laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Käärdi

Käärdi on alevik Tartu maakonnas Elva vallas. Paikneb Elva linna lõunapiiril ja on kokku kasvanud Elva linnaga. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Rõngu valda. Kuni 1972. aastani kuulusid Elva ümbruse Leivaste (praegu Käärdi), Käo, Uderna, Kalme, Illi, Uuta ja Laguja küla ning Peedu Elva külanõukogu koosseisu. 1958. aastal liideti Peedu Elva linnaga. Käärdi ühendati 1972. aastal Rõngu külanõukoguga. 1976. aastal liideti Leivaste, Metsakuru ja Kaseküla (viimasest on säilinud vaid ühe tänava nimi: Kaseküla tee) ning tekkis uus haldusüksus Käärdi alevik. Sinna koondus toonase Elva sovhoosi keskus. Nimi pandi Eesti esimese doktorikraadiga põllumehe Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidti (1876–1914) kodutalu Käärdi järgi, mis paiknes praeguse aleviku piirimail. Alevikku ümbritsevad Uderna, Käo, Kalme ja Kurelaane küla ning Elva linn. Vallakeskus asus varem Rõngus, 14 km kaugusel. Endise Elva sovhoosi keskasula projekteeris 1970. aastal arhitekt Aino Iila. Alevikus tegutseb kaks seltsi ja viis korteriühistut. MTÜ Käärdi selts asutati 2006, MTÜ Käärdi Arendusselts 2008. Suuremad ettevõtted on Elta Ehitus OÜ, Respom Auto OÜ, AS RPM, AS Terrax ja OÜ Mano Grupp. Käärdi inimeste töökohad asuvad põhiliselt Elvas ja Tartus. 1. jaanuaril 2008 elas rahvastikuregistri andmetel Käärdi alevikus 492 inimest, neist tööealisi 310, pensionäre 109, kooliealisi lapsi 60 ja eelkooliealisi 13. Kuna aga alevikule lähim lasteaed asub Elvas, siis eelistavad paljud lapsevanemad end valda mitte sisse kirjutada, mistõttu ei pruugi rahvastikuregistri andmed näidata tegelikku seisu. Käärdil, täpsemalt Kasekülas, kunagise Käo mõisa omanikelt kingituseks saadud villas elas Elva linna aukodanik Kalev Päid. Käärdi elanikud on juba aastaid taotlenud Käärdi liitmist Elva linnaga, siiani pole see Rõngu valla vastuseisu tõttu õnnestunud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Christin-Amani Kiivikas

Christin-Amani Kiivikas (sündinud 31. detsembril 2001) on eesti jõusaalitreener. Ta on ka YouTube'is ja Instagramis tegutsev sisulooja. Ta on lõpetanud 2021. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi. 2021. aasta oktoobri algul sooritas ta jõusaali eratreenerikutse eksami. 2016. aastal alustas ta isa Ott Kiivikase käe all treenimist bikiinifitnessis. 2018. aasta 29. septembril osales ta Sparta spordiklubis toimunud Valio Profeel Cupil juuniorite bikiinifitnessis, kus saavutas kolmanda koha. 2019. aasta 2. novembril toimunud Eesti meistrivõistlustel osales ta kahes kategoorias: juuniorite bikiinifitnessis, kus saavutas esikoha, ning naiste bikiinifitnessis, kus saavutas kolmanda koha. Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias osales Christin-Amani Kiivikas bikiinifitnessi juuniorite 16-20 (open class) kategoorias, kuid poolfinaali ei jõudnud. Lisaks bikiinifitnessile on Christin-Amani Kiivikas tegelenud ka tennise, tantsimise, iluvõimlemise, kergejõustiku ja vehklemisega. Youtube'is hakkas ta sisu looma 2021. aasta aprillis. Sama aasta 28. oktoobri seisuga oli tal Instagramis 13,9 tuhat ja Youtube'is 1,6 tuhat jälgijat. Christin-Amani peab ka blogi, kus jagab nõuandeid toitumise ja treeningu kohta. Koos spordirõivafirmaga Fennecfit on ta loonud Fiercebyamani kollektsiooni. Lisaks teeb ta ka koostööd spordiklubi Sparta ja Sportland Eestiga. Christin-Amani Kiivikas on Eesti kulturist Ott Kiivika ja Signe Puki tütar, tema õde on Emilia Kiivikas. Christin-Amani elas 2021–2024 Soomes koos elukaaslase Siim Haljandiga. Neil on 2021. aasta detsembris sündinud poeg. "15 aastane Amani Kiivikas: 11 lisakilo on minu jaoks suure vaeva tulemus". Buduaar. 12. september 2017. Vaadatud 7.10.2021. "Klõps | Hiljuti rasedusest teatanud Christin-Amani Kiivikas näitas kosuvat beebikõhtu". Kroonika. 7. august 2021. Vaadatud 07.10.2021. "Ott Kiivikas treenib koos lastega: "Ühised huvid annavad meile palju."". Õhtuleht. 6. mai 2016. Vaadatud 07.10.2021. "Valio Profeel Cupi absoluutseks bikiinifitnessi tšempioniks krooniti Julia Tšizova". fitness.ee. 30. september 2019. Vaadatud 07.10.2021. Christin-Amani Kiivikas (14. november 2019). "Eesti meistrivõistlused 2019". Vaadatud 27.10.2021. Christin-Amani Kiivikas (8. mai 2019). "Esimene hooaeg purgis". Vaadatud 27.10.2021. fitness.ee (25. juuni 2019). "Tunne Eesti tegijat – Christin-Amani Kiivikas". fitness.ee. Vaadatud 07.10.2021. Christin- Amani Kiivikas. "Amani Kiivikas- Blogi ja elustiil". worldpress. Vaadatud 07.10.2021. Amani Kiivikas kolis perega Soomest tagasi kodumaale: pisar tuli ikka silma, kui viimase koormatäie asju ära tõime, Õhtuleht, 31. mai 2024
Kaisa Kuusnõmm

Kaisa Kuusnõmm (sünninimi Abner; sündinud 4. jaanuaril 1991 Koerus) on Eesti bikiinifitnessi sportlane, treener, kohtunik ja koolitaja. Kaisa Kuusnõmm võttis osa Fitmodeli projektist Eestis, kus ta valmistus enda esimesteks võistlusteks bikiinifitnessis. 2021. aasta seisuga on ta võistelnud bikiinifitnessis 6 hooaega ja pälvinud mitu auhinda. Kaisa Kuusnõmmel on kehtiv kutsetunnistus abitreenerina kulturismis ja fitnessis. Oma ettevõtte Kaisa Fitness OÜ kaudu teeb ta spordi- ja vabaaja koolitusi. 2021. aasta seisuga töötab ta ka Sparta spordiklubis fitnessi ja kulturismi abitreenerina. 2018 – IV koht Eesti kulturismi võistlustel 2019 – I koht Eesti meistrivõistlustel bikiinifitnessis 2019 – I koht Lissabonis toimunud Euroopa meistrivõistlustel kulturismis (bikinifitnessi 169+ kategoorias) 2021 – II koht Eesti karikavõistlustel kulturismis ja fitnessis (bikiinifitnessi 169+ kategoorias) 2021 – I koht Rumeenias toimunud IFBB Tiger Classic Diamond Cup Romania võistlustel, kus ta pälvis ka Pro-kaardi 2021. aasta kevadel võitsid Kaisa Abner ja Raigo Kuusnõmm Buduaari mänguga "Unistuste pulm" 20 000-eurose pulmapeo. Pulmad peeti 21. juulil 2021. "Kaisa Kuusnõmm". Blogi. Vaadatud 22.11.2021. "Aesthetic Podcast #4. Kaisa Abner". Podcast. Vaadatud 23.11.2021. "Kaisa Kuusnõmm". Eesti spordiregister. Vaadatud 23.11.2021. "Kaisa Fitness OÜ". Eesti krediidiraportid. Vaadatud 23.11.2021. "Bikiinifitnessis medalisadu: Kaisa Abner võitis Portugalis kuldmedali". Delfi Sport. 12.05.2019. Vaadatud 18.01.2022. "Pärnus selgusid Eesti karikavõitjad kulturismis ja fitnessis". sport.delfi.ee. Vaadatud 23.11.2021. "Eesti bikiinifitnessikaunitarid ja kulturistid alustasid hooaega medalisajuga". sport.delfi.ee. Vaadatud 23.11.2021. KLÕPS | Skandaalselt pulmamängu võitnud Kaisa Kuusnõmm avaldas pildi, mida ei plaaninud kunagi näidata Kroonika/Delfi, 29.09.2021. Mandela Urbala. Äsjaabiellunud fitnessistaar Kaisa Abner: mina võistlesin esimest korda ja tema sai kaela kuldmedali. Pärast seda päeva olid südamed seotud Õhtuleht, 28.07.2021.
Martin Rodbell

Martin Rodbell (1. detsember 1925 – 7. detsember 1998) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik. 1943. aastal asus Rodbell õppima Johns Hopkinsi Ülikooli, kuid tal tuli õpingud katkestada kui ta võeti teenima mereväkke ning osales II maailmasõjas. Pärast sõda naasis ta ülikooli ja lõpetas 1949. aastal Johns Hopkinsi Ülikooli bioloogia erialal. 1950. aastal abiellus ta Barbara Ledermanniga, kes oli olnud Anne Franki sõbranna. 1954. aastal sai Rodbell Washingtoni Ülikoolist doktorikraadi biokeemias. 1956. aastal asus ta tööle Riiklikku Terviseinstituuti, kus töötas erinevatel ametikohtadel kuni pensionile jäämiseni 1994. aastal. 1994. aastal sai Rodbell koos Alfred Gilmaniga Nobeli meditsiiniauhinna G-valkude avastamise ja uurimise eest. "Martin Rodbell". National Academy of Sciences. Vaadatud 7. oktoober 2021. "Martin Rodbell Facts". The Nobel Prize. Vaadatud 7. oktoober 2021.
Kadrina Spordikeskus

Kadrina Spordikeskus on spordikeskus Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kadrina alevikus. Spordikeskuse üheks osaks on ka hostel. 2011. aastal läbis spordikeskus renoveerimise. Kadrina Spordikeskuses on võimalik tegeleda näiteks võrkpalli, korvpalli, maadluse, tennise ja saalijalgpalliga. Jõusaal Spordikeskuses asub kaks jõusaali, mis on varustatud ajakohaste jõumasinatega. Ujula Ujulaosas on kolm erisuurusega basseini. 4-rajaline bassein, lastebassein ning liumäega beebibassein. Sisetiir Sisetiiru kuulub kaheksa rada. Nii õhk- kui käsitulirelvad. Lauatennisesaal Spordikeskuses on 2 lauatennisesaali. Samuti on spordikeskuses võimla, maadlussaal ja saunad. Spordihoone valmis 1977. aastal. Alates 1997. aastast tegutses hoones SA Kadrina Sport. 14. aprill 2015 asutas Kadrina vald SA Kadrina Spordikeskuse, kes jätkas seal tegevust. "Kadrina Spordikeskus SA". Vaadatud 04.11.2021. "Kadrina Spordikeskuse rajatised". Vaadatud 04.11.2021. "Kadrina Spordikeskuse ajalugu". Vaadatud 04.11.2021.
Rõngu

Rõngu (saksa Ringen) on alevik Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Rõngu valla halduskeskus. Asulas paikneb Rõngu kirik. Praegused varemed on 14. sajandi alguses rajatud nn vasall-lossi, s.o väiksema, suuremateks sõjalisteks operatsioonideks mitte mõeldud kindluse nähtavad jäänused. Ehitatud Dorpati piiskopkonna edelaossa, oli see tõenäoliselt sealse piiskopkonna piiri kontrolli all. Lossi keskpunkt oli ristkülikukujuline siseõu, mida ümbritsesid tiivad. Väravat, mille jäänused on tänapäeval kõige silmapaistvamad, tugevdas väravahoone, mille teisel korrusel asus ka kabel. Liivi sõja ajal rüüstasid lossi Vene väed. Pärast 1583. aastat, kui ala läks Poola-Leedu Ühenduse mõju alla Liivimaa hertsogkonnana, oli see endiselt kasutusel, seekord kohalike jesuiitide poolt. Jesuiidid aga lasid lossi õhku sündmuste ajal, mis viisid Altmarki vaherahuni ja sellele järgnenud piirkonna liidemisele Rootsi Liivimaaga. Kuigi kirik pärineb 14. sajandi lõpust, on algsest hoonest säilinud vaid killud, kuna kirik laastati nii Liivi sõja kui ka Põhjasõja ajal. Tänapäeval nähtud kirik on põhjalikult ümberehitatud neogooti stiilis ehitis, mis sai oma välimuse 19. sajandi lõpus. Rõngu mõis Rõngu vasallilinnus Rõngu kihelkond Rõngu Keskkool Rõngu külanõukogu Pillimuuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Enn Ernits: artikkel "Rõngu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Johannes Portantiuse kaardil Livoniae Nova Descriptio aastast 1573.
Hukbalahapi ülestõus

Hukbalahapi ülestõus oli 1942. aastal Hukbalahapi ehk Hukbo ng Bayan Laban sa Haponi (Jaapanlaste-vastase Rahvaarmee) eestvedamisel toimunud ülestõus Filipiinide valitsuse vastu. Mäss algas Jaapani okupatsiooni ajal, jätkus president Manuel Roxase ametiajal ning lõppes alles Ramon Magsaysay ajal aastal 1954. "Submarine Mystery: Arms For Rebels in the Philippines". The Sydney Morning Herald. 4. aprill 1949. Vaadatud 23. juuli 2014.{{cite news}}: CS1 hooldus: url-olek (link) Walter C. Ladwig III, The Forgotten Front – Patron-Client Relationships in Counterinsurgency (Cambridge University Press, 2017). David Galula, Counterinsurgency Warfare: Theory and Practice. Wesport, (Connecticut: Praeger Security International, 1964). Lawrence M. Greenberg, The Hukbalahap insurrection : A Case Study of a Successful Anti-Insurgency Operation in the Philippines, 1946–1955, U.S. Army Center of Military History. William J. Pomeroy,The Forest, (Quezon City: UP Press, 1963). F. Sionil Jose, The Huks in Retrospect: A Failed Bid for Power, (Manila: Solidarity, 1985) Our Massacred Peasants, HINDSIGHT by F. Sionil Jose, Philippine Star.[kõdulink] Opportunities Gone Forever,Commentary, John J. Caroll S.J., Philippine Daily Inquirer. Hacienda Luisita Case.[alaline kõdulink] The Huk Rebellion in the Philippines: Quantitative Approaches, RAND. The Huk Rebellion in the Philippines: An Econometric Study, RAND. Lembke, Andrew E. (2013). Lansdale, Magsaysay, America, and the Philippines: A Case Study of Limited Intervention Counterinsurgency (PDF). Fort Leavenworth, Kansas: Combat Studies Institute Press. ISBN 9780988583764.
Lennuõnnetus

Lennuõnnetus on õhusõiduki kasutamisega seotud õnnetusjuhtum, mis leiab aset ajavahemikus isiku õhusõiduki pardale astumisest kavatsusega sooritada lend kuni kõigi pardal viibinud isikute õhusõidukist lahkumiseni ja mille tagajärjeks on kellegi surm või raske tervisekahjustus või mille tulemusel saab õhusõiduk tõsiseid vigastusi, jääb teadmata kadunuks või asub ligipääsmatus kohas. Lennuõnnetuste loend
Paraguay kodusõda (1947)

Paraguay kodusõda (ka paljajalgne kodusõda või teine Paraguay kodusõda) oli 1947. aasta märtsist augustini Paraguays toimunud kodusõda. Aastal 1949 peatas president Higinio Morínigo põhiseaduse kehtimise ning keelustas kõik erakonnad. Morínigo võimu vastased hakkasid korraldama üldstreike ja üliõpilasmeeleavaldusi. Aastal 1946 taasseadustas Morínigo poliitilise tegevuse ning moodustas koos Revolutsioonilise Febrerista Partei ja Colorado Parteiga valitsuse. Juba 11. jaanuaril 1947 lahkus Faberista Partei valitsusest, süüdistades Morínigot Colorado Partei eelistamises. Faberistad astusid liitu Liberaalse Partei ja Paraguay Kommunistliku Parteiga. Ülestõusu, mis kasvas kiiresti kodusõjaks, asus juhtima endine president ja Faberista Partei asutaja Rafael Franco. Varem valitsusele ustavad olnud Paraguay relvajõud lõhenesid. Mässuliste poolel olid kõik erakonnad peale Colorado Partei, enamik pankuritest ning ametnikest ja 80% relvajõudude ohvitseridest. Üheteistkümnest armeediviisist liitus mässulistega neli: 8. märtsil alustasid ülestõusu kaks Concepcióni jalaväediviisi, paar päeva hiljem liitusid nendega kaks Gran Chaco jalaväediviisi. Valitsuse poolel olid Colorado Partei, kolm Campo Grande ratsadiviisi, kolm Asuncióni diviisi (jalaväe-, side- ja pioneer-) ning teise maailmasõja Ameerika Ühendriikide relvastusega varustatud Paraguarí suurtükidiviis. Relvastuse hulgas oli palju M1 Garand vintpüsse, aga ka ameeriklastelt saadud Saksamaalt sõjasaagiks võetud MP40 püstolkuulipildujaid. Valitsusväed olid mässulistest paremini varustatud. Nende jaoks mängis suurt rolli ka Argentina ja president Juan Peróni toetus. 27. aprillil liitus mässulistega ka merevägi ning alustas Asuncióni pommitamist, nad löödi tagasi Paraguaríst kindral Alfredo Stroessneri juhtimisel tulnud suurtükidiviisi poolt. Laevastiku kaks suurimat suurtükilaeva, Paraguay ja Humaitá, sattusid Buenos Aireses paranduses olles mässuliste kätte. President oli mässu mahasurumisel edukas ning augustiks 1947 oli riik uuesti tema kontrolli all. Kolmandik paraguailastest oli riigist põgenenud. Paraguay osalusel toimunud sõdade loend Sapienza, Antonio Luis (Helion, 2018). Aerial Operations in the Revolutions of 1922 & 1947 in Paraguay. The First Dogfights in South America. Armed conflict database entry
Mina veel Sind ei tea

"Mina veel Sind ei tea" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi autorid on Ott Lepland ja Karl-Ander Reismann. Sõnade autorid on Ott Lepland, Karl-Ander Reismann ja Maian Kärmas. Loo on produtseerinud Karl-Ander Reismann. Video: "Mina veel Sind ei tea" Youtube.com Sõnad: "Mina veel Sind ei tea" Sasslantis.ee
Ardresi kanton

Ardresi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 22 vallast: Ardres Audrehem Autingues Balinghem Bayenghem-lès-Éperlecques Bonningues-lès-Ardres Brêmes Clerques Éperlecques Journy Landrethun-lès-Ardres Louches Mentque-Nortbécourt Muncq-Nieurlet Nielles-lès-Ardres Nordausques Nort-Leulinghem Rebergues Recques-sur-Hem Rodelinghem Tournehem-sur-la-Hem Zouafques
Arquesi kanton

Arquesi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Arquesi kanton koosnes 5 vallast: Arques Blendecques Campagne-lès-Wardrecques Helfaut Saint-Omer
Audruicqi kanton

Audruicqi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 13 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Marcki kantoniga. Kanton koosnes 13 vallast: Audruicq Guemps Nortkerque Nouvelle-Église Offekerque Oye-Plage Polincove Ruminghem Saint-Folquin Sainte-Marie-Kerque Saint-Omer-Capelle Vieille-Église Zutkerque
Fauquemberguesi kanton

Fauquemberguesi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 18 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Frugesi kantoniga. Fauquemberguesi kanton koosnes 18 vallast: Audincthun Avroult Beaumetz-lès-Aire Bomy Coyecques Dennebrœucq Enguinegatte Enquin-les-Mines Erny-Saint-Julien Fauquembergues Febvin-Palfart Fléchin Laires Merck-Saint-Liévin Reclinghem Renty Saint-Martin-d'Hardinghem Thiembronne
Saint-Omer-Nordi kanton

Saint-Omer-Nordi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 9 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Saint-Omeri kantoniga. Kanton koosnes 9 vallast: Clairmarais Houlle Moringhem Moulle Saint-Martin-au-Laërt Saint-Omer Salperwick Serques Tilques
Immuunvastus

Immuunvastus on immuunsüsteemi rakuliste ja humoraalsete faktorite koordineeritud aktsioon vastusena võõrast geneetilist informatsiooni sisaldavatele struktuuridele. Eristada saab loomulikku ehk sünnipärast immuunsust ja omandatud ehk adaptiivset immuunsust. Raivo Uibo, Kalle Kisand, Pärt Peterson, Koit Reimand (2015). Immunoloogia. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 29. ISBN 978-9949-32-942-7.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Adjuvant

Adjuvant on eksogeenne aine, mis tõhustab mittespetsiifiliselt immuunvastust. Raivo Uibo, Kalle Kisand, Pärt Peterson, Koit Reimand (2015). Immunoloogia õpik kõrgkoolidele. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 27. ISBN 978-9949-32-942-7.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Eesti maastikuline liigestus

Eesti maastikuline liigestus on Eesti territooriumi jaotamine maastike (pinnamoe, mullastiku, veestiku ja taimestiku) erinevuste alusel. Eesti territoorium jagatakse maastikuprovintsideks ja allprovintsideks, valdkondadeks, rajoonideks ja paikkondadeks. Eesti maastikuline liigestus: Madal-Eesti allprovints: Põhja-Eesti maastikuvaldkond: Soome lahe rannikumadaliku maastikurajoon Harju lavamaa maastikurajoon Viru lavamaa maastikurajoon Jõhvi kõrgustik Lääne-Eesti maastikuvaldkond: Lääne-Eesti madaliku maastikurajoon Hiiumaa maastikurajoon (koos ümbritsevate saartega, sh Vormsi) Saaremaa maastikurajoon (koos ümbritsevate saartega, sh Muhu) Liivi lahe rannikumadaliku maastikurajoon (koos Kihnu ja Ruhnuga); Vahe-Eesti maastikuvaldkond: Kõrvemaa maastikurajoon Soomaa maastikurajoon Võrtsjärve madaliku maastikurajoon Kõrg-Eesti allprovints: Lahkme-Eesti maastikuvaldkond: Pandivere kõrgustiku maastikurajoon Kesk-Eesti tasandiku maastikurajoon Türi voorestiku maastikurajoon Vooremaa maastikurajoon Lõuna-Eesti maastikuvaldkond: Ugandi lavamaa maastikurajoon Sakala kõrgustiku maastikurajoon Võru-Hargla nõgu Valga nõo ja Väike-Emajõe orundi maastikurajoon Irboska lavamaa maastikurajoon Kagu-Eesti kõrgustike maastikuvaldkond: Otepää kõrgustiku maastikurajoon Haanja kõrgustiku maastikurajoon Karula kõrgustiku maastikurajoon Peipsi nõo allprovints: Ida-Eesti maastikuvaldkond: Peipsi rannikumadaliku maastikurajoon Alutaguse madaliku maastikurajoon Maastik Maastikuüksus Eesti maastikuüksuste loend
Omandatud immuunsus

Omandatud immuunsus on immuunsüsteemi osa, mis on tekkinud pärast esmast kokkupuudet antigeeniga. See tekib mikroorganismide vastu siis, kui need on juba kudedesse siirdunud. Omandatud immuunsus tekib kahel viisil: humoraalse ja rakkude vahendatud immuunsusena. Raivo Uibo, Kalle Kisand, Pärt Peterson, Koit Reimand (2015). Immunoloogia. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 19-21. ISBN 978-9949-32-942-7.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Saint-Omer-Sudi kanton

Saint-Omer-Sudi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. Kanton koosnes 4 vallast: Longuenesse Saint-Omer Tatinghem Wizernes
Saint-Omeri kanton

Saint-Omeri kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Saint-Omer. See koosneb järgmistest valdadest: Bayenghem-lès-Éperlecques (Baaiengem) Clairmarais (Klaarmares) Éperlecques (Sperleke) Houlle (Holne) Mentque-Nortbécourt (Menteke-Noordboekhout) Moringhem (Moringem) Moulle (Monnie) Nordausques (Noord-Elseke) Nort-Leulinghem (Noordleulingem) Saint-Martin-au-Laërt (Sint-Maartens-Aard) Saint-Martin-lez-Tatinghem Saint-Omer (Sint-Omaars) Salperwick (Salperwijk) Serques (Zegerke) Tatinghem (Tatingem) Tilques (Tilleke) Tournehem-sur-la-Hem (Doornem) Zouafques (Zwaveke) Populations légales 2021
Longuenesse'i kanton

Longuenesse'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Longuenesse. See koosneb järgmistest valdadest: Arques Blendecques Campagne-lès-Wardrecques Hallines Helfaut Longuenesse Wizernes Populations légales 2021
Erik Aaslav-Kaasik

Erik Aaslav-Kaasik (sündinud 21. mail 1987) on eesti veemootorisportlane. Ta on lõpetanud 2006. aastal Paldiski Gümnaasiumi ja 2012. aastal Tallinna Tehnikakõrgkooli rakendusarhitektuuri erialal. Ta hakkas veemotosporti harrastama 1996. aastal oma isa Lembit Aaslav-Kaasiku juhendamisel. Ta on mitmekordne Eesti meister, Balti meister ja Eesti rekordi omanik paadiklassis S-550 (2009). 2018 – Eesti aasta parim veemotosportlane 2018 – Tallinna parim meessportlane Tema isa Lembit Aaslav-Kaasik on tuntud veemototegelane, paadiehitaja ja maailmakuulus vintide valmistaja. Ema Eve Aaslav-Kaasik. Tema vennad Ahto, Lembit ja Uku Aaslav-Kaasik) on samuti veemotosportlased, kes on võitnud medaleid tiitlivõistlustelt ja on kuulsad võidusõidupaatide ehitajad. Peres on õed Ingrid ja Imbi. Igapäevatööna valmistab Erik Aaslav-Kaasik võidusõidupaatide sõukruvisid ehk vinte, mida kasutab enamik Eesti sõitjad ning paljud välismaalased, kelle seas on mitmeid maailma- ja Euroopa meistrid. Vindimeistri ameti õppis ta oma isa Lembitu kõrvalt ning koos töötatakse perefirmas LAK Propellers. Biograafia ESBL-is Sporditulemused ESBL-is