laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ragnar Sohlman

Ragnar Sohlman (26. veebruar 1870 Stockholm – 9. juuli 1948 Solna) oli Rootsi keemiainsener, mänedžer, ametnik ja Nobeli Sihtasustuse asutaja.
BIBBI

BiBBi on esimene Põhjamaade virtuaalne lasteraamatukogu. Raamatukogu töötab alates 2001. aasta sügisest. Seda haldab Põhjala Instituut Soomes. BiBBi on suunatud 3–12aastastele lastele. Andmebaasi raamaturiiulid on koos lugemissoovitustega hästi leitavad ka vanematele ja õpetajatele. Ühtlasti saab BiBBis kuulata ja vaadata audiovisuaalseid jutte rootsi, soome, taani, norra ja islandi keeles. Koduleht
Rumba raudteejaam

Rumba raudteejaam oli raudteejaam Rumba külas. Asus Rapla–Virtsu raudtee ääres, Rapla raudteejaamast 53,2 km kaugusel. Jaamahoone asub Rumba raudteesillast Virtsu pool ja raudteetammilt Virtsu poole vaadates paremal. Üleujutused Rumba jaama lähedal, 1932
Ragnar Sohlman (ametnik)

Ragnar Sohlman (30. aprill 1931 Stockholm – 15. oktoober 2007 Stockholm) oli Rootsi ametnik. Tema isa oli saadik Rolf Sohlman. Ragnar Sohlman sai kunsti bakalaureuse teaduskraadi Stockholmis 1957. aastal ja pärast töötas Kaubandusnõukogus, aastatel 1959–1967 oli Rahaministeeriumi rahandussekretär. Edasi töötas ta Siseministeeriumi direktori asetäitjana ja seejärel Kaubandusministeeriumi sekretärina. Aastatel 1982–1985 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär ja 1985–1996 Exportkreditnämndeni peadirektor. Dödsfall Ragnar Sohlman
Põhjamaade kirjanike atlas

"Põhjamaade kirjanike atlas" ("Minabibliotek") on Rootsi televisiooni ja teiste Põhjamaade avalike teenuste pakkujate ühine veebiteenus, kus kirjanikke ja nende seisukohti tutvustatakse meedialõikude abil ning kirjanike seoste ja sidemete kaudu. "Põhjamaade kirjanike atlases" on esitatud sadakond kirjanikku koos tekstide, piltide ja filmiklippidega televisiooni arhiivist. Kirjanike omavahelised suhted näitavad, kes on keda inspireerinud ja mil moel? Kes on koos töötanud ja kes on keda millegi pärast kritiseerinud? [1]
Tribla

Tribla (Vibra, Neli kasti, Neli ruutu) on pallimäng. Tribla mängimiseks on vaja vähemalt 4 mängijat (võib olla ka rohkem). Selleks pallimänguks joonista maha suur ruut ja jaga see neljaks (pooleks ja pooleks) Igal mängijal üks puude (algajatel võib olla ka 2 puudet). Mängu alustamiseks pannakse pall keskel põrkama. Põrkeid peab olema vähemalt 3 enne kui on lubatud mängijatel esimene puude teha. Mängus kogutakse miinuseid, kes enne 21 (või rohkem) punkti täis saab, on kaotaja. Miinuse saad, kui sinu ruudust pall välja läheb. Mängija, kes saab miinuse, paneb ka palli mängu. Alustades peab pall põrkama esmalt enda kasti ja seejärel diagonaalis olevasse kasti ühe korra. varbaga - 1 miinus jala pealsega või kahe jalaga koos - 2 miinust jala välisküljega või põlvega - 3 miinust jalgevahelt (mõlemad jalad maas) - 5 miinust kannaga teise jala tagant ehk vibra - 5 miinust peaga - 7 miinust Miinuseid võib ka ise käigupealt juurde mõelda. Käega mäng keelatud. Käega mängu puhul saab miinuseid järgmiselt: kui on kinnine käsi (käsi rusikas) siis on 5 miinust ja kui on lahtine käsi (käed pole rusikas) siis on 10 miinust ja kui sa võtad kahe käega korraga siis on 20 miinust. „Kõksimine“ lubatud aga miinuseid vastavalt „kõksimise“ arvule juurde ei lisandu. Kolmas eksimus väljaviskel toob miinuse ja lahtiviske kord läheb mängijale, kes asub paremal käel. Kui ühel mängijal on 21 miinust täis, siis toimub „tiksumine“ - kaotanud mängija jääb samasse kasti ja teised kolm vahetavad kaste päripäeva. Sellist „tiksumist“ võib nimetada samuti, et mängitakse „klassidega“, ning see kel 21 miinust täis jääb „istuma“ - kuna tegemist ikkagi koolipoiste mänguga.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee

Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee (rootsi keeles SamNordisk Skogsforskning, lühend SNS; inglise keeles Nordic Forest Research Co-operation Committee) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev koostööorgan metsauuringute edendamiseks Põhjamaades. Metsauuringute komitee asutati 1972. aastal. Komitee eesmärk on tagada metsa säästlik majandamine; metsa ja puiduvarude sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt vastutustundlik hooldamine ja kasutamine. Ta toimib ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana metsandusküsimustes. Komitee edendab eri Põhjamaade uurijate koostööd ja kogemuste vahetamist. Ta aitab luua uurijate võrgustikke, käivitada projekte, korraldada kohtumisi ja uurimisasutuste ühiskasutust, algatab töörühmi uutes uurimisvaldkondades, innustab osalema rahvusvahelistes projektides, edendab koostööd Baltimaade ja Loode-Venemaaga. Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee toetab ajakirjade Scandinavian Journal of Forest Research ja Wood Material Science and Engineering väljaandmist. Komitee juhatusse kuuluvad eri maade uurimisasutuste, metsanduse ja metsatööstuse esindajad. Juhatusse kuulub kaks liiget Islandilt, Norrast, Rootsist, Soomest ja Taanist ning üks vaatlejaliige Ahvenamaalt, Fääri saartelt ja Gröönimaalt. Sekretariaat roteerub eri Põhjamaade vahel. Komitee aastaeelarve on umbes 700 000 eurot. About SNS Koduleht
Fridtjov Clemet

Fridtjov Smedsås Clemet (29. september 1932 Trondheim – 17. oktoober 2023) oli Norra ajakirjanik, ametnik ja poliitik, Høyre liige. Aastatel 1955–1960 töötas ta ajalehes Harstad Tidende. Hiljem tegeles ta poliitikaga, 1974–1986 oli ta Høyre peasekretär. 1985–1992 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. Aastail 1992–2003 töötas ta välisministeeriumis. Aastail 1995–1999 oli ta Oslo linnanõukogu liige. Fridtjov Clement oli Høyre poliitiku Kristin Clemeti isa.
Gudmund Saxrud

Gudmund Saxrud (27. jaanuar 1920 Stange – 15. jaanuar 2003) oli Norra ametnik ja diplomaat. 1948–1958 töötas ta Kaubandusministeeriumis sekretäri abina. 1963–1965 töötas ta EFTA sekretariaadis Genfis, 1970–1972 Norra välisministeeriumis. 1972–1977 oli Gudmund Saxrud Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretäri asetäitja ja 1972–1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1977–1982 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Pärast seda töötas ta nõunikuna.
Candace Cameron Bure

Candace Cameron Bure (sünninimega Candace Helaine Cameron; sündinud 6. aprillil 1976 Californias Panorama Citys) on ameerika näitleja. Cameron sündis Robert ja Barbara Cameroni tütrena. Tal on viis aastat vanem vend Kirk Cameron, kes on samuti näitleja. Tema tuntuim roll on Donna Jo Tanner seriaalis "Lastega kodus" ("Full House", 1987–1995, kokku 191 osa). Ta mängis seal peategelaseks oleva pere kolmest lapsest vanimat. Pärast seda mängis ta kolm aastat seriaalis "Make It or Break It" USA naiste riistvõimlemise koondise abitreenerit Summer Van Horne'i (2009–2012, 48 osa). Seriaal kujutas tippsportlaste elu. 22. juunil 1996 abiellus Cameron Venemaa jäähokikoondise mängija Valeri Burega, kes sel ajal mängis NHL-is ja sai hiljem kahekordseks olümpiamedalistiks. Neil on kolm last: tütar Natasha (sündinud 1998) ning pojad Lev (2000) ja Maksim (2002). Pärast spordist loobumist tegeleb Valeri Bure veinitootmisega. Candace Cameron, nagu ka tema abikaasa ja vend, on evangeelne kristlane. Candace Cameron Bure Candace Cameron Bure TV.com Bure Family Wines
Stalinlik Saak

Stalinlik Saak oli Keenis 23. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Keeni Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Nõukogude Patrioot

Nõukogude Patrioot oli Räpinas 28. aprillist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Räpina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rahu Eest

Rahu Eest oli Rõngus 12. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõngu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda aastas.
Stalinlik Sõprus

Stalinlik Sõprus oli Juurus 12. juunist 1951 kuni detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Juuru Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Teraskündja

Teraskündja oli Palamusel 21. juulist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Palamuse Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Traktoristi Hääl

Traktoristi Hääl oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Tartus 21. märtsist 1951 kuni 30. detsembrini 1953; Tartu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Agrotehnika

Uus Agrotehnika oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Raasikul 13. aprillist 1951 kuni 29. detsembrini 1953, Raasiku Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ühistöö Võit

Ühistöö Võit oli Põltsamaal 3. augustist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põltsamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ühistöö Jõud

Ühistöö Jõud oli Kanepis 10. augustist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kanepi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Edasi Kommunismile (Tõstamaa)

Edasi Kommunismile oli Tõstamaal 3. aprillist 1951 kuni 18. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Tõstamaa masina-traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Kuni 1953. aasta 18. numbrini oli ajalehe nimi Bolševistlik Töö. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Hiiumaa Kolhoosnik

Hiiumaa Kolhoosnik oli Kärdlas 27. märtsist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Hiiu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Edasi Kommunismile (Saadjärve)

Edasi Kommunismile oli Saadjärvel 23. maist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Saadjärve Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Eesrindlane

Kolhoosi Eesrindlane oli Oraval 19. aprillist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Orava Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Jõud

Kolhoosi Jõud oli Abja-Paluojal 30. aprillist 1952 kuni 29. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Abja Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Võit

Kolhoosi Võit oli Rõuges Võru rajoonis 12. maist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rõuge Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Tõde (Kiltsi)

Kolhoosi Tõde oli Kiltsis 1. juunist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Vao Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosniku Hääl

Kolhoosniku Hääl oli Kullamaal 12. maist 1951 kuni 16. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kullamaa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kõrge Agrotehnika

Kõrge Agrotehnika oli Otepääl 1. maist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Otepää Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Rapla Novaator

Rapla Novaator oli Raplas 17. märtsist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rapla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Taebla Traktorist

Taebla Traktorist oli Taeblas 2. märtsist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Taebla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Tehnika Võit

Tehnika Võit oli Pärnu-Jaagupis 16. aprillist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Pärnu-Jaagupi Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Berglind Ásgeirsdóttir

Berglind Ásgeirsdóttir (sündinud 15. jaanuaril 1955) on Islandi ametnik. Alates septembrist 2002 on ta OECD peasekretäri asetäitja, kes tegeleb hariduse, tervise, töö- ja sotsiaalpoliitika ning avaliku kommunikatsiooniga. 1988–1996 ja 1999–2002 oli ta Islandi sotsiaalminister. 1996–1999 oli Berglind Ásgeirsdóttir Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Félagsmálaráðuneytið: Berglind Ásgeirsdóttir skipuð ráðuneytisstjóri Berglind Ásgeirsdóttiri CV
Kombain (ajaleht)

Kombain oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Väimelas 21. aprillist 1951 kuni 26. detsembrini 1953; Võru Masin-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Teel Kommunismile

Teel Kommunismile oli Kuusalus 12. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Kuusalu Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Leninlik Tee (ajaleht)

Leninlik Tee oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vaivaras 3. juulist 1951 kuni 31. detsembrini 1953; Vaivara Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda kuus.
Dar‘ā

Dar‘ā (Daraa) on linn Süüria lõunaosas, Jordaania piiri lähedal, Damaskusest 100 kilomeetrit lõuna pool. Linn on Dar‘ā provintsi keskus. Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 77 203. Linna on mainitud Egiptuse hieroglüüfitahvlitel 15. sajandil eKr. 2011. aastal sai linnast Süüria rahutuste esimene suurem kolle. https://archive.today/20130105115743/http://www.world-gazetteer.com/wg.php?x=1&men=gpro&lng=en&des=wg&geo=-202&srt=npan&col=abcdefghinoq&msz=1500&pt=c&va=&geo=441489610
Kaljo-Mihkel Johannes

Kaljo-Mihkel Johannes (23. detsember 1929 Alutaguse vald – 14. september 2010) oli eesti insener ning matka- ja spordiajaloo uurija. Johannes lõpetas 1949. aastal Rakvere Eesti Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusinsenerina.[viide?] Töötas Tallinna Autoremonditehases, Tallinna Elektrotehnika Instituudis inseneri, osakonnajuhataja ja peainsenerina ning Eesti Vabariiklikus Turismi ja Ekskursiooni Nõukogus osakonnajuhatajana. Matkamisega hakkas tegelema 1961. aastal, mil asutas oma töökohas matkasektsiooni. Aastast 1964 oli tegev Tallinna Matkaklubi juures. Harrastas jalgrattamatkamist, jalgsimatkamist, suusamatkamist ja veematkamist, sooritas 9 kategooriamatka, juhtis nelja. Alates 1964. aastast oli paljude Balti, Eesti ja Tallinna matkajate kokkutulekute korraldajate seas, oli tegev rahva- ja tervisematkade organiseerimisel ja läbiviimisel, mitme uudse tervise sarimatka algataja ning elluviija Eestis: 8 ja 10 puhkepäevamatka tervisele, 100 kevadist kilomeetrit, MIA (Matk Igal Aastaajal), Tuulteroosi matk, perekondade sügismatk jm; tegutses lektorina matkakoolis, tegi kaastööd ajakirjandusele. Aastatel 1969–1972 oli Tallinna Matkaklubi juhatuse esimees (sel ajal saavutas klubi esimest korda üleliidulisel matkaklubide konkursil esikoha), 1977–1979 oli Eesti Matkaföderatsiooni (EMF) presiidiumi aseesimees, edasi kuni 1989. aastani esimees, oli üks Eesti Matkaliidu (EML) asutamise initsiaatoreid ning 1989. aasta lõpuni selle juhatuse esimees, hiljem juhatuse korraldusnõunik, ajalootoimkonna esimees. 1977 – Kalevi auliige 1998 – Eesti Matkaliidu auliige (7. novembrist 1998) 2001 – Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige Eesti matkabiograafiline leksikon, Eesti Matkaliit 1996, ISBN 9985903560 Eesti matkajate leksikon, Eesti Matkaliit 2001 "Rakvere Gümnaasium, 1949 aasta vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2010. Vaadatud 26. augustil 2010. "ÜK ajaveeb". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 30. aprillil 2011. Matkaliidu veeb[alaline kõdulink]
Helge Seip

Helge Seip (5. märts 1919 Surnadal – 29. jaanuar 2004) oli Norra poliitik, Venstre ja hiljem Norra Liberaalse Rahvuspartei liige. Alates 1953. aastast valiti Helge Seipi viis korda Stortingisse. Aastatel 1970–1972 oli ta Venstre juht. 1973–1977 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Tema vend Martin Fredrik Seip oli tuntud füüsik ja meditsiiniprofessor.
Danijar Üsönov

Danijar Üsönov (Данияр Үсөнов; sündinud 9. märtsil 1960) on Kõrgõzstani poliitik ja pankur, aastatel 2009–2010 peaminister. Üsönov on töötanud mäeinsenerina ja Tšüj oblasti valitsuses ning olnud ettevõtja panganduse ja ehituse valdkonnas. Ta on olnud Ineksimbanki nõukogu esimees. Aastatel 1995–2000 oli ta parlamendi teise koosseisu liige ja sai parlamendi aseesimeheks. 2000. aasta valimistel ta vastuolude tõttu president Askar Akajeviga ei osalenud. 2006. aastal nimetas Bakijev Üsönovi esimeseks asepeaministriks majandusasjade alal. Parlament teda esialgu ametisse ei kinnitanud. Üsönov olevat olnud sügavas vastuolus peaminister Feliks Kuloviga. Aastatel 2007–2008 oli Üsönov Biškeki linnapea, 2009. jaanuarist oktoobrini oli Üsönov president Kurmanbek Bakijevi administratsiooni ülem ning 2009. aasta oktoobrist 2010. aasta aprillini peaminister. Üsönovit on peetud Kõrgõzstani üheks rikkamaks inimeseks. Усенов, Данияр Lentapedias
Ilkka-Christian Björklund

Ilkka-Christian Björklund (sündinud 27. jaanuaril 1947 Helsingis) on Soome poliitik. 1972–1982 ja 1987–1991 oli ta Eduskunna liige. 1982–1987 oli Ilkka-Christian Björklund Põhjamaade Nõukogu peasekretär.
Gerhard af Schultén

Vabahärra Cay Gerhard af Schultén (sündinud 24. aprillil 1938 Helsingis) on Soome jurist. Aastatel 1987–1989 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Tema abikaasa on Soome ülemkohtu president Pauliine Koskelo. af Schultén, Soome aadlisuguvõsa
Marat Sultanov

Marat Sultanov (sündinud 5. detsembril 1960 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik, endine parlamendi esimees ja rahandusminister. 2010. aasta sügisel valiti ta Ata-Džurti nimekirjas Džogorku Kengeši saadikuks. 1994. aasta juulist 1998. aasta detsembrini Kõrgõzstani Vabariigi Rahvuspanga esimees; 1998. aastal Kõrgõzgazmunaizati direktorite nõukogu esimees; 1999. aasta jaanuarist juulini rahandusminister, lahkus ametist omal soovil; 2000–2005 Džogorku Kengeši saadik, eelarve- ja rahanduskomisjoni juht. 2005. aastal valiti uuesti Džogorku Kengeši liikmeks; märtsist 2006 oktoobrini 2007 Džogorku Kengeši esimees; detsembrist 2007 jaanuarini 2009 sotsiaalfondi esimees; jaanuarist 2009 aprillini 2010 Kõrgõzstani rahandusminister.
Direktor. Ühe turu erastamise lugu

"Direktor. Ühe turu erastamise lugu" on Andres Anvelti 2010. aastal ilmunud põnevusromaan, mis põhineb tõestisündinud lool. Teose sündmustik toimub 1990. aastate lõpul ühe turu (Tallinna Keskturu) ümber. Direktor (väidetavalt Vadim Polištšuki prototüüp) Toomas (Mait Metsamaa) Lauri (Meelis Lao) Timur (Marat Sadõkov) Vilve (Valve Kirsipuu) Direktor : ühe turu erastamise lugu.[alaline kõdulink] ESTER Kärt ja Andres Anvelt: Meid pole karta vaja! Naisteleht, 3. detsember 2010 Veerandi viimane nädal pühendati eesti keelele ja kultuurile. Tallinna Lilleküla Gümnaasium, 20. märts 2011 Raamatud. Andres Anvelti koduleht Üks Turg, üks Direktor, üks Abilinnapea … Blogi Kristjan, 28. märts 2011 Andres Anvelt sai uue raamatu valmis. Delfi, 26. september 2010 Ilmub Andres Anvelti uus raamat "Direktor". Raadio Elmar, 29. september 2010 Üks Turg, üks Direktor, üks Abilinnapea... Eesti Ekspress, 11. detsember 2010 Anvelt: riik võiks panustada eesti kultuuri tõlkimisse vene keelde. ERR Uudised, 27. märts 2011 Andres Anvelt: "Direktoris" on piisavalt tegelasi, kellesarnased isikud on kuritegelikus maailmas olemas (intervjueerinud Janar Filippov). Eesti Ekspress, 9. detsember 2010, lk. 38 Ilmar Henning. Pilk minevikust. Postimees: AK: arvamus, kultuur, 18. detsember 2010, lk. 9 Kristian Kirsfeldt. Andres Anvelt. Direktor: ühe turu erastamise lugu. Eesti Ekspress, 3. veebruar 2011, lk. 40 Direktor. Ühe turu erastamise lugu. Trash Can Dance, 9. jaanuar 2011 Andres Anvelt "Direktor: ühe turu erastamise lugu". Rännud ajas, 25. jaanuar 2011
Randvelt Kirjastus

Randvelt Kirjastus on Eesti kirjastus, mille asutasid 2010. aastal Kärt Anvelt, Silvia Pärmann ja Helen Eelrand. Randvelt Kirjastuselt ilmunud raamatud: Ilukirjandus: Egert Anslan "407 Karaati" (2010) Andres Anvelt "Direktor. Ühe turu erastamise lugu" (2010) Helen Eelrand "Pasodoble" (2010) Maire Ernits "Leidmata" (2011) Agu Takis "Härrana sündinud" (2011) Nele Siplane "Mina olen moslem" (2012) Agu Takis "Sauna!" (2012) Noortekirjandus: Airika Harrik "Iseenda laps" (2011) Reisikirjandus: Helen Eelrand "Mida te kogu aeg lõkerdate? 100 põhjust, miks armuda Andaluusiasse" (2011) Hanna Miller "100 põhjust minna Belgiasse. Mitte ainult šokolaadist" (2012) Kokaraamatud: Helen Eelrand "Hispaania maitsed. Tapas" (2012) Randvelt Kirjastuse koduleht Ettevõtja: Randvelt Kirjastus OÜ (11990572). Äriregistri teabesüsteem * Reporter.ee: "10. klassi õpilasel Airika Harrikul ilmus romaan!" * Elukiri: "Kirjanikudebüüt 70-aastaselt" (Persoonilugu Agu Takisest)
Ala-too väljak

Ala-too väljak (kirgiisi keeles Ала-тоо аянты) on Biškeki keskväljak. Väljak rajati 1984 Kirgiisi NSV 60. aastapäevaks Lenini väljakuna. Praeguse nime sai väljak 1991. Väljaku keskel asus suur Lenini kuju, mis 2003. aastal teisaldati väiksemale väljakule 200 meetrit põhja pool ja asendati Vabadussambaga (Erkindik). 2011. aasta juulis võeti Vabadussammas maha, et asendada see monumendiga müütilisele kangelasele Manasile. Väljaku lähistel asub valitsuse hoone, vahetult väljaku ääres kultuuri- ja informatsiooniministeerium. Mõnisada meetrit põhja pool paikneb Džogorku Kengeši (parlamendi) hoone, 200 meetrit ida pool asub Biškeki nullkilomeeter. Väljakut läbib Tšüj prospekt. Väljakut on kasutatud riiklike sündmuste tähistamise paigana, samuti on see olnud meeleavalduste ja rahutuste tulipunkt. 2005. aastal toimusid seal Tulbirevolutsiooni ajal suurimad valitsusvastased meeleavaldused. Pärast väljaku enda kontrolli alla võtmist ründasid rahvamassid Valget maja. Revolutsioon sundis presidendi Askar Akajevi maalt põgenema ja hiljem ametist tagasi astuma. http://www.eurasianet.org/node/63967
Ampère'i jõud

Ampère'i jõuks nimetatakse magnetostaatikas tõmbe- või tõukejõudu, mis tekib kahe voolujuhi vahel. Voolujuhina on siin mõeldud elektrijuhti (näiteks elektrijuhet), mida läbib elektrivool. Füüsikaliselt põhineb see jõud asjaolul, et voolujuhi ümber tekib Biot'-Savarti seaduse kohaselt magnetväli, mis kutsub teises voolujuhis esile Lorenzi jõu. Samamoodi mõjutab teine voolujuht esimest. Niisugust vastastikust seost on kirjanduses nimetatud ka Ampère'i jõu seaduseks; seda aga ei või segamini ajada Ampère'i seadusega. Joonisel kujutatud üldjuhul on ühe voolujuhi poolt teisele juhile mõjuv jõud kirjeldatav integraalvõrrandiga. Erijuhul, kui rööbiti on kaks sirget pikka ja peenikest juhet, saab mõjuva jõu suuruse F 12 {\displaystyle F_{12}} või vastavalt F 21 {\displaystyle F_{21}} juhi pikkusühiku kohta arvutada valemiga F L = μ 0 2 π ⋅ I 1 ⋅ I 2 r , {\displaystyle {\frac {F}{L}}={\frac {\mu _{0}}{2\pi }}\cdot {\frac {I_{1}\cdot I_{2}}{r}},} kus F {\displaystyle F} on jõud, L {\displaystyle L} on juhtmelõigu pikkus, μ 0 {\displaystyle \mu _{0}} on magnetiline konstant, r {\displaystyle r} on voolujuhtide vahekaugus, I 1 {\displaystyle I_{1}} ja I 2 {\displaystyle I_{2}} on muutumatu tugevusega voolud juhtides 1 ja 2. Niiviisi määratletud Ampère'i jõudu on kasutatud ka SI-süsteemi põhiühiku ampri defineerimiseks. Ampère'i seadus
Leninlik Tee

Leninlik Tee on nimi, mida on kandnud: Leninlik Tee, kolhoos Leninlik Tee, ajaleht
Lasse Thoresen

Lasse Thoresen (sündinud 18. oktoobril 1949) on norra helilooja, kes on keskendunud paljude rahvaste (eriti Skandinaavia rahvaste) rahvamuusika traditsioonide transformeerimisele nüüdisaegses muusikas. Thoresen sündis Oslos 1949. aastal ja õppis koos Finn Mortenseniga Norra Muusikaakadeemias, mida lõpetas aastal 1972. Ta õppis elektroakustilist muusikat Utrechtis ja musique concrète ja spektraalset muusikat Pariisis. Aastast 1988 oli Lasse Thoresen Norra Muusikaakadeemia kompositsiooniprofessor. Thoreseni tähtis inspiratsiooniallikas on baha'i usk, mille tekste kasutas ta oma töös. 2010 sai Thoresen Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna oma teose "Opus 42" eest, mis koosneb vokaalansambli Nordic Voices jaoks kirjutatud neljast osast. "Lasse Thoresen Norra Muusikaakadeemia kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuli 2011. Vaadatud 30. aprillil 2011. Michael Fitzgerald. Art Literature and Music in Baha'I Perspective, Kalimat Press, 1989 "Music Prize to Norwegian composer Lasse Thoresen". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2012. Vaadatud 30. aprillil 2011. Lasse Thoresen vant Nordisk Råds musikkpris