Viljandi praostkond

Viljandi praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1784. aastal Pärnu praostkonna aladest. Tänapäeval on EELK Viljandi praostkonnas 14 kogudust: Halliste Püha Anna kogudus Helme Maarja kogudus Karksi Peetri kogudus Kolga-Jaani Johannese kogudus Kõpu Peetri kogudus Mõisaküla kogudus Paistu Maarja kogudus Pilistvere Andrease kogudus Põltsamaa Niguliste kogudus Suure-Jaani Johannese kogudus Taagepera Jaani kogudus Tarvastu Peetri kogudus Viljandi Jaani kogudus Viljandi Pauluse kogudus Viljandi praostkond moodustati Venemaa keisririigi asehalduskorra ajal (1784–1796), kui Pärnu 2. praostkond nimetati ümber Viljandi praostkonnaks. Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797. aastal taastati asehalduskorra-eelne halduskord. 1804. aastal jagati Põhja-Liivimaal asuvate Liivimaa kubermangu praostkondade piirid ümber, sh taastati Viljandi praostkond. Viljandi praostkonda kuulusid Helme, Kolga-Jaani, Paistu, Pilistvere, Põltsamaa, Suure-Jaani, Tarvastu ja Viljandi kihelkond. Vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele, moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad. Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Liivimaa konsistooriumipiirkonna Viljandi praostkonda (saksa keeles Fellinsche Präpositur) kuulusid Viljandi kreisi kihelkondade ja Viljandi linna kiriku kogudused: Viljandi linnakogudus, Viljandi Jaani kirik (Fellin, Stadt), Viljandi kihelkond, Viljandi maakogudus, Viljandi Pauluse kirikus ja Kõpu Peetri kogudus, Kõpu Peetri kirikus (Fellin und Köppo) Tarvastu Peetri kogudus, Tarvastu Peetri kirikus (Tarwast), Tarvastu kihelkond, Paistu Maarja kogudus, Paistu Maarja kirikus (Paistel), Paistu kihelkond, Helme Maarja kogudus, Helme Püha Neitsi Maarja kirikus ja Taagepera Jaani kogudus, Taagepera Jaani kirikus (Helmet und Wagenküll), Helme kihelkond, Põltsamaa Niguliste kogudus, Põltsamaa Niguliste kirikus (Oberpahlen), Põltsamaa kihelkond, Pilistvere Andrease kogudus, Pilistvere kirik (Pillistfer, St. Andreas-Kirche), Pilistvere kihelkond, Kolga-Jaani Johannese kogudus, Kolga-Jaani kirikus (Klein St. Johannis), Kolga-Jaani kihelkond, Suure-Jaani Johannese kogudus, Suure-Jaani kirikus (Groß St. Johannis), Suure-Jaani kihelkond, 20. sajandi alguses olid Viljandi praostkonna kirikukihelkonnad Viljandi kreisis Viljandimaal: Viljandi-Kõpu kihelkond, Viljandi linna khk, Pilistvere kihelkond, Tarvastu kihelkond, Helme kihelkond, Paistu kihelkond, Põltsamaa kihelkond, Suure-Jaani kihelkond, Kolga-Jaani kihelkond. 1917. aastal Tartus toimunud I kirikukongressil võeti vastu otsus kiriku korraldamise kohta vaba rahvakirikuna ja 18. veebruaril 1918.aastal ühendati Liivimaa kubermangu Lõuna-Eesti ala ka kiriklikult Eestimaaga. 18.02.1919 kinnitatud Eesti Ajutise Valitsuse määruse põhjal allutati kõik luteriusu kogudused Eestis Eestimaa konsistooriumile. 1804–1812, Johann Georg Schnell 1813–1814, Karl Gottlob Hoffmann 1820–1842, Franz Ludwig Rücker 1841–1843, Georg Leonhard Schnell 1854–1872, Paul Carlblom 1876–1883, Liborius Gustav Wilhelm Krüger 1884–1898, August Jakob Westrèn-Doll 1898–1920, Mihkel Jürmann 1920–1935, Bernhard Steinberg 1948–1949, Henn Unt 1949–1967, Alfred Tooming 1967–1978, Martin Terasmaa 1978–1993, Herbert Kuurme 1991–1997, Joel Luhamets 1997–2004, Jaan Tammsalu 2007–2024, Marko Tiitus 2024– Hedi Vilumaa Viljandi kreis Lindanisa Adress-kalender 1910 aasta peale], 1910, lk 79-80