laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konkurentsiamet

Konkurentsiamet on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi järgmistes valdkondades: konkurentsi valdkond; elektri, maagaasi ja kaugkütte valdkond; postside valdkond; raudteevaldkond (tegevuslubade väljastamisel, konkurentsiolukorra jälgimisel, ebaõiglase kohtlemise kõrvaldamisel ja raudteeinfrastruktuuri kasutustingimuste kohta esitatud kaebuste menetlemisel); ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni valdkond; lennundustegevuse valdkond (lennujaamatasudega seotud vaidluste lahendamisel ja lennujaama kasutajate kaebuste menetlemisel). Konkurentsiameti peadirektorina tegutses 2008-2022 Märt Ots ja 2022. aastast Evelin Pärn-Lee. https://www.riigiteataja.ee/akt/115112017002?leiaKehtiv(vaadatud 15.11.2018) Konkurentsiameti koduleht
Kulp

Kulp on tavaliselt kausja kaha ja selle suhtes täisnurgi kinnitatud varrega tööriist, millega reeglina segatakse ja tõstetakse potist kaussi või taldrikusse suppi, kastet ja muid vedelaid toiduaineid. On ka tavapärasest arusaamast erineva kuju ja funktsiooniga kulpe: mesinduses kasutatakse mesilaste liigutamiseks sülemikulpi, küttesüsteemide hooldamisel on abivahendiks pikendatava varrega tahmakulp. Söögi keetmisel (aga mitte toidu ettetõstmiseks) on kasutusel vahukulp. Nõmmisto, Ilme; Pihlik, Priit (2003). "Tarud ja mesindusinventar" (PDF). Vaadatud 09.04.2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)[alaline kõdulink] "KORSTNAPÜHKIJA TÖÖRIISTAD JA ABIVAHENDID". Kutseregister. Vaadatud 09.04.2021. "Suurköögis kasutatavad töövahendid". Tartu Kutsehariduskeskus. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.05.2021. Vaadatud 09.04.2021.
Kulp (täpsustus)

Kulp on mitmetähenduslik sõna: Kulp on toidunõu Kulp on perekonnanimi Kulp on Türgi bänd Kulp on Armeenia linn Kulp on piirkond Türgis
Lazdona

Lazdona on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas ja Lazdona valla halduskeskus. Lazdona asub merepinnast 145 meetri kõrgusel. Külas on kool, kultuurimaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Klubsi, Lazdona 1, Rāceņi ja Lazdonas skola bussipeatus. Lazdona asub 3 km kaugusel Madona linnast, küla lähedal asuvad Lazdona järv ja Rāceņi järv. Osa külast jääb Prauliena valda, kus moodustab iseseisva küla Lazdona 1. Küla on kujunenud endise Lazdona mõisa keskuse juurde. 2015. aastal oli külas 577 elanikku, 2022. aastal 526. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Ļaudona

Ļaudona (kuni 1926. aastani Liograde) on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas, Ļaudona valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel. Ļaudona asub 19 km kaugusel Madona linnast. Külas asub Teiči looduskaitseala keskus. Kultuuri- ja haridusasutustest on seal keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas on Dārzniecība, Aptieka, Radziņi Ļaudona 1, Ļaudona ja Toce bussipeatus. Esimest korda on Ļaudonat mainitud 1457. aastal. Külas asub teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaud, mis on tähistatud mälestusmärgiga. Ļaudona piiskopilinnus on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Ļaudona keskaegne kalmistu. Ļaudonaga on kokku kasvanud endine Toce küla, kus oli 2008. aastal 86 elanikku. Toce tekkis endise Toce Karjamõisa (Tootzen) juurde. 1977. aastani asus seal Ļaudona neljaklassiline vene õppekeelega kool. Küla läbib Aiviekste luha looduspark, selle lõunaosa jääb Driksna nõmme loodusparki. Looduskaitse all on Vilnas fabrika ('villavabriku') nimeline kaitstav ala, Ļaudona Pārupe kalmistu männid, Aiviekste tänava sanglepp ja sanglepp ümbermõõduga 2,61 meetrit. 2015. aastal oli külas 583 elanikku. 2022. aastal oli elanikke 557. https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики "Ļaudonas viduslaiku pils". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2022. Vaadatud 14. detsembril 2022. "Ļaudonas viduslaiku kapsēta". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2022. Vaadatud 14. detsembril 2022. Vietvārdu datubāze Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 640. lk. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze Ļaudona piiskopilinnus
Kalsnava raudteepeatus

Kalsnava on raudteepeatus Lätis Pļaviņase–Gulbene raudteel. Raudteepeatus asub Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Peatus asub Pļaviņase raudteejaamast 25,1 ja Riia jaamast 137 km kaugusel. Raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, toona kandis see nime Veckalsnava raudteejaam. Kalsnava nime hakkas jaam kandma aastal 1929. Avamisel jäi see Kalsnava kihelkonda Veckalsnava mõisa maadele. Tänapäeval on jaamast saanud raudteepeatus. Peatuses peatuvad reedeti ja pühapäeviti Riiast Madonasse sõitvad rongid, laupäeviti ja pühapäeviti aga Gulbenest Riiga sõitvad rongid. T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 110. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles) Peatus vanal kaardil
Noor-Eesti Loomekeskus

Noor-Eesti Loomekeskus (NELK) oli Tartus, Kastani tänav 38 endises Greifi trükikoja majas tegutsenud loomemajandusettevõtete kogum. Noor-Eesti loomekeskus koondas üle kümne ettevõtte, mis tegelesid moega, rätsepatööga, trummide valmistamisega, väikeste laste arendamisega loovustundides jms. MTÜ korraldas ka mitmesuguseid kultuuriüritusi nagu näitused, kontserdid, teatrietendused ja animefestival. Äriregistris registreeriti MTÜ 15. aprillil 2010, see kustutati registrist 10. septembril 2014. MTÜ Noor-Eesti Loomekeskus juhataja oli Lemmit Kaplinski. Loomekeskuse tegevuse lõppedes jätkasid nende projektidega Trükimuuseum ja Studio Tartuensis. "Tartu endisesse trükikotta seadis end sisse Noor-Eesti loomekeskus" 15.02.2011 Raimu Hanson Animafestivalil kõlas aplausi asemel klõbin Tartu Postimees, 4. oktoober 2010 (vaadatud 21.02.2020) Noored näitavad Tartus loome-oskusi Postimees, 9. aprill 2011 (vaadatud 21.02.2020) Marite H. Butkaite Suures toas käib aus mäng Postimees, 26. aprill 2011 (vaadatud 21.02.2020) Äriregistri päring 21.02.2020. Noor-Eesti Loomekeskuse koduleht: Kontaktid, arhiivikoopia Internet Archive'is 15. aprillist 2013 Noor-Eesti Loomekeskuse koduleht, arhiivikoopia Internet Archive'is 18. detsembrist 2014 (vaadatud 21.02.2020) Noor-Eesti Loomekeskuse koduleht, arhiivikoopia Internet Archive'is 16. juunist 2013
Robert Kurvitz

Robert Kurvitz (kodanikunimega Robert Kurvits; sündinud 8. oktoobril 1984) on karjala-eesti romaanikirjanik ja ansambli Ultramelanhool (2001) solist-sõnadekirjutaja. 2022. aasta oktoobrini oli üks kultuurirühmituse ZA/UM juhtfiguure (asutatud 2010 koos samanimelise veebiajakirjaga). Robert Kurvitz on kirjutanud ka esseistikat, filmistsenaariume ("Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest") ja üldist kultuurikriitikat. Ta on kunstnike Raoul Kurvitza ja Lilian Mosolaineni järeltulija. Kurvitz on ettevõtte Telomer OÜ omanik.  Pikemalt artiklis Püha ja õudne lõhn Ultramelanhooli on nimetatud rokkbändiks, mis loob silda 1970ndate progeroki ja kaasaegse attitude’ilise popmuusika vahel, samuti on kiidetud nende albumite kõrget kontseptuaalsust. Žanrilises mõttes on neid peetud Metro Luminali ja Vennaskonna traditsiooni jätkajateks. Videomängud Kurvitz oli videomängu Disco Elysium peadisainer, kuid vallandati 2022. aastal ZA/UM-ist koos Aleksander Rostovi ja Helen Hindperega pärast seda, kui ZA/UM-i enamusosaluse omandasid Ilmar Kompus ja Tõnis Haavel. Mängu tegevus toimub samas maailmas, kus Kurvitza romaan "Püha ja õudne lõhn". 2013. aasta lõpus oli Robert Kurvitz “Sirbi-skandaaliks” ristitud sündmuse käigus lühikest aega Sirbi toimetaja ning lahkus sellelt ametikohalt omal soovil pärast Andres Aule protesti (Aule väitis, et tema luuletus avaldati loata, Kurvitz ja Kender võtsid vastutuse ning astusid tagasi). Robert Kurvits[alaline kõdulink]. inforegister.ee "Eesti tuntuima arvutimängu loojad ja investorid on tülis ning lähevad kohtusse. Mäng toob sisse miljoneid". arileht.delfi.ee. 24. oktoober 2022. Vaadatud 24.10.2022. Eesti Päevaleht: Robert Kurvitz austab lootuse esteetikat Kes-Kus: Ultramelanhoolist Postimees: Ultramelanhool: päästerõngas uppunule?, Alvar Loog Kaur Kender ja Robert Kurvitz panid pillid kotti
Lembit Raidal

Lembit Raidal (9. veebruar 1919 Tartu – 30. juuli 1944 Poola) oli Eesti sõjaväelane (portupeeaspirant, nooremseersant) 2. veebruaril 1940 tulistas Tallinna sadamas seisev Nõukogude Liidu sõjalaev tema juhitavat õppelennukit. Lendur ise pihta ei saanud, kuid linnas sai tulistamise tõttu raskelt haavata rahulik elanik Helmi Schotter, ka tekkis linnas materiaalseid kahjusid. Juulis 1940 teenis L. Raidal 2. Lennuväedivisjonis. Ta hukkus lennuõnnetusel Poolas. Tallinna kohal tulistati Eesti sõjaväe lennukit. Rahvaleht, 3 veebruar 1940, nr. 29, lk. 1 Lendur ei teadnud tulistamisest midagi. Rahvaleht, 3. veebruar 1940, nr. 29, lk. 7. Ohvitseride andmekogu
Malõi Kobõlõn

Malõi Kobõlõn (ukraina keeles Малий Кобилин) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 276. Pindala on 0,146 km².
Jassenkõ

Jassenkõ (ukraina keeles Ясенки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 517. Pindala on 1,39 km².
Viktor Tsigal

Viktor Tsigal ( Виктор Ефимович Цигаль, 21. mai 1916 Odessa – 21. märts 2005 Moskva) oli juudi päritolu Nõukogude Liidu kunstnik. Tema teosed olid sotsialistliku realismi stiilis.
Aadu Luukase missioonipreemia

Aadu Luukase missioonipreemia oli Aadu Luukase mälestuseks asutatud preemia, mida andis aastatel 2007-2018 välja Aadu Luukase Sihtasutus Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu edendamise ja inimeste elukvaliteedi parandamise eest. Preemia suurus oli algul miljon krooni. Pärast euro kasutuselevõttu oli preemia suurus 64 000 eurot. Alates 2012. aastast sai sellest 32 000 eurot preemia laureaat ning teine pool summast jagati viie ülejäänud nominendi vahel. Viimast korda anti preemia välja 2018. aastal. Aadu Luukase Sihtasutus lõpetas tegevuse ja fondi jäänud 30 000 eurot annetati Vähiravifondile Kingitud Elu, kes oli ühtlasi 2018. aasta missioonipreemia laureaat. 2014. aastal anti preemia Sihtasutusele Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks, mis Varro Vooglaiu eestvedamisel korraldas samal aastal kampaania samasooliste kooselu seaduslikku tunnistamist võimaldava kooseluseaduse vastu. Otsus tekitas ühiskonnas ja ajakirjanduses laiemat poleemikat kui ükski varasem, pälvides ka ohtralt kriitikat, sealhulgas näiteks Eesti Inimõiguste Keskuselt. Juba kuus aastat järjest Aadu Luukase Sihtasutust toetanud Swedbank otsustas kriitika tõttu loobuda sihtasutuse edasisest toetamisest ning palus ülekantud raha tagastada, põhjendades loobumist järgmiselt: "Otsustasime loobuda Luukase fondi toetamisest, sest aastaid oleme nii ettevõtte, tööandja kui kodanikena uskunud, et iga inimene, sõltumata oma soost, etnilisest taustast, usulistest tõekspidamistest, vanusest, seksuaalsest orientatsioonist või füüsilistest võimetest peab omama elus võrdseid võimalusi. Magasime maha hetke, kui fond tegi otsuse, mis selle mõtteviisiga ei klapi. Vabandame selle pärast ja klaarime tekkinud segaduse." 2007 Tallinna Lastehaigla Toetusfond 2008 David Vseviov 2009 Kersti Nigesen ja Metsaülikool 2010 Liikumispuudega Laste Toetusfond ja Eesti Võrkpalli Liit 2011 Marju Lauristin ja Toomas Paul 2012 Katri Raik 2013 Eesti Meestelaulu Selts 2014 Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks 2015 Arne Mikk 2016 Arnold ja Ingrid Rüütel 2017 Vaino Väljas 2018 Vähiravifond "Kingitud elu" Aadu Luukase Sihtasutuse missiooni jätkab Vähiravifond Kingitud Elu. Vähiravifond Kingitud elu, pressiteade, 24. juuni 2019. Swedbanki annetus Aadu Luukase sihtasutusele tekitab paljudes pahameelt Õhtuleht/Delfi, 21. detsember 2014 Reimo Mets: miks anti missioonipreemia vihkamist õhutavale organisatsioonile? Õhtuleht/EPL, 3. detsember 2014 Eesti Inimõiguste Keskus: missioonipreemia pole enam sama Õhtuleht, 5. detsember 2014 Preemiast sihtasutuse lehel Swedbanki annetus Aadu Luukase sihtasutusele tekitab paljudes pahameelt Õhtuleht/Delfi, 21. detsember 2014
AICA Eesti sektsioon

AICA Eesti sektsioon on Rahvusvahelise Kunstikriitikute Ühingu (International Association of Art Critics, lühend: AICA) Eesti haru; ühtlasi Eesti mittetulundusühing[viide?] ja Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Mittetulundusühingut on juhtinud Heie Treier. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 343
Eesti Akvarellistide Ühendus

Eesti Akvarellistide Ühendus on Eesti organisatsioon, mis ühendab akvarelliste; organisatsioon on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Organisatsiooni on juhtinud Tiiu Pallo-Vaik. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 343
Eesti Keraamikute Liit

Eesti Keraamikute Liit on aastast 1993 tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab keraamikuid; ühing on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Enne 1993. aastat kuulusid Eesti keraamikud Eesti Kunstnike Liidu tarbekunstisektsiooni. Ühingus on 74 liiget. Ühing korraldab igal aastal Kohilas toimuvat rahvusvahelist keraamikasümpoosioni. https://web.archive.org/web/20131211191705/http://keraamikuteliit.ee/tutvustus.html (vaadatud 05.12.2013) Ühingu koduleht
Hiiumaa kammermuusika päevad

Hiiumaa kammermuusika päevad on aastast 1999 Hiiumaal toimuv kammermuusikat esitav festival. Festivali kunstiline juht on Mart Ernesaks. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Credo (festival)

"Credo" on aastast 1994 Tallinnas toimuv õigeusu vaimuliku muusika festival. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival (nimetatud ka: Värske heli festival "Sügisfest") on aastast 1999 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia korraldatav festival. Festivalil esitatakse nüüdismuusikat. http://www.festivals.ee/?s=36 (vaadatud 05.12.2013) A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Tagajäse

Tagajäse (ladina membrum pelvinum, mitm membra pelvina) on paljude selgroogsete tugi- ja liikumisaparaadi paariline jätketaoline kehaosa, mis on ühendatud kerega. Tagajäsemete peamiseks funktsiooniks on looma keha ning liikumise toetamine. Tagajäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned, närvid, morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Paljudel madudel on tagajäsemed täiesti kadunud. Kuid mõnedel maoliikidel, nagu näiteks anakondadel, boadel ja püütonitel on tagakeha küljes, kloaagi läheduses, säilinud vaagna ja tagajäsemete paarilised väiksemõõtmelised jäänused vaagnakannused. Paariliste tagajäsemetena käsitletakse tagajäseme vabaosa. Tagajäse koosneb järgmistest alaosadest: reis (femur) põlv (genu) säär (crus) tagajalg (pes) - karnivooridel tagakäpp. Tagajäsemel eristatakse järgmisi piirkondi (regiones articulationis pelvini): puusaliigesepiirkond (regio articulationis coxae) reiepiirkond (regio femoris) põlvepiirkond (regio genus) õndlapiirkond (regio poplitea) säärepiirkond (regio cruris) kannapiirkond (regio tarsi) ühiskannakõõluse-piirkond (regio tendinis calcanei communis) kandluupiirkond (regio calcanea) pöiapiirkond (regio metatarsi) pöia-varbalüli liigese piirkond (regio metatarsophalangea), sõralistel ja kabjalistel sõrgatsliigese piirkond, jt. alajäse eesjäse Oskar Schaller, Gheorghe M. Constantinescu,Illustrated Veterinary Anatomical Nomenclature, 2nd ed, lk 8-9, Enke Verlag, ISBN 978 3 8304 10690, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (inglise keeles) S. B. Williams, A. M. Wilson, L. Rhodes, J. Andrews, ja R. C. Payne, Functional anatomy and muscle moment arms of the pelvic limb of an elite sprinting athlete: the racing greyhound (Canis familiaris), J Anat. 2008 October; 213(4): 361–372, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (inglise keeles) A. Aydin,The dissemination of pelvic limb nerves originating from the lumbosacral plexus in the porcupine (Hystrix cristata), Veterinarni Medicina, 54, 2009 (7): 333–339, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (inglise keeles) Horst Erich König,Anatomie der Haussäugetiere: Lehrbuch und Farbatlas für Studium und Praxis, 5 ed., lk 701, 2012, Schattauer GmbH, ISBN 978 3 7945 2832 5, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (inglise keeles) Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Separatiivne määrus

Separatiivne määrus on lauses lähtekohta väljendav määrus. Separatiivseks määruseks võib lauses olla seestütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele kellest? millest? alaltütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele kellelt? millelt? mast-vorm kaassõnafraas, mille peasõna on separatiivne kaassõna ja laiendosa nimisõna separatiivne määrsõna sealt, kaugelt vms. Separatiivne valdajamäärus laiendab tegusõnu ostma; paluma; teada, kuulda, riielda saama vms. Vastab küsimusele kellelt?. Separatiivseks valdajamääruseks võib lauses olla alaltütlevas käändes nimisõna või vastava peasõnaga nimisõnafraas: Mari ostis sõbralt raamatud; Ära temalt seda päri; Noorelt autorilt on vaid mõned teosed ilmunud kaassõnafraas: Laps sai ema käest riielda Separatiivne kohamäärus näitab mittesihilise lause aluse või sihilise lause sihitise referendi lähtekohta. See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab tegusõnu minema, tulema, jooksma, sõitma vms. Vastab küsimusele kust?. Lauses võidakse lisaks separatiivsele kohamäärusele kasutada ka liikumise teed märkivat kohamäärust: Ta sõitis maalt linna; Sõitsime Tallinnast Paidesse. Separatiivne kohamäärus laiendab olemasolulauses tekkimist või kadumist väljendavaid tegusõnu ilmuma, kasvama, kaduma vms: Õuest kostis laste kilkeid; Uksest ilmus uusi külalisi Separatiivseks kohamääruseks võib lauses olla seestütlevas käändes nimisõna: Ta tuli kodust; Saabusime Tallinnast. alaltütlevas käändes nimisõna: Võtsin laualt õuna; Ta on pärit Alajõelt kaassõnafraas, mille peasõna on alt, eest, tagant vms: Mari võttis pliidi eest puid; Varas põgenes trellide tagant mast-vorm: Mari tuli jalutamast; Vanaema väsis küpsetamast kohamäärsõna kust, alt, sealt, väljast vms: Tule sealt ära; Väljast kostis vihmasadu. Separatiivne seisundimäärus väljendab lähteseisundit, millest väljutakse. Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla määrsõna haagist, lukust, riidest vms: Ta tegi ukse haagist lahti; Ta võttis lapse riidest lahti seestütlevas käändes nimi- või omadussõna: Kuidas küll majast pääseda? Sain hambavalust lahti. kaassõnafraas, mis sisaldab nimisõna või nimisõnafraasi: Päästa sõber õnnetuse seest ära; Päästa end suure nälja käest. M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §-d 516, 520, 529 ja 548
Naughty Or Nice

Naughty Or Nice on Soome bändi Stala & SO. EP, mis ilmus digitaalsel kujul 2. detsembril 2013. Albumi nimiloo akordioni mängib Sofia Ahjoniemi. Lisaks sisaldab EP akustilisi lugusid - bändi varem ilmumata laulu Sad Song, Eurovisiooni laulu Pamela, Bon Jovi laulu Livin’ On A Prayer ja Simon Dupree and the Big Soundin laulu Kites. Naugthy Or Nice – 3:16 Kites (akustiline) – 3:54 A Sad Song (akustiline) (kaverdatud) – 2:50 Livin’ On A Prayer (akustiline) (kaverdatud) – 4:28 Pamela (akustiline) – 3:12
Eesti kultuuriminister

Kultuuriminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kultuuriministeeriumi. Kultuuriminister koordineerib Eesti kultuuripoliitika väljatöötamist ja elluviimist. Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti kultuuriminister Heidy Purga. Aastatel 1992–1995 oli Kultuuriministeerium ühendatud Haridusministeeriumiga ning seda valdkonda kureeriv minister kandis kultuuri- ja haridusministri ametinimetust. Parteid ██ Eesti Liberaaldemokraatlik Partei / Eesti Reformierakond ██ Eesti Keskerakond ██ Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond ██ Isamaa Erakond ██ Eesti Koonderakond ██ Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei
Rebaseurg

Rebaseurg oli Tallinnas tegutsenud keldribaar. Baar asus 1875. aastal ehitatud Du Nordi hoones aadressil Rataskaevu 5. Baar suleti 1990. aastate algul. Tallinna entsüklopeedia. I köide. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 135
Relvatöökoda

Relvatöökoda (ka: Relvalao töökoda) oli Tallinnas Tondil tegutsenud relvaremondikäitis. Töökoda oli Eesti Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse Relvastusosakonna alluvuses. Töökojas remonditi ja hooldati relvi, samuti tehti lihtsamaid relvaosasid. Arsenal Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 135
AS Restor

AS Restor on aastast 1990 tegutsev Eesti ettevõte, mis teeb ehitamis-, rekonstrueerimis- ja restaureerimistöid. Ettevõte on Tallinnas teinud ehitustöid mitme ehitismälestise juures, näiteks Demini kaubamaja ja Raeapteek. Ettevõtte käive 2015. aastal oli 4,46 miljonit eurot. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 137 Restor AS Inforegister Koduleht
Rinnak

Rinnak ehk rinnaluu (ladina sternum) on rinnakorvis paiknev paaritu luu. Rinnak koos sellele kinnituvate roietega on rinna luuliseks aluseks. Rinnaku areng, anatoomia, asend, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Arvatakse, et rinnak kujunes algselt kahepaikseil (vt ka Rinnak (täpsustus)). Lindude rinnaluul on kõigile lennuvõimelistele liikidele iseloomulik suure rinnakiilu esinemine. Mao skeletil on õlavööde ja eesjäsemed täiesti kadunud. Rinnaluu puudumisel on roided väga liikuvad, olles toeks liikumisel ja toitumisel – võimaldavad mao seedekulglal suurt saaki mahutada. Inimese rinnak paikneb rindkere eesseinas ja on piklik lameluu, sellele kinnituvad rangluud ja seitse ülemist roiet. Rinnakul eristatakse kolme kõhredega ühendatud osa : ülemine osa – rinnakupide (manubrium sterni) keskmine osa – rinnakukeha (corpus sterni) alumine osa – mõõkjätke (processus xiphoideus'). Rinnakupideme ülemisel serval paikneb kägisälk (incisura jugularis). Kägisälgust mõlemal pool paiknevad sälgud, kuhu liigestuvad rangluu ja 1. roie. Rinnakupide ühineb rinnakukehaga 2. roide kõrgusel. Ülejäänud pärisroided liigenduvad rinnakukeha servadel paiknevate roidesälkudega. Inimese rinnak sobib luuüdipunktsiooniks. rindkereõõs avatud südamelõikus [1] "Meditsiinisõnastik" 663:2004. Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 37, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Terminologia Anatomica A02.3.03: Sternum. Rinnak. Horst Erich König, Anatomie der Haussäugetiere: Lehrbuch und Farbatlas für Studium und Praxis, 5 ed., lk 103–105, 2012, Schattauer GmbH, ISBN 978 3 7945 2832 5, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.12.2013) (inglise keeles) Arne Lepp. Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 59, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8. Enn Ernits, Esta Nahkur, Koduloomade anatoomia, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.