laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2008. aasta Venemaa presidendivalimised

2008. aasta Venemaa presidendivalimised toimusid 2. märtsil 2008. Neil valiti uus Venemaa president järgmiseks 4 aastaks. Praegune president Vladimir Putin ei saanud uuesti kandideerida, sest ta oli olnud presidendiametis maksimaalselt lubatud 2 ametiaega. Valimised võitis Dmitri Medvedev kogudes 70,28% häältest. Teda toetas ametis olev president Putin. 10. detsembril teatas Putin, et toetab Dmitri Medvedevi kandidatuuri. Medvedev kinnitas oma kandideerimist ja lubas presidendiks valimise korral esitada peaministri kohale Putini kandidatuuri. Enne seda nimetati võimalike kandidaatidena praeguseid esimesi asepeaministreid Sergei Ivanovi ja Dmitri Medvedevit. Oma kandideerimist ei välistanud ka peaminister Viktor Zubkov. Opositsioonierakondade kandidaadid olid Gennadi Zjuganov (Venemaa Kommunistlik Partei) ja Vladimir Žirinovski (Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei). Liikumise Teine Venemaa juht Garri Kasparov teatas 12. detsembril, et loobub kandideerimisest. Oma kandideerimiskavatsusest teatasid, kuid registreerimiseni ei jõudnud: Mihhail Kasjanov, endine peaminister Vladimir Bukovski, endine dissident Viktor Geraštšenko, pankur Aleksandr Donskoi, Arhangelski linnapea Oleg Šenin, äärmuskommunist Erakonna Õiglane Venemaa esimees Sergei Mironov teatas, et nende partei ei kavatse esitada 2008. aasta presidendivalimistele oma kandidaati, vaid võidakse toetada mõne teise partei kandidaati. 22. detsembril lükkas Venemaa keskvalimiskomisjon tagasi seitsme sõltumatu kandidaadi avaldused kandideerimiseks presidendivalimistel. Teiste seas lükati tagasi ka Vladimir Bukovski kandidatuur. 26. detsembril teatas Paremjõudude Liidu üks liidreid Boriss Nemtsov, et ei kandideeri presidendivalimistel, põhjendades seda võrdsete võimaluste puudumisega teha valimiskampaaniat. Mihhail Kasjanov kogus 2 miljonit toetusallkirja, kuid Keskvalimiskomisjon väitis, et 13,36% allkirjadest on kehtetud või võltsitud ja jättis Kasjanovi registreerimata. Demokraatliku Partei juht Andrei Bogdanov kogus samuti 2 miljonit allkirja ja tema registreerimisega probleeme ei olnud. Küsitluste andmeil jääb tema toetus valijate seas alla 1 protsendi. Valimisõiguslikke kodanikke on Venemaal 108 miljonit. Venemaa Keskvalimiskomisjoni koduleht Avaliku arvamuse küsitluste tulemused Jaanus Piirsalu "Toetusallkirjade kogumine Vene moodi", Eesti Päevaleht, 28. jaanuar 2008
Danderydi vald

Danderydi vald on vald Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist põhjas. Vald koosneb neljast osast: Danderyd, Djursholm, Enebyberg ja Stocksund. Valla lõunapoolne asustus kuulub Stockholmi asulasse. Danderydi valla elanike keskmine maksustatav sissetulek on üks Rootsi kõrgemaid. Vallas on kaks Stockholmi metroo peatust. Q129406980 Valla koduleht
Abava jõgi

Abava on jõgi Lätis, Venta parempoolne lisajõgi. Jõgi saab alguse Pālanda järvest, voolab algselt põhja, seejärel lääne suunas. Kandava ja Sabile vahel voolab ürgorus. Oru kaitseks on moodustatud Abava ürgoru looduspark. Abava pikkus on 129 km, valgala pindala 2042 km². "Abavas senleja" (PDF). 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2016. Vaadatud 15. oktoober 2023.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Vallentuna vald

Vallentuna vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist põhjas. Praegune omavalitsusüksus moodustati 1971. aasta haldusreformi tulemusena. Q129406980 Valla koduleht
Hallandi lään

Hallandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Läänis asub kuus valda: Falkenbergi vald Halmstadi vald Hylte vald Kungsbacka vald Laholmi vald Varbergi vald Q129406980
Suudlevad tudengid

"Suudlevad tudengid" on Tartus Raekoja platsil asuva Suudlevate tudengite purskkaevu keskne skulptuur. Skulptuuri autor on kujur Mati Karmin. Kuigi skulptuur on võistluskorras valminud purskkaevu detail, viidatakse sellele ka kui iseseisvale kunstiteosele. Skulptuuri koopiaid müüakse eraldi, intervjuudes Mati Karminiga kõneldakse skulptuurist kui iseseisvast loomingust ning teabeallikates viidatakse eraldi nii skulptuurile kui ka purskkaevule.[viide?] Mati Karmin sai kuju loomiseks inspiratsiooni perekonnaringist. Kujur näinud, kuidas tema õe vanem poeg suudelnud vihma käes oma tüdrukut, ja pildistanud seda. Hiljem andis purskkaevu kujundamiseks väljakuulutatud Tartu Linnavalitsuse võistlus kujurile innustust suudlevate noorte skulptuuri loomiseks. Raekoja platsi purskkaevu idee otsinguil www.postimees.ee (vaadatud 17.09.2013) Jaan Lukas. Vandeadvokaat Mare Laur on leidnud oma armastuse Kaiu järve ääres Vooremaa, 25. juuli 2005. Mati Karmin võitleb suudlevate suveniiritudengitega EE, 03. APRILL 2002 Video ja galerii. Sõbrapäeva 30 musi: Raekoja platsil oli palju suudlevate tudengite kujusid
Naksurlased

Naksurlased (Elateridae) on tugeva kehaga sihvakad mardikad. Värvuselt hallid, pruunid või mustad, mõned liigid metalse läikega või eredavärvilised. Nimetuse on nad saanud omapärasest valmikutele omasest käitumisest: selili olles löövad nad end tugeva tõukega naksatades jalgadele. Nende eesrinna ja keskrinna vaheline ühendus võimaldab end vedrutaoliselt liigutada. Selline naksutamine kaitseb ka võimalike vaenlaste eest. Näiteks võib libeda ja voolujoonelise kehaga naksur ennast naksutades linnu noka vahelt välja libistada. Ohu korral teesklevad naksurid surnut. Nad suruvad jalad ja tundlad tihedalt vastu keha. Tundlate jaoks on neil rindmiku all väikesed vaokesed. Naksurlaste valmikud elavad peamiselt põõsastel ja rohul. Naksurite vastsed elavad metsakõdus, mädas puidus, mullas ja taimede maa-alustes osades. Munad on naksuritel hallikasvalged. Vastsed on 20–35 millimeetri pikkused kollakad või pruunid tõugud, kaetud kõva kitiinkestaga, millest ka nende rahvapärane nimetus: traatussid. Nukud on valged. Emased munevad kevadel kas üksikud munad või väikesed kogumikud mulda ning surevad varsti pärast munemist. Umbes kuu aja pärast kooruvad munadest tõugud. Enamik tõuke areneb mullas 3–5 aastat, läbides selle aja jooksul üheksa kasvujärku. Nukkudest väljunud noormardikad talvituvad mullas. Eestis esineb ligi 70 liiki naksurlasi, kellest paljud on arvestatavad põllu- ja metsakahjurid. Vastsed toituvad taimejuurtest, seemnetest, mugulatest, aga ka kõdunevast puidust ja taimejäänustest, olles majanduslikult indiferentsed. Valmikud närivad noori võrseid ja õisi. Eestis on naksurlastest ohtlikemad põllukahjurid tume viljanaksur (Agriotes obscurus), triibuline viljanaksur (Agriotes lineatus), valkjas nurmenaksur (Selatosomus aeneus) ja must lehenaksur (Athous niger). Taimi kahjustavad tõugud (traatussid), vigastades algul idanevaid seemneid, hiljem noorte taimede maa-aluseid osi, mille tagajärjel juba tärganud taimed kolletuvad ja tulevad kergesti mullast välja. Vähem vigastatud taimed känguvad. Tugevamini kahjustuvad liiga sügaval mullas olevad taimed. Osa naksurite vastseid on aga röövtoidulised – nad toituvad putukate vastsetest ja nukkudest. sarviknaksur (Actinicerus pectinicornis) niidunaksur (Actinicerus sjaelandicus) rohunaksur (Adrastus nitidulus) triibuline viljanaksur (Agriotes lineatus) tume-viljanaksur (Agriotes obscurus) liivanaksur (Agrypnus murinus) must-lehenaksur (Athous niger) pruun-lehenaksur (Athous subfuscus) triip-lehenaksur (Athous vittatus) kraenaksur (Denticollis linearis) triipnaksur (Dolopius marginatus) hele-punanaksur (Elater pomonae) sarlak-punanaksur (Elater praeustus) kivi-pisinaksur (Hypnoidus riparius) liivanaksur (Lacon murinus) vaskjas nurmenaksur (Selatosomus aeneus) Adelocera murina Ampedus sanguinolentus Athous haemorrhoidalis Ctenicera cuprea Rubel, Salme. 1955. Naksurlaste vastsete (traatusside) määramistabel. (Abiks loodusevaatlejale 22.) Tartu. "Jultunud tegelased: kas kartulikasvatajad ei saagi enam traatussist lahti?" Maaleht, 2. november 2023
Sok

Sok (vene Сок) on jõgi Venemaal. Saab alguse Bugulma-Belebei kõrgustikult. Suubub vasakult Volga jõkke Samara linna lähedal. Pikkus 364 km.
Kuulmekäik

Kuulmekäik ehk välimine kuulmekäik (ladina keeles meatus acusticus externus) on paljudel selgroogsetel peas paiknev kõrva osa, mis algab välimise kuulmeavaga ning lõppeb trummikilega. Välimine kuulmekäik moodustub oimuluust ja kõhrest. Oimuluu vastav kanal on välimise kuulmekäigu luulise osa toeseks ja kõhreline osa on kõrvalesta kõhre jätkuks. Välimisele kõhrelisele kuulmekäigule kinnitub kõrvalest (olemasolul). Kõhrelist osa vooderdav nahk on õhuke ning seda katavad karvad ja kõrvavaigunäärmed. Kõrvavaigunäärmed komplekteerivad kõrva kaitsvat nõret – kõrvavaiku (cerumen). Välimise kuulmekäigu areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Kuulmekäigu ülesanne on edasi juhtida helilainete võnkeid. Akustiliselt toimib väline kuulmekäik resonaatorina, mille maksimum on umbes 4 kHz. "Meditsiinisõnastik" 850:2004. Meeli Roosalu."Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Spider Found Living In Woman's Ear Canal (PHOTO), veebiversioon (vaadatud 11.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne Encyclopaedia Britannicas Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.3.01.045: Meatus acusticus externus. Välimine kuulmekäik
Österåkeri vald

Österåkeri vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist kirdes Läänemere kaldal. 1974–1982 oli Österåkeri vald osa Vaxholmi vallast. Valla piires on umbes 800 saart ja laidu. Neist suurim on Ljusterö. Vallas asuvad Rydboholmi ja Östanå loss ning Österåkeri vangla. Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Ratsionaalarv

Ratsionaalarv on arv, mida saab esitada kahe täisarvu m ja n jagatisena m⁄n. Kuna nulliga ei saa jagada, siis jagaja n ≠ 0. Kõigi ratsionaalarvude hulk on ℚ: Q = { m n : n ≠ 0 ; m , n ∈ Z } , {\displaystyle \mathbb {Q} =\left\{{\frac {m}{n}}:n\neq 0;m,n\in \mathbb {Z} \right\},} kus Z {\displaystyle \mathbb {Z} } on kõigi täisarvude hulk. Q-tähe võttis ratsionaalarvude hulga tähistamiseks kasutusele Itaalia matemaatik Giuseppe Peano itaalia keele sõna quoziente (jagatis) järgi. Igal ratsionaalarvul on ka lõpmatu kümnendarendus, mis on alati perioodiline. Näiteks: 2 3⁄4 = 11⁄4 = 2,7500000... = 2,75(0) 27499⁄10000 = 2,7499000... = 2,7499(0) -2⁄11 = -0,181818... = -0,(18) 0 = 0⁄1 = 0,00000... = 0,(0) Ratsionaalarvu m⁄n vastandarvuks nimetatakse ratsionaalarvu -m⁄n ning pöördarvuks ratsionaalarvu n⁄m. Kõigi ratsionaalarvude hulk Q {\displaystyle \mathbb {Q} } moodustab oma aritmeetiliste tehetega "+" ja "×" korpuse (ratsionaalarvude korpuse), mis on reaalarvude korpuse R {\displaystyle \mathbb {R} } alamkorpus ning on kõige kitsam arvukorpus. Irratsionaalarvud Harilik murd Õppeprogramm murdudest ka eesti keeles
Kronobergi lään

Kronobergi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Kronobergi läänis on kaheksa valda: Alvesta vald Lessebo vald Ljungby vald Markarydi vald Tingsrydi vald Uppvidinge vald Växjö vald Älmhulti vald Q129406980
Michael Mann (sotsioloog)

Michael Mann (sündinud 1942 Inglismaal) on Los Angelese California Ülikooli (UCLA) sotsioloogiaprofessor ja Belfasti Queeni Ülikooli külalisprofessor. Mannil on nii inglise kui ka USA kodakondsus. Ta sai B.A. modernses ajaloos Oxfordi Ülikoolis 1963. ja D. Phil. sotsioloogias 1971. aastal. Mann on olnud sotsioloogiaprofessor UCLA-s alates 1987. aastast. 1977–1987 pidas ta loenguid Londoni Ülikoolis. Samuti kuulub ta ajakirja Social Evolution & History Journal toimetusse. 1984. aastal Mann avaldas oma töö "The Autonomous Power of the State: its Origins, Mechanisms, and Results" ajakirjas European Journal of Sociology, mis sai aluseks uuringutele tänapäeva riigi institutsioonilise võimu despootsusest. Manni kuulsaim töö on "The Sources of Social Power and The Dark Side of Democracy", mis räägib 20. sajandi Armeenia genotsiidiist Türgis, natsistlikust genotsiidist ja Rwanda hutude vastastest kampaaniatest. Tal on ilmunud ka "Incoherent Empire", kus ta ründab USA terrorismivastast sõda kui kohmakat uusliberalismi eksperimenti.
Courtney Love

Courtney Love Cobain (sünninimega Courtney Michelle Harrison; sündinud 9. juulil 1964 San Franciscos California osariigis) on USA muusik, laulja alternatiivroki ansamblis Hole ja näitleja, Kurt Cobaini lesk.  Courtney Love – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Elektrodünaamika

Elektrodünaamika on füüsika haru, mis uurib elektrilaenguga osakeste ja kehade liikumisest tulenevaid elektromagnetilisi efekte ning elektromagnetvälja. Kvantelektrodünaamika
Aube'i jõgi

Aube on jõgi Prantsusmaal. Jõgi saab alguse Langres'i platoolt. Ta voolab algul loodesse, pärast läände. Kogu oma pikkuses voolab ta Champagne-Ardenne'i departemangus, ainult mõnekilomeetrine lõik ülemjooksul kulgeb Burgundias. Suurimad asulad jõe kaldal on Bar-sur-Aube (seal ületab jõe raudtee) ja Brienne-le-Chateau. Aube suubub Seine'i natuke Romilly-sur-Seine'ist allavoolu. Jõe pikkus on 248 km. Ta algab 390 m kõrgusel ja suubub 68 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe lang on 322 m. Jõe valgla pindala on 4660 km². Laevatatav on Aube üksnes alamjooksul. Suur maailma atlas, lk. 58
Abakani ahelik

Abakani ahelik (vene Абаканский хребет) on mäeahelik Aasias. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1978 meetrit (Suur Atalõk). Edelas on ühenduses Altaiga.
San Salvador (täpsustus)

San Salvador on laialt levinud kohanimi: San Salvador, El Salvadori pealinn San Salvador Linn Argentinas Entre Ríose provintsis San Salvador, linn Argentinas Jujuy provintsis San Salvadori saar San Salvadori saar Galápagose saarestikus Ecuadoris San Salvadori saar Bahama saarestikus San Salvadori vulkaan San Salvadori departemang
San Salvadori saar

San Salvadori saar on vähemalt kahe erineva saare nimi: San Salvadori saar Galápagose saarestikus; San Salvadori saar Bahama saarestikus.
Rõngu jõgi

Rõngu jõgi on jõgi Tartu maakonnas. Rõngu jõgi möödub Rõngu alevikust ning suubub Võrtsjärve. Jõe ülemjooksul on kasutatud ka nime Miku jõgi.[viide?] Rõngu jõgi keskkonnaportaalis
Turberaie

Turberaie on uuendusraie, mida pika aja (paarikümne aasta) jooksul korduvate raiejärkudega (raiejärkude vahe peab olema vähemalt viis aastat, raieaastaid arvestamata) tehakse loodusliku uuenduse saamiseks, selle kasvutingimuste parandamiseks ja uuenduse üleviimiseks uue metsapõlve koosseisu. Turberaie jaguneb aegjärkseks, häil- ja veerraieks: Aegjärkse raiega raiutakse uuendamisele kuuluvas metsas puid hajusalt üle kogu raielangi, raieküpsed puud raiutakse paarikümne aasta jooksul kahe või enama (tavaliselt mitte enam kui kolme) raiejärguga; Häilraiega raiutakse uuendamisele kuuluv mets raielangil puid korduvate raiejärkudega rühmiti eemaldades, millega moodustuvad noore metsa kasvuks sobivad ja iga raiejärguga suurenevad häilud; Veerraiega raiutakse uuendamisele kuuluv mets kitsaste ribadena (korraga lagedaks raiutava riba laius ei ole suurem kui puistu kõrgus) lageraie korras, korduvate raiejärkudena, kusjuures naaberriba ei raiuta lagedaks enne, kui eelmine on kaetud piisava elujõulise metsauuendusega, küll aga võib samaaegselt ühe riba lageraiega raiuda naaberribalt puid üksikult või rühmiti metsauuenduse tingimuste parandamiseks. lageraie metsaraie põlismets valikraie https://www.riigiteataja.ee/akt/129062018032?leiaKehtiv
Michael Mann

Michael Mann on mitme tuntud inimese nimi: Michael Mann, filmirežissöör Michael Mann, klimatoloog Michael Mann, Kanada poliitik Michael Thomas Mann, muusik ja kirjandusteadlane, Thomas Manni poeg Michael Mann, sotsioloog Mike Mann, oftalmoloog
Aube

Aube on mitme koha ja muu objekti nimi. Aube'i jõgi Prantsusmaal, Seine'i lisajõgi Aube'i departemang Prantsusmaal Champagne-Ardenne'i piirkonnas Aube, kirjastus
Västmanlandi lään

Västmanlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Västmanlandi läänis on kümme valda: Arboga vald Fagersta vald Hallstahammari vald Kungsöri vald Köpingi vald Norbergi vald Sala vald Skinnskattebergi vald Surahammari vald Västeråsi vald Q129406980
Penig

Penig on linn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Dittmannsdorf, Arnsdorf, Amerika, Thierbach, Zinnberg, Tauscha, Chursdorf, Langenleuba-Oberhain, Wernsdorf, Niedersteinbach, Markersdorf, Obergräfenhain I ja Obergräfenhain II. Linna koduleht
Alfred Tooming

Alfred Tooming (5. juuli 1907 Ülejõe, Anija vald – 5. oktoober 1977 Tallinn) oli eesti vaimulik, EELK peapiiskop 1967–1977. Ta õppis aastatel 1916–1919 Kehra vallakoolis ning aastal 1927 lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kuulus korporatsiooni Fraternitas Liviensis. Aastal 1934 oli ta Võnnu koguduse õpetaja August Eini isiklik adjunkt, 1934–1935 Käina koguduse asetäitja-õpetaja, 1935–1941 Harju-Jaani koguduse õpetaja, (1941–1945 oli mobiliseerituna Punaarmees, kaardiväe jefreitor), 1945–1949 Harju-Jaani koguduse õpetaja, 1946–1949 Jõelähtme koguduse hooldajaõpetaja, 1949–1967 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, 1949–1967 Viljandi praostkonna praost, periooditi hooldajaõpetaja Paistu, Kõpu, Karksi, Mõisaküla, Tarvastu, Viljandi Jaani koguduses, 1954–1967 EELK Konsistooriumi assessor. Ta nimetati 1956. aastal Viljandi Pauluse koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu. 12. oktoobril 1967 valiti pärast Jaan Kiiviti sunnitud lahkumist EELK peapiiskopiks, introdutseeriti peapiiskopiks 9. juunil 1968 Tallinna Toomkirikus, 1968–1977 oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. 25. mail 1935 abiellus Senta Kikerpilliga. Neil oli neli last, kellest tütar Maare Kümnik (1936–2015) oli bibliograaf. Alfred Toominga pojapoeg on kirikuõpetaja Ants Tooming. http://kjt.ee/2014/10/parim-kirikujuht-on-endine-sojamees/ Vaimulike elulood Alfred Tooming 100
Rochlitz

Rochlitz on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Breitenborn, Noßwitz, Penna, Stöbnig, Wittgendorf ja Zaßnitz. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Christopher Marlowe

Christopher Marlowe (hüüdnimega Kit; sünniaeg teadmata, ristitud 26. veebruaril 1564 Canterburys Inglismaal, surnud 30. mail 1593 Deptfordis Inglismaal) oli inglise näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija.
Altmittweida

Altmittweida on vald ja küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus Mittweida kreisi. Valla koduleht (saksa keeles)
San Salvador

San Salvador on El Salvadori pealinn ning riigis ka kõige suurem linn. Oma 1,77 miljoni inimesega on ta Kesk-Ameerikas Guatemala linna järel rahvaarvu poolest suuruselt teine. Hispaania keeles tähendab San Salvador püha vabastajat. Tänapäeva linna lähedal asus pipilite pealinn Cuscatlán. Viimase viie sajandi kestel on San Salvador üle elanud rohkem kui kakskümmend maavärinat, neist suurim 1854. aastal. 2007 Salvadoran census
Ajaränd

Ajaränd on hüpoteetiline ränd ajas edasi või tagasi analoogiliselt rändamisega ruumis. See on sagedane motiiv teadusulmes. Ajaränd tulevikku on erirelatiivsusteooria järgi võimalik, kuid pole teada, kas kaugele tulevikku rändamine on teostatav. Pole selge, kas on võimalik rändamine ajas tagasi. David Lewis. Paradoxes of Time Travel. – David Lewis. Philosophical Papers, kd 2, Oxford University Press 1986, lk 67–80. David Lewis#Ajarännu paradoksid. Kristie Miller. Time Travel and the Open Future. – Disputatio, 2005, 1(19), lk 223–232. Veebiversioon. Kristie Miller#Ajaränd ja lahtine tulevik.
Ajamasin

Ajamasin on hüpoteetiline seade, mis võimaldab ajarändu mõlemas minevikku või tulevikku või mõlemasse. Ajamasina motiiv on teadusulmes sagedane. Pole selge, kas tänapäeval tunnustatud füüsikateooriate järgi on ajamasin teoreetiliselt võimalik. Erirelatiivsusteooria Ussiauk Üldrelatiivsusteooria
Helitugevus (muusika)

Helitugevus (inglise keeles volume, saksa keeles Tonstärke) on muusikas helitaju omadus, mis sõltub helivaljusest ja heliintensiivsusest. Helitugevust mõistetakse relatiivse suurusena ning seda tähistatakse noodikirjas helitugevuse astme märgiga. Muusikakirjanduses leidub helitugevuse definitsioone, mille kohaselt helitugevus sõltub heliallika võnkumise amplituudist ning erineva tugevusega heli tekitab muusik nõrgema või tugevama heliallikat võnkuma paneva jõu abil. Helitugevus on üks muusikalistest parameetritest. Helitugevuse muutumist nimetatakse muusikas dünaamikaks. Helitugevuse astmete märgid: ppp – piano pianissimo ehk pianissimo possibile – äärmiselt tasa – pianissimo – õige tasa – piano – tasa – mezzo piano – pooltasa – mezzo forte – poolvaljusti – forte – valjusti – fortissimo – väga valjusti fff – forte fortissimo ehk fortissimo possibile – nii valjusti kui võimalik Habela, Jerzy 1972: "Muusika sõnastik", kirjastus Eesti Raamat. 43
Värmlandi lään

Värmlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Värmlandi läänis on 16 valda: Q129406980 Värmlandi läänist portaalis VisitSweden.com
Paul Dirac

Paul Adrien Maurice Dirac (8. august 1902 Bristol, Inglismaa, Suurbritannia – 20. oktoober 1984 Tallahassee, Florida, USA) oli Suurbritannia füüsikateoreetik, tuumafüüsika rajaja. Ta oli esimene füüsik, kes ennustas antiaine olemasolu. Dirac jagas Nobeli füüsikaauhinda 1933. aastal koos Erwin Schrödingeriga "uute produktiivsete aatomiteooria vormide avastamise eest". Dirac on üks kvantmehaanika ja kvantelektrodünaamika rajajaid. Tema relativistlik elektroni lainevõrrand rajas kvantväljateooria. Tema järgi on nimetatud termin "Diraci meri". Nimelt võimaldab elektroni olekuvõrrand positiivse energiaga lahendeid, mis on aga vaatlusega vastuolus. Dirac selgitas asja nii, et vastavalt keeluprintsiibile tohib elektron olla ainult kindlas positsioonis ning igas positsioonis tohib olla korraga ainult üks elektron. Elektron tohib liikuda ühelt positsioonilt teisele, kui vastav positsioon on vaba. Üleminekul suurema energia tasemele neelab elektron footoni, üleminekul väiksema energia tasemele ta kiirgab footoni. Me ei tähelda positiivse energiaga elektrone sellepärast, et kõik vastavad positsioonid on hõivatud ja nendele liikumine ei ole seetõttu võimalik. Kõiki nähtamatuid hõivatud positsioone ühtekokku nimetatakse Diraci mereks. Diraci mere olemasolu saab tõestada niiviisi, et sellele energiat juurde andes võib sellest mõne elektroni tõsta kõrgemale tasemele. Niimoodi tekib vaakumist elektron, millega koos tekib elektroni antiosake. Antiosake käitub nagu elektron, ainult on positiivse energiaga. Osakese ja antiosakese põrkudes nad annihileeruvad: mõlemad kaovad ja kiirgub footon. Elektroni antiosakest hakati nimetama positroniks. Dirac avastas meetodi, kuidas mis tahes naturaalarvu N saab esitada kolme numbri 2 ja matemaatiliste tehtemärkide abil: N = − log 2 ⁡ ( log 2 ⁡ ( . . . 2 ) ) {\displaystyle N=-\log _{2}(\log _{2}({\sqrt {\sqrt {...{\sqrt {2}}}}}))} , kus ruutjuurte arv on N. 1930 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1931 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1933 – Nobeli füüsikaauhind 1938 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1952 – Max Plancki medal Diraci võrrand Diraci medal Paul Dirac Nobeli auhinna lehel
V.92

V.92 on Rahvusvahelise telekommunikatsiooniliidu (ITU, International Telecommunications Union) standard modemitele. V.92 standardile modem võimaldab peaaegu 56 kbit/s alla- ja 48 kbit/s üleslaadimiskiirust. V.92 esitleti 1999. aasta augustis. Standard pidi asendama V.90 standardi, kuid lairibaühenduste leviku tõttu oli V.92 levik väike.
Kotelnitš

Kotelnitš on linn Venemaal Kirovi oblastis, Kotelnitši rajooni keskus. Asub Vjatka jõe ääres 87 km Kirovist edelas. Kotelnitši kohal asus maride linn Käkšär (venepäraselt Kokšarov), mida on mainitud juba 1143. aastal. 1181. aastal vallutasid selle novgorodlased ja nimetasid linna ümber. 26. mail 1926 põles linn suures tulekahjus peaaegu täielikult maha, kuid ehitati uuesti üles. Kotelnitš on sadamalinn ja raudteesõlm. Linna lähedal Vjatka kaldal on suur pareiasauruste kivististe leiukoht. http://www.kotelnich.info/
Vlorë

Vlorë on sadamalinn Albaanias Otranto väina ääres. Linn on Vlorë maakonna ja Vlorë ringkonna keskus. Vlorë on üks Albaania vanimaid linnu, selle asutasid kreeklased 6. sajandil eKr.