laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Magus molekul

"Magus molekul" on kogu perele loodud toiduteadussaade, mis on alates 2019. aastast eetris olnud ETV2 kanalil. 2023. aasta sügisest on eetris saatesarja viies hooaeg. Sarja režissöör on Ivan Pavljutskov, produtsent Maria Uppin, toimetaja Helen Saluveer, operaatorid Aivo Rannik ja Robi Uppin, tunnusmuusika autor Robi Uppin. Saatesarja tootja on Black Plastic Productions. Saatesarja tootmist on toetanud Eesti Teadusagentuur, Maaeluministeerium, Tervise Arengu Instituut, HK Unicorn Squad ja VIVITA noorte loovuskiirendi. Saatesarja eesmärk on teaduse populariseerimine toidu abil. Igas saates valmistasid saatejuhid mõne maitsva roa, seejärel tehti toiduainetega teaduskatseid. Saadete pikkus on 10–13 minutit, igal hooajal on valminud kuus saadet. Sarja saatejuhid olid aastatel 2019–2021 Aigar Vaigu ja Merle Liivak, 2022. aastal Aigar Vaigu ja Sissi Nylia Benita, 2023. aastal Aigar Vaigu ja Paula Särekanno. Teaduskatsete läbiviimisel olid aastatel 2020–2022 abiks ka teadushuvilised lapsed VIVITA laste loovuskiirendist, 2023. aastal tüdrukud tehnoloogialiikumisest HK Unicorn Squad. 2020 – Eesti teaduse populariseerimise auhind – peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil" Saatesari "Magus molekul" Facebookis Saatesari "Magus molekul" ETV2 veebis Sarja "Magus molekul" saated ERR-i Lasteekraani veebis "ETV2 veebileht". Kerttu Kaldoja (18.08.2022). "ETV2 toiduteadussaade "Magus molekul" üllatab uue saatejuhiga". Menu. Vaadatud 25.12.2022. "Sügisel jõuab ekraanile koguperesaate «Magus molekul» uus hooaeg". Postimees Online. 22. august 2023. Vaadatud 25. august 2023. "Vivita laste loovuskiirendi veebileht". Maarits, Merit (14. november 2020). "Saatesari "Magus molekul" sai teaduse populariseerimise preemia". Menu ERR. Vaadatud 19.12.2022.
Dominikaani Vabariigi jalgpallikoondis

Dominikaani Vabariigi jalgpallikoondis on Dominikaani Vabariigi rahvuskoondis jalgpallis.
Bolinus brandaris

Bolinus brandaris (algselt Murex brandaris Carl von Linné järgi, ka Haustellum brandaris) on keskmise suurusega rööveluviisiline merevees elav tigu ogakodalaste (Muricidae) sugukonnast, tuntuim purpurtigude hulka kuuluv teoliik. Liik on fossiilide alusel arvatud esinevat alates pliotseenist (3,6–2,588 miljonit aastat tagasi), fossiliseerunud kodasid on leitud Küproselt, Hispaaniast ja Itaaliast. Teost saadavat sekreeti kasutasid foiniiklased vanaajal kalli värvaine Tüürose purpuri tootmiseks. Värvaine tootmise oskus läks edasi Vana-Kreeka ja Vana-Rooma kultuuridesse; jälgi sellest on leitud Ateenas ja Pompeis. Täiskasvanud ogakodalase Bolinus brandaris koja pikkus on 60–90 mm. Koda on värvuselt kuldpruun, väga pika sifoonikanaliga, ümara suudmeosaga ja madala keeritsaga. Koja välisküljel on pikenenud ogade rida, mille asend vastab iga kasvufaasi lõpule. Bolinus brandaris '​e koda eri nurkade alt Fossiilne Bolinus brandaris torularius Purpuriga värvitud kangad purple. - Encyclopedia Britannica Bolinus brandaris andmebaasis SeaLifeBase Bolinus brandaris andmebaasis AnimalBase
Altnurga saarik

Altnurga saarik on põlismetsailmeline salumets Põltsamaa vallas Alam-Pedja looduskaitsealal. Altnurga saarik asub Puurmani lähedal, paar kilomeetrit Tallinna–Tartu maanteest läänes. Metsa suuruseks on pakutud 10 või 15 hektarit. Metsa ümbritsevad heinamaad ja selle veerežiimi mõjutab inimtegevus. Siiski on Riigimetsa Majandamise Keskuse looduskaitseosakonna juhataja Kaupo Kohvi sõnul tegu struktuuri poolest ühega vähestest Eestis säilinud põlismetsafragmentidest. Mükoloog Erast Parmasto hinnangul on Altnurga saarik ainus põlismetsailmeline ja inimtegevusest kõige vähem mõjutatud seda laadi mets Eestis. Ka on see Eesti kõige põhjapoolsem märkimisväärne saare- ja jalakamets. Botaanik Hans Trassi sõnul teeb Altnurga saariku eriliseks see, et ta on rikkalik, vana, hästi säilinud, raiumisjälgedeta ja sellises asukohas. Tema hinnangul võis mõne puu vanus ulatuda 200 aastani. Metsa puurindes valitsesid 1997. aasta seisuga saared, jalakad ja künnapuud, alustaimestikus aga keskkonnatundlikud salumetsaliigid, eriti karulauk. Metsast on leitud ka mitmesuguseid seeni, sealhulgas 70 sellist liiki, mida mujal Alam-Pedja looduskaitsealal pole, ja Eestis väga harva esinev hiidmuna. 2014. aasta seisuga oli suur osa saartest (ja ühtlasi kogu puistust) haigestunud saaresurma ja hukkunud. Kaupo Kohvi sõnul annab see teadlastele hea võimaluse jälgida, kuidas sellises olukorras toimub looduslik suktsessioon – milliseks puistu liigiline koosseis ja koos sellega ka muu elustik muutuda võib. Teaduse ja avalikkuse jaoks avastasid selle Eesti kontekstis haruldase metsa 1997. aastal looduskaitseühingu Kotkas esimees Einar Tammur ja botaanikaprofessor Jaanus Paal. Teadlased avaldasid soovi liita Altnurga saarik kõrval asuva Alam-Pedja looduskaitsealaga, mis kümmekond aastat hiljem ka teoks sai. Varem oli metsa lageraie eest kaitsnud Kursi metsaülem Esko Krinal. Arne Ader. Seenesügis Altnurga saarikus. Looduskalender.ee, 25. september 2014 Tiit Kändler. Altnurga ürgmets säilitab kuut aastatuhandet. Loodus, oktoober 1998 Altnurga saarik - imemets väljaspool looduskaitset. Postimees, 13. august 1997 Kaupo Kohv. Altnurga saarik muutuste keerises. RMK loodusblogi, 22. juuli 2014
Ermistu järv

Ermistu järv (ka Tõstamaa järv) asub Pärnu maakonna loodeosas Pärnu linna lääneosas Tõstamaa alevikust umbes 2 km põhja pool. Järvest voolab välja Tõstamaa jõgi. Ermistu järve pindala sõltub järve väljavoolule ehitatud paisu avatusest või suletusest, selle maksimaalne pindala on 480 ha. Sügavaim on järve loode- ja idaosa, kus sügavus ulatub 2,9 meetrini. Järve edelasopis leidub palju väikesi turbasaari. Ermistu järve põhjaosas asub väike Kivissaar. Ermistu järve kaldad on vähe liigestatud, madalad ja mudased või turbased. Idakallas on kohati liivane. Järve sügavus suureneb aeglaselt. Järve põhi on idakalda juures liivane, põhjaosas kivine, järve keskosas savine, mujal mudane (edelasopis on mudakihi paksus kuni 12 m). Järves leidub umbes 6 miljonit m3 järvemuda (väetis- ja ravimuda). Järve vesi on kollane kuni rohekaskollane, selle läbipaistvus on keskmine (0,8–2,5 m). Suvel vesi soojeneb ja seguneb hästi, talvel võib olla hapnikuvaene. Järv on kalade poolest liigirikas, esindatud on latikas, haug, ahven, särg, nurg, linask, koger, angerjas, säinas ja kiisk; varem oli esinenud ka roosärge, lutsu ja teisi kalu. Järve on proovitud sisse lasta ka peledit ja karpkala. Ka Ermistu järve linnustik on liigirikas. Esineb muu hulgas jõgitiiru, sinikael- ja piilparti, tuttvarti, jää- ja rohukosklat ning kühmnokk-luike. Ermistu järve foto Tõstamaa valla kodulehel "Pärnumaa kahes järves on hapnikusisaldus kriitiline", Pärnu Postimees, 17. veebruar 2010
Aerofloti lend 101/435

Aerofloti lend 101/435 oli Nõukogude Liidu riigisisene lend 19. detsembril 1985, mis oli teel Tahtamõgdast Tšitasse, kui abipiloot Šamil Alimuradov selle kaaperdas. Kirvega relvastatud Alimuradov käskis lennuki Antonov An-24 piloodil Vjatšeslav Abramjanil võtta suund Hiina suunas. Nõukogude võimud andsid lennuki meeskonnale loa Hiina suunduda ning tagasid Abramjanile raadioühenduse Qiqihar Sanjiazi lennujaamaga, kuid Alimuradov andis korralduse lennata hoopis Hailari. Lennukil sai kütus otsa ning see maandus lehmade karjamaale. Hiina võimud võtsid Alimuradovi vahi alla ning reisjatel võimaldati reisida edasi Hailari või Harbini. 21. detsembril naasid nii lennuki meeskond kui reisjad turvaliselt Nõukogude Liitu. Ирина Антонова (17. detsember 2010). Как Ан-24 сел на рисовое поле (vene). Ил Тумэн. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 10. juulil 2014. Iams, John (26. detsember 1985). "Soviets confirm hijack of Aeroflot plane to China". The Sacramento Bee. United Press International. Lk 7. Vaadatud 17. detsembril 2022 – cit. via Newspapers.com.
Andrei Karlovi atentaat

Andrei Karlovi atentaat leidis aset 2016. aasta 19. detsembri õhtul. Venemaa suursaadiku Türgis Andrei Karlovi tappis kunstinäitusel Ankaras Türgis politseinikuna töötanud, kuid parajasti mitte tööl olnud Mevlüt Mert Altıntaş. Atentaat pandi toime mõni päev pärast Türgis toimunud meeleavaldusi Aleppo lahingu ja Venemaa osaluse vastu Süüria kodusõjas. "What Gun Was Used to Assassinate the Russia's Ambassador to Turkey?". thefirearmblog.com. 20. detsember 2016. Vaadatud 21. detsembril 2016. "Prosecutors seek life sentence for defendants in Russian ambassador's killing – Turkey News". Hürriyet Daily News. "Russian ambassador to Turkey Andrei Karlov shot dead in Ankara". BBC News (Briti inglise). 19. detsember 2016. Vaadatud 20. detsembril 2016. Walker, Shaun; Shaheen, Kareem; Chulov, Martin (19. detsember 2016). "Russian ambassador to Turkey killed in Ankara shooting". The Guardian. "Russian ambassador shot dead in Ankara gallery". Reuters. 19. detsember 2016.
Õhupiraatlus

Õhupiraatlus ehk lennukikaaperdus on õhusõiduki (enamasti lennuki) ebaseaduslik hõivamine, mille võib toime panna üksikisik või rühm inimesi. Enamasti nõuavad õhusõidukite kaaperdajad, et piloot lendaks nende nõutud sihtkohta. Vahel võivad kaaperdajad sõiduki juhtimise ka ise üle võtta eesmärgiga kuhugi lennata või sooritada enesetapurünnak (näiteks 11. septembri terrorirünnakud). Teistel juhtudel võetakse lennuki reisijad ja/või meeskond pantvangi ning nende vabastamise eest küsitakse lunaraha (D. B. Cooper) või esitatakse muid nõudmisi, mis võivad olla näiteks poliitilised (Ethiopian Airlinesi lend 961). Mõnikord on kaaperdajateks õhusõiduki piloot või kaaspiloot (Germanwingsi lend 9525, Aerofloti lend 101/435). Õiguskaitseasutuste läbirääkimised kaaperdajatega võivad osutuda vägivaldseks. Näiteks Air France'i lennu 8969 ja Lufthansa lennu 181 puhul ei leppinud kaaperdajad neile pakutuga ega soostunud alla andma, mistõttu kasutati pantvangide vabastamiseks politseijõudude eriüksusi. Õhupiraatlus on paljudes õigussüsteemides karistatav eluaegse või pika vangistusega. Mõnedes legaliseeritud surmanuhtlusega riikides (Hiina, India, Libeeria) on see õhupiraatluse karistuseks.
Tõhela raba

Tõhela raba ehk Jäärumetsa soo on kõrgsoo Pärnumaa loodeosas asuva Pärnu linna lääneosas Tõhela ja Ermistu järve vahel. Selle pindala on 18 ruutkilomeetrit, turbalasundi suurim paksus on 6,8 m, keskmiselt 3,1 m.
Campeche osariigi lipp

Campeche lipp on Campeche osariigi lipp. Lipul on valgel taustal osariigi vapp. Lipu küljepikkuste suhe on 4:7. Republica de Yucatáni lipp (1841) Campeche osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Baja California osariigi lipp

Baja California lipp on Baja California osariigi mitteametlik lipp.[viide?] Lipul on valgel taustal osariigi vapp. Lipu küljepikkuste suhe on 4:7. Baja California lipp (1998) Baja California lipp (2013) Baja California osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Sonora osariigi lipp

Sonora lipp on Sonora osariigi lipp. Lipul on valgel taustal osariigi vapp. Lipu küljepikkuste suhe on 4:7. Sonora osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Chihuahua osariigi lipp

Chihuahua lipp on Chihuahua osariigi lipp. Lipul on valgel taustal osariigi vapp. Lipu küljepikkuste suhe on 4:7. Chihuahua osariigi lipp (1998-2023) Chihuahua osariigi lipp Chihuahua osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Coahuila osariigi lipp

Coahuila osariigil puudub ametlik lipp. Mitteametlikul lipul on valgel taustal osariigi vapp. Republica de Coahuila-Texase provintsi lipp (1835) Republica de Río Grande provintsi lipp (1840) Frente Coahuilense provintsi lipp (2009) Coahuila osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Tabasco osariigi lipp

Tabasco osariigil puudub ametlik lipp. Mitteametlikul lipul on valgel taustal osariigi vapp. Tabasco osariigi vapp
Oaxaca osariigi lipp

Oaxaca osariigil puudub ametlik lipp. Mitteametlikul lipul on valgel taustal osariigi vapp. Oaxaca osariigi vapp Flags of the World. crwflags.com. Vaadatud 19.05.23
Tšarjatantra

Tšarjatantra (tiibeti spyod rgyud, sanskriti caryā-tantra) on teine kategooria ehk teine aste tantrates. Tšarjatantra funktsioon on viia õppija peas kokku meditatsioon (kujustamine) koos samaaegselt sooritatava rituaaliga. Siin ei ole enam seda vahetegemist jumaluse ja õpilase puhul, mis Krijatantras. Sel tasandil püüab kujustaja ise jumaluseks saada. Tuleb juurde uus mõiste, kus kujustatava jumaluse puhul nähakse kahte erinevat aspekti: suhteline ja absoluutne tõde. Sel praktika tasandil kujustatud jumaluse olemus ei erine buddha olemusest, mis kandub üle õpilasele väljendudes tema enda teadvuse seisundina. Kujustamist ise ei tõlgendata kunagi kui reaalsust või reaalsuse aspektide väljendust, vaid kujustamine on meie teadvuse poolt esile kutsutud visuaalne projektsioon. Siin on eesmärgiks seatud tantrikule täielikult selgeks teha, kuis meie meeled töötavad, mis tähendab, et kui meie teadvus toodab meelte abil pilti meid ümbritsevast maailmast, siis peab seesama isiklik teadvus olema võimeline tootma sama visuaalset meelepetet samuti vastavalt kujustaja soovile ja eesmärgile täpselt sellist visiooni nagu peremees ise seda soovib. Seega on Tsharjatantra selleks ette nähtud, et teha meist oskuslikud rituualide läbiviijad, koos tehniliste oskuste ja rituaali võimustamisega juba uuel teadvuse tasandil võrreldes eelmise Krija tantraga.
MV Doña Paz

"Doña Paz" suunab siia. Pr Pazi kohta vaata artiklit Paz (täpsustus). "Don Sulpicio" suunab siia. Pühaku kohta vaata artiklit Saint-Sulpice (täpsustus). MV Doña Paz (1963–1975 Himeyuri Maru; 1975–1979 Don Sulpicio) oli Jaapanis ehitatud ning Filipiinidel registreeritud parvlaev, mis uppus pärast kokkupõrget naftatankeriga Vector 20. detsembril 1987. Laev ehitati Hiroshimas ning lasti vette 25. aprillil 1963, selle algne mahutavus oli 608 reisjat. Oktoobris 1975 ostis laeva Filipiinide ettevõte Sculpio Lines, juunis 1979 toimus pardal tulekahju ning Doña Paz sai enda kolmanda ja lõpliku nime. 20. detsembril 1987 oli Doña Paz ülerahvastatuna teel Leyte saarelt Manilasse, pardal oli vähemalt 2000 mitteametlikku reisjat. Väidetavalt puudus laeval raadioside ning päästevestid olid luku taga. Ametlikult süüdistati laevahukus siiski tankerit Vector, millega Doña Paz kokku põrkas, kuna tankeril ei olnud ei litsentsi ega kvalifikatsiooniga kaptenit. Kokkupõrkes hukkus hinnanguliselt 4386 inimest, 26 pääses eluga. See oli ajaloo ohvriterohkeim rahuaegne merekatastroof. "Ferry collides with oil tanker near Manila - HISTORY". 1. aprill 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2019. Vaadatud 7. augustil 2020. "7 of the World's Deadliest Shipwrecks". Encyclopedia Britannica (inglise). Vaadatud 7. augustil 2020. MV Doña Pazi foto (Philippine Ship Spotters Society) DNV Lisa 1 Reisilaevade evakuatsioonikirjeldused P36 Mimar Ship Index – laevaomanike ajalugu Newsflash – eksperdid viitavad roll- ja ro-ro-parvlaevade ohtudele Sulpicio Linesi laevad suurtes mereõnnetustes Hazardcards: Doña Paz MV Doña Pazi vrakk 20. detsembril 1987
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon

Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon on üks kolmest praegu kehtivast narkootikume reguleerivast rahvusvahelisest lepingust. See tagab täiendavad õiguslikud mehhanismid 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni jõustamiseks. Konventsioon jõustus 11. novembril 1990. Juunis 2020 oli sellega liitunud 191 osapoolt. Nendest 186 on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriigid (kõik peale Ekvatoriaal-Guinea, Kiribati, Lõuna-Sudaani, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saarte, Somaalia ja Tuvalu) ning lisaks Püha Tool, Euroopa Liit, Cooki saared, Niue ja Palestiina. Eesti ühines konventsiooniga aastal 2000. Narkootiliste ainete ühtne konventsioon Psühhotroopsete ainete konventsioon "United Nations Convention Against Illicit Traffic in Narcotic Drugs and Psychotropic Substances, 1988". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2005. "Monthly Status of Treaty Adherence". United Nations Office on Drugs and Crime. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2007. Vaadatud 19. detsembril 2011. United Nations Convention against Illicit Traffic in Narcotic Drugs and Psychotropic Substances United Nations Treaty Collection Signatories and ratifications. https://www.riigiteataja.ee/akt/26388 A Primer on the UN Drug Control Conventions Transnational Institute, 2015. Bewley-Taylor, David R. and Fazey, Cindy S. J.: The Mechanics and Dynamics of the UN System for International Drug Control, March 14, 2003. McAllister, William B. (2000). Drug diplomacy in the twentieth century: an international history. Routledge. ISBN 978-0-415-17990-4. Vaadatud 19. detsembril 2011.
Bernard Arnault

Bernard Jean Étienne Arnault (sündinud 5. märtsil 1949 Roubaix's) on prantsuse ettevõtja, kontserni LVMH suuromanik ja juht. Detsembris 2022 sai temast ajakirja "Forbes" andmetel maailma rikkaim inimene. Tema vara suuruseks hinnati 186,2 miljardit dollarit. 2024. aastal hindas Forbes tema vara juba 233 miljardile dollarile. Arnault alustas ehitusettevõtjana. 1985. aastal ostis ta 80 miljoni dollari eest tekstiiliettevõtte Boussac, millele kuulus ka Christian Diori moemaja. 1990. aastal sai ta kontrolli Louis Vuitton Moët Hennessy (LVMH) üle. Alates 2008. aastast on LVMH ostnud 20 kaubamärki (näiteks Givenchy, TAG Heuer, Sephora, Belmond), kasvatades firmale kuuluvate kaubamärkide arvu 79-le. 2019. aastal ostis ta USA juveelikompanii Tiffany. Arnault elab Pariisis, tal on viis last. https://www.artnews.com/art-news/news/bernard-arnault-elon-musk-forbes-richest-people-list-1234649662/ https://www.forbes.com/profile/bernard-arnault/ Forbesi värske miljardäride edetabel: superrikaste arv ning nende vara püstitas rekordi, Postimees, 4. aprill 2024
Takeaway paberkott

Takeaway paberkott on kaasaostetava ehk takeaway toidu transportimiseks mõeldud kott, mis on tavaliselt valmistatud jõupaberist. Takeaway toidu koti suuruse juures on arvestatud sellega, et see mahutaks kuumakindlaid toiduanumaid (karpe, topse jne). Seepärast on takeaway kott tavalisest paberkotist laiema ja tugevama põhjaga ning pisut madalam. Takeaway toidu kott on valmistatud toidukindlast ja vastupidavast materjalist ning sobib ideaalselt kuumahoidvate anumate transportimiseks. Eksperdid soovitavad takeaway toidu kottide valmistamiseks kasutada jõupaberit, kuna seda peetakse kõige ohutumaks. Jõupaber on toiduhügieeninõuetele vastav pakkematerjal, mis on valmistatud kas puidumassist või agropõhiste materjalide töötlemisel. Jätkusuutlikud takeaway kotid on valmistatud ümbertöödeldud paberimassist toodetud jõupaberist, on biolagunevad ning toodetud võimalikult lähedal kasutuskohale. PrintWeek Team (30. august 2021). "Is paper packaging safe for your food?". PrintWeek. Vaadatud 20. detsembril 2022. Takeaway kotid Toidupakendid Takeaway ehk kaasaostetav toit
Marju. Südame kutse

"Marju. Südame kutse" on 2022. aasta portreefilm Eesti poplauljast Marju Länikust, kuidas sai alguse tema lavakarjäär ja millist elu elab ta 2000. aastate Eestis. Film jälgib tema tegemisi ligi aasta jooksul. Filmi autor on Urmas E. Liiv, operaatorid Madis Reimund, Ants Martin Vahur ESC ja Urmas E. Liiv, tootja Kriim OÜ 2022. Marju Länik https://epl.delfi.ee/artikkel/120063838/arvustus-marju-lanik-sudame-kutse-naitab-et-lauljatar-on-ikka-veel-staar
Kruuda (perekonnanimi)

Kruuda on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruuda 55 inimesel: 32 mehel ja 23 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kruuda meeste puhul 3592. kohal ja naiste puhul 5778. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kruuda vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,98. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,59 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Võrumaal Põlva kihelkonnas Tilsi mõisavallas nimeks Kruda (normaliseeritult Kruuda). Ernst Kruuda, eesti laulja (bariton) (1903–1974) Hugo Kruuda, eesti laulja (bariton) (1901–1941) Karl Kruuda, eesti autorallisõitja (1992–) Oliver Kruuda, eesti ettevõtja (1967–) Parri Kruuda, eesti võrkpallur (1963–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.12.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Kruuda. Kruuda statistikaameti andmebaasis
Pöls-Oberkurzheim

Pöls-Oberkurzheim on 2015. aastast vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Pöls-Oberkurzheimi vald loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised Pölsi ja Oberkurzheimi vald. Pfarrkirche Allerheiligen in Pöls Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Pölstal

Pölstal on 2015. aastast vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Vald loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Oberzeiring, Bretstein, Sankt Johann am Tauern ja Sankt Oswald-Möderbrugg. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Suzanne Blochi portree

"Suzanne Blochi portree" on hispaania kunstniku Pablo Picasso õlimaal, mille ta maalis Pariisis 1904. aastal, oma Sinise perioodi lõpus. Pildil olev naine on laulja Suzanne Bloch, kes oli tuntud Richard Wagneri teoste esitajana. Maal asub São Paulo kunstimuuseumis. Angel Fernández de Soto portree Näitleja (maal) Triikiv naine "MASP". MASP (portugali). Vaadatud 5. detsembril 2019. Camesasca, Ettore. Da Raffaello a Goya... da Van Gogh a Picasso – 50 dipinti dal Museu de Arte di San Paolo del Brasile (exhibition catalogue). Milan: 1987 Chevalier, D. (1991). Picasso, the blue and rose periods. Crown art library. New York: Crown. MacSwan, Angus (21. detsember 2007). "Security questioned in Picasso theft in Brazil". Reuters. Marques, Luiz (org). Catálogo do Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand: arte francesa e Escola de Paris.” São Paulo: Prêmio, 1998 Palau i Fabre, J., & Picasso, P. (1981). Picasso, the early years, 1881–1907. New York: Rizzoli. ISBN 0-8478-0315-5 Winter, Michael (8. jaanuar 2008). "Stolen Picasso, Portinari recovered in Brazil". USA Today. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2008. Museum-security article about the theft Yahoo! News UK article about the theft Article about The Portrait of Suzanne Bloch in the website of MASP On-line Picasso project
Puidu keemiline töötlemine

Puidu keemiline töötlemine on puidutöötlemise viis, millega muudetakse puidu välimust, vastupidavust või tekstuuri keemiliste vahenditega. Puitu töödeldakse puidukaitsekemikaalidega, et takistada selle mädanemist ja lagunemist ning parandada selle vastupidavust. Viimistlemise käigus kantakse puidu pinnale viimistlusmaterjale, mille eesmärk on puitu kaitsta välistegurite mõju eest. Pinnaviimistlusmaterjalid peavad olema elastsed, et need puidu niiskusomaduste tõttu ei deformeeruks ega praguneks. Puidukemikaalid võivad põhjustada naha, silmade ning hingamisteede ärritust ja allergilist reaktsiooni. Halvemal juhul võib nägemine kaduda või tekkida nahapõletus. Mõned kemikaalid, näiteks arseen ja pentaklorofenool, soodustavad vähi teket, nõrgendavad immuunsüsteemi ja kahjustavad närvisüsteemi. Keemiliselt töödeldud puitmaterjali lagunemisel keskkonnas võivad kahjulikud ained pinnavette sattuda. Puidu immutamine puidukaitsevahenditega parandab selle vastupidavust aastakümneteks. Kaitsevahendid sisaldavad näiteks vahasid, vaike, värve ja õlisid, mis tungivad sügavale puitu või kaitsevad puitu pindmiselt. Eelkõige tuleb immutada puitu, mis on aasta läbi välitingimustes, et kaitsta seda päikesekiirguse ja muu kahjustava mõju eest. Uuemad kaitsevahendid ei sisalda kroomi ega arseeni. Puidu süvaimmutamiseks kasutatakse tõrvaõli, mis on valmistatud linaõlist ja männitõrvast. See tagab hea kaitse seenhaiguste, mädanemise, hallituse ja putukakahjustuste eest. Puidu pindmiseks immutamiseks kasutatakse lakke, värve ja õlisid, mis kaitsevad puitu ilmastikuolude eest. Pindmist immutust peetakse vähem tõhusaks kaitseviisiks. lakkimine immutamine https://journals.lww.com/soilsci/Citation/1953/08000/Chemical_Processing_of_Wood.11.aspx https://thermory.com/wp-content/uploads/2022/04/Termopuidu-eelised_EST.pdf