid tagakülje (revers) kujundus on igal eurotsooni riigil erinev. Üheeuroseid münte on 2010. aasta septembri seisuga ringluses 6,290 miljardit. Münt koosneb kahest sulamist. Sisemine ring koosneb kolmest kihist: kupronikkel, nikkel ja kupronikkel ning välimine osa on nikkelpronksist. See annab mündile kaks värvi. Mündi läbimõõt on 23,25 mm, paksus 2,33 mm ja kaal 7,5 grammi. Mündi serv on vahelduvalt rihveldatud. Esikülje kujundas Belgia kunstnik Luc Luycx, kes võitis vastava üleeuroopalise konkursi. Sellel on kujutatud Euroopa kaarti, kus pole peal Islandi. Euroopa idapiir kulgeb mündil läbi Bosporuse väina, Ukraina ja Valgevene keskosa ning Skandinaavia põhjaosa. Kaarti läbivad mere kohalt 6 põhja-lõuna-suunalist joont, mis katkevad maa kohalt. Kõige läänepoolsem joon kulgeb umbes Oslo–Elba meridiaanil, kõige idapoolsem umbes Laadoga–İstanbuli joonel. Joonte mõlemas otsas on täht, kokku on tähti 12 ja need on sellised kui Euroopa Liidu lipul. Risti üle kaardi on idas suurelt sõna EURO ja läänes number 2. Küprose kõrval on disaineri initsiaalid LL. Eurotsooni laienemise tõttu 2007–2009 Sloveenia, Küprose, Malta ja Slovakkiaga muudeti 2007 euromündi esikülje kujundust, lisades kaardile Küprose ja Malta. Küpros on rohkem läänes kui peaks ja Maltat on suurendatud, et see mündil näha oleks. Rahvuslikul küljel peab olema riigi tähis. Esimeses, 2002. aasta kujunduses puudus Belgia ja Soome kujunduses riigi tähis; see puudus parandati 2007 välja tulnud teises kujunduses, kus lisati vastavalt tähed BE ja FI. Euroopa Keskpank vaadatud 26.03.11 [1] Euroopa Keskpanga koduleht (välja otsitud 21.02.2010)
Rocca al Mare kaubanduskeskus

Rocca al Mare Kaubanduskeskus on kaubanduskeskus Tallinnas Haabersti linnaosas, mis avas uksed 1998. aastal, olles tollal esimene ja suurim omataoline ostukoht Eestis.[viide?] 2005. aastal omandas Rocca al Mare Kaubanduskeskuse Citycon Oyj – kaubanduskeskuste arendamisele ja haldamisele spetsialiseerunud kinnisvarainvesteerimisfirma. Citycon Oyj juhtimisel avati 1. oktoobril 2008 Rocca al Mare keskuse esimene uuendatud osa. Keskust on sealt alates korduvalt renoveeritud. Selles on enam kui 54 000 ruutmeetrit äripinda, tasuta garderoob ja üle 1300 parklakoha ning seal tegutseb umbes 170 rentnikku. Keskus asub aadressil Paldiski mnt 102. Kaubanduskeskuse arhitekt on Meeli Truu (1946–2013). "Suri tuntud arhitekt Meeli Truu". Delfi. 8. august 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2013. Vaadatud 8. augustil 2013. Rocca al Mare kaubanduskeskuse koduleht
Korsika keel

Korsika keel (korsika keeles lingua corsa, corsu) on Korsikal ja Sardiinia põhjaosas kõneldav keel, mis kuulub romaani keelte lõunarühma ning sarnaneb itaalia keele Toscana murdega. Korsika keelel on alates 1974. aastast Prantsusmaa regionaalkeele staatus. Keelt räägivad korsiklased. 1768. aastani, mil Korsika läks Prantsusmaa valdusse, oli korsika keel ainus saarel kõneldav keel. 1990. aasta seisuga oskasid mingil määral korsika keelt umbes pooled Korsika elanikud ehk 125 000 inimest ning põhikeelena kasutas korsika keelt neist omakorda arvatavalt viiendik. Korsika keel jaguneb mitmeks murdeks. Bastias ja Cortes räägitakse põhjamurret ning Sartenes ja Porto-Vecchios lõunamurret. Murret, mida räägitakse Ajaccios, peetakse kahe eelmise üleminekumurdeks. Calvis ja Bonifacios räägitakse aga murret, mis meenutab Genovas kõneldavat liguuri keelt. UNESCO järgi on korsika keel on potentsiaalselt ohustatud keel. korsikakeelne Vikipeedia Corsican in France. Euromosaic. Kasutatud 22.02.2010 (inglise, prantsuse)
Tina Maze

Tina Maze (sündinud 2. mail 1983) on Sloveenia mäesuusataja ja lastekirjanik. Aastatel 2005, 2010 ja 2011 valiti ta Sloveenia parimaks naissportlaseks. Vancouveri olümpiamängude avatseremoonial kandis ta Sloveenia lippu. 2010 Vancouveris hõbemedal ülisuurslaalomis hõbemedal suurslaalomis 2014 Sotšis olümpiavõitja kiirlaskumises olümpiavõitja suurslaalomis 2009 Val-d'Isère'is hõbemedal suurslaalomis 2011 Garmisch-Partenkirchenis maailmameister suurslaalomis hõbemedal suures Alpi kahevõistluses 2013 Schladmingis maailmameister ülisuurslaalomis hõbemedal suures Alpi kahevõistluses hõbemedal suurslaalomis 2015 Beaver Creekis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal ülisuurslaalomis Üldkarikas 1. koht: 2013 2. koht: 2012, 2015 3. koht: 2011 Kiirlaskumise karikas 3. koht: 2015 Slaalomi karikas 3. koht: 2012, 2015 Suurslaalomi karikas 1. koht: 2013 3. koht: 2009, 2010 Ülisuurslaalomi karikas 3. koht: 2015 Suure Alpi kahevõistluse karikas 1. koht: 2013 2. koht: 2011, 2012, 2015 Tina Maze on osalenud (seisuga 22. märts 2015) 400 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 81 korral, neist 26 etappi on ta võitnud. Career information Koduleht Tina Maze FIS-i kodulehel (inglise)
Andrea Fischbacher

Andrea Fischbacher (sündinud 14. oktoobril 1985 Schwarzach im Pongaus) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja (2010). 2010 valiti ta Austria aasta naissportlaseks. 2010 Vancouveris olümpiavõitja ülisuurslaalomis 2009 Val-d'Isère'is pronksmedal ülisuurslaalomis Andrea Fischbacher on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2015) 245 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 10 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele. Andrea Fischbacher FIS-i kodulehel Andrea Fischbacher Ski.db kodulehel
Abstinents

Abstinents (ladina sõnast abstinentia 'karskus; paastumine; omakasupüüdmatus') on teadlik hoidumine mingist ahvatlusest, näiteks alkoholi või teatud toiduainete tarvitamisest või söömisest üldse või seksist. Enamasti tarvitatakse seda sõna karskuse või seksuaalse kasinuse tähenduses. Narkoloogias mõistetakse abstinentsi ehk abstinentsisündroomi all sõltlase seisundit sõltuvusaine kasutamise lõpetamisel teatava aja jooksul – võõrutusseisund. Seksuoloogias on abstinents suguelu puudumine. Pidev abstinents on seksuoloogilises mõttes tsölibaat. Majanduses tähendab abstinents tarbimisest loobumist.
Junõi Tehnik

"Junõi Tehnik" ("Юный техник"; 'Noor Tehnik') on Venemaal aastast 1956 ilmuv venekeelne tehnika teemaline kuukiri noortele. "Юный техник" Arhiiv 1956-1991
Veebiajakiri

Veebiajakiri ehk võrguajakiri on ajakiri, mis ilmub üksnes veebis. Algernon Buduaar e-perekool Femme Hortus Semioticus Kirik ja Teoloogia Kirikiri Kirjandusarhiiv Meie Kirik Nihilist.fm Reaktor Telegram Toidutare Vaatleja ZA/UM
Disassembler

Disassembleri abil tõlgitakse masinkood assemblerkeelde. Kuna masinkood ja assemblerkeel on üks-ühele seotud, siis on kindel, et assembler, mille keel on vastava disassembleri poolt genereeritava koodiga ühilduv, viib programmi pärast muudatusi jälle esialgsele kujule tagasi. Masinkood Dekompilaator Assembler Assemblerkeel transformation Wiki on disassembly OpenRCE: Various Disassembler Resources and Plug-ins The free country Interactive Disassembler - A commercial, interactive disassembler. BORG Disassembler with source code RosAsm - 32 bit Assembler (The Bottom Up Assembler which is free and GPLed). Although this tool is basically an assembler, it also contains a very powerful (though automated) disassembler that is able to rebuild a huge variety of small applications. Support for disassembly of larger applications is under development. Sourcer - A disassembler based on definition files. The Bastard Disassembler - Linux disassembler. Doesn't have a usable front-end yet, but it does have an interactive command-line mode. x86 Disassembler Library - The library that Bastard is based on. The Libasm from the ELF shell (elfsh) comes with advanced symbol resolving features Kopi Project DASMx - A freeware disassembler for a range of common (mostly 8-bit) microprocessors. Multi-pass operation together with code threading to help distinguish code from data. PVDasm - Proview (PVDasm) is an online free interactive disassembler, Multi-Cpu (x86/Chip8) Disassembler. with features such as: PE-Editor, Process Manager and Dumper, Plugin SDK, MASM Source Code Generator, MAP File analysis, Hex Editor, Function Param Recognition and more. HT Editor - Binary editor for Linux and Windows console. PE Explorer Disassembler - a win32 PE file disassembler designed to reconstruct the assembly language source code of target binary win32 PE (Portable Executable) files such as .EXE, .DLL, Device Drivers (.SYS), OCX Controls, and Borland Libraries (.dpl & .bpl). Udis86 Udis86 is an easy-to-use minimalistic disassembler library for the x86 and x86-64 (AMD64) range of instruction set architectures, designed to aid software development projects that entail binary code analysis. diStorm64 diStorm is an open source highly optimized stream disassembler library for 80x86 and AMD64. PostSharp - Disassembles .NET modules to an object model, lets you modify it and assembles it back. OllyDbg - Free, small (only one megabyte) and very complete disassembler/debugger for Win32 applications. ChARMeD Disassembler - A freeware Windows Mobile, Pocket PC and Windows CE executable disassembler and assembler for CPUs using the ARM instruction set. There is a Windows desktop version and a Windows Mobile/Pocket PC version. Win32 Program disassembler - Open source disassembler for exes and dlls (i.e. PE) written by Professor Sang Cho. BIEW - BIEW is Binary vIEW project. Highlights AVR/Java/Athlon64/Pentium 4/ disassemblers.
Rŭngrado 1. Mai staadion

Rŭngrado 1. Mai staadion (korea 릉라도 5월1일 경기장 Rŭngrado 5-ŏl 1-il kyŏnggijang) on Põhja-Koreas Pyongyangis paiknev mitmeotstarbeline staadion. Staadioni nimi tuleneb tema asukohast Taedongi jõe Rungra saarel ja 1. maist, mis on rahvusvaheline töörahva püha.[viide?] Rŭngrado 1. Mai staadionil on 150 000 istekohta, millega ta kuulub maailma kümne suurema staadioni hulka,[viide?] aga kui arvestada välja autode, mootorrataste, hobuste ja muude võidusõitude jälgimiseks ehitatud ringrajad, spordiareenid ja eriotstarbelised staadionid, on ta koguni maailma suurim tänapäevane staadion, mis võimaldab korraldada kergejõustiku- ja eeskätt jalgpallivõistlusi (minevikus on olnud suuremaidki ja kõiki neist pole isegi lammutatud).[viide?] Staadioni väljaku pindala on 2,25 ha. Kogu põrandapind, kaasa arvatud pealtvaatajate ala 8 korrusel, on 20,7 ha. Staadioni katusetipud ulatuvad maapinnast rohkem kui 60 m kõrgusele.[viide?] Staadion valmis 1. mail 1989 13. maailma noorsoo- ja üliõpilasfestivaliks, mis oli kõigist eelnevatest ja järgnevatest suurem mitte küll osalejate arvu (22 tuhat), küll aga osalevate riikide arvu (177) poolest.[viide?] Enamasti kasutatakse seda jalgpallivõistluste jaoks, aga seal on peetud ka mitmesuguseid muusikaüritusi.[viide?] Iga aasta 15. aprillil toimub seal Arirangi festivali ehk riigipea Kim Il-sungi sünnipäeva avapidustused. Need massipropagandaüritused, mis kestavad kaks kuud, on ühed vähestest Põhja-Korea üritustest, kuhu turiste lubatakse. Neil üritustel võib olla osalejaid üle 100 tuhande, rohkem kui pealtvaatajaid.[viide?] Oma mastaapsusega on Arirang pääsenud isegi Guinnessi rekordite raamatusse.[viide?] http://www.worldstadiums.com/stadium_menu/architecture/stadium_design/pyongyang_may_day.shtml http://stadiumdb.com/news/2016/08/north_korea_kims_shrinking_pride "Rungrado 1st of May Stadium". World of Stadiums. Vaadatud 26. mai 2016.
Noor tehnik

Noor tehnik võib tähendada mitut asja. "Noor tehnik" on Aino Sepa skulptuur Viljandi Lastepargis. Noor Tehnik OÜ on tehnikakauplusi pidav ettevõte. Junõi Tehnik on Venemaa ajakiri.
Spermitsiid

Spermitsiid on spermatosoide hävitav kemikaal, kasutusel rasestumisvastase vahendina. Tänapäeval on spermitsiidina enamasti kasutusel nonoksünaal-9. Spermitsiidina mõjub ka happeline keskkond. Rahvameditsiinis on rasestumisvastase vahendina kasutusel ka nõrgad happed (lahjendatud äädikhape, sidrunimahl jmt).
Piret Kalda

Piret Kalda (sündinud 4. veebruaril 1966 Tartus) on eesti näitleja. Ta lõpetas 1984. aastal Tartu 5. Keskkooli. 1988. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri XIII lennu. Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris. 1995 "Wikmani poisid", Aino 2000 "Nota bene! Teatriluulud", Anita Roose 2000 "Me saame hakkama", Birgit 2001 "Pehmed ja karvased", Jänku, Kristiina 2004 "Kodu keset linna", Siiri 2006–2007 "Ohtlik lend", Katrin 2010 "Klass: elu pärast", Saara 2010 "Unistuste agentuur", Pille, agentuuri töötaja 2010–2013 "Riigimehed", Erakonnanaine/Esimese Partei esindaja 2010–2019 "ENSV", Marju 2011–2012 "Kättemaksukontor", Viire Vasen 2013 "Parim enne", Meeta 2013 "Mägede varjud", Nora 2016–2019 "Papad mammad", Ulla 2017 "Lotte lood", Bruno ema Paula 2019–2022 "EnsV", Marju 2022 "Uus algus" 1991 "Surmatants", Anneke/Dorothea 1992 "Lammas all paremas nurgas", muuseumitöötaja 1992 "Armastuse lahinguväljad", pruut 1997 "Jõulumees" (lühifilm) 1999 "Ristumine peateega", Laura 2001 "Heinaloom" (lühifilm), ema 2005 "Röövlirahnu Martin", Maris 2007 "Kuhu põgenevad hinged", kooliõpetaja 2008 "Detsembrikuumus", Maret Saarepuu 2011 "Lootus 3D" (lühifilm) 2012 "Eestlanna Pariisis", Tiina 2013 "Elavad pildid", kiirabiarst 2015 "Vehkleja", Jaani ema 2018 "Paha lugu: Nõiutud", Kadrin 2022 "Kalev", Kuusmaa ema 1993 "Elutuba", ema 2000 "Saamueli internet" (hääl) 2006 "Leiutajateküla Lotte", Paula (hääl) 2007 "Lõpuõhtu" (hääl) 2013 "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" (hääl) 2019 "Lotte ja kadunud lohed", Inger (hääl) 1999 Ants Lauteri nimeline auhind 1999 Linnateatri kolleegipreemia: parim naisnäitleja 1999 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale 2000 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale 2003 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale 2009 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale 2009 Linnateatri kolleegipreemia: parim naiskõrvalosatäitja 2010 Tallinna Linnateatri juhtkonna preemia möödunud aasta jooksul enim etendusi andnud naisnäitlejale 2015 Tallinna Linnateatri kolleegipreemia: parima naiskõrvalosa eest 2022 ERR-i saate "Ringvaade" Terasmikrofon 2022 ABC Motorsi näitlejapreemia 2022 Espaki näitlejapreemia Ta oli abielus Priit Künnapasega ning neil on tütred Laura-Helene, Amanda Hermiine ja Aurora Aleksandra. Tartu Tamme Gümnaasiumi vilistlased Piret Kalda. IMDb. Piret Kalda. Eesti Filmi Andmebaas. Piret Kalda. linnatetaer.ee Üliarmas vastik-vastik-vastik. kroonika.delfi.ee, 18. jaanuar 2010. Piret Kalda kiiksud, Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2000 Aive Antsov, Piret Kalda ei unusta autoroolis ka jalakäijaid, Postimees, 24. oktoober 2005 Mis on Piret Kaldale olnud emana kõige raskem?, Õhtuleht, 23. november 2007 Piret Kalda: kuigi omavahel peab suhtlema, on tihti parem suu kinni hoida, Õhtuleht, 5. mai 2009 Priit Pullerits. Piret Kalda: Mehed jätavad endale tagasitee. Postimees, 12. juuli 2014