laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Stensele

Stensele on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis Storumani vallas. 2010. aastal elas seal 546 inimest. Stensele kirik, Rootsi suurim puukirik Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Stensele kirik

Stensele kirik asub Stenseles Storumani vallas Rootsis. Välisuks Vaade rõdult altari suunas
Utøya

Utøya on saar Norras Vikeni maakonnas Tyrifjordeni järves. Saare pindala on 0,16 km². Saar asub järve kaldast 500 m kaugusel. Järve kaldal kulgeb maantee E16, mida mööda on Oslosse 38 km. Tyrifjordeni pindala on 137 km². See on kõige sügavamas kohas 295 m sügav ja tema kõrgus merepinnast on 63 m. Järves on kolm saart: Utøya, Storøya ja Frognøya. Utøya paikneb ülejäänud kahest pisut eraldi ja sellest tuleneb ka tema nimi: ut tähendab norra keeles 'väljas, välimine'. Kõiki neid saari kasutati minevikus karjakasvatuseks. Utøya kuulub Norra Tööpartei noorteorganisatsioonile Arbeidernes ungdomsfylking, kelle iga-aastane suvelaager saarel toimub. Saare kinkis noorteorganisatsioonile 28. augustil 1950 Oslo Ametiühingute Konföderatsioon. Saart haldab Utøya AS ja ta võimaldab seal korraldada teistegi organisatsioonide suvelaagreid. Enamus saarest on kaetud metsaga. Saare idakaldal on väike kai, mille ääres saab maabuda parvlaev, mis peab ühendust mandriga. Kai lähedal on kolm alalist hoonet, mida nimetatakse peamajaks, aidaks ja laudaks. Mäeküljel on telkimiskohad, söögimaja ja käimla. Koolimajaks nimetatav hoone asub kaugemal lõunas. 22. juulil 2011 toimus Utøyal massimõrv: Anders Behring Breivik lasi maha 69 inimest, kellest 55 olid teismelised. Kui politsei eriüksuslased saarele jõudsid ja Breiviki sisse piirasid, andis ta alla ja ta peeti kinni. Esialgu teatati hukkunute arvuks 84 inimest, aga hiljem selgus, et osa surnukehi oli topelt loendatud ja hukkunute arv osutus siiski veidi väiksemaks. Koos Oslo rünnakuga hukkus Breiviki käe läbi 77 inimest. Utøya - en øy full av muligheter
Storuman

Storuman on asula Rootsis Västerbotteni läänis, Storumani valla keskus.
Georg Wilhelm Richmanni ausammas

Georg Wilhelm Richmanni ausammas on Pärnus Kuninga ja Nikolai tänava ristmikul asuv mälestusmärk füüsik Georg Wilhelm Richmannile, keda loetakse üheks piksevarda leiutajaks. Mälestusmärk avati 22. juulil 2011 Richmanni 300. sünniaastapäeva puhul. Richmann sündis 22. juulil 1711 Pärnus Kuninga tänaval asunud keskaegses hoones. Mälestusmärk on rajatud Pärnu Uue Kunsti Muuseumi eestvõttel. Ausamba autor on skulptor Riho Kuld, arhitekt on Margit Kõrts ja kuju valas pronksi Bruno Kadak. Ausamba avas Riigikogu esimees Ene Ergma. Pärnus avati ausammas piksevarda leiutajale, Pärnu Postimees 23.07.2011
Swissôtel Tallinn

Swissôtel Tallinn on luksushotell Tallinnas Tornimäel aadressil Tornimäe tn 3. Hotell kuulub Swissôtel Hotels & Resortsi ketti. Hotelli arhitekt on Meeli Truu. Hotell on 117 meetrit kõrge, seega on see üks kõrgemaid hotelle Baltikumis[viide?]. Hoone moodustab osa Tornimäe kompleksist, kuhu kuulub lisaks hotellile ka korterelamu Tornimäe 7. Luksushotell koosneb 238 numbritoast, kolmest restoranist, kahest baarist, spaast ja fitnessikeskusest. Swissôtel Tallinna ehitusleping sõlmiti 2004. aastal, hoonet ehitati aastatel 2004–2007 ning ametlikult avati see 10. detsembril 2007. Hoone arhitekt on Meeli Truu projekteerimisfirmast Nord Projekt AS. Hotelli interjööri kujundas Meelis Pressi Arhitektuuribüroo. Ehituse maksumus oli 700 miljonit krooni. Alates 2010. aasta jaanuarist on Swissôtel Eesti Hotelli- ja restoraniühingu liige. Hotelli hoones on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas". Swissôtel Tallinnas on ööbinud 2012. aasta augustis teiste seas Lady Gaga. Swissôtel Tallinna hotellis on kolm restorani: Restoran Horisont – hotelli 30. korrusel ehk katusel asub restoran-baar, kust avaneb vaade Tallinna linnale. The Quarter – asub hotelli kaheksandal korrusel. Bistroo laadi restoran, mis pakub ka hotelli hommikusööki. No3 Deli Lounge – hotelli vestibüülis asuv baar, kus leidub nii suupisteid kui ka jooke. ''Swissôtel Tallinn'' ehitamisel 4. juunil 2005 "Swissôtel Tallinn" ehitamine (november 2005) Lifti korrusenupud 30-korruselises hotellis Star lahkub Tallinna sadamast "Swissôtel Tallinn". Vaadatud 01.10.2020. Swissotel Tallinn avas ametlikult uksed (10. detsember 2007) "Swissotel Tallinn läks maksma 700 miljonit krooni". kaubandus.ee. 10. detsember 2007. Vaadatud 01.10.2020. Raul Sulbi (4. oktoober 2009). "Homme selgitavad päästjad välja kõrghoone kuninga". Postimees. Vaadatud 01.10.2020. Lady Gaga kohtus fännidega ja jagas lõhnaõli testereid Swissôtel Tallinn koduleht (inglise keeles) Hotelli arhitektid (inglise keeles) Swissôtel Tallinn veebilehel Skyscraperpage.com
Saksimaa provints

Saksimaa provints (sks Provinz Sachsen) oli Preisimaa kuningriigi ja hiljem Preisimaa vaba riigi provints aastatel 1816–1945. Selle keskus oli Magdeburg. Provints loodi aastal 1816 järgmistest aladest: endised Magdeburgi hertsogkond ja Halberstadti vürstkond, mis olid aastatel 1807–1813 Vestfaali kuningriigi osad; Brandenburgi markkrahvkonna osad, mis asusid Elbest läänes, nagu Altmark; alad, mis saadi Saksimaa kuningriigilt pärast Leipzigi lahingut aastal 1813: Wittenbergi, Merseburgi, Naumburgi, Mansfeldi, Querfurdi ja Hennebergi linnad ning neid ümbritsevad alad; alad, mis anti Preisimaale pärast Reichsdeputationshauptschlussi: maad Erfurdi ümber (varem otse Prantsuse keisrile allunud Erfurdi vürstkonna alad), Eichsfeld (varem kuulus Mainzi peapiiskopkonnale) ning endised riigilinnad Mühlhausen ja Nordhausen. Saksimaa provints oli üks rikkamaid Preisimaa piirkondi kõrgelt arenenud põllumajanduse ja tööstusega. Aastal 1932 laiendati provintsi Ilfeldi ja Elbingerode ümbruse alade lisamisega, mis varem olid Hannoveri provintsi osad. 1. juulil 1944 jagati Saksimaa provints piki kolme administratiivringkonna piire. Erfurdi ringkond liideti Hessen-Nassau provintsi Schmalkaldeni kreisiga ja anti Tüüringi vabale riigile. Magdeburgi ringkonnast sai Magdeburgi provints ja Merseburgi ringkonnast sai Halle-Merseburgi provints. Aastal 1945 ühendas Nõukogude sõjaline administratsioon Magdeburgi ja Halle-Merseburgi Anhalti vaba riigiga Saksi-Anhalti provintsiks, mille keskuseks sai Halle. Braunschweigi vaba riigi Blankenburgi kreisi eksklaavi idaosa ja Tüüringi Allstedti eksklaav liideti samuti Saksi-Anhaltiga. Aastal 1947 sai Saksi-Anhalt liidumaaks. Tüüringi ja Saksi-Anhalti liidumaad lõpetati aastal 1952, kuid taastati pärast Saksamaa taasühinemist 1990 mõne väikese piirimuudatusega tänapäevase liidumaana. Enne 1944. aastat oli Saksimaa provints jagatud kolmeks ringkonnaks (Regierungsbezirk). Aastal 1945 taasühendati Magdeburgi ja Halle-Merseburgi provintsid. Linnakreisid (Stadtkreise) Aschersleben (1901–1950) Burg bei Magdeburg (1924–1950) Halberstadt (1817–1825 ja 1891–1950) Magdeburg Quedlinburg (1911–1950) Stendal (1909–1950) Maakreisid (Landkreise) Calbe an der Saale Gardelegen Haldensleben Jerichow I Jerichow II Oschersleben (Bode) Osterburg Quedlinburg Salzwedel Stendal Wanzleben Wernigerode Wolmirstedt Linnakreisid Eisleben (1908–1950) Halle an der Saale Merseburg (1921–1950) Naumburg an der Saale (1914–1950) Weißenfels (1899–1950) Wittenberg (Lutherstadt) Zeitz (1901–1950) Maakreisid Bitterfeld Delitzsch Eckartsberga Liebenwerda Mansfeldi mägikreis Mansfeldi järvekreis Merseburg Querfurt Saalkreis Sangerhausen Schweinitz Torgau Weißenfels Wittenberg Zeitz Linnakreisid Erfurt (1816–1818 ja 1872 – tänapäev) Mühlhausen (1892–1950) Nordhausen (1882–1950) Maakreisid Hohensteini krahvkond Heiligenstadt Langensalza Mühlhausen Schleusingen Weißensee Worbis Ziegenrück http://www.digizeitschriften.de/dms/img/?PPN=PPN514401303_1939&DMDID=dmdlog10 http://www.digizeitschriften.de/dms/img/?PPN=PPN514401303_1939&DMDID=dmdlog10
Hove

Hove on linn Inglismaa lõunarannikul Ida-Sussexi krahvkonnas.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Soomes

Soomes võitis napilt opositsioonis olev konservatiivne Rahvuslik Koonderakond, kogudes 23,7% häältest ja 4 kohta. Teiseks tuli Soome põhjala agraartsentristlik peaministripartei Soome Keskerakond 23,3% häälte ja samuti 4 kohaga. Kolmandaks tuli võimuliitu kuuluv Sotsiaaldemokraatlik Partei 21,1% häälte ja 3 kohaga. Võimuliitu kuuluv väike tsentristlik Rootsi Rahvapartei võitis 5,7% häältest ja sai 1 koha. Registreeritud valijaid: 4 041 827; hääletas: 1 661 275 ehk 41,1%; kehtivaid sedeleid: 1 655 621 ehk 99,7%; kehtetuid sedeleid: 5 654 ehk 0,3% kõikidest sedelitest.
Albert Frank

Albert Bernhard Frank (17. jaanuar 1839 Dresden – 27. september 1900 Berliin) oli saksa bioloog. Ta uuris taimede tropisme. Ta võttis kasutusele termini "mükoriisa". Samuti "sümbioos" (aastal 1877, vormis symbiotismus, saksa keeles). Tema järgi on nimetatud bakteriperekond Frankia.
Frankia

Frankia on perekond lämmastikku fikseerivaid grampositiivseid baktereid, mis moodustavad lehtpuudega sümbioosis juuremügaraid. Pikka aega oli ainuke sellesse perekonda klassifitseeritud liik Frankia alni, mida kirjeldas lepa juurtel 1866. aastal vene bioloog Mihhail Stepanovitš Voronin (või Woronin). Hiljuti on lisandunud veel mitmeid liike, nagu Frankia asymbiotica, Frankia casuarinae, Frankia coriariae jt. Nouioui, I., et al., (2016). Proposal of a type strain for Frankia alni (Woronin 1866) Von Tubeuf 1895, emended description of Frankia alni, and recognition of Frankia casuarinae sp. nov. and Frankia elaeagni sp. nov. International Journal of Systematic and Evolutionary Microbiology 66: 5201-5210. ijs.microbiologyresearch.org Frankia www.ncbi.nlm.nih.gov
Frankia alni

Frankia alni on liik baktereid perekonnast Frankia. Need bakterid elavad lepa juurtel. Nad fikseerivad õhulämmastikku.
Slagnäs

Slagnäs on asula Arjeplogi vallas Rootsis. Slagnäsi kirik Småorter 2015 Småorter 2015
Allika jõgi

Allika jõgi (ka Allikujõgi) on jõgi Pärnu maakonnas. Jõgi algab Lavassaare soostikust ja suubub Vanamõisa küla põhjapiiril (vasakpoolse lisajõena) Kasari jõkke (20,6 km suudmest). Jõe pikkus on 27,7 km. Suuremad sissevoolavad veekogud on Vakalepa peakraav ning Kõima ja Paju kraav. Jõgi voolab keskjooksul Avaste looduskaitseala edelapiiril. Huviväärsemad objektid on keskjooksu naabrusse jäävad Soontagana maalinn ja soosaar ning Kurese sumbküla ase. Alamjooksul ületab jõge Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (Allika sild). Jõel tegutsevad koprad, kes on alamjooksul (eriti endise Rapla–Virtsu raudteetammi naabruses) tekitanud tohutuid üleujutusi.[viide?] Varem arvati Allika jõe ülemjooks kuni Kõima kraavi suudmeni Avaste oja ülemjooksuks. Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Allika jõe keskkonnaregistri kood on VEE1115900. Eesti NSV jõgede, ojade ja kraavide nimestik. Tallinn: Valgus, 1986. Allika jõgi keskkonnaportaalis
Valged Põllud

Valged Põllud oli aastatel 1964–1992 Torontos ilmunud eestikeelne usulise sisuga ajakiri, mida andis välja Toronto Eesti Baptisti Koguduse Misjonitoimkond. Aastatel 1964–1986, 1988 ja 1990 ilmus ajakiri 4–5 korda aastas. Aastatel 1987, 1989, 1991–1992 ilmus ajakiri 3 korda aastas.
Giorgi Abdaladze

Giorgi Abdaladze on Gruusia pressifotograaf, kes 2011. aasta juulis mõisteti süüdi Venemaa kasuks spioneerimises. Abaladze koos Zurab Kurtsikidze, Irakli Gedenidze ja Natia Gedenidzega vahistati 7. juulil 2011 ning mõisteti kokkuleppemenetluse korras tingimisi süüdi 22. juulil. Süüalused vabastati, kuid mõisteti kriminaalhoolduse alla ja neil keelati riigist lahkuda. Abdaladzele ja Irakli Gedenidzele mõisteti tingimisi kolm, Kurtsikidzele kaks ja Natia Gedenidzele pool aastat vanglakaristust. Gruusia seaduste järgi karistatakse salastatud info tõendatud üleandmist välisriikide eriteenistustele 5–12-aastase vanglakaristusega. Väidetavalt edastas Abdaladze Kurtsikidzele salajasi dokumente, millele ta pääses juurde ajal, kui ta töötas Gruusia Välisministeeriumi lepingulise fotograafina. Kurtsikidze omakorda saatnud info Venemaale. Eeluurimisperioodil avaldati Abdaladze kiri, kus ta oletas, et ajakirjanike vahistamise tegelik põhjus võis olla president Mihheil Saakašvili pahameel selle üle, et fotograafid jäädvustasid ja jagasid maailmaga fotosid opositsiooni meeleavalduste vägivaldsest laialiajamisest 26. mail. Vene ajakirjanduse andmetel olid fotograafide vahistamise põhjuseks presidendi ihufotograafi Irakli Gedenidze tehtud fotod meeleavalduse laialiajamisest. Gedenidze pidi nende allikate andmetel tegema sündmustest fotosid siseministeeriumi tarbeks ja tal võimaldati tegutseda tingimusel, et ta ei lekita fotosid välismeediale. Fotograaf otsustas aga teenida topelt ning müüs osa fotodest Kurtsikidzele ja Abdaladzele. Gruusia politoloogi Malhaz Tšatšava sõnul loeti sellisel viisil valminud fotod salajaseks informatsiooniks ja nende levitamist kriminaalkuriteoks. Vahetult enne seda, kui süüdistaja esitas kokkuleppemenetluse taotluse, loobus Abdaladze oma advokaatidest Eka Beseliast ja Lado Matšarašvilist. Beselia oli avalikult väitnud, et Abdaladze, kes algul oma süüd ägedalt eitas ja eeluurimisvangistuses näljastreiki pidas, andis ülestunnistusavalduse psühholoogilise surve all. Ka Kurtsikidze kaitsja väitis, et tema kaitsealune esines tunnistusega oma vaba tahte vastaselt, misjärel kaitsealune tema teenetest loobus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2011. Vaadatud 24. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 23. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.kavkaz-uzel.ru/articles/189663/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 24. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.civil.ge/eng/article.php?id=23735 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2015. Vaadatud 23. juulil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kosovo Demokraatlik Partei

Kosovo Demokraatlik Partei (albaania keeles Partia Demokratike e Kosovës) on vasakpoolne Kosovo partei. Parteid juhib Hashim Thaçi. Partei asutati 1999. aasta mais Kosovo Vabastusarmee poliitilise tiiva baasil. Esialgne nimi oli Demokraatliku Progressi Partei. Partei võitis nii 2007. (35%) kui 2010. aasta (32%) üldvalimised.
Kesk-Euroopa Vabakaubandusleping

Kesk-Euroopa Vabakaubandusleping (The Central European Free Trade Agreement (CEFTA)) on Euroopa Liitu mitte kuuluvate Kesk- ja Lõuna-Euroopa riikide kaubandusleping. Lepingu osapooled on 2020. aasta seisuga Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Põhja-Makedoonia, Moldaavia, Montenegro, Serbia ja Kosovo. Varasemad, nüüdseks Euroopa Liiduga liitunud liikmed on Bulgaaria, Horvaatia, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari. Mercosur
ADO

ADO või Ado võib tähendada järgmist: ADO Den Haag Ado (eesnimi), mehenimi ...
Suunurgatõstur

Suunurgatõstur (musculus levator anguli oris) on inimese näolihas. Lihas kinnitub suunurgale ning sellest kõrgemal fossa canina'le. Suunurgatõstur pingutub naeratamisel.
Sulevimägi

Sulevimägi on tänav Tallinna vanalinnas. Sulevimägi algab Olevimäe ristmikult. Ta on 30 m pikkuse kõrvaltänava kaudu ühendatud Pika tänavaga maja nr 52 juures. Tagumises otsas, paarismajade nr 4, 6, 8, ja 10 juures, on Sulevimägi umbtänav. Sulevimägi 2 // Olevimägi 11 kuulub 2000. aasta septembrist Hans H. Luigele. Sulevimäe asustuse keskus oli tõenäoliselt juba 11. sajandist pärinev Novgorodi kaupmeeste asula (kaubahoov; vene keeles русский конец) koos vene kirikuga. Sulevimäel paiknevate majavalduste asukohta märgiti linna pärusraamatutes apud ecclesiam Ruthenorum sit am 'venelaste kiriku juures' (1371) ja by der olden russchen kerken 'vana vene kiriku juures' (1413). Hiljem märgiti asukohti seal kõrval asunud majavalduse järgi, mida nimetati Raudseks Väravaks: 1471 de Iseren Doer, 1481 tor Iseren Doren; 1529 de Isern Dore. Raudseks Väravaks nimetatud majavaldus asetses Pika tänava, Sulevimäe ja neid ühendava põiktänava nurgal ning võib pidada tõenäoliseks, et selle kõrval asus omal ajal reaalne raudvärav, mis sulges pääsu vene kaubahoovi. Sulevimäe osad on kandnud nimetusi: de Iseren Doer (1471), tor Iseren Doren (1481), de Iseren Dore (1529), auf Thabor (1599), auf dem Taborsberge (17. sajandi lõpp), Brockussackgasse (18. sajandi lõpp), Kleine Strandstraße (18. sajandi lõpp), Kleiner Brockusberg, Kleiner Brokusberg (1907), Väike Brookusmägi (1921), Väike Brokusmägi (1923), Väike Brokusmäe (1935) ja ka Väike- ja Suur-Brokusmäe nime. Tänavad said nime 16. sajandi Tallinna Suurgildi oldermanni ja Pika tänava piirkonna kinnisvaraomaniku Wolmar Brockhuseni järgi. Vaade Olevimäele Sulevimäelt Vaade Pikale tänavale Sulevimäelt Sulevimägi 6 Sulevimägi 8 Sulevimägi 10 25 vanalinna maja saavad ajaloost pajatavad sildid, Äripäev, 5. juuli 2006. Kadri Jakobson, Hans H. Luige varjatud kirg[alaline kõdulink], Äripäev, 4. jaanuar 2007. Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Keel ja Kirjandus, 1964 nr 7
Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum

Narva ja Sillamäe 1993. aasta autonoomia referendum oli 16. ja 17. juulil 1993 Narvas ja Sillamäel toimunud ebaseaduslik referendum rahvuslik-territoriaalse autonoomia küsimuses, mille organiseerisid Narva ja Sillamäe linnavolikogu. 28. juunil 1993 võttis Narva Linnavolikogu vastu otsuse nr 15/163 "Suhtumisest välismaalaste seadusesse". Selle järgi otsustati korraldada Narvas 16. ja 17. juulil 1993 referendum (plebistsiit) küsimusega "Kas Te soovite, et Narval oleks rahvuslik-territoriaalse autonoomia staatus Eesti Vabariigi koosseisus?". 6. juulil 1993 võttis Sillamäe Linnavolikogu vastu otsuse "1993. aasta 30. juuni miitingust osavõtnute juhendite täitmisest", mille punktiga 1 määrati 17. juuliks 1993 referendum (elanike küsitlus) küsimusega "Kas Te soovite, et Sillamäel oleks Eesti Vabariigi koosseisus rahvuslik-territoriaalse autonoomia staatus, mille territooriumil oleksid kõigile elanikele tagatud võrdsed õigused?". Referendum toimus 16. juulil ja 17. juulil 1993. Narva Linnavolikogu andmetel osales Narvas referendumil 54% hääleõiguslikest. Sillamäe Linnavolikogu andmetel osales Sillamäel referendumil 60% hääleõiguslikest. Narvas olevat autonoomiat pooldanud 97% hääletanutest, Sillamäel 98,6%. Eesti Vabariigi valitsuse vaatlejate hinnangul oli tegelik osalusprotsent alla poole. Õiguskantsler esitas 3. augustil 1993 Riigikohtule taotluse, milles tegi ettepaneku tunnistada Sillamäe Linnavolikogu 6. juuli 1993. aasta otsus "1993. aasta 30. juuni miitingust osavõtnute juhendite täitmisest" kehtetuks. Riigikohus tunnistas 11. augustil 1993 oma otsusega Narva ja Sillamäe refendumi tulemused kehtetuks. https://web.archive.org/web/20091228224545/http://www.oiguskantsler.ee/public/resources/editor/File/15_kaasust.pdf. http://books.google.com/books?id=WL4CepH19tQC&pg=PA49&lpg=PA49&dq=narva+referendum+1993&source=bl&ots=qKFTxLu2mt&sig=bmKKg4CB701d8xtdP-wMkeW_OT0&hl=en&ei=R98rTp_dMMz_-gaFrtnsDQ&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=4&ved=0CDEQ6AEwAw#v=onepage&q=narva%20referendum%201993&f=false
Mustjõgi

Mustjõgi on Eestis levinud jõenimi. Mustjõgi Jägala jõgikonnas Mustjõgi Koiva jõgikonnas Mustjõgi Põltsamaa jõgikonnas, Endla soostikus Mustjõgi Tallinnas, Soome lahe vesikonnas
Raul Hadžimba

Raul Hadžimba (abhaasi Рауль Џьумка-иҧа Ҳаџьымба; sündinud 21. märtsil 1958 Tkvartšelis) on Abhaasia poliitik, 25. septembrist 2014 kuni 13. jaanuarini 2020 Abhaasia president. Enne oli ta riigi asepresident aastatel 2005–2009. Ta on partei Abhaasia Rahvusliku Ühtsuse Foorum juht. Aastatel 2003–2005 oli ta Abhaasia peaminister, 2002–2003 kaitseminister. 2004. aastal kaotas Hadžimba, keda toetasid nii lahkuv president Vladislav Ardzinba kui Venemaa president Vladimir Putin, presidendivalimistel Sergei Bagapšile. Hadžimba süüdistuste kohaselt võltsiti Bagapšit toetanud Gali rajoonis valimistulemusi. Detsembris jõuti aga kokkuleppele, et korraldatakse kordusvalimised, Hadžimbast saab Bagapši asepresidendikandidaat ja asepresidendi volitusi suurendatakse. Jaanuaris peetud valimistel võitis Bagapš üle 90% häältest. 2009. aasta mais astus Hadžimba erimeelsuste tõttu Bagapšiga tagasi. Aasta lõpus toimunud presidendivalimistel kaotas Hadžimba uuesti Bagapšile, saades 15,32% häältest. 2011. aastal Bagapš suri, augustis peetud ennetähtaegsetel presidendivalimistel jäi Hadžimba kolme kandidaadi hulgas viimaseks kogudes 19,83% häältest. 25. augustil 2014 kuulutati Hadžimba presidendivalimiste võitjaks ning vannutati sama aasta 25. septembril ametisse. Ta võitis ka 2019. aasta sügisel toimunud presidendivalimised, kogudes 8. septembril peetud teises voorus 47,39 % häältest, kuid 10. jaanuaril 2020 tühistas Ülemkohus valimiste tulemused ning opositsiooni nõudmisel kuulutati 22. märtsiks 2020 välja erakorralised presidendivalimised ja Hadžimba astus 12. jaanuaril 2020 ametist tagasi. Parlament rahuldas tema tagasiastumispalve järgmisel päeval, 13. jaanuaril ja nimetas presidendi kohusetäitjaks peaminister Valeri Bganba. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2014. Vaadatud 29. augustil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://uudised.err.ee/v/valismaa/dbb17110-b4c9-4154-a1fa-7ce24e5426c6, Gruusia separatistliku Abhaasia Vabariigi presidendiks kuulutati Raul Hadžimba. Президент Абхазии Рауль Хаджимба ушел в отставку под давлением оппозиции, BBC, 12.01.2020
Kūh-e Bābā

Kūh-e Bābā (dari keeles کوه بابا; puštu keeles کوه بابا Kūh-i Bābā) on mäestik Aasias Afganistanis. See on osa Hindukušist. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 5143 meetrit.
Slagnäsi kirik

Slagnäsi kirik asub Slagnäsis Arjeplogi vallas Rootsis. Vaade põhihoonele edelast Vaade eraldiseisvale kirikutornile Peauks Vaade idast Vaade altari suunas Altar Detail altarist Jeesuse kuju altarilaual Kantsel Küünlajalg Riitusese Riitusese Vaade peaukse suunas Orel Laud trükiste ja külalisraamatuga.
Anna Paquin

Anna Helene Paquin (sündinud 24. juulil 1982 Winnipegis) on Kanada päritolu Uus-Meremaa filminäitleja. Mängis kõrvalosa filmis "Klaver" ("The Piano"; 1993), mille eest võitis 11-aastaselt parima naiskõrvalosatäitja Oscari, olles nooruselt teine selle auhinna võitja. Rogue Star, New York Magazine, 21.05.2007
Bergnäsudden

Bergnäsudden (kasutatakse ka nimekujusid Bergnäs-udden, Bergnäs, Södra Bergnäs) on küla Arjeplogi vallas Rootsis. Bergnäsudden asub väikesel saarel Storavani järve idakalda lähedal. Ühendus maismaaga kulgeb maanteed mööda, mis on rajatud tammile. Tammi pikkus on umbes 0,5 km. Södra Bergnäsi kirik Kirik Majapidamishoone Vaade külale Vaade külale Päris mitme maja juures on selline koeratarandik Vaade külale Vaade külale Mööda tammi kulgev maantee. Vaade küla poolt Tamm, mida mööda kulgeb maantee Järve veeringluse kindlustamiseks on tammis truup Bergnäsudden on nr 1
Osoonikihi hõrenemine

Osoonikihi hõrenemine on üks globaalprobleemidest, mis on seotud osooni sisalduse vähenemisega stratosfääris polaaraladel ehk osooniaugu teke.