Transpordilennuk

Transpordilennuk, ka kaubalennuk, on õhu teel lasti transportimiseks kohandatud lennuk. Nüüdisaegsed transpordilennukid on varustatud 2–6 turboreaktiiv- või turbopropellermootoriga. Transpordilennukite lennukiirus on enamasti 400–880 km/h (110–245 m/s). Transpordilennukid on tavalistest reisilennukitest laiema kere, tugevama teliku ja ühe või mitme rambiga. Transpordilennukitele on sageli omane tiiva ülemine (kere suhtes) asetus, mis võimaldab veoste kiireks peale- ja mahalaadimiseks ühtlase kõrgusega lastiruumi. Lennukeid on kasutatud posti vedamiseks alates 1911. aastast. Esimesed transpordilennukid ei olnud mõeldud ainult kaubaveoks. 1920. aastatel hakkasid lennukiehitajad projekteerima spetsiaalselt veoste jaoks mõeldud lennukeid. 1920. aastate alguses tekkis Suurbritannial vajadus vägede ja sõjaväevarustuse kiire transportimise järele, et suruda maha kohalike rahvaste rünnakuid äsja okupeeritud Lähis-Ida aladel. Vicers Vernon, Vickers Vimy Commerciali arendus, alustas Suurbritannia kuningliku õhuväe teenistuses esimese vägede transpordiks mõeldud lennukina 1921. aastal. 1923. aasta veebruaris võttis selle lennuki kasutusele Suurbritannia kuningliku õhuväe Iraagi üksus, kes lennutas ligi 500 sikhide sõjaväeüksust Kingarbanist Kirkūki. See oli ajaloo esimene vägede strateegiline transportimine õhu teel. Vickers Victoria lennukitel oli oluline osa Kabuli operatsioonis, mis kestis 1928. aasta novembrist 1929. aasta veebruarini, mil need evakueerisid kodusõja tõttu ohtu sattunud diplomaatilise personali koos perekondade ja Afganistani kuningliku perekonna liikmetega. Üheks oluliseks innovatsiooniks tuleviku kaubalennukite projekteerimisel võeti kasutusele 1939. aastal, kui Junkers Ju 90 prototüübile loodi esmakordselt tagumine laadimisluuk. Nagu enamik selle ajastu lennukeid, oli see sabarattaga, mis põhjustas lennuki maapeal olles, põranda kallaku tahapoole. Nendele lennukitele lisati Trapoklappe '​d, võimsad hüdraulilised tõukurid, millega tõsteti lennuki tagaosa kõrgemale ja seati põrand laadimiseks sobivamaks. Sõjajärgsel Euroopal oli ka oluline osa kaasaegse õhutranspordi arendamisel. Hüppeline arenguperiood oli Berliini blokaadi ajal, kui lääneriigid korraldasid Lääne-Berliini varustamiseks massiivse transpordilennukite mobiliseerimise, mille tulemusena varustati Lääne-Berliini ööpäev läbi toidu ja muu eluks vajalikuga. Blokaadi ajal töötati välja tänapäevalgi lennunduses kasutusel olevad kauba laadimise viisid. Sõjaajajärgsetel aastatel võeti kasutusele mitmeid uusi kohandatud lennukeid, mis sageli sisaldasid eksperimentaalseid funktsioone. Näiteks USA C-82 Packetil oli eemaldatav kaubaruum ja C-123 Provideril oli kere tagumine osa diagonaalselt ülespoole lõikega, et võimaldada palju suuremat tagumist rampi kui tavaline laadimisluuk. Turbopropelleri kasutuselevõtt oli üks tähtsamaid uuendusi, mis võimaldas transpordilennukitele suuremat erivõimsust õhkutõusmiseks ja maandumiseks mitmesuguse pinnasega lennuväljadele. Enamik transpordilennukeid ei ole kohandatud reisijate veoks, sageli seoses ohutus- või müranõuetega. Transpordilennukitel on tavaliselt tugevdatud kere ja lastiruumi põrand, lai ramp lennuki ees ja/või taga, sageli puuduvad keres aknad. Avro Lancastrian (transatlantiline post) Avro York (Berliini blokaad) Boeing C-7000 Curtiss JN-4 Douglas M-2 Aero Spacelines Mini Guppy Aero Spacelines Pregnant Guppy Aero Spacelines Super Guppy Airbus A300 Airbus Beluga A300B4-608ST Airbus Beluga XL A330-743L Airbus A310 Airbus A320 family Airbus A330 Airbus A380F Antonov An-12 Antonov An-26 Antonov An-32 Antonov An-124 Antonov An-225 Boeing 727 Boeing 737 Boeing 747-8 Freighter Boeing 747 Freighter Boeing 747 LCF Dreamlifter Boeing 757 Boeing 767 Boeing 777 Freighter Bombardier Dash 8-100/-300 British Aerospace 146QT British Aerospace ATPF Douglas DC-3 Douglas DC-8 Douglas DC-9 Ilyushin Il-76 Ilyushin Il-96 Lockheed L-100 McDonnell Douglas DC-10 McDonnell Douglas MD-11 Tupolev Tu-204 CASA C-212 Aviocar Cessna Caravan Fairchild Swearingen Metroliner LET 410 Shorts 330 – kasutusel Eesti kaitseväes Airbus A330 MRTT Airbus A400M Atlas Alenia C-27J Spartan Antonov An-178 Antonov An-124 Ruslan Antonov An-225 Mriya Boeing C-17 Globemaster III Embraer KC-390 Ilyushin Il-76 Ilyushin ll-76-MD-90A Kawasaki C-2 Lockheed C-5 Galaxy Lockheed C-141 Starlifter Shaanxi Y-9 Xian Y-20 Hughes H-4 Hercules Lockheed R6V LTV XC-142 Lennundus Wragg, David. Airlift A History of Military Air Transport Shrewsbury Airlife Publishing 1986 ISBN|0-906393-61-2 p. 13 Johnson, Brian & Cozens, H. I. Bombers The Weapon of Total War London Methuen 1984 ISBN|0-423-00630-4 p. 38 Andrews and Morgan 1988, pp. 158–159. Kay, Anthony (2004). Junkers Aircraft and Engines 1913–1945. London: Putnam Aeronautical Books. ISBN 0-85177-985-9. tc.gc.ca tc.gc.ca Airlift Cargo Aircraft Lennupostiteenuse ajalugu Indo-Vene transpordilennukid (IRTA) Viitamistõrge: Olemas on <ref>-silt rühma "lower-alpha" jaoks, aga puudub vastav silt <references group="lower-alpha"/>.