1939

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1935 | 1936 | 1937 | 1938 | 1939 | 1940 | 1941 | 1942 | 1943 | ► | ►► 1939. aasta (MCMXXXIX) oli 20. sajandi 39. aasta.  Pikemalt artiklis Jaanuar 1939 18. veebruar – Adolf Hitler näitas saksa rahvale uut rahvaautot. 28. märts – Hispaania kodusõda: Francisco Franco juhitavad rahvuslaste väed vallutasid Madridi. ... 22.–24. mai – John F. Kennedy külastas Eestit. ... ... 2. august – Albert Einstein tegi USA presidendile Franklin Delano Rooseveltile kirja teel ettepaneku tuumauurimisprogrammi käivitamiseks. 23. august – Saksamaa sõlmis Nõukogude Liiduga mittekallaletungilepingu (Molotovi-Ribbentropi pakt salajase lisaprotokolliga). 30. august – Poolas algas mobilisatsioon. 1. september – Saksamaa kallaletungiga Poolale algas Teine maailmasõda. 3. september – Prantsusmaa, Austraalia ja Suurbritannia kuulutasid sõja Saksamaale. 5. september – Ameerika Ühendriigid deklareerisid oma neutraalsust sõjas. 6. september – Lõuna-Aafrika Vabariik kuulutas sõja Saksamaale. 10. september – Kanada kuulutas sõja Saksamaale. 17. september – NSV Liidu kallaletung Poolale: Nõukogude Liit tungis Ida-Poolasse. 28. september – Poola pealinn Varssavi alistus Saksamaa vägedele. 28. september – sõlmiti Saksamaa ja Nõukogude Liidu vaheline piiri- ja sõpruse leping (lisaprotokolliga). 28. september – sõlmiti Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt (nn. baaside leping) 5. oktoober – sõlmiti vastastikuse abistamise leping Läti ja Nõukogude Liidu vahel 11. oktoober – Albert Einstein ja teised USA teadlased informeerisid USA presidenti Franklin Delano Roosevelti võimalusest töötada välja aatomipomm. 15. oktoober – Inglismaa, Prantsusmaa ja NSV Liidu poolne Saksamaa Kolmanda Riigi vastase salapakti sõlmimine 18. oktoober – algas Punaarmee väeosade toomine Eestis asuvatesse baasidesse. 18. oktoober – Tallinnast lahkusid esimesed baltisakslased. 30. november – algas Soome Talvesõda. 14. detsember – NSV Liit heideti Soome ründamise eest Rahvasteliidust välja. 15. detsember – USA linnas Atlantas esilinastus Margaret Mitchelli romaani põhjal loodud film "Tuulest viidud". 17. detsember – Uruguay rannikul lasi meeskond põhja Saksamaa soomuslaeva Admiral Graf Spee, et vältida selle sattumist Teises maailmasõjas brittide kätte. 27. detsember – maavärinas Ida-Türgis hukkus umbes 100 000 inimest.  Pikemalt artiklis 1939. aasta Eestis 20. jaanuar – Eesti maadluskoondis kaotas Berliinis maadlusmaavõistluses Saksamaale tulemusega 3:4. 20. jaanuar – Eesti jäähokikoondis kaotas Helsingis jäähokis Soomele 1:9. 24. jaanuar – Eesti jäähokikoondis tegi esimese (senini ka viimane) turnee Rootsi, kus võideti kõik kolm Rootsi jäähokiklubi meeskonda. 25. jaanuar – Kodanliku Õhukaitse Nõukogu pidas oma esimese koosoleku. 22.–29. jaanuar – Põllutöökoja ja Eesti Seakasvatajate Seltsi korraldusel peeti Seakasvatuse nädal. 29.–31. jaanuar – Soome kodanliku õhukaitse juht Aarne Sihvo külastas Eestit. 29. jaanuar – Helsingis tähistati Eesti Vabadussõjas osalenud Soome vabatahtlike lahingusse asumise 20. aastapäeva. 2. veebruar – president Konstantin Pätsile esitas oma volitused Šveitsi saadik Karl Egger. 5. veebruar – Riias lõppesid Euroopa meistrivõistlused kiiruisutamises. Eestlastena võttis ainsana osa Leopold Reivart, kes sai mitmevõistluses 19. koha. 5. veebruar – toimus Oslo poksiturniir, kus eestlastest võitsid Karl Käbi ja Harald Kanepi. 19. veebruar – lõppesid Zakopane suusatamise maailmameistrivõistlused, kus eestlasi rahapuuduse tõttu ei osalenud. 21. veebruar – asutati Eesti lennuliinide aktsiaselts Ago. 25. veebruar – Eesti malemeeskond võitis Riias Lätit 10,5:5,5. 25. veebruar – vehklemisvõistlused Tallinnas, kus Tallinna vehklejad võitsid Riia vehklejaid 17:15. 26. veebruar – Tamperes toimus Eesti-Soome esimene tõstmise maavõitlus, mille võitis Soome 3:2. 28. veebruar – Talispordiliidu otsusel jäid ära Eesti Talimängud, põhjuseks toodi vähene lumi. Ühtlasi otsustas liit Eestist saata 1940. aasta Sankt Moritzi taliolümpiale 6 suusatajat, 1 ilu- ja kiiruisutaja ning jäähokikoondis. 2. märts – Eesti malemeeskond võitis Kaunases Leedut 10:6. 3. märts – Rahvusvaheline Laskurliit tegi Eesti Laskurliidule ettepaneku korraldada Eestis kas 1941. või 1943. aasta maailmameistrivõistlused. 5. märts – toimus Eesti Olümpiakomitee koosolek, kus otsustati, et 1940. aasta olümpiamängudeks toetataks enim kerge- ja raskejõustiklasi ning jalgpallureid. 6. märts – Draamateater omandas Tallinna Saksa Teatri hoone. 12. märts – kuulitõukaja Aleksander Kreek osales esimest korda Berliini Deutschlandhalle staadioni sisevõistlustel ja sai 2. koha. 17. märts – Tallinnas Ülemiste järvel algasid jääpurjetamise mitteametlikud Euroopa meistrivõistlused. 1. aprill – vallareformi käigus kaotati kõik olemasolevad vallad ja moodustati 248 uut valda. 5. aprill – siseminister Richard Veermaa kinnitas Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse liikme- ja kinnisvaramärgi statuudi. 18. aprill – välisminister Karl Selter nimetas Lars Berentseni Eesti aukonsuliks Stavangeri ja Einar Qvigstadi aukonsuliks Narvikisse. 23. aprill – Dublinis lõppesid Euroopa meistrivõistlused poksis, kus eestlaste parim, Anton Raadik, tuli Euroopa meistriks. 27. aprill – Paul Keres võitis Margate'i rahvusvahelise maleturniiri. 28. aprill – Oslos lõppesid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. 24. mai – Petseri suurtulekahjus hävis 212 elumaja; hukkunuid oli 9 ja koduta jäi 1500 inimest. 28. mai – Kaunases lõppesid Euroopa meistrivõistlused korvpallis, kus Eesti jäi viiendaks. 29. mai – Eestis toimus autode ja mootorrataste esimene kolmepäevasõit. Võistlus algas Tallinnast kulges läbi kõikide Mandri-Eesti linnade ja lõppes taas Tallinnas; kokku 1224 km. Võistluse võitis Ernst Unter oma Fordiga . 7. juuni – Eesti ja Läti välisministrid kirjutasid Berliinis alla mittekallaletungilepingule Saksamaaga (Eesti-Saksa mittekallaletungileping). 9. juuni – president Konstantin Päts kinnitas Teodor Lippmaa Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks. 12. juuni – Eesti jalgpallimeistriks tuli viiendat aastat järjest Tallinna JS Estonia. 16. juuni – Tallinnas avati II Eesti Mängud. 18. juuni – lõppesid kolm päeva kestnud II Eesti Mängud. 20. juuni – president Konstantin Pätsile esitasid oma volitused Rumeenia saadik Georg Lecca ja Jaapani saadik Shojiro Ohtaka. 21. juuni – Pärnus algasid kuurortlinna 100. aastapäeva tähistamise üritused. 25. juuni – Tahkurannas avati Konstantin Pätsi ausammas. 29. juuni – Ants Saar püstitas purilennukil Eesti kestvuslennurekordi: 11 tundi 46 minutit. 29. juuni – Tallinnas toimus Eesti-Saksamaa maavõistlus jalgpallis, kus Eesti kaotas 0:2. 30. juuni – Šveitsis Luzernis algasid 32. maailmameistrivõistlused laskmises, kus Eesti 22-liikmeline koondis võitis. 12. juuli – Tallinna saabus sõprusvisiidile Saksa Riigi sõjalaevastiku raskeristleja Admiral Hipper, laev lahkus Tallinnast 17. juulil Juulis Luzernis toimunud laskmise MM-il võitis Eesti palju auhinnalisi kohti 20.–21. august – president Konstantin Päts külastas Saaremaad. 25. august – avati Tallinna loomaaed. 28. august – Konstantin Päts ja Jaan Tõnisson valiti Tartu aukodanikeks. 3. september – Tartu põllumajandus- ja tööstusnäituse raames avati president Konstantin Pätsi osavõtul Vanemuise uus teatrisaal. 3. september – saadikuks nimetatud praost Jaan Lattik pidas Viljandi Pauluse kirikus lahkumisjumalateenistuse. 8. september – Vabariigi President pikendas kaitseseisukorda ühe aasta võrra. 14. september – Tallinna sadamasse sisenes väidetavalt mootorrikke tõttu Poola allveelaev Orzel, mis seaduse järgi interneeriti. 18. september – Poola allveelaev Orzel põgenes Tallinna sadamast (Orzełi juhtum). 20. september – Tallinnas avati ratsutajate siseareen Tondi maneež. 21. september – loodi Eesti lennuliinide aktsiaselts Ago, mis pidi sügisel alustama lende Tallinna-Helsingi ja Tallinna-Stockholmi vahel. 24. september – Eesti välisminister Karl Selter kohtus kell 21 Kremlis Vjatšeslav Molotoviga, kes esitas nõudmise Nõukogude sõjaväebaaside loomiseks Eestis. Keeldumise korral ähvardati kasutada sõjalist jõudu. 25. september – Nõukogude Liit alustas luurelende Eesti kohal, et aerofotode ja vaatluse teel kindlaks teha, kas Eesti mobiliseerub. 26. september – Riigikogu Riigivolikogu ja Riiginõukogu välis- ja riigikaitse komisjoni ühisel koosolekul arutati Nõukogude Liidu nõudmisi vastastikuse abistamise lepingu (baaside lepingu) sõlmimiseks. Komisjon nõustus astuma läbirääkimistesse ja võimalusel sõlmima leping 28. september – sõlmiti vastastikuse abistamise (ehk nn baaside) leping Eesti Vabariigi ja Nõukogude Liidu vahel. 4. oktoober – Kaarel Eenpalu valitsus esitas lahkumispalve. 7. oktoober – Tallinnas avalikustati Adolf Hitleri teade baltisakslaste kodumaale kutsumisest. Sel päeval jõuavad Eestisse ka ümberasujate viimiseks esimesed laevad. 12. oktoober – Jüri Uluotsa valitsus astus ametisse. 13. oktoober – asutati Saare prefektuur. 18. oktoober – Tallinnast lahkusid esimesed baltisaksa ümberasujad. Algas Punaarmee vägede sissemarss Eestisse. 7. november – Eestis tähistati esimest korda ametlikult Oktoobrirevolutsiooni aastapäeva piduliku aktusega Estonia kontserdisaalis. 2. detsember – Eesti saadik Aleksander Warma esitas oma volitused Soome presidendile Kyösti Kalliole. 7. detsember – president Konstantin Päts kuulutas välja raviasutiste ja laboratooriumide seaduse. 11. detsember – NSV Liidu allveelaev uputas Eesti auriku Kassari. 14. detsember – Eesti saadik Johannes Markus esitas oma volitused Ungari riigihoidjale Miklos Horthyle. 19. detsember – Eesti saadik Rudolf Möllerson esitas oma volitused Saksa riigikantsler Adolf Hitlerile. 20. detsember – Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku uueks piiskopiks sai Johan Kõpp.  Pikemalt artiklis Sündinud 1939 15. veebruar – Jüri Garšnek, eesti filmioperaator 8. märts – Lidija Skoblikova, Nõukogude Liidu kiiruisutaja 31. märts – Zviad Gamsahhurdia, Gruusia teadlane, kirjanik ja poliitik 7. aprill – Francis Ford Coppola, ameerika filmilavastaja 8. aprill – Ago-Endrik Kerge, eesti lavastaja ja näitleja 16. aprill – Ülo Jaaksoo, eesti informaatikateadlane 25. mai – Ian McKellen, Suurbritannia näitleja 23. juuli – Raine Karp, eesti arhitekt 29. oktoober – Toomas Paul, eesti vaimulik, teoloog ning kiriku- ja kultuuriloolane 26. november – Tina Turner, ameerika laulja ja näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1939 28. jaanuar – William Butler Yeats, iiri kirjanik 21. märts – Evald Aav, eesti helilooja ja koorijuht 11. aprill – S. S. Van Dine, ameerika ajakirjanik, kunstikriitik ja kirjanik 23. september – Sigmund Freud, Austria psühhiaater 23. detsember – Anton Fokker, hollandi-ameerika lennukitööstur füüsika – Ernest Orlando Lawrence keemia – Adolf Friedrich Johann Butenandt ja Leopold Ruzicka meditsiin – Gerhard Domagk kirjandus – Frans Eemil Sillanpää rahu – auhinda välja ei antud ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 242–246 Eesti Kroonika 1939