laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Mardi mägi

Mardi mägi oli piirkond Tallinnas Torupilli asumis, mis asus kunagisest Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava Park Hotellist Lasnamäe pool, umbes seal, kus asub praegu Kunderi tänav. Arvatavasti ulatus 1867. aasta üleujutuse ajal Torupilli kandis veest välja vaid Mardi mägi. Robert Nerman, Torupilli piirkond sai omale nime sealkandis asunud kõrtsilt, tallinncity.postimees.ee, 16.02.2007
Carmelo Anthony

Carmelo Kyam Anthony (sündinud 29. mail 1984 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes mängib korvpalliliigas NBA alates 2003. aastast, kui pääses NBA draft'i kolmanda valikuna Denver Nuggetsisse. Carmelo Anthony on NBA-s mänginud 17 hooaega, neist enamiku Denver Nuggetsi (2003–2011) ja New York Knicksi (2011–2017) eest. Pärast aastat Oklahoma City Thunderis ja Houston Rocketsis on Anthony taas püsivama rolli leidnud Portland Trail Blazersis, keda esindab alates 2019. aasta novembrist. USA korvpallikoondise mängijana võitis Carmelo Anthony kuldmedali 2008., 2012. ja 2016. aasta suveolümpiamängudel. Anthony on esimene ja seni ainus korvpallur, kes on võitnud kolm olümpiakulda. 10 korda valitud NBA tähtede mängule (2007, 2008, 2010–2017) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2010, 2013) 4 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2006, 2007, 2009, 2012) NBA hooaja skoorikuningas (2013) Carmelo Anthony – NBA.com Carmelo Anthony – Basketball-Reference.com
Kevin Love

Kevin Wesley Love (sündinud 7. septembril 1988 Santa Monicas) on Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes mängib 2014. aastast NBA klubis Cleveland Cavaliers. Love on tulnud 2016. aastal NBA meistriks ning USA koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks. 2008. aasta NBA draft'ist valis Love'i viiendana Memphis Grizzlies, kes vahetas ta edasi Minnesota Timberwolvesi. Timberwolvesi eest mängis Love kuus aastat ja tõi oma parimal, 2013/14. hooajal keskmiselt 26,1 punkti, 12,5 lauapalli ja 4,4 resultatiivset söötu mängus. Hooajal 2010/11 oli ta keskmiselt 15,2 lauapalliga kogu liiga parim lauavõitleja. 2014. aasta suvel vahetati Love Andrew Wigginsi ja Anthony Bennetti vastu Cleveland Cavaliersi. Love tuli Cavaliersiga 2016. aastal NBA meistriks, kui finaalseerias alistati 4 : 3 Golden State Warriors. Love mängis Warriorsi vastu NBA finaalis ka 2017. ja 2018. aastal, kuid siis kaotati seeriad vastavalt 1 : 4 ja 0 : 4. NBA meister (2016) 5 korda valitud NBA tähtede mängule (2011, 2012, 2014, 2017, 2018) 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2012, 2014) NBA enim arenenud mängija (2011) NBA uustulnukate sümboolne teine viisik (2009) NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (2012) NBA hooaja parim lauavõitleja (2011) Love on tulnud USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks. Kevin Love – NBA.com Kevin Love – Basketball-Reference.com
Antoni Pärtel

Antoni Pärtel (8. veebruar 1912 Muhu, Saaremaa – 24. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Alates 1. aprillist 1936 oli ta Kaitseliidu Saaremaa maleva Muhu üksikkompanii (endise Muhu malevkonna) pealik. Hukati vangilaaagris. Ohvitseride andmekogu
Pidžin

Pidžin (inglise keeles pidgin) on segakeel, mis tekib eri emakeelte kokkupuutel. Pidžinile on iseloomulik, et see ei ole ühegi inimese emakeel; seda räägitakse teise keelena. See tekib, kui eri keelte kasutajad ei oma kindlat lingua franca't, kuid neil on vajadus omavahel suhelda. Tüüpiliselt tekivad pidžinkeeled kohtades, kus käib tihe kaubanduslik suhtlus (nt sadamates). Sel on enamasti väike sõnavara ja lähtekeeltega võrreldes lihtsam grammatiline struktuur (näiteks võib puududa sõnamuutmine) ja häälikusüsteem. Tüüpiline on, et nimisõnad ei käändu ja tegusõnad ei pöördu. Kui nt eesti keeles öeldakse: "Poiss ütles, et läheb koju.", siis eesti pidžinis öeldakse sama lause: "Poiss ütlema minema kodu." Pidžin ei ole tavaliselt inimese emakeel, kuid leidub piirkondi, kus see on kogukonna põhiline keel (nt tok-pisini keel Paapua Uus-Guineas). Enamasti kujunes pidžin välja sadamalinnades. Samas võib pidžin võib kujuneda lapse emakeeleks, kui vanemad seda talle algusest peale õpetavad. Kui pidžin laieneb mingi rühma rahvuskeeleks ja selle sõnavara ja grammatika täieneb, siis nimetatakse seda sageli kreoolistunud keeleks ehk pidžinit, mida kõneldakse emakeelena, nimetatakse kreoolkeeleks. Pidžinkeeled kipuvad siiski kreoolkeeleks arenemise asemel välja surema. kreoolkeel Keel ja ühiskond: gümnaasiumiõpik. Tallinn: Maurus 2017.
Valter Proosa

Valter Proosa (8. jaanuar 1895 Tartu – 26. märts 1944 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (major). Langes Nõukogude õhurünnakus. Ohvitseride andmekogu Võrumaa Teataja, 3 märts 1942, LK 1
Mihail Väli

Mihail Väli (23. august 1895 Loona vald, Saaremaa – 17. juuli 1942 Sverdlovsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (major). Ohvitseride andmekogu
Eduard Kesk

Eduard Kesk (kuni 1935. aastani Eduard Keske; 10. september 1894 Oudova ringkond, Peterburi kubermang – 17. aprill 1941 Tallinn, Eesti NSV) oli Eesti sõjaväelane (major). Hukati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt. Ohvitseride andmekogu
Hendrik Lugeveer

Hendrik Lugeveer (kuni 1936. aastani Heinrich Lugenberg; 16. märts 1897 – 7. detsember 1969 Sennestadt, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (major). Ohvitseride andmekogu
Arnold Kiple

Arnold Kiple (16. veebruar 1914 Valga – 17. september 1944 Luunja lähistel) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Jaan Palo

Jaan Palo (kuni 1936. aastani Jaan Pallo; 5. august 1895 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – september 1979[viide?]) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939). Ta arreteeriti NKVD poolt 1945. Ohvitseride andmekogu
S25 (Berliin)

S25 on Berliini S-Bahni liin, mis sõidab Teltow Stadti ja Henningsdorfi jaamade vahel. Liin on 40,1 km pikk ja sellel asub 27 peatust. Liin sõidab päevasel ajal 10-minutilise intervalliga ning õhtusel ajal 20-minutilise intervalliga.
Julius Raev

Julius Raev (kuni 1938. aastani Julius Steinberg; 18. märts 1897 Jäärja vald, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939). Ta töötas posti-telegraafikontori ülema abina Lihulas. Varem oli teeninud Kaitseliidu Tallinna ja Sakalamaa malevas. Arreteeriti NKVD poolt 3. oktoobril 1940 Läänemaal Lihula vallas. Oli Komi ANSV Vorkuta vangilaagris. Ohvitseride andmekogu
August Kõhelik

August Kõhelik (28. mai 1896 Tauria kubermang – 19. detsember 1976 USA?) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Jüri Kurvits

Jüri Kurvits (22. märts 1898 Vana-Võidu, Viljandimaa – 1. aprill 1942 Sverdlovsk) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
August Pikkoja

August Pikkoja (kuni 1935. aastani August Pikov; 5. juuli 1903 Narva – veebruar 1966 Ohio) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). Ohvitseride andmekogu
Albert Lukas

Albert Lukas VR II/3 (20. veebruar 1899 Käo, Viljandimaa – 25. aprill 1980 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor). Ta õppis valla- ja Pilistvere kihelkonnakoolis ning Tallinna Reaalkoolis aastatel 1916–1919. Sõjalise hariduse omandas ta Mereväe Kadetikoolis aastatel 1919–1921, Inglismaal suurtüki, divisjoni ja elektrivaldkonna kursustel 1925. ja mereväeohvitseride taktikaala täienduskursustel 1939. aastal. Osales Vabadussõjas vabatahtlikuna 26. novembrist 1918 Tallinna kaitseliidus, detsembrist Tallinna Kooliõpilaste Pataljonis. 1919. aasta märtsis viidi ta Meredessantpataljoni, juunis suurtükilaev Lembit mereõpilaseks, novembris arvati Mereväe Ekipaaži ja läkitati ohvitserikutse omandamiseks Sõjakooli mereväeklassi. Lukas ülendati Mereväe Kadetikooli lõpetamisel 1921. aasta detsembris mereväe nooremleitnandiks, 1922. aasta jaanuarist teenis ta miiniristleja Vambola kompanii ülema, vanema suurtükiohvitseri ja komandöri abina. Alates 1932. aasta märtsist oli ta suurtükilaeva Laine komandöri kohusetäitja ning 1934. aasta jaanuarist komandör, ühtlasi oli ta 1932. aastal Mereväe Ekipaaži kohtu liige. Teenis 1932. aasta novembrist 1933. aasta maini komandeerituna Merejõudude Baasis suurtükiohvitserina. 1935. aasta septembris komandeeriti ta Merejõudude Baasi suurtükiohvitseriks, kuid jäeti vormiliselt edasi Laine komandöriks, 1938. aasta veebruaris ülendati kaptenmajoriks. 1939. aasta novembris viidi üle teenistusse Merejõudude Baasi suurtükiohvitseriks, kus ta teenis 1940. aasta lõpuni. Oli korduvalt Mereväe Ohvitseride Liitkogu aukohtu ja juhatuse liige ning esimees 1937. aastal. Kuulus VRVÜ Tallinna osakonda aastatel 1934–1940. Lahkus teise maailmasõja ajal perega Rootsi, töötas Stockholmi Tehnikaülikooli juures. Maetud Sigtuna Maria kiriku kalmistule. Ohvitseride andmekogu "Albert Lukas". geni_family_tree. 10. veebruar 1899. Vaadatud 11. juulil 2023.
Gottwald Grohmann

Gottwald Eugen Eduard Grohmann (9./22. august 1859 Tver – 13./26. juuni 1906 Püha) oli Eesti vaimulik.[viide?] Grohmann õppis aastatel 1870–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1880–1883 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduses Carl Eduard Malmi juures. Ordineeriti 7./19. septembril 1886 Tallinnas õpetajaks.[viide?] Ta oli aastatel 1886–1888 Püha Jakobi koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1888–1906 oli ta (introdutseeriti 17./29. märtsil 1888) sama koguduse õpetaja. Lisaks oli ta Saaremaa Kurttummade Asutuse juht ja aastast 1888 Saaremaa pastorileskede ja -orbude abistamiskassa juhiks. Aastast 1893 oli ta ka liturgiakomitee liige. Tema isa Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik pastor Tveris, hiljem Tallinna Jaani koguduse esimese pihtkonna õpetaja, vanaisa Woldemar Eugen Grohmann ja vanavanaisa Justus Heinrich Grohmann olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad, vend Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Ta oli kaks korda abielus: esimest korda endise Püha Jakobi koguduse õpetaja Heinrich Eduard Gahlnbäcki tütre Mariega (aastatel 1888–1902), teist korda Gahlnbäcki tütretütre (esimese abikaasa õe Henriette tütre) Irmgardiga (neiuna Hoffmann). Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Südameglükosiidid

Südameglükosiidideks nimetatakse südamenõrkuse raviks kasutatavaid lämmastikku mittesisaldavaid ühendeid, mis hüdrolüüsimisel lagunevad suhkruks ja aglükooniks. Viimane on ühtlasi südameglükosiidide farmakoloogilise toime kandjaks. Enamik glükosiide sidaldavad C17-ndas asendis α-β küllastamata viieliikmelist laktoonrühma, milles esineb aktiivne vesinik. Laktoonrühma küllastamine ning glükosiidide bensüleerimine nõrgendavad südameglükosiidide toimet. Sama efekt on ka leeliselisel hüdrolüüsil, mille käigus laktoonrühm lõhustatakse ja tekivad bioloogiliselt inaktiivsed isoühendid. Glükosiidid, mille molekulis on C19-ndas asendis metüülrühm, avaldavad kaks korda nõrgemat toimet kui need, millel on selles asendis aldehüüdrühm. Kõik südameglükosiidid imenduvad seedetrakti kaudu aeglaselt ning seetõttu omavad suu kaudu manustades märgatavat terapeutilist efekti püsivamad glükosiidid. Raku funktsioonide juhtimiseks kasutatakse sageli membraanipotentsiaalide muutusi. Puhkeolekus rakus on intratsellulaarne Na+ kontsentratsioon väiksem kui ekstratsellulaarne. Depolarisatsioonifaasis liigub Na+ rakku ning K+ rakust välja. Südameglükosiidid inhibeerivad Na-K-ATPaasi, mis on vajalik Na-K-pumba tööks. Selle tagajärjel suureneb Na+ intratsellulaarne kontsentratsioon ja sellega kaasneb ka Ca2+ sissevool rakku, mis on seejärel kasutatav kontraktiilse süsteemi aktiveerimiseks. Südameglükosiidide toime avaldub järgmises: südame süstoolsed kokkutõmbed muutuvad tugevamaks ja süstol lüheneb; südame rütm aeglustub, diastoolne faas pikeneb ning vatsakesed täituvad suurema hulga verega; südame juhtesüsteemi erutuvus langeb; vereringe üldise paranemise tagajärjel suureneb diurees; Suurtes annustes kutsuvad südameglükosiidid esile iivelduse ja oksendamise. Esinevad ka häired südametegevuses: pulss aeglustub, vererõhk tõuseb, His´i kimbu blokeerimise tõttu kujuneb välja atrioventrikulaarne blokaad, sellele järgneb südame seiskumine. Sõrmkübaraglükosiidid Piibeleheglükosiidid Strofantiin
Jonne Kotta

Jonne Kotta (sündinud 7. juunil 1972) on eestlasest merebioloog. Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist uuris Kotta võõrliike ja filtreerijaid loomi, näiteks seda, milline on filtreerijate loomade veepuhastamisvõime. Sel ajal Eestis merebioloogilisi eksperimente sisuliselt ei tehtud[viide?] või kui tehti, siis vaid laboritingimustes[viide?]. Kotta hakkas arendama eksperimentaaltööde valdkonda ning täiendas end Soome, Rootsi, Taani ja Prantsusmaa ülikoolide juures. Jonne Kotta kaitses doktoriväitekirja 2000. aastal Tartu Ülikoolis. Ta on töötanud Prantsusmaal Pariisi Loodusmuuseumis, Taanis Taani Keskkonnauuringute Instituudis, Soomes Turu Ülikoolis ja Rootsis Stockholmi Ülikoolis. 2020. aastatel töötab ta vanemteadurina Tartu Ülikooli Eesti Mereinstituudis. Lisaks mitmekesistele rahvuslikele ja Euroopa Liidu koostöövormidele on Kottal praegu koos Austraalia okeanograafidega käsil kolmeaastane projekt. Austraalias uurib ta rannikumere põhjataimestikku ning asjaolusid, mis määravad looduses koosluste produktsiooni, ja kliimamuutuste mõju hoovustele. Kotta sealse teadustöö põhiküsimuseks on see, kas rannikumere elustik võimendab või puhverdab kliimast tulenevaid muutusi või pole sel olulist rolli ehk teisisõnu selle mõju on vaid lokaalne. Lisaks tegeleb ta veel kaugseire ja merebioloogia meetodite ühitamisega, et satelliitide kaudu kirjeldada mereelustiku levikumustreid, liigilist mitmekesisust ja keskkonna seisundit. Ta on uurinud ka naftareostust ning töötanud Eesti rannikumere jaoks välja tundlikkuse ja taastumispotentsiaali kaardid. Tema isa on merebioloog Ilmar Kotta ning vend helilooja ja muusikateadlane Kerri Kotta. Jonne Kotta Eesti Teadusinfosüsteemis "Püramiidi tipus", ETV, 5. veebruar 2012
Tüdruk, kes mängis tulega

"Tüdruk, kes mängis tulega" (rootsi "Flickan som lekte med elden") on Stieg Larssoni 2006. aastal postuumselt avaldatud "Millenniumi"-triloogia teine osa. Mikael Blomkvist – ajakirja Millennium toimetuse uurivajakirjanik; Lisbeth Salander – antisotsiaalne eradetektiiv ja häkker, keda süüdistatakse kolmes mõrvas; Alexander Zalachenko (hüüdnimega Zala; varjunimega Karl Axel Bodin) – endine Nõukogude spioon, kes on seotud Salanderi minevikuga; Ronald Niedermann (varjunimega Giant) – Zalachenko käsilane; Carl-Magnus Lundin – klubi Svavelsjö Motorcycle Club president. Äritseb narkootikumidega; Erika Berger – ajakirja Millennium peatoimetaja; Dragan Armansky – Salander endine boss ja Milton Security direktor; Sonny Bohman – endine politseinik. "Tüdruk, kes mängis tulega". Rootsi keelest tõlkinud Kadri Papp. Kirjastus Varrak, 2009. 608-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites. 2006 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind parima romaani kategoorias. Tüdruk, kes mängis tulega. Varrak
Lotman

Lotman on perekonnanimi. Eesti rahvastikuregistrisse oli 2012. aasta veebruaris kantud 17 Lotmani nime kandvat inimest. Aleksei Lotman, Eesti bioloog ja poliitik (sündinud 1960) Grigori Lotman (sündinud 1. detsembril 1953) Juri Lotman, semiootik (1922–1993) Kaja Lotman, eesti zooloog ja looduskaitsetegelane (sündinud 1960) Lidija Lotman, vene kirjandusteadlane (1917–2011) Maria-Kristiina Lotman, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija (sündinud 1974) Mihhail Lotman, Eesti kirjandusteadlane, semiootik ja poliitik (sündinud 1952) Piret Lotman, eesti ajaloolane (sündinud 24. juunil 1950)
Lotus F1 Team

Lotus F1 Team on Vormel 1 meeskond. Meeskond osaleb Vormel 1 sarjas alates 2012. aastast, asendades Renault' tiimi. Meeskonnas sõidavad 2014. aastast alates Pastor Maldonado ja Romain Grosjean. Renault F1
Andrei Makovejev

Andrei Aleksandrovitš Makovejev (vene keeles Андрей Александрович Маковеев, sündinud 16. oktoobril 1982 Tjumeni oblastis Tobolskis) on Venemaa laskesuusataja. Maailma karikasarjas võistles Makovejev esimest korda Anterselvas 21. jaanuaril 2005 10 km sprindis, kus ta sai 120 lõpetanu seas 46. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda Hantõ-Mansiiskis 15. märtsil 2007 10 km sprindis, kui ta sai 3. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Makovejev Nové Městos 12. jaanuaril 2012 20 km eraldistardiga sõidus. Andrei Makovejev on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 98 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 6 korral, neist 1 etapi on ta võitnud. Andrei Makovejev IBU kodulehel (inglise) Andrei Makovejev Venemaa Laskesuusatamise Föderatsiooni kodulehel (vene keeles) Andrei Makovejevi fännileht (vene keeles)
Halobakterid

Halobakterid ehk halofiilsed bakterid (Halobacteria) on arhede (mitte bakterid, nagu nimetus ütleb) klass hõimkonnas Euryarchaeota, kes taluvad suure soolasisaldusega elukeskkonda, st on halofiilid ehk halotolerandid. Halobakterite kui eksitava nimetuse vältimiseks on neid mõnikord nimetatud haloarhedeks või halofiilseteks arhedeks, ehkki taksonoomilist nomenklatuuri järgides on see taunitav. Halobakterid on fotoorganotroofid ehk kasutavad energiaallikana valgust ja oksüdeerivad orgaanilisi aineid. Halobakterite hulgas on nii aeroobseid kui anaeroobseid ehk nii selliseid, kes suudavad elada hapnikurikkas keskkonnas, kui neid, kes saavad hakkama üldse ilma hapnikuta. Palju halobaktereid elab mere pinnakihis, kus nad on olulised lämmastiku-, süsiniku-, väävli- ja fosforiringes. Seevastu mõned suudavad elada isegi soolalihas. Halobakteritel on välja arenenud fotosünteesi süsteem, mis on teistsugune kui muudel organismidel. See toimub pigmendi retinaali ja membraanvalgu bakteriorodopsiini põhjal ning võimaldab üksnes salvestada energiat ATP molekulidesse. Paljud halobakterid on pigmenteerunud või fosforestseeruvad ehk helendavad ja suures koguses võivad nad veepinda värvida. Mõne rakumembraan on lilla ja suured halobakterite kolooniad on silma võrkkesta pigmendi rodopsiiniga sarnaneva bakteriorodopsiini tõttu punakad. See pigment neelab valgust, mis annab ATP loomiseks vajalikku energiat. Halobakterites leidub ka pigmenti halorodopsiini, mis footonite toimel seob kloori ioone ja aitab toota valgusest energiat. Kuid halobakterid ei suuda siduda süsinikdioksiidist süsinikku. Halobakterites on palju aminohappeid, aga hüdrofoobseid aminohappeid on minimaalselt. Sellised valgud seovad vett 2–4 korda tõhusamalt kui need valgud, mis on iseloomulikud madala osmoossusega keskkonnas kohanenud mikroorganismidele. Raik-Hiio Mikelsaar. Autotroofne süsivesiksüntees – elusaine tekke alus Vaadatud 24. jaanuaril 2012 Osmootne stress ja pH muutused
Leida Levald

Leida Levald (24. august 1914 – 20. jaanuar 2012) oli eesti näitleja ja telerežissöör. 1946. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Draamateatri draamastuudio (sama lennu lõpetasid näiteks Heino Mandri, Ferdinand Veike, Valter Luts ja Astrid Lepa). Ta oli aastatel 1948–1951 Tallinna Balletikooli direktor.
Rannikuluide

Rannikuluide on tuule poolt luideteks kuhjatud liiv. Rannikuluited leidub Eesti ranniku kõigis piirkondades. Häädemeeste lähedal asuvad Rannametsa luited on ühed Eesti kõrgeimad.Tuhandeid aastaid tekkinud luidete kõrgus on rohkem kui 30 meetrit. Rannikuluiteid jaotatakse kinnistumise astme järgi kolmeks: Valge rannikuluide Hall rannikuluide Ruske rannikuluide "Taavi Tuulik, Luitetaimkond, 2009" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2014. Vaadatud 3. jaanuaril 2014.
Waldorfi kool

Waldorfi kool ehk Steineri kool (ka waldorfkool, steinerkool) on kool, kus järgitakse Rudolf Steineri loodud Waldorfi pedagoogika põhimõtteid. Waldorfi pedagoogika põhineb Rudolf Steineri (1861–1925) rajatud antroposoofial. Eestis on Waldorfi koolid riiklikult tunnustatud erakoolid, mille kandjateks on mittetulundusühingud. Waldorfi koolide kõrval on ka Waldorfi lasteaiad ja ravipedagoogilised koolid. Maailmas oli 2011. aastal 1001 Waldorfi kooli, neist 689 Euroopas. Kõige enam on neid Saksamaal (225), järgnevad USA (130) ja Holland (92). Eesti Vabade Waldorfkoolide- ja lasteaedade Ühendus The European Council for Steiner Waldorf Education Waldorfi koolid maailmas
Krediidi kulukuse määr

Krediidi kulukuse määr näitab protsentuaalselt laenust tulenevat tegelikku kulu laenuvõtjale aastas, selleks võetakse arvesse kõik teadaolevad kulud, mis kliendil tuleb tasuda. Näiteks krediidi kulukuse määra arvutamisel võetakse arvesse kõik lepingutasud, laenuhooldustasud kui ka muud kaasnevad kulud, autoliisingu või laenu puhul kohustuslik kaskokindustus ja kodulaenu puhul kodukindlustus. Krediidi kulukuse määra kaudu saab laenupakkumisi ühtsetel alustel võrrelda ja see on tunduvalt täpsem kui võrrelda intressi alusel. Krediidi kulukuse määra arvutades võetakse intressi arvutamise esimeseks päevaks laenu andmise päev. Arvutamisel kasutatavate tähtpäevade intervalle väljendatakse aastates, kuudes, nädalates või päevades, kusjuures aastas on 365 päeva, 52 nädalat või 12 võrdset kuud (võrdsete kuude puhul on 30,41666 päeva ehk 365/12). Krediidi kulukuse määr esitatakse kahe komakoha täpsusega. Eestis võimalik suurim krediidi kulukuse määr, mida laenuandja võib kliendilt küsida, on kolmekordne Eesti panga poolt kehtestatud baasmäär, mille leiab Eesti panga statistikamooduli leheküljelt. Suurema määra küsimusel on laenuandja vastuolus heade tavade ja kommetega ning sellest tuleks kindlasti teavitada Eesti Tarbijakaitseametit ja antud laenupakkumist ei tohiks võtta vastu. Krediidi kulukuse määra statistika Eesti Panga kodulehel Krediidi kulukuse määr portaalis Heaintress.ee
Carl Johan Bergman

Carl Johan Bergman (sündinud 14. märtsil 1978 Ekshärardis) on Rootsi laskesuusataja. Bergman suusatas viimast vahetust Rootsi segateatevõistkonnas, kes tuli maailmameistriks 2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Anterselvas. 2009. aasta MM-il Pyeongchangis tõi ta Rootsi võistkonna segateatesõidus teisena finišisse, võitjale Prantsusmaale kaotati 6,2 sekundiga. Hantõ-Mansiiskis 2010. aasta MM-il sai ta segateatesõidus pronksmedali. Bergman on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys jäi tema paremaks tulemuseks 10 km sprindis saadud 28. koht. 2006. aasta OM-il Torinos oli tema parem tulemus individuaalselt 20 km eraldistardiga sõit, kus ta sai 23. koha. 4x7,5 km teatesõidus sõitis ta viimast vahetust, kui Rootsi võistkond jäi neljandaks, kaotades Prantsusmaale fotofiniši põhjal, kuigi saadi sama lõpuaeg. 2010. aasta OM-il Vancouveris oli ta parim saavutus 19. koht 12,5 km jälitussõidus, mille võitis tuli tema võistkonnakaaslane Björn Ferry. Maailma karikasarjas osales Bergman esimest korda Oberhofis 4. jaanuaril 2001 10 km sprindis, kus ta sai 109 startinu seas 87. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile Fort Kentis 5. märtsil 2004 12,5 km jälitussõidus, kui ta oli teine. Esimene võit MK-etapil tuli 16. märtsil 2006 Kontiolahtis 10 km sprindis. Bergman elukaaslane on Norra laskesuusataja Liv Kjersti Eikelandiga. 2007 Anterselvas maailmameister 2x6+2x7,5 km segateatesõidus 2009 Pyeongchangis hõbemedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus 2010 Hantõ-Mansiiskis pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus Carl Johan Bergman on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 202 korda MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 10 korral, neist 3 etappi on ta võitnud. Carl Johan Bergmani koduleht Carl Johan Bergman IBU kodulehel (inglise)
Erling Nilsen

Erling Nilsen (30. detsember 1910 Moss – 22. aprill 1984 Moss) oli Norra poksija. Nilsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Guillermo Lovellile (Argentina) ja võites kolmanda koha kohtumises Ferenc Nagy'i (Ungari). Nilsen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Olof Tandbergile (Rootsi) ja võites jälle kolmanda koha kohtumises Ferenc Nagy'i (Ungari). 11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles 5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles Erling Nilsen veebisaidil Olympedia (inglise)