laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viinamärdi järv

Viinamärdi järv (ka Viinamärdi paisjärv) on paisjärv Tartu maakonnas Nõo vallas Luke külas. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda. Viinamärdi järvest voolab läbi Voika oja. Järve pindala on 6 ha, järvel asub 0,1 ha suurune saar, kaldajoone pikkus on 1523 m.
Väike karikas 2015

Väike karikas 2015 ehk 2015. aasta väikesed karikavõistlused olid Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algasid 2. aprillil 2015 ja lõppesid finaaliga 9. septembril 2015. Loosimine toimus 11. märtsil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 1Tulemus tühistatud, kuna Tallinna JK Kalev III koosseisus osalesid Esiliiga B mängudes osalenud mängijad Roomet Lunde, Oliver Karlson, Hardi Veske ja Allar Nõugast. 2Harju Jalgpallikool andis loobumiskaotuse. 3FC Ramcelona andis laupäeval teada, et kuna nad ei saa võistkonda kokku, on nad sunnitud mängust loobuma. 4Tulemus tühistatud, kuna Tallinna JK Kaitseliit Kalev koosseisus osalesid Esiliiga B mängudes osalenud mängijad Kaarel Tenso ja Janno Jelistratov. Otse 1/32-finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata: II liiga (4): FC Kose, FC Nõmme United, FCF Tallinna Ülikool, JK Tondi, Lasnamäe FC Ajax, SK Imavere Forss, Tabasalu JK Charma, Tallinn C.F., Tallinna FC Levadia III, Tallinna JK Dünamo, Tõrva JK, Türi Ganvix JK, Viimsi MRJK III liiga (5): EMÜ SK, FC Otepää, FC Tartu, FCF Tallinna Ülikool II, JK Kernu Kadakas, JK Kernu Kadakas, JK Loo, Kiviõli FC Irbis II, Läänemaa JK Haapsalu, Maardu FC Starbunker II, Maardu United, Narva United FC, Navi Vutiselts, Pakri SK Alexela, Pirita JK Reliikvia, Pärnu Jalgpalliklubi, Tallinna FC Castovanni Eagles, Tallinna FC Forza, Tallinna SK Dnipro, Tartu Ülikool Fauna, Valga FC Warrior, Vastseliina FC Tannem IV liiga (6): FC Elva II, FC Helios Võru, FC Toompea, JK Väätsa Vald, Pärnu JK Poseidon Nirvaana, SK Roosu, Tallinna FC Eston Villa, Tallinna FC Twister, Tallinna Jalgpalliselts Rahvaliiga (RL): FC Hekumen, FC Peedu, JK Raudteetöölised, JK Õismäe Torm, Rõngu United Loosimine toimus 14. aprillil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 5Tulemus tühistatud, kuna FC Hekumeni eest mängisid mänguõigust mitteomavad mängijad. 6Tulemus tühistatud kuna võistkonna FC Helios Võru koosseisus osalesid mänguõigust mitteomavad mängijad Indrek Nummert ja Eduard Desjatski. 7Tulemus tühistatud, kuna Pärnu Jalgpalliklubi võistkonna koosseisus osales mänguõigust mitteomav mängija Kristian Lenk. 8JK Õismäe Torm andis loobumiskaotuse. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 9Tallinna JK Dünamo andis loobumiskaotuse. Sulgudes võistkonna liiga tase. Märkused: 10Pärnu FC Metropool andis loobumiskaotuse. 11Maardu FC Starbunker II andis loobumiskaotuse. Loosimine toimus 6. augustil 2015. Loositi väikeste karikavõistluste avaringi paarid Jalgpall.ee, 11. märtsil 2015 Täna loositi väikeste karikavõistlused 1/32-finaalpaarid Jalgpall.ee, 14. aprillil 2015 Väikestel karikavõistlustel loositi poolfinaalid Jalgpall.ee, 6. augustil 2015 EJL TV: Väikeste karikavõistluste finaal 2015: FCF Tallinna Ülikool - Tartu FC Merkuur 1:2 (1:2) VIDEO: Väikese karika võitis Tartu FC Merkuur
Dimaro Folgarida

Dimaro Folgarida on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 34 km Trentost loodes. 2015. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2206 inimest ja valla pindala on 36,53 km². Dimaro Folgarida külgneb järgmiste valdadega: Cles, Commezzadura, Croviana, Malé, Pinzolo, Ville d'Anaunia. Vald loodi 1. jaanuaril 2016 pärast endiste valdade Dimaro ja Monclassico ühendamist. Linna koduleht
Drena

Drena (saksa: Drenn) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 476 inimest ja valla pindala on 8,4 km². Drena külgneb järgmiste valdadega: Dro, Cavedine, Arco ja Villa Lagarina. Linna koduleht
Lõhavere linnamägi

Lõhavere linnamägi on muinaseesti linnamägi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas. Linnamägi on registreeritud riikliku arheoloogiamälestisena. Eesti muinasvanema Lembitu linnuseks peetud Lõhavere on üks põhjalikumaid uuritud linnamägesid Eestis. Läti Henriku kroonikas mainitakse Sakala vanema Lembitu linnust castrum Leole nime all. Linnamägi kujutab endast kunstlikult kõrgendatud neemikut. Selle harjal asus nii seest kui väljast rõhtpalkidega toestatud liivavall, mis oli pealt silutud palkteega ja kus kõrgus mitu vahitorni. Valli väljast toestav palksein oli kõrgem ning moodustas ühtlasi kaitserinnatise. Linnuse eri aegadel kasutusel olnud väravakohad asuvad kirdes ja kagus. Väravakäikude küljed olid toestatud paekivist kivimüüriga. Oletatavasti kõrgus linnuse väravate kohal ka palkidest kaitsetorn. Linnuse õuel asus hulk väiksemaid köetavaid hooneid ning üks massiivne tsitadelliks peetav ehitis. Üks leitud kaev asus linnuse jalamil ja teine õues. Lõhavere linnuse avastas kohalik mõisnik Helmsersen, kelle kutsel tegi Jaan Jung 14. juunil 1880 seal esimesed kaevamised. Jaan Jung oli ka esimene, kes pidas linnust Lembitule kuuluvaks, mida hilisemad uurimused ka kinnitasid.[viide?] Carl Robert Jakobsonis tekitas pahameelt Jungi väide, nagu oleks Lõhaveres asunud eestlaste kuulsa vanema Lembitu linnus. Polnud võimalik, et Lembitu elas tahumata palkidest seintega onnis. Jung polevat mitte Eesti vana-aja uurija, vaid paljalt Eesti vana aunime mahaküürija. Jakobsoni pahameelt võib mõista, kuna tema enda esimese isamaakõne järgi olid eestlaste templid kulla ja kalli kividega ehitud. Põhjalikumalt on linnust arheoloogiliselt uuritud Harri Moora juhtimisel. Leiumaterjal kinnitab, et Lõhavere oli linnusena kasutusel 12.-13. sajandil ja selles ajavahemikus on see põlengutes kannatanud vähemalt kahel korral. Leiumaterjali hulgas on naaskel, nuga, tuleraud, hõbe- ja pronksehted, aga samuti noole- ja odaotsi, mõõgatükke ja isegi üks terve mõõk. Eesti linnuste loend Linnamäe rändrahn Linnus "Lõhavere linnamägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Mart Laar, Rahvuse sünd, Eesti Rahva Muuseum, Tartu 2016, lk.. 298. "Nalja Mart ja Kalja Pärt" (PDF). Sakala Lisaleht. Viljandi. 13.12.1880. III lõik. Vaadatud 19.08.2019. Carl Robert Jakobson. Kolm isamaa kõnet. Tallinn, Eesti Raamat, 1991, lk.. 23. Sitzungberichte der gelehrten estnischen Gesellschaft zu Dorpat 1880. Dorpat 1881. S. 36–42. ""Sõda" Lembitu kantsi pärast lõppes." Rahvaleht, 30. märts 1939, nr. 76, lk. 5. Linnus "Lõhavere linnamägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Ülo Stöör. Eesti vaim on kätketud kristalli (Lõhavere mälestusmärgist), Kultuur ja Elu Väljakaevamised Lõhavere linnusel, ringvaade "Nõukogude Eesti nr.31", 1959
Loosi seltsimaja

Loosi seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Loosi külas. Asutust haldab Loosi Kandi Selts. Asutus asutati 1932. https://web.archive.org/web/20171216135108/http://www.rahvakultuur.ee/Loosi-Seltsimaja_147?o=24093 (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lohusuu kultuurimaja

Lohusuu kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas. Lohusuu huvikeskus Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Dro (Trento)

Dro (saksa: Drau) on linn ja vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias. See asub sügavas Sarca jõe orus ja 2004. aasta seisuga elas seal 3388 inimest. Vallas on frazioni (alljaotused) Pietramurata ja Ceniga.
Linte külakeskus

Linte külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Räpina vallas Linte asulas. Asutuse juhataja on Ester Nagland. Külakeskuses tegutseb Linte raamatukogu. http://www.rapina.ee/raamatukogud1 (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Räpina valla kodulehel
Lilli seltsimaja

Lilli seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Anija vallas Lilli külas. Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Faedo

Faedo (saksa: Pfaid) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 566 inimest ja valla pindala on 10,6 km². Faedo külgneb järgmiste valdadega: Mezzocorona, Giovo ja San Michele all'Adige.
Muusikaturism

Muusikaturism on suurlinna või linna külastamine, et osaleda pealtvaatajana muusikafestivalidel või muudel muusikaüritustel. See turismiliik on eriti tähtis nii külade kui ka suurlinnade jaoks. Üldiselt reisib rahvusvaheliselt igal aastal ligi 10 miljonit inimest muusika- või kultuurifestivali vaatamiseks või seal osalemiseks. Hiljutine Jami ansambli nähtus on tänapäevane näide sellest, mis julgustab muusikaturismi. Liikumist “Artful Music Tourist Board” hakati tähistama 2003. aastal muusikute ja nende sõprade poolt baaris Paradise (Royal Alberti pubi) Londonis Suurbritannias. Igal aastal toimub maailmas tuhandeid muusikafestivale, mis meelitavad ligi palju välisriikide külastajaid. Maailma suurimaks muusikafestivaliks peetakse Summerfesti, mis on 11-päevane üritus USA Wisconsini osariigis Milwaukee linnas ja kus igal aastal osaleb ligi miljon inimest. Lisaks toimub palju muidki iga-aastasi karnevale ja üritusi, mis sisaldavad muusikat, tantsu ja tänavapidu. Suurimate karnevalide hulka kuuluvad Rio karneval Brasiilias, kus osaleb igal aastal ligi pool miljonit külastajat välisriikidest, ja Salvador de Bahia karneval, mis on suurim tänavapidu ning mis meelitab terve nädala jooksul ligi umbes kaks miljonit inimest. Suurim tänavapidu Euroopas on Notting Hilli karneval (London, Suurbritannia), millest võtab igal aastal osa ligikaudu miljon inimest. Armastuse paraadil ja elektroonilise tantsumuusikafestivalil, mis toimus aastatel 1989–2010 Saksamaal, oli näha hiiglaslikku rahvahulka, 1,6 miljonit inimest. Üle maailma korraldatakse igal aastal ka sadu džässifestivale. Neist suurim on Montreali rahvusvaheline džässifestival, kus on võimalik näha 2,5 miljonit osalejat, kellest kolmandik on turistid. Samuti on linnu ja piirkondi, mis on aasta läbi peamisteks sihtkohtadeks muusikaga seotud reisidel, nagu näiteks New Orleans Dixielandile, Zydecole ja teistele muusikastiilidele ning Bayreuth festival Saksamaal. Ooperi- ja klassikalise muusika pealinnaks sobivad hästi Viini linn Austrias, Aix-en-Provence festival Prantsusmaal ning La Scala ooperimaja Milanos. Rokkmuusika harrastajatele sobib hästi Suurbritannia. Kultuuriturism Music tourism adds plenty of notes to British economy, Alexandra Topping, The Guardian, 15 May 2011
Liivi seltsimaja

Mitte segi ajada liivlaste Liivi rahvamajaga Liivi seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Asutust haldab Liivi Naisselts. http://liivinaisselts.blogspot.com.ee/p/selts.html (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Liivi Naisseltsi kodulehel
Lehetu külakeskus

Lehetu külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Külakeskust haldab Lehetu Külaselts. Külakeskuses toimuvad erinevad ühisüritused nii kohalikele kui ka teistele Saue valla elanikele. Seltsi eestvedamisel toimub igaaastane EV vabariigi aastapäeva tähistamine! https://web.archive.org/web/20171216143505/http://www.rahvakultuur.ee/Lehetu_Kulakeskus_147?&v=264&o=27294 (vaadatud 16.12.2017) Lehetu külaseltsi FB leht Asutusest Nissi valla kultuurikeskuse kodulehel Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Fai della Paganella

Fai della Paganella (saksa keeles Oberpfeidt või Welsch-Faid) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost loodes. Valla territooriumil asub Paganella mägi ja suusakuurort. Fai della Paganella külgneb järgmiste valdadega: Spormaggiore, Mezzolombardo, Cavedago, Zambana ja Andalo.
Leevi rahvamaja

Leevi rahvamaja on rahvamaja Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Rahvamaja tööd juhatab Piret Rammo. https://web.archive.org/web/20171216143918/http://www.rahvakultuur.ee/Leevi_Rahvamaja_147?&v=298&o=9685 (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Veriora valla kodulehel Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Leesi rahvamaja

Leesi rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Leesi külas. Asutuse juhataja on Maila Velström. Asutus asutati 2001. https://web.archive.org/web/20171216144602/http://www.rahvakultuur.ee/Leesi-Rahvamaja_147?v=180&o=2048 (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lavassaare rahvamaja

Lavassaare rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lavassaare asulas. Asutuse tööd korraldab Lavassaare Külaselts. Asutus asutati 1978.[viide?] https://web.archive.org/web/20171216145048/http://www.audru.ee/lavassaare-rahvamaja (vaadatud 16.12.2017) Asutusest Audru valla kodulehel
Kristiina Tõnnisson

Kristiina Tõnnisson (sündinud 15. mail 1976) on eesti sotsiaalteadlane. Ta lõpetas 1994. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas avaliku halduse eriala, sai magistrikraadi juhtimises New Yorgi Ülikoolist ning on kaitsnud doktorikraadi Tartu Ülikoolis. Ta oli esimene Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevjuht (praegu nõukogu esimees), samuti viimane Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktor. Alates 2016. aastast on Tõnnisson Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi direktor. Ta on uurinud avalike organisatsioonide juhtimist üleminekuühiskondades. Kristiina Tõnnisson kuulub alates aastast 2018 erakonda Eesti 200. Tõnnisson kandideeris 2021. aasta kohalikel valimistel Tartu linnas, kogus 316 häält ning osutus volikokku valituks. Ta on linnavolikogu hariduskomisjoni aseesimees. Tõnnisson kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 312 häält ning ei osutunud valituks. 2015 Tartu Ülikooli aumärk 2017 Kodanikupäeva aumärk "KOV valimised 2021 - Tartu linn". valimised.ee. Vaadatud 14. mai 2024. "Linnavolikogu komisjonid". tartu.ee. Vaadatud 14. mai 2024. Delfi. (2023). Riigikogu valimiste tulemused 2023. Delfi, 6. märts. Kasutatud 12.03.2023, https://www.delfi.ee/leht/valimised2023/tulemused "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Kristiina Tõnnisson Eesti Teadusinfosüsteemis
Kaká

Kaká (kodanikunimi Ricardo Izecson dos Santos Leite; sündinud 22. aprillil 1982 Gamas Brasília föderaalringkonnas) on endine Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Tema isa Bosco Izecson Pereira Leite oli insener. Seetõttu oli Ricardo lapsepõlv varaliselt kindlustatud, mis lubas tal keskenduda koolile ja jalgpallile. Tema noorem vend Rodrigo on samuti elukutseline jalgpallur. Kui Ricardo oli seitsmeaastane, kolis pere São Paulosse. Seal avastasid ta São Paulo FC talendiotsijad ja pakkusid talle lepingut. 2003. aastal liitus ta AC Milaniga, kuhu siirdus São Paulo FC-st 8,5 miljoni euro eest. 2009. aastal liitus ta Madridi Realiga. Ülemineku hind oli 68 miljonit eurot. Hooajal 2013–2014 mängis ta taas Milanis. Karjääri lõpetas ta 2017. aastal Major League Socceri klubis Orlando City. Rahvuskoondises debüteeris Kaká 31. jaanuaril 2002 Boliivia vastu. Esimese värava Brasiilia koondises lõi ta 7. märtsil 2002 Islandi jalgpallikoondise vastu. Koondises mängis ta aastatel 2002–2016 kokku 92 korda ja lõi 29 väravat. Ühtki mängu, kus Kaká värava lõi, Brasiilia ei kaotanud. Brasiilia koondisega tuli Kaká maailmameistriks 2002. aastal, kuigi ta mängis maailmameistrivõistlustel ainult 25 minutit alagrupimängus Costa Rica vastu. Veel võitis ta Euroopa superkarika 2003, Itaalia superkarika ja Serie A 2004 ning FIFA konföderatsioonide karika 2005. aastal. Kaká valiti 2002 Brasiilia liiga parimaks mängijaks ja 2005 Meistrite liiga parimaks keskväljamängijaks. Aastal 2007 võitis ta Euroopa parima jalgpalluri auhinna Ballon d'Or, lisaks valis FIFA ta maailma parimaks mängijaks aastal 2007. Kaká on 186 cm pikk ja kaalub 82 kg. 23. detsembril 2005 abiellus Kaká oma lapsepõlvekallima Caroline Celicoga. Nende esimene laps Luca Celico Leite sündis São Paulos 10. juunil 2008. "Kaká: Player Profile". Orlando City SC. Vaadatud 16.10.2015
Fiavè

Fiavè on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1053 inimest ja valla pindala on 24,3 km². Fiavè vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ballino, Favrio ja Stumiaga. Fiavè külgneb järgmiste valdadega: Comano Terme, Bleggio Superiore, Ledro ja Tenno. Siin asub üks või rohkem eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus.
Martna

Martna on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Martna valla halduskeskus. Piirneb Ehmja, Enivere, Putkaste ja Kuluse külaga. Asulat läbib Rannamõisa jõgi. Ajalooliselt asub Martna juba muinasajal tihedasti asustatud piirkonnas, muististe poolest rikaste Ehmja, Putkaste, Enivere ja teiste külade lähikonnas. Muinasajal kuulus Martna piirkond ilmselt Ridala muinaskihelkonna juurde, 13. sajandil aga eraldus kirikukihelkonnana, sest Martna kirikut on kirjalikes allikates esimest korda mainutud juba 13. sajandi lõpul. Koha praegune nimi tuleneb Püha Martini kiriku nimest, paiga vana nimi on olnud Ummern. Martna oli tüüpiline kihelkonnakeskus, kus asusid kirik, kalmistu, kirikumõis, kuid puudus küla või asula nimega Martna. Selline tekkis alles kolhoosi- ja sovhoosiasulana. Kirikuaias paikneb 1930. aastal avatud Martna Vabadussõja mälestussammas. Kirikus tegutseb Martna Püha Martini kogudus. Martna kihelkond Martna kirikumõis Martna sovhoos Statistikaamet, vaadatud 17.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 11.07.2022.
Fierozzo

Fierozzo (mohheni: Vlarötz; saksa: Florutz) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 456 inimest. Valla pindala on 17,9 km². 2001. aasta rahvaloenduse järgi pidas 423 elanikku 441-st (95,9%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks. Fierozzo külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Sant'Orsola Terme, Torcegno, Frassilongo ja Roncegno Terme.
Bostoni teejoomine

Bostoni teejoomine (inglise keeles Boston Tea Party) oli 16. detsembril 1773 korraldatud Ameerika kolonistide protestiaktsioon Briti võimude vastu. Pärast seda kui Bostoni ametnikud keeldusid kolme laeva maksustatud teelaadungit Suurbritanniasse tagasi saatmast, läksid kolonistid laevade pardale ning viskasid tee vette. See on oluline sündmus Ameerika Ühendriikide ajaloos, millele on viidatud ka hilisemates protestiaktsioonides. See oli Briti valitsuse 1773. aastal kehtestatud "Teeseadus", mis vabastas Ida-India Kompanii Inglismaal tollimaksust ja andis talle kolooniates sisuliselt teemüügi monopoli. Bostoni teejoomist on peetud üheks neist sündmustest, mis vallandas 1775. aastal Ameerika iseseisvussõja. Tea Party liikumine
Aili Aben

Aili Aben (sündinud 25. mail 1935 Narvas) on eesti haridus- ja parteitegelane. 1956. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 1956. aastast töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli muusikaõpetajana. Aastatel 1957–1964 oli ta Tallinna 1. Keskkooli füüsikaõpetaja ja õppealajuhataja. 1964. aastast oli ta Tallinna 42. Keskkooli direktori asetäitja, hiljem direktor. 1962. aastast oli ta NLKP liige. 1973. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee teine sekretär, 1979. aastast EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee I sekretär. 1980. aastast EKP Keskkomitee teaduse ja õppeasutuste osakonna juhataja. 1983. aastast oli ta Eesti NSV Naiste Nõukogu esinaine. 1990.–2000. aastatel töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli vastuvõtu spetsialistina. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 8. koosseisu saadik ning Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta väliskomisjoni esimehe asetäitja, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus haridus- ja kultuurikomisjoni esimees. 1976 Medal "Töövapruse eest" Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1981 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985
Rijeka lennujaam

Rijeka lennujaam (horvaadi Zračna luka Rijeka; IATA: RJK, ICAO: LDRI) on lennujaam Horvaatias.
Folgaria

Folgaria (tsimbri: Folgrait; saksa: Vielgereuth) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kagus. 2013. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3193 inimest. Valla pindala on 71 km². Folgaria külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Altopiano della Vigolana Besenello, Calliano, Lavarone, Lastebasse, Rovereto, Terragnolo ja Laghi. Vallas on Rio Cavallo ja Astico orgudes frazioni (alljaotused) Costa, Serrada, Guardia, Mezzomonte, San Sebastiano, Carbonare e Nosellari, Pont, Ondertol, Dori, Molino nuovo, Forreri, Ca nove, Molini, Peneri, Fontani, Scandelli, Sotto il soglio, Carpeneda, Mezzaselva, Erspameri, Francolini, Colpi, Nocchi, Perpruneri, Tezzeli, Morganti, Cùeli ja Buse e Virti. See on tuntud suusakeskus, kuid seda külastatakse ka suvel. Giardino Botanico Alpino di Passo Coe, alpi loodusreservaat ja botaanikaaed
Fondo

Fondo (saksa keeles Pfund; nonesi murdes Fón) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost põhja pool, täpselt Val di Noni põhjapiiril. Fondo külgneb järgmiste valdadega: Brez, Castelfondo, Malosco, Ronzone, Sarnonico, Eppan ja Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix. Ametlik veebileht
Juliana Telman

Juliana Telman (31. mai 1901 Tallinn – 23. detsember 1970 Tallinn) oli eesti kommunist. Ta sündis Tallinnas tööliste perekonnas. 1920. aastast oli ta EK(b)P liige. 1921. aastast Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige. 3. mail 1922 ta vangistati Viktor Kingissepa varjamise pärast ja mõisteti eluaegsele sunnitööle. 1923 mais põgenes, kuid tabati. Kandis vanglakaristust 16 aastat, vabanes vanglast 1938. aastal amnestia alusel. 1940. aasta juunipöörde järel oli ta üks EKNÜ organiseerijaid. 1940. aastal valiti ta II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis) liikmeks 70. valimisringkonnast. Aastatel 1941–1954 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu saadik. Aastatel 1942–1944 oli ta ELKNÜ Keskkomitee 1. sekretär. Aastatel 1945–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee naisosakonna juhataja. Aastatel 1952–1961 oli ta Eesti NSV Riikliku Loodusteaduste Muuseumi direktor. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Ta oli oma vanemate seitsmest lapsest vanuselt kuues.[viide?] Tema õde oli kommunistliku liikumise tegelane Salomonia Telman (1898,Tartu-1967,Tallinn). Tema abikaasa oli Ivan Kerro (1903-1959).Tal oli 1946.aastast lapsendatud tütar. Juliana Telman. Postimees, 8. veebruar 1946 Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 – 1991. Тельман Юлиана Фёдоровна (Telman Juliana) Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Juliana Telman (1962)
Evald Dolf

Evald Dolf (23. detsember 1874 Vana-Koiola vald – 23. september 1953 Tallinn) oli Eesti omavalitsustegelane, Tallinna linnasekretär aastatel 1906–1917 ja Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Administratiivosakonna direktor.
Fornace

Fornace (saksa keeles Braunstein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes. Valla pindala on 7,2 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1218 inimest. Fornace külgneb järgmiste valdadega: Lona-Lases, Baselga di Pinè, Albiano, Civezzano ja Pergine Valsugana.
Frassilongo

Frassilongo (mohheni Garait; saksa keeles Gereut) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 14 km Trentost idas. Valla pindala on 16,7 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 354 inimest. Frassilongo külgneb järgmiste valdadega: Sant'Orsola Terme, Fierozzo, Roncegno Terme, Vignola-Falesina, Pergine Valsugana, Novaledo ja Levico Terme. 2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 340 elanikku 357-st (95,2%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.
Fulmar

Fulmar on Hispaanias toodetav kaugjuhitav mehitamata õhusõiduk. "Fulmar" (hispaania). Wake Engineering. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2017. Vaadatud 16. detsembril 2017. Ametlik veebisait
Garniga Terme

Garniga Terme (saksa: Garnich) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 364 inimest ja valla pindala on 13,1 km². Garniga Terme külgneb järgmiste valdadega: Trento, Cimone ja Aldeno.
Giovo

Giovo (saksa keeles Jaufen) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 10 km Trentost kirdes. Palù di Giovo külast on pärit mitu kuulsat maanteeratturit: Francesco Moser – jalgrattur (nüüd kohalik poliitik) Gilberto Simoni – jalgrattur Moreno Moser – jalgrattur