laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hispaania hurt

Hispaania hurt on Hispaaniast pärit koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „Avamaastikul kiire jälitamisega ja nägemismeelest juhinduv jänesejahti pidav tõug. Algselt on teda kasutatud ning on suuteline jahtima ka teisi ulukeid nagu küülikud, rebased ja metssead. Siiski oli ja on tõu peamiseks kasutusalaks jänesejaht avamaastikul.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta: „Tõsine olemus, aegajalt reserveeritud. Jahti pidades tõestab end energilise ja elava jahimehena.“ "Hispaania hurt" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 13.04.2019. "Galgo Español" (PDF) (hispaania). FCI. Vaadatud 19.04.2019. Renée Willes: All världens hundraser, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Hispaania hurt koer.ee saidil
Keila Sox

Keila Sox oli Eesti pesapalliklubi, mis tegutses Harju maakonnas Keilas. See oli üks kolmest Eesti pesapalliklubist (teised kaks on Keila Pitbulls ja Kiili Pantrid). Klubi asutati novembris 2006. https://web.archive.org/web/20190419105925/http://www.baseball.ee/et/content/sox-baseball (vaadatud 19.04.2019) Klubist Eesti Pesapalliliidu kodulehel
Odsonne Édouard

Odsonne Édouard (sündinud 16. jaanuaril 1998 Kourous, Prantsuse Guajaanas) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa kõrgliiga klubis Crystal Palace. Ta alustas klubikarjääri Paris Saint-Germainis, mille noortesüsteemiga liitus ta 2011. aastal. 2015. aastal valiti ta Paris Saint-Germaini tulevikutalendiks. 2016. aasta aprillis sõlmis ta klubiga profilepingu, kuid liigadebüüti Paris Saint-Germaini põhimeeskonnas tal teha ei õnnestunud. Hooajal 2016–2017 mängis ta laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Toulouse. Ta lõi sel hooajal liigas ühe värava, 19. novembril mängus Metzi vastu. 2017. aasta augustis suundus ta laenule Celticusse. Ta tuli klubiga kolm korda Šotimaa meistriks. Hooajal 2019–20 lõi ta liigas 22 väravat ja oli suurim väravakütt liigas. Hooajal 2019–20 valiti Édouard Celticu ja kogu Šotimaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. 2021. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Crystal Palace'iga. Inglismaa kõrgliigas debüteeris Édouard 11. septembril 2021 mängus Tottenham Hotspuri vastu, kus ta sekkus mängu 84. minutil ja lõi seejärel kohe kaks väravat. 2015. aastal tuli ta Prantsusmaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Édouard lõi turniiril kaheksa väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks. Celtic Scottish Premiership: 2017–18, 2018–19, 2019–20 Scottish League Cup: 2018–19, 2019–20 Scottish Cup: 2018–19, 2019–20 "Odsonne Edouard signs for Crystal Palace". cpfc.co.uk. 31.8.2021. Vaadatud 12.1.2022 "Crystal Palace 3 Tottenham 0: Super-sub Odsonne Edouard scores twice on dream debut". Evening Standard. 11.9.2021. Vaadatud 12.1.2022
Sillamäe Spordiliit Kalev

Sillamäe Spordiliit Kalev on Ida-Viru maakonnas Sillamäel tegutsev spordiliit, mis koordineerib mitme Sillamäe spordiorganisatsiooni (näiteks Sillamäe Spordiklubi Kalev) tegevust. Liit asutati 2004. See liit on Eesti Spordiseltsi Kalev liige. https://web.archive.org/web/20190419110949/http://vana.eestikalev.ee/index.php?div=21-0 (vaadatud 18.04.2019) Sillamäe Spordiliit Kalev Eesti spordiregistris
James Forrest

James Forrest (sündinud 7. juulil 1991 Prestwickis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic ja Šotimaa jalgpallikoondises. Ta liitus Celticu akadeemiaga 2003. aastal ja tegi klubi põhimeeskonnas debüüdi hooajal 2009–10. 2012. aastal valiti ta Šotimaa liiga hooaja noormängijaks. Alates hooajast 2011–12 on ta tulnud Celticuga üheksal korral järjest Šotimaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Šotimaa liiga hooaja parimaks mängijaks. Debüüdi Šotimaa jalgpallikoondises tegi Forrest 29. mail 2011 mängus Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese ja teise värava lõi ta UEFA Rahvuste Liiga mängus Albaania vastu. Kolm päeva hiljem tegi ta mängus Iisraeli vastu kübaratriki. Celtic Scottish Premiership (9): 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20 Scottish Cup (5): 2010–11, 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19 Scottish League Cup (5): 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20  James Forrest – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Profiil celticfc.net lehel
Võru Vesi

AS Võru Vesi on aktsiaselts, mis tegeleb Võru ja selle lähiümbruse elanikkonna joogivee varustamisega ja ühtlasi osutab kanalisatsiooniteenuseid. Ettevõtte eelkäija oli Eesti NSV ajal tegutsenud Võru Kommunaalettevõtete Kombinaat. 1981 moodustati Eesti NSV Rajoonidevaheline Veevarustuse ja Kanalisatsiooni Tootmisvalitsus, mille üks jaoskondi asus Võrus. 1983 muudeti tootmisvalitsus tootmiskoondiseks ja 1985 muudeti tootmiskoondis puhastusjaamaks. 1991 moodustati puhastusjaama baasil riigiettevõte Võru Vesi, mis oli riigiettevõtte Eesti Vesi struktuuriüksus. Aastast 1995 kannab ettevõte nime AS Võru Vesi. http://voruvesi.ee/ettevottest/ajaloolised-faktid/ (vaadatud 18.04.2019) Koduleht
Kromaatilisus

Kromaatilisus (kreeka keelest χρώμα, khrōma 'värv', mitmuses khrōmata) tähistab, otse või kaudselt värvi või värvinguga seostudes, erinevaid mõisteid füüsikas, värviteoorias ja muusikas. Füüsikas nimetatakse kromaatiliseks värvuselisel erinevusel põhinevaid nähtusi, nagu näiteks kromaatiline aberratsioon, kromaatiline dispersioon optikas. Värviteoorias on kromaatilisus värviküllasus, mida mõõdetakse võrdluses sama heledusega halltooniga. Fototöötluses kasutatakse terminit küllastus. Muusikas on kromaatilisus nii diatooniliste kui altereeritud helide koosesinemine, näiteks kromatism heliteoses, kromaatiline helirida, kromaatiline kannel.
Maija Doveika

Maija Doveika (sündinud 27. juunil 1980 Tukumsis) on läti näitleja. Maija Doveika lõpetas Tukumsi 1. Keskkooli ja Läti Kultuuriakadeemia näitekunsti erialal 2002. aastal. Aastatel 2000–2004 töötas ta Läti Kunstiteatri näitlejana. Vahepeal oli ta pikemat aega teatrist eemal, elas ka minu aastat Argentinas. Alates 2014. aastast on ta Läti Rahvusteatri näitleja. Ta on mänginud nii filmides kui ka teleseriaalides. Tekla Šaitere:Mans legālais vaļasprieks Diena, 26. oktoober 2001 Maija Doveika 100.teatris.lv Майя Довейка kino-teatr.ru Maija Doveika andmekogus IMDb (inglise)
Vandeadvokaadi abi

Vandeadvokaadi abi on Eesti Advokatuuri piiratud õiguspädevusega liige. Vandeadvokaadi abi võib õigusteenust osutada üksnes vandeadvokaadist patrooni juhtimisel ja juhendamisel. Patrooni määrab advokatuuri juhatus. Vandeadvokaadi abi ei ole pädev esindama või kaitsma klienti Riigikohtus ega tegutsema pankrotihaldurina. Lepitaja ja vahekohtunikuna võib vandeadvokaadi abi tegutseda advokatuuri juhatuse loal. Vandeadvokaadi abi kohta kasutatakse sageli vandeadvokaatide ja vandeadvokaadi abide ühist kutsenimetust "advokaat". Advokatuuri üldkogul ei ole vandeadvokaadi abil hääleõigust ja teda ei saa valida advokatuuri organitesse. Vandeadvokaadi abi ei või olla advokaadibüroo omanik. Vandeadvokaadi abina võib advokatuuri liikmeks võtta muudele tingimustele vastava isiku, kes on sooritanud vandeadvokaadi abi eksami. Seisuga 2018. aasta lõpu seisuga oli Eesti Advokatuuri liikmete seas vandeadvokaadi abisid 350 (33,6% liikmete koguarvust). 1919–1938 nimetati vandeadvokaadi abisid "vannutatud advokaadi abideks". Advokatuuri algaastatel kasvas vannutatud advokaatide abide arv kiiresti ja tihenev konkurents tekitas advokaatide seas pingeid. Räägiti advokaatide üleproduktsioonist ja ebaõnnestunult taotleti numerus clausus-e sisseseadmist. 1928. aastal piirati vannutatud advokaadi abide arvu ühe patrooni juures kahega ja 1933. aastal ühega. Piirangud pidurdasid advokatuuri paisumist. Kui 1. jaanuaril 1920 oli advokatuuris 15 abi ja kõrghetkel 1934. aastal 287 abi, siis 1938. aastaks oli abide arv langenud 143-le. 1938. aasta advokatuuri seadusega (RT 1938, 36, 322) jagati vandeadvokaadi abid nooremateks abideks (need, kes polnud veel eksamit sooritanud) ja vanemateks abideks (eksami sooritanud abid). 1. jaanuariks 1940 oli advokatuuris 104 abi, kellest 51 olid vanemad ja 53 nooremad abid. Eesti Advokatuuri taastamisest 1992. aastal kuni 2018. aastani olid advokatuuri liikmeteks ka vandeadvokaadi vanemabid. Advokatuuriseaduse § 22 lg 2, § 39 ja § 42 Advokatuuriseaduse § 7 lg 1, § 9 p 2, § 10 lg 2, § 11 lg 2 Advokatuuriseaduse § 49 lg 2, § 50 lg 1 ja § 51 lg 1 Advokatuuriseaduse § 24 lg 1 "Eesti Advokatuuri aastaraamat 2018" (PDF). Lk 13. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2020. Lauri Vahtre (2005). Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994. Tallinn. Lk 34–41. 1938. aasta advokatuuri seaduse § 112 Lauri Vahtre (2005). Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994. Tallinn. Lk 35.
82

82. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad Aastad: 77 78 79 80 81 - 82 - 83 84 85 86 87 ... ... ...
Valga Country Dancers

Valga Country Dancers on Valga maakonnas Valgas tegutsev tantsurühm, mis viljeleb kantri- ja rivitantsu. Rühm asutati oktoobris 2001 Marika Sillaotsa eestvedamisel, ta juhendab rühma siiani. Rühm on esinenud nii Eestis (näiteks Valga Cruisingul) kui ka välismaal. Auhindu on võidetud Eestis ja välismaal. http://www.valgalinedance.ee/meist (vaadatud 18.04.2019) Koduleht
Viljandi jäähall

Viljandi jäähall on jäähall Viljandi maakonnas Viljandi linnas aadressil Puidu tänav 8. Halli haldab SA Viljandi Jäähall. Jäähalli 1. etapp valmis 2006. aastal ning see hõlmas jääväljakut mõõtmetega 30 × 60 m ja kandekonstruktsioone koos katusega. Hiljem ehitati jäähall kinniseks. Jäähall on avatud novembrist kuni märtsi-aprillini. http://www.viljandijaahall.ee/kontakt.html (vaadatud 18.04.2019) http://www.viljandijaahall.ee/jaumlaumlhall.html (vaadatud 18.04.2019) Koduleht Viljandi jäähall Eesti spordiregistris
Daniel Candeias

Daniel João Santos Candeias (sündinud 25. veebruaril 1988 Fornos de Algodreses) on Portugali jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor. Ta alustas klubikarjääri Portos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Klubi põhimeeskonnas mängis ta ainult hooajal 2008–09. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud paljudes riikides üle Euroopa: pärast Portost lahkumist Portugali kõrgliiga klubides Rio Ave, Paços de Ferreira, Nacional ja Portimonense, Hispaania esiliiga klubis Recreativo de Huelva ja kõrgliiga klubis Granada, Saksamaa esiliiga klubis 1. FC Nürnberg, Prantsusmaa esiliiga klubis FC Metz, Türgi kõrgliiga klubis Gençlerbirliği ning Šotimaa kõrgliigas Rangersis. Rangeris mängis ta aastatel 2017–2019. 2018. aastal valiti ta Rangersi aasta mängijaks. Aastatel 2003–2011 mängis Candeias Portugali noortekoondistes. Porto Primeira Liga: 2008–09 Taça de Portugal: 2008–09  Daniel Candeias – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Haapsalu raadiojaam

Haapsalu raadiojaam oli raadiosaatejaam Läänemaal Haapsalus, raadiomast asus Räägu ja Tedre tänavate ristmikul. 20. sajandi algul kasutas jaama Venemaa merevägi. 1920. aastatel kasutas jaama Eesti riik, et pidada telegraafsidet ja edastada raadiosaateid. 11. mail 1924 kell 9.35 läks raadiojaamast eetrisse esimene avalikkusele mõeldud katsesaade – Läänemaa Gümnaasiumi segakoori kontsert. Saade oli kuuldav ka Tallinnas, Vändras ja Pärnus. Raadiojaama asukohta tähistab tänapäeval mälestustahvel. https://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/vandaalid-lohkusid-haapsalus-seisnud-ajaloolise-raadiomasti-malestustahvli?id=44951239 (vaadatud 18.04.2019) Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia
Alfredo Morelos

Alfredo José Morelos Aviléz (sündinud 21. juunil 1996 Ceretés) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia esiliigaklubis Santos ja Colombia jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Colombia kõrgliiga klubis Independiente Medellín. 2016. aasta veebruaris suundus ta laenule Soome kõrgliiga klubisse HJK. Hiljem sõlmis ta klubiga püsiva lepingu ning mängis HJK-i koosseisus Soome kõrgliigas kaks hooaega. 2017. aastal tuli ta klubiga Soome meistriks. 2017. aasta juunis sõlmis ta Šotimaa kõrgliigaklubiga Rangers kolmeaastase lepingu. Hooajal 2018–19 lõi ta Šotimaa kõrgliigas 18 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. ja 2022. aastal valiti ta Rangersi aasta mängijaks. Hooajal 2020/21 tuli ta Rangersiga Šotimaa meistriks. Rangersis mängis Morelos kokku kuus hooaega, mille jooksul lõi ta 124 väravat, millest 78 Šotimaa kõrgliigas. 2023. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Santosega. Debüüdi Colombia jalgpallikoondises tegi Morelos 8. septembril 2018 sõprusmängus Venezuela vastu. Colombia koondises mängis ta aastatel 2018–2021 kokku 11 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 16. novembril 2019 sõprusmängus Peruu vastu. 2021. aasta Copa Américal saavutas ta Colombia koondisega kolmanda koha. Independiente Medellin Categoría Primera A: 2016 HJK Veikkausliiga: 2017 Suomen Cup: 2017 Rangers Scottish Premiership: 2020–21 Scottish Cup: 2021–22 Scottish League Cup: Teised kohad 2019–20, 2022–23 UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2021–22 "Atacante Alfredo Morelos assina contrato de dois anos e é o novo reforço do Santos FC" (Brasiilia portugali). Santos FC. 4. september 2023. Vaadatud 5. septembril 2023.
Kalev (skulptuur)

"Kalev" on Elo Liivi 2006. aastal valminud monumentaalne rauast keevitatud skulptuur. See kujutab eesti mütoloogilist tegelast Kalevit, kes oli Kalevipoja isa. Kuju kõrgus on 7 m. Esialgu püstitati see Tallinna linnahalli katusele, ent tellija pankroti tõttu viidi sealt minema ning kadus aastateks jäljetult. Autorile ja skulptuuri valmistajatele Hansanovale tasusid välja ei makstud. Kaua arvas autor, et see müüdi vanarauaks. 2013. aastal jõudis skulptorini teave, et kuju asub Reiul Lodja külas Saarde vallas Kaugoja jõe kaldal vana metsavahi talukohas. Autor proovis rääkida maa omaniku Andres Lepikuga, kuid tulutult - viimane väidab, et ta päästis kuju vanarauast, ja hoolimata autori palvetest ei ole nõus kuju tagastama. Elo Liiv siiski loodab, et õiglus pääseb võidule ja et ükskord jõuab kuju Aleksander Heintalu mälestuseks Saaremaale. https://elu.ohtuleht.ee/199537/kalevi-kujul-on-vigala-sassi-nagu https://web.archive.org/web/20190419152711/https://eloliiv.ee/45-kunst/monumendid/205-kalev (vaadatud 18.04.2019) https://etv.err.ee/929743/elo-liiv-vigala-sassist-ega-tal-vaga-kerge-minuga-ei-olnud https://eloliiv.ee/45-kunst/monumendid/205-kalev
Emeriitadvokaat

Emeriitadvokaat on tunnustatud ja teenekas endine vandeadvokaat, kellele on antud emeriitadvokaadi nimetus. Eesti Advokatuuri juhatus võib anda emeriitadvokaadi nimetuse vanaduspensioniealiseks saanud, advokatuurist välja arvatud isikule, kes on tegutsenud vandeadvokaadina vähemalt 30 aastat ja kes advokatuuri organi või komisjoni liikmena või muul moel on panustanud Eesti Advokatuuri arengusse ja advokaadikutse maine tõstmisse. Emeriitadvokaadid ei osuta õigusteenust, kuid nad võivad osaleda advokatuuri tegevuses. Emeriitadvokaadid võivad koonduda emeriitadvokaatide kogusse. Seisuga 1. märts 2019 on Eesti Advokatuuris viis emeriitadvokaati: Aleksander Glikman, Kaido Pihlakas, Monika Mägi, Henn Eomois ja Peeter Lepik. Eesti Advokatuuri juhatuse 31. mai 2016 otsusega reserveeriti emeriitadvokaadi tunnistus nr 1 vandeadvokaat Väino-Rein Villikule (28.02.1936–12.12.2015) kui ühele emeriitadvokaadi staatuse omistamise idee algatajale. Advokatuuriseaduse § 22-1 lg 1; Eesti Advokatuuri emeriitadvokaadi statuut (2016) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2019. Vaadatud 19. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
83

83. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad Aastad: 78 79 80 81 82 - 83 - 84 85 86 87 88 ... ... ...
Kaili

Kaili on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 265. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaili 618 naisel. Kaili Närep Kaili Sirge Kaili Viidas Kaili Viilma ... https://web.archive.org/web/20190419165556/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kaili (vaadatud 18.04.2019) Kaili statistikaameti andmebaasis
Karola

Karola on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 398. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karola 306 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 5–9 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,12. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karola 339 naisel ja nimi oli populaarsuselt 390. naisenimi. Vanim Karola oli vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,26. Kõige levinum oli eesnimi Karola Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 6,09. Karola Ruth Siegel, Ameerika Ühendriikide näitleja (1928–) Statistika. Vaadatud 18.04.2019 Nimede statistika. Vaadatud 19.07.2022 Karola statistikaameti andmebaasis
Karoliine

Karoliine on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 476. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karoliine 225 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karoliine 244 naisel ning see oli populaarsuselt 472. naisenimi. Vanim Karoliine oli vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige levinum oli nimi vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,73. Kõige sagedasem oli eesnimi Karoliine Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Karoliine 248 naisel. Karoliine on populaarsuselt 493. naisenimi. Vanim Karoliine on vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Karoliine on keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus on 15). Kõige populaarsem on eesnimi Karoliine vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,27. Kõige rohkem on eesnimega Karoliine sündinuid augustis, kokku 36. Kõige populaarsem on eesnimi Karoliine Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,22. Karoliine Hõim, eesti sulgpallur (1989–) Karoliine-Lisette Kõiv, eesti muusik (1996–) Karoliine Loit, eesti vehkleja (2000–) Statistika (vaadatud 18.04.2019) Nimede statistika. (vaadatud 02.07.2022) "Eesnime Karoliine statistika". Vaadatud 11. märtsil 2023. Karoliine statistikaameti andmebaasis
Kerli (eesnimi)

Kerli on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 123. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kerli 1521 naisel. Kerli Dello Kerli Kivilaan Kerli Kõiv https://web.archive.org/web/20190419170045/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kerli (vaadatud 18.04.2019) Kerli statistikaameti andmebaasis
Krista (eesnimi)

Krista on naisenimi. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Krista 1911 inimesel. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Krista 1846 naisel. Krista Aru Krista Kaer Krista Kodres Personvārdu datu bāze https://web.archive.org/web/20190419170316/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Krista (vaadatud 18.04.2019) Krista statistikaameti andmebaasis
Kristin

Kristin on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 196. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kristin 943 naisel. Kristin Karu Kristin Kuuba Kristin Kuutma ... https://web.archive.org/web/20190419170422/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Kristin (vaadatud 18.04.2019) Kristin statistikaameti andmebaasis
Lehti

Lehti on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 604. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lehti 155 naisel. Lehti Metsaalt Lehti Kostabi Lehti Rauk ... https://web.archive.org/web/20190419170653/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Lehti (vaadatud 18.04.2019) Lehti statistikaameti andmebaasis
Tadžiki keel

Tadžiki keel on uusiraani keelte läänerühma kuuluv keel. Sõnavaralt ja grammatiliselt ehituselt sarnaneb ta pärsia keelega. Tadžiki keelt kõneldakse Afganistanis, Tadžikistanis, Usbekistanis, Kõrgõzstanis ja Kasahstanis. Kirjakeel põhineb uuspärsia keelel, mille vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 9.–10. sajandist. Aastani 1928 oli kasutusel araabia kiri, 1928–1940 ladina kiri ja aastast 1940 kasutatakse kirillitsal põhinevat tähestikku. Tadžiki tähestik. Hallil taustal transkriptsioon eesti keelde, valgel taustal ISO 9:1995 transliteratsioonistandardi erinevused transkriptsioonist eesti keelde. Tadžiki araabiakirjaline tähestik. Araabiakirjalise tähestiku ja latinisatsiooni allikas: www.geonames.de/alphtz.html#tgk Tadžiki nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
84

84. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad Aastad: 79 80 81 82 83 - 84 - 85 86 87 88 89 ... ... ...
August Laas

August Laas (1871–1939) oli Eesti omavalitsustegelane. Ta oli esimene Türi linnapea, ametis 1927–1930. Ta on maetud Türi Kesklinna kalmistule.
Jüri Rebane (linnapea)

Jüri Rebane (10. jaanuar 1899 – 8. detsember 1976) oli Eesti omavalitsustegelane, 1941–1944 Türi linnapea. Ta on maetud Türi Kõrgessaare kalmistule. kalmistud.ee Türi turismiinfo Türi valla turismiinfo lehekülg, turism.tyri.ee (vaadatud 08.01.2017)
Theo Aasa

Theo Aasa (sündinud 11. juulil 1954 Türil) on Eesti endine omavalitsus- ja riigitegelane. Ta lõpetas 1980. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna maaparanduse eriala. 1980–1990 töötas Aasa Paide EPT maaparandusosakonna töödejuhatajana. 1990–1998 oli ta Türi linnapea ja 1998–2003 Järva maavanem. Aasa kuulus kuni 1996. aastani Keskerakonda. Aastatel 2002–2010 oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige. 2001 Eesti Skautide Ühingu auliige 2002 Türi linna aukodanik Järva maavanemaks kinnitati Theo Aasa Theo Aasa erakonnaliikmete registris
Lia (eesnimi)

Lia on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 290. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lia 532 naisel. Lia Laats Lia Rajandi Lia Tarmo ... https://web.archive.org/web/20190419170817/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Lia (vaadatud 18.04.2019) Lia statistikaameti andmebaasis
85

85. aasta Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad Aastad: 80 81 82 83 84 - 85 - 86 87 88 89 90 ... ... ...
Toomas Laimets

Toomas Laimets (sündinud 17. aprillil 1963 Tamsalus) on Eesti omavalitsustegelane. 1999–2001 oli ta Türi linnapea. Praegu töötab ta projektijuhina AS-is Väätsa prügila. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=jarvateataja20160716.2.26 Järva Teataja, nr. 82, 16 juuli 2016 https://www.postimees.ee/1836423/turi-linnaametnikud-koristasid-too-ajal-kappe Postimees, Türi linnaametnikud koristasid töö ajal kappe, 10. november 2000
Lilli (eesnimi)

Lilli on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 431. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lilli 270 naisel. Lilli Jahilo Lilli Paama Lilli Promet Lilli Suburg ... https://web.archive.org/web/20190419170953/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Lilli (vaadatud 18.04.2019) Lilli statistikaameti andmebaasis
Ly (eesnimi)

Ly on naisenimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ly 985 naisel. Ly oli esinemissageduselt 198. naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 185. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ly 1011 naisel. Ly Lestberg Ly Piir Ly Seppel ... https://www.stat.ee/nimed/Ly https://web.archive.org/web/20190419171056/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Ly (vaadatud 18.04.2019) Ly statistikaameti andmebaasis