laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cyrano de Bergerac

Savinien de Cyrano de Bergerac (6. märts[a] 1619 – 28. juuli 1655) oli prantsuse kirjanik. Cyrano teosed "Teine maailm ehk Kuu riigid ja impeeriumid" (L'Autre Monde: ou les États et Empires de la Lune; avaldatud postuumselt 1657) ja "Päikese riikide ja impeeriumide koomiline ajalugu" (Les États et Empires du Soleil; avaldatud postuumselt 1662) olid moodsa teadusulme eelkäijad. Temast on loodud mitmeid teoseid. Neist rahvusvaheliselt tuntuim on Edmond Rostandi näidend "Cyrano de Bergerac". Eestis aga Eino Tambergi ooper "Cyrano de Bergerac". Cyrano de Bergeraci järgi on nimetatud asteroid 3582 Cyrano. ^a Kuigi 6. märtsi tuuakse sageli välja tema sünnikuupäevana, siis täpsem on öelda, et sel päeval ta ristiti. Tollel ajal toimus Pariisis ristimine tavaliselt kolme päeva jooksul alates sündimisest ja ei ole välistatud see, et de Bergerac võis samal kuupäeval sündida. Teave täpsest kuupäevast ei ole aga meie ajani säilinud. (3582) Cyrano minorplanetcenter.net
Bakuu Riiklik Ülikool

Bakuu Riiklik Ülikool (aserbaidžaani keeles Bakı Dövlət Universiteti) on ülikool Aserbaidžaanis Bakuus. Ülikool kuulub Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni. Ülikool on asutatud 1919. aastal. Ülikoolis õpib umbes 22 500 üliõpilast. Õppejõude on umbes 1300 ja neist umbes 250 on doktorikraadiga. Koduleht
UNESCO maailmapärandi komitee

UNESCO maailmapärandi komitee (inglise Intergovernmental Committee for the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, ka World Heritage Committee) on UNESCO juures tegutsev komitee. Komitee ülesannete seas on vastutada UNESCO maailmapärandi kaitse konventsiooni täitmise eest, samuti on komiteel ainuõigus lisada või eemaldada objekte UNESCO maailmapärandi nimistust. Üks kord aastas toimub komitee istung (inglise session), kus muu hulgas arutatakse uute objektide lisamist UNESCO maailmapärandi nimistusse. Esimene koosolek toimus 1977 Pariisis.
Kaal (perekonnanimi)

Kaal on perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaal 230 inimesel (117 mehel ja 113 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kaal meeste puhul 658. ja naiste puhul 784. kohal. Levinuim on see Saare maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,59. Aira Kaal, eesti kirjanik Anu Kaal, ooperilaulja Mati Kaal, Tallinna Loomaaia endine direktor Vambo Kaal, eesti poliitik https://www.stat.ee/nimed/pere/Kaal
Metsakalmistu (üldmõiste)

Metsakalmistu on metsaalale rajatud loodusliku ilmega kalmistu.  Pikemalt artiklis Metsakalmistu (täpsustus) "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 10.03.2019)
Randküla

Randküla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Seal on ka Randküla oja. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Meelika (koor)

Naiskoor Meelika on Harju maakonnas Kose asulas tegutsev naiskoor. Koori asutas 1978. aastal Kose-Uuemõisas dirigent Viive Kübar. Alates 2012. aastast on koori dirigent Teele Utt. Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, üleriigilistel ja maakondlikel naiskooride laulupäevadel ning andnud kontserte nii Eestis kui ka välismaal. 45 tegutsemisaasta jooksul konkurssidel saavutatud auhinnalisi kohti ning esinetud koos sõpruskooridega, kellest mitmega kestab koostöö tänaseni. Naiskoor Meelika osaleb ka Kose valla kultuurielus. Oluliseks algatuseks peavad lauljad traditsiooniks saanud heategevuskontserti, mille raames toetatakse igal aastal abivajajaid. Kooris laulab erinevas eas naisi. Naiskoor Meelika Kose valla kodulehel. Vaadatud 12.07.2024. Koorist Kose valla kodulehel Naiskoor Meelika Facebookis Naiskoor Meelika Instagramis
Martens (perekonnanimi)

Martens on perekonnanimi. Georg Friedrich von Martens (1756–1821) oli Göttingeni ülikooli õigusteaduse professor ja Hannoveri vürstiriigi diplomaat. Friedrich Fromhold Martens (1845–1909) oli Eesti päritolu Vene keisririigi õigusteadlane ja diplomaat. Tarvi Martens on Eesti muusik ja Eesti e-valimiste tehnilise lahenduse looja.
Kirderanna

Kirderanna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Rannaküla. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Küla territooriumil asub Rannaküla tulepaak. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Maleva (spordiselts)

Maleva oli Järvamaal Paides enne Esimest maailmasõda ja uuesti 1920. aastatel tegutsenud spordiselts.[viide?] Selts kasutas maja aadressil Pikk tänav 31 (pole säilinud). Selts korraldas muu hulgas Paide kergejõustikuvõistlusi. http://www.weissenstein.ee/articles.php?id=17 (vaadatud 10.03.2019) http://www.weissenstein.ee/articles.php?id=24&page=19 (vaadatud 10.03.2019)
Ihor Žurahhovski

Ihor Žurahhovski (ukraina keeles Ігор Ігорович Жураховський; sündinud 19. septembril 1994 Kiievis) on Ukraina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Meistriliigasse kuuluvas Tallinna FCI Levadias. Ta alustas klubikarjääri 2013. aastal Ukraina kõrgliiga klubis Zaporižžja Metalurg. Aastatel 2016–2017 mängis ta Venemaal Krasnodari Kubanis. Hooajal 2016/2017 pidas ta ühe mängu Ukraina kõrgliigas Donetski Olimpiki särgis. Aastatel 2017–2018 mängis ta Rootsi esiliigas Gefles. 2018. aasta augustis liitus ta FCI Levadiaga. Esimese mängu Meistriliigas pidas ta 16. septembril Viljandi Tuleviku vastu ja lõi selles mängus ka värava. Žurahhovski on mänginud Ukraina kuni 21-aastaste koondises. "FCI LEVADIAGA LIITUS UKRAINA POOLKAITSJA IHOR ZHURAKHOVSKYI"[alaline kõdulink]. 31.8.2018. Vaadatud 12.3.2019
Raugu

Raugu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koit (väliseesti koor)

Koit oli Suurbritannias Bradfordis tegutsenud Suurbritannia eestlaste meeskoor. Koori juhtis Ernst Luuk. Bradfordis tegutses ka segakoor "Kungla", mida samuti juhtis Ernst Luuk. Bradfordi Eesti Kodu https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=voitleja19740801.1.2 (vaadatud 10.03.2019)
Roger Lee

Roger Colville Lee (sündinud 1. juulil 1991 Southamptoni vallas Bermudal) on Bermuda jalgpallur, paremkaitsja. Ta mängis viimati Eesti Meistriliiga klubis Tallinna Kalev. Ta alustas klubikarjääri Bermuda klubides Somerset Eagles, Bermuda Hogges ja Robin Hood. 2014. aastal suundus ta Inglismaale ja liitus tugevuselt kuuenda liiga klubiga Weston-super-Mare. Seejärel mängis ta veel mitu aastat Inglismaa madalama liigataseme klubides. Kaleviga liitus ta 2019. aasta jaanuaris. Meistriliigas tegi ta debüüdi 9. märtsil 2019 mängus FCI Levadia vastu. Bermuda jalgpallikoondisse on Lee kuulunud alates 2008. aastast. Ta kuulus Bermuda koondisse 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil. Roger Lee[alaline kõdulink]. transfermarkt.ee. Vaadatud 12.3.2019
Maamess

Maamess on Tartu messikeskuses toimuv maaelule ja maamajandusele keskenduv üritus (mess). Messi korraldab AS Tartu Näitused. Messi raames toimub neli alanäitust: põllumajandusnäitus, aiandusnäitus, metsandusnäitus ja toidumess. 2018 osales messil 470 ettevõtjat (eksponenti) ja messi külastas 44 305 inimest. Maamess sai alguse 1994.aastal. https://web.archive.org/web/20190307114800/https://maamess.ee/mess/kkk/ (vaadatud 10.03.2019) https://web.archive.org/web/20190308050840/https://maamess.ee/mess/faktid/ (vaadatud 10.03.2019) Koduleht
Eha Suija

Eha Suija (aastani 1973 Eha Abel; sündinud 24. augustil 1944 Võrumaal) on endine eesti suusataja ja sõudja. Lõpetas 1962. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna. Alates 1995. aastast tegutsenud eraettevõtjana majutusteenuse alal. Kuulunud Kalevisse. Alustas suusatreeninguid 1960 Võru spordikoolis Aino Paali õpilasena ja jätkas Eesti Põllumajanduse Akadeemias Tõnu Luige juhendamisel. 1962–1967 Eesti NSV meistrivõistlustel individuaalselt 2 hõbedat ja 2 pronksi ning teatevõistluses 2 kulda ja 2 pronksi. 1967 Tartu suusamaratoni võitja 1971 Eesti NSV meister 2- 1972 Eesti NSV meister 4x ja 8+ 1964 NSV Liidu meistersportlane Ta on suusatreener Herbert Abeli vennatütar, Andrus Suija abikaasa ja Silja Suija ema. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2020. Vaadatud 12. märtsil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.esbl.ee/admin/index.php?ac=showprofile&person=32 Biograafia ESBL-is [1]
Jevhen Budnik

Jevgen Vitalijovõtš Budnik (ukraina keeles Євген Віталійович Буднік; sündinud 4. septembril 1990 Lutskis) on Ukraina jalgpallur, kes mängib ründajana Indoneesia kõrgliiga klubis Persita Tangerang. Ta alustas klubikarjääri Harkivi Arsenalis. Seejärel on ta mänginud Ukraina kõrgliiga klubides Harkivi Metalist, Poltava Vorskla ja Dniprodzeržõnski Stal, Tšehhi kõrgliigas Libereci Slovanis, Valgevene kõrgliigas Minski Dinamos, Austria esiliigas Kapfenbergeris ning Kreeka kõrgliigas Lamías ja Plataniases. 2019. aasta jaanuaris liitus ta Eesti Meistriliigasse kuuluva FCI Levadiaga. Ta lahkus klubist sama aasta juunis. 14 liigamänguga lõi ta 10 väravat. Pärast Levadiast lahkumist liitus ta Armeenia kõrgliiga klubiga FC Urartu. 2020. aastal siirdus ta Persita Tangerangi. "Levadiaga liitus kaks uut leegionäri". sport.err.ee. 28.1.2019. Vaadatud 12.3.2019 "Levadia lõpetas oma väravakütiga koostöö". soccernet.ee. Vaadatud 19.5.2020
Kareda

Kareda on küla Järva maakonnas Järva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kareda valda. Küla leiab korduvalt mainimist Henriku Liivimaa kroonikas – 1211. aastal seoses ristisõdijate sõjakäiguga Ugandisse, Vaigale, Järvamaale ja Nurmekunda ning 1217. aastal sõjakäiguga Järva- ja Virumaale. 1220. aastal leidis külas aset kokkupõrge saarlaste ja ristisõdijate vahel – Kareda lahing. 1226. aastal tegi Wilhelm Modenast Karedal esimese kirikuvisitatsiooni praegusel Eesti alal. Külas elas 2000. aastal 69 inimest. Kareda mõis (Saaremaal Jaani kihelkonnas) Väike-Kareda mõis (Järvamaal Peetri kihelkonnas) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jevgeni Ossipov

Jevgeni Vladislavovitš Ossipov (vene keeles Евгений Владиславович Осипов; sündinud 29. oktoobril 1986 Temrjukis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Venemaa klubis Jaroslavli Šinnik. Enne seda mängis ta Armeenia kõrgliiga klubis FC Urartu. Ta on mänginud paljudes Venemaa klubides, sealhulgas Venemaa kõrgliiga klubides Saranski Mordovia, FC Ufa ja Tula Arsenal. 2018. aastal mängis ta Leedu kõrgliiga klubis FK Trakai. 2019. aastal mängis ta Eesti Meistriliiga klubis FCI Levadia. Ta mängis Meistriliigas 30 mängu ja lõi viis väravat. "Levadiaga liitus kaks uut leegionäri". sport.err.ee. 28.1.2019. Vaadatud 12.3.2019
Ingmar Aija

Ingmar Aija (sündinud 11. veebruaril 1980 Pärnus) on Eesti endine sõudja. Ta lõpetas 1998. aastal Pärnu Hansagümnaasiumi ja 2002. aastal Eesti Põllumajandusülikooli maainseneriteaduskonna veemajanduse erialal. Ta töötas 2005–2013 OÜ Vianova Systems Estonia asejuhatajana ja juhatajana. Aastast 2014 OÜ InfraBIMi juhatuse liige ja tegevjuht. Alates 2015.aastast on ta Tantsuklubi Tartu Swingi juhatuse liige. 5-kordne Eesti meister (1998-2000 M8+, 2002-2003 8+, 2002 M4x) osalenud U18 MM-il kaks korda koos Tõnu Endreksoniga (1996 - 24. koht), U23 MM-il 4- (1999 - 12. koht) Tema õde on sõudja ja treener Ingrid Võsu ning õetütar on sõudja Eglit Väli. http://www.esbl.ee/biograafia/Ingmar_Aija http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=90881&aasta=0&tyyp=MM&vanuseklass=0&voistlusala=0&spordiala=0&koht=0&#tulemusedlist Biograafia ESBL-is Ingmar Aija sporditulemused Ingmar Aija FISA kodulehel. Inglise keeles
Aleksander Suuman

Aleksander Suuman (õieti Aleksander Suumann; ka Sass Suuman, Suumani Sass; 25. aprill 1927 Metsaküla, Avanduse vald (tänapäeval Käru, Väike-Maarja vald) – 19. aprill 2003 Tallinn) oli eesti luuletaja ja maalikunstnik. Lõpetas 1954. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Töötas õpetajana Rakveres ning aastast 1958 Tartu Kunstikoolis. Suuman debüteeris 1963. aastal kassetipõlvkonna teises luulekassetis koguga "Oh seda inimest!", aga 1966. aastal ilmunud "Krähmukirjad" tegid temast ühe nende aastate armastatuima luuletaja. Alates kogust "Kui seda metsa ees oleks" (1989) muutis Suuman oma luuletamise stiili. Tema luuletused kasutavad graafilisi efekte ning sisaldavad argielulisi tähelepanekuid. Suumani loomingut on tõlgitud vene, soome, läti, leedu, kasahhi, usbeki, moldova, armeenia, gruusia ja tšehhi keelde. "Oh seda inimest" (1963) "Krähmukirjad" (1966) "Valguse kuma sees" (1972) "Maa paistel" (1975) "Meil siin Hüperboreas" (1980) "Nofretetega metsas" (1986) "Kui seda metsa ees oleks" (1989) "Viru viirus" (1992) "Maniakk puuris" (1993) "Targemat ei ole" (1995) "Neid enam ei tehta" (1997) "Mälestus on metsast rohelisem" (2000) "Sõnad sulavad taevaga ühte" (1977) "Kaunis on kummaline" (1988) "Tondihobu tõugud vetikatega" (valikkogu aastatest 1957–2002; 2002) "Et valgusest vestelda". Tõnu Õnnepalu koostatud valikkogu aastatest 1957–2003; 2017) 1981 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Meil siin Hüperboreas") 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2002 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia (luulekogu "Tondihobu tõugud vetikatega") Toomas Suumani, Imat Suumanni ja Aapo Puki isa. Elas Tallinna kirjanike majas. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Toomas Liiv, "Aleksander Suuman luuletajana" – Keel ja Kirjandus 1987, nr. 4, lk. 201–204 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk. 519–522 (ülevaate autor Silvia Nagelmaa) ja bibliograafia lk. 543 Toomas Liiv, "Kirjutavad koerale: Jessenin ja Suuman" – Looming 1997, nr. 4, lk. 546–551 Tõnu Õnnepalu, "Kui..." – Looming 2002, nr. 5, lk. 720–741 ja nr. 6, lk. 883–900 Neeme Korv Lahkus kirjanik Aleksander Suuman, Postimees, 19. aprill 2003 "Suumani Sass teisel pool ust.", Eesti Päevaleht, 25. aprill 2003 Jaak Urmet "Suumani Sass näeb elu läbi kunsti", Eesti Päevaleht, 26. aprill 2002 Marvi Taggo "Suumani Sass on alati eksinud", Eesti Päevaleht, 19. oktoober 2000 Peeter Künstler Retsensioon Küll ikka mehed luuletavad!, Eesti Ekspress, 23. märts 2000 Karl Martin Sinijärv "Flink Anette tervitab", Sirp Jürgen Rooste ARVUSTUS: Peakokaks Suumani Sass, Eesti Päevaleht, 17. mai 2002 Rein Veidemann "Suumani tondihobu abielust tiibhobuga", Postimees, 29. detsember 2002
Isabel Coixet

Isabel Coixet i Castillo (sündinud 9. aprillil 1962 Barcelona Barcelonèsis) on Hispaania filmirežissöör ja -stsenarist. Isabeli vanaema oli Barcelonas kino piletimüüja. Isabel veetis palju aega kinos ja unistas filmiloojaks saamisest. Kui tüdruk 7-aastaselt esimest korda armulaual käis, sai ta kingituseks 8-millimeetrise filmikaamera. Barcelona ülikoolis 18. ja 19. sajandi ajalugu õppides töötas ta reklaamikirjutajana. Reklaamiagentuurist näpatud filmile tegi ta eksperimentaalseid lühifilme. Ta hakkas ise reklaamfilme tootma, ja varsti näidati neid televisioonis kogu Euroopas. Coixet oskab viit keelt. Film "Mi vida sin mí" ("Minu elu ilma minuta"; 2003) räägib 23-aastasest naisest, kellel avastatakse ravimatu kõhukasvaja. Ta koostab nimekirja asjust, mida ta elus peab veel ära tegema ja kogema: leidma mehele uue naise, magama võõra mehega, kelle ta endasse armuma paneb ... Juhtub, et ta armub ise. Toode ei ole lihtsalt asi, see on lugu kelleltki, kes midagi vajab. Ma vajan igapäevaelus pisut salapära, ent ma vajan ka viisi, kuidas aru saada, mis maailmas toimub. Tõde võib alati leida, kuid kõigepealt peab olema salapära. Koduleht fotodega
Primorje krai lipp

Primorje krai lipp on Venemaa haldusüksuse Primorje krai lipp. Lipp on ametlikult kinnitatud 22. veebruaril 1995. Primorje krai lipuks on ristkülikukujuline kangas, mida poolitab mööda diagonaali vardapoolsest alanurgast tõusev valge vööt. Ülemine vardapoolne kolmnurk on punane, alumine kolmnurk on lasuursinine. Ülemises vardapoolses nurgas on kõndiva amuuri tiigri kujutis. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3. Lipuvärvid langevad kokku Venemaa lipu värvidega, sümboliseerides Primorje krai ja Venemaa ühtsust. Veel viitavad lipuvärvid Primorje krai ajaloole ja mereäärsele asukohale. Primorje krai vapp Primorje krai lipp Primorje krai ametlikul kodulehel (vene keeles) Primorje krai lipp - Geraldika.ru (vene keeles) Riiklik sümboolika: Primorje krai - Vladivostok (vene keeles)
Saikla

Saikla küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ingrid Võsu

Ingrid Võsu (neiuna Ingrid Aija; sündinud 26. detsembril 1962 Pärnus) on eesti sõudja, treener ja spordipedagoog Pärnu sõudeklubis. Lõpetas 1981 Pärnu 1. Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Alustas sõudetreeninguid 1975 Evi Lepiku õpilasena, hiljem jätkas Mihkel Leppiku juhendamisel. Võitis NL-i noorte MVl 1977 Pärnu Dünamo kaheksapaadil hõbeda. Kuulus 1980 NL-i noortekoondisse. Tulnud 7 korda Eesti meistriks: 1980 ja 1981 ühepaadil 1980 paarisaerulisel neljapaadil 1981 roolijaga neljapaadil ning kaheksapaadil 2006–07 roolijata neljapaadil Osalenud 1993–2012 maailma sõudeveteranide regatil ja saanud 20 võitu. Kuulub Pärnu Dünamo ja Pärnu Sõudeklubi liikmeskonda. Töötanud Kihnu põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana ja alates 2010 Pärnu Sõudeklubis treenerina. Sõudeliidu parim treener 2018 ja noortetreener 2017–18. T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid) Tema tütar on sõudja Eglit Väli (aastani 2016 Eglit Võsu), vend on sõudja Ingmar Aija. Tegutsenud alates 2011 sõudekohtunikuna. https://www.esbl.ee/biograafia/Ingrid_Aija http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=64210&#tulemusedlist
Brunsbüttel

Brunsbüttel on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Dithmarscheni kreisis Kieli kanali suudme ääres. 2010. aastal elas linnas 13 120 inimest. Linna planeeritakse rajada veeldatud maagaasi terminal. See peaks avatama 2022. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Küüslaugufestival

Küüslaugufestivale on toimunud mitmes kohas: Jõgeva küüslaugufestival Ülenurme küüslaugufestival Wighti saare küüslaugufestival toimub Suurbritannias Wighti saarel
Europa Nostra

Europa Nostra (ladina keeles 'meie Euroopa') on üleeuroopaline kultuuripärandi föderatsioon, mis esindab Euroopa organisatsioone, mis tegutsevad Euroopa kultuuri- ja looduspärandi kaitsmise valdkonnas. Neid organisatsioone on 250 ja need tegutsevad 45 Euroopa riigis. Föderatsioon asutati 1963. Föderatsioon annab välja Europa Nostra auhinda (inglise Europa Nostra Award). Eestis teeb föderatsioon koostööd Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Arhitektuurimuuseumiga. http://www.europanostra.org/membership/estonia/ (vaadatud 10.03.2019) Koduleht
Rajalane

Rajalane oli aastatel 1919-1921 Valgas ilmunud, oma sõnade järgi, "demokraatline ajaleht, wäljaspool kõiki poliitilisi parteisid". Ajaleht oli peamiselt Valga ja teiste Eesti-Läti piiriäärsete alade eestlaste häälekandja ning oluline ametlikke ja avalikke teadete vahendaja. Esimene number ilmus 22. veebruaril 1919 pärast Valga vabastamist enamlaste käest. Algselt ajaleht ilmus kord nädalas ja siis kolm korda nädalas: teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. Ajalehte väljastas Adamsoni trükikojas "Valga Eesti Kirjastuse-Ühisus", mille moodustasid Artur Karl Kokkult, Johannes Kreideberg, Jaan Pommer ja August Kõiv. Lehe algataja oli Valga komandant Karl-Friedrich Kornel ja selle vastutav toimetaja oli alguses August Kõiv ning alates 1919. aasta aprillist Jaan Pommer. Algselt toimetus asus aadressis Pihkva tänav 5 "Ühistöö", alates 23. augustist Moskva tänav 15/17 teisel korrusel ja alates oktoobrist 1919 Valga linna komandantuuri uutes ruumides saksa seltsi "Musse" maja, Riia tänav 5, teisel korrusel. Jaanuaris 1920 toimetus kolis Vassili majja aadressil Pihkva tn 5, Valga Maakonnavalitsuse ruumidesse. Jaan Pommer alustas uue ajalehe Lõuna-Eesti toimetamise 19. septembril 1921. Rajalase viimane number oli ilmunud 1. septembril. Lõuna-Eesti Postimees Rajalane, nr 77, 6. september 1919, lk 4. https://valgalinn.ee/wiki/organisatsioon/84-ajaleht-rajalane/
Salu (Saaremaa)

Salu küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
EIB

EIB võib tähendada järgmist: European Investment Bank (Euroopa Investeerimispank) ...
Eesti Talupäevad

Eesti Talupäevad on Eestimaa Talupidajate Keskliidu igal aastal korraldatav üritus. Ürituse raames kuulutatakse välja aasta talu ja parim talutoit. 2018 toimusid järjekorras 27. Eesti Talupäevad. ... 2015 Lääne-Viru maakond, Jäneda ... 2018 Saare maakond, Lilbi küla, Suure Töllu puhkeküla http://www.taluliit.ee/talupaev-2018/ (vaadatud 10.03.2019) Eesti Talupäevadest Eestimaa Talupidajate Keskliidu kodulehel
Linna (perekonnanimi)

Linna on eesti ja soome perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lind 56 inimesel: 22 mehel ja 34 naisel. Edvard Linna, Soome sportvõimleja Elina Linna, Rootsi poliitik Ivo Linna Reet Linna Robert Linna Taivo Linna Timoteus Linna Väinö Linna, soome kirjanik https://www.stat.ee/nimed/pere/Linna (vaadatud 17.11.2022)
Suur-Pahila

Suur-Pahila küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suur-Rahula

Suur-Rahula küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Pöide kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Šavarš Karapetjan

Šavarš Karapetjan (armeenia keeles Շավարշ Կարապետյան; vene keeles Шаварш Владимирович Карапетян; sündinud 19. mail 1953 Kirovokanis Armeenia NSV-s) on armeenia päritolu endine allveesportlane. Ta on 17-kordne maailmameister, 13-kordne Euroopa meister ja 7-kordne NSV Liidu meister allveespordis. Kuid laiema tuntuse sai ta kümnete inimelude päästmisega mitmes õnnetusjuhtumis. Karapetjan elas koos perega kuni 1991. aastani Jerevanis, 1991. aastast elab ta perega Moskvas. Tegeleb ettevõtlusega, omab jalatsiparandustöökoda. NSV Liidu teeneline meistersportlane (1982) medal Uppujate päästmise eest orden Austuse märk medal Vapruse eest Mehisuse orden Jerevani aukodanik (1987) Šavarš Karapetjani koduleht (vene keeles)
Vitas Vasiliauskas

Vitas Vasiliauskas (sündinud 15. juunil 1973 Kaunases) on Leedu jurist ja pankur. Ta lõpetas aastal 1991 Kaunase 4. Keskkooli ja aastal 1997 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna. Ta on aprillist 2011 Leedu Panga president.
Taaliku

Taaliku küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Seal asub Taaliku sadam. Taaliku mõis Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.