laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Põhja-Krimmi kanal

Põhja-Krimmi kanal on irrigatsioonikanal Ukraina lõunaosas Hersoni oblastis ja Krimmi poolsaarel. Kanal juhib Dnepri jõe vett Hersoni oblasti edelaossa ning Põhja-Krimmi steppi. See on 403 km pikk. Kanali rajamise idee käidi välja juba 19. sajandil, kui seda toetas Soome päritolu botaanik ja entomoloog Christian von Steven. 1950. aastate algul otsustas NLKP Keskkomitee rajada Kahhovka hüdroelektrijaama, Lõuna-Ukraina kanali ja Põhja-Krimmi kanali. Trassi määramisega jõuti lõpule 1952. aastal. Pärast krimmitatarlaste küüditamist kaotati 1945. aastal Krimmi ANSV ja piirkond liideti Vene NFSV koosseisu. 1954. aastal liigutati Krimm aga Vene NFSV halduse alt Ukraina NSV koosseisu, mis jättis Ukraina kanda Krimmi sõjajärgse ülesehitamise kulud. Hüdroelektrijaam ja Kahhovka veehoidla valmisid 1956. aastal.Kanalit hakati ehitama 1961. aastal ja esimene järk kuni Krasnoperekopskini valmis 1963. aastal. Teine järk Kertšini valmis 1971. aastal ja kolmandat järku Sevastopolini hakati ehitama 1983. aastal. Pärast 2014. aasta Krimmi anneksiooni sulges Ukraina kanali veevarustuse. Seejuures hinnati, et kanal andis enne seda 85% Krimmi veevarustusest: 72% sellest läks põllumajandusele, 10% tööstusele ning joogiveeks ja muuks avalikuks kasutamiseks 18%. 2017. aastal valmis kanalile ka pais. Venemaa püüdis Kertši väina silla ehitamisega poolsaare veega varustamise probleemi lahendada, kuid selle mõju oli vähene. 2022. aastal alustas Venemaa ulatuslikku sissetungi Ukrainasse ja teatas sama aasta juunis kanali kaudu Krimmi veevarustuse taastamisest. Põhja-Krimmi kanal Eesti Entsüklopeedia 7, 1994 "Kahhovka hüdrosõlm" Harju Elu : Harjumaa ajaleht, nr 132, 4. november 1950 (DIGAR) "Suurehitus Dnepril" Stahhaanovlik Töö : EKP Kiviõli Rajoonikomitee ja Kiviõli Rajooni TSN häälekandja, 21. august 1951 (DIGAR) "Põhja-Krimmi kanali trass on rajatud" Harju Elu : Harjumaa ajaleht, nr 38, 27. märts 1952. DIGAR "Hruštšovi kingitus Ukrainale" Eesti Ekspress, 20. märts 2014 "Ukraina keeras Krimmi vee kinni" Postimees, 26. aprill 2014 "North Crimean Canal Fills With Water After Russian Forces Destroyed Dam" The Moscow Times, 4. märts 2022 "Ukraina sulges Krimmi veevarustuse kindlalt ja lõplikult" Õhtuleht, 30. aprill 2017 "Venemaa teatas Krimmi veevarustuse taastamisest" ERR, 7. juuni 2022 Строительство Северо-Крымского канала: организация и стимулирование труда. Междисциплинарные исследования. 2016
ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu president

ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu president juhib Majandus- ja Sotsiaalnõukogu tegevust. President valitakse üheks aastaks ja ta peab olema pärit mõnest nõukogu liikmesriigist. Alates 27. juulist 2023 on 79. presidendina ametis Paula Narváez. Her Excellency Paula Narváez United Nations Economic and Social Council
Pasierbiec

Pasierbiec on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Limanowa vallas. Pasierbiec asub Limanowast umbes 6,5 km põhjaloodes ja Krakówist ligikaudu 46 km kagus. Pasierbiecit on esmamainitud 1465. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207072-0439463?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Historia Pasierbca Sanktuarium Matki Bożej Pocieszenia w Pasierbcu
Bałażówka

Bałażówka on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Limanowa vallas. Bałażówka asub Limanowast umbes 6 km põhjaloodes ja Krakówist ligikaudu 45 km kagus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207072-0438400?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Ulugbeki observatoorium

Ulugbeki observatoorium (usbeki keeles Ulug‘bek rasadxonasi) oli keskaja üks silmapaistvamaid observatooriume. See asus Samarkandi lähistel Kuhaki künkal. Ulugbeki observatooriumi lasi ehitada Ulugbek aastatel 1424–1428. Selle tähtsaim mõõteriist oli kvadrant, mis oli tol ajal maailma suurim. "Обсерватория Улугбека". Википедия. 2. juuli 2021. Vaadatud 23. juuli 2022.
Ādaži piirkond

Ādaži piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Ādaži ja Carnikava piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Ādaži Ādaži vald (Ādažu pagasts) Carnikava vald (Carnikavas pagasts) Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Ādaži piirkonna koduleht
Kłodne

Kłodne on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Limanowa vallas. Kłodne asub Limanowast umbes 10 km idas ja Krakówist ligikaudu 60 km kagus. Kłodnet on ürikutes esmamainitud 1320. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207072-0438498?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Kłodne Gmina Limanowa
Google Chat

Google Chat on Google'i arendatud suhtlustarkvara tekstsõnumite saatmiseks. Esialgu oli see suunatud töörühmadele ja äriettevõtetele, hiljem sai see kättesaadavaks kõigile. Tarkvararakendus võimaldab saata privaatsõnumeid, pidada grupivestlusi ning jagada faile. Rakendus on kättesaadav spetsiaalsel lehel või e-posti rakenduse Gmail kaudu. Rakendus avaldati 9. märtsil 2017 nime Hangouts Chat all ühena kahest Google Hangoutsi asendusest, teine neist oli Google Meet. Nime Google Chat sai see 9. aprillil 2020. Veebileht
Joshua Cheptegei

Joshua Kiprui Cheptegei (sündinud 12. septembril 1996 Kapsewuis) on Uganda pikamaajooksja. Ta on 5000 ja 10 000 meetri jooksu maailmarekordiomanik. Cheptegei võitis esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui oli 10 000 meetri jooksus Mo Farahi järel teine. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta 5000 ja 10 000 meetri jooksud. 2019. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel Aarhusis võitis ta kulla nii individuaalselt kui ka Uganda koondisega võistkondlikus arvestuses. Maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta maailmameistriks 10 000 meetri distantsil. 2020. aasta augustis ületas ta Monacos Kenenisa Bekele 16 aastat püsinud 5000 meetri jooksu maailmarekordi, joostes ajaks 12.35,36. Oktoobris alistas ta 2005. aastast Bekelele kuulunud 10 000 meetri jooksu maailmarekordi enam kui 6 sekundiga, joostes Valencias 26.11,00. Olümpiamängudel Tokyos võitis ta kulla 5000 meetri jooksus ning oli 10 000 meetri jooksus Selemon Barega järel teine. 2023. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel Bathurst võitis ta pronksmedali nii individuaalselt kui ka Uganda koondisega võistkondlikus arvestuses. Sama aasta Maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli ta 10 000 meetri jooksus kolmandat korda järjest maailmameistriks. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Cheptegei 10 000 m jooksus kuldmedali olümpiarekordiga 26.43,14, edestades lõpuheitluses hõbemedali võitnud Berihu Aregawit kolme kümnendikuga. Cheptegei on võitnud neljal korral maineka Zevenheuvelenloopi jooksu. Allikas: IAAF Joshua Cheptegei Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Füüsiline antropoloogia

Füüsiline antropoloogia ehk inimeseteadus uurib inimest kui bioloogilist olendit, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga, uurib tema iseärasusi ja on põlvnemist käsitlev teadusharu: uuritakse inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist aga ka inimese erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi. Füüsilise antropoloogiaga on seotud mitmesugused teadusharud: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt. Antropogeneesi vallas uuritakse inimese asendit zooloogilises süsteemis, inimese ja inimahvide sarnasust, inimese spetsiifilisi tunnuseid, inimese evolutsiooniga primaatide paleontoloogia ja paleoantropoloogia põhjal. Paleoantropoloogia on inimese ja tema eellaste luustike uurimisega tegelev teadusharu. Somatoloogia on inimese kehaosi uuriv teadus. Populatsioonigeneetika on rahvastiku geneetilist struktuuri uuriv teadusharu. Odontoloogia on hammaste tervise ja haiguste õpetus, hambateadus. Meditsiiniantropoloogia. Spordiantropoloogia.  Pikemalt artiklites Inimese evolutsioon ja Paleoantropoloogia Inimlased – Hominiidid Hominidae Ahvinimene – Australopitetsiinid Ardipithecus ramidus Ardipithecus ramidus ardipithecus Australopithecus anamensis – Lõunaahvlased – ahvinimeste (Australopithecus) ja inimahvlaste (prokonsul, orangutan jne) vahevorm Australopithecus afarensis Australopithecus africanus Paranthropus Australopithecus aethiopicus Paranthropus Australopithecus robustus Paranthropus Australopithecus boisei Inimene – Hominiinid Homininae Osavinimene – Homo habilis Sirgeinimene ehk püstine inimene – Homo erectus Neandertallane – Homo neanderthalensis Homo rudolfensis Homo ergaster Homo heidelbergensis Tarkinimene – Homo sapiens Tark tarkinimene ehk pärisinimene – Homo sapiens sapiens Tänapäeva inimene Kromanjoonlane oli üks pärisinimese tunnuseid evinud inimlane. Rass (europiidne rass, mongoliidne rass, negriidne rass, segarassid) Laibakum Surimask Teaduse helisõnastik: Füüsiline antropoloogia (Leiu Heapost) – ERR Teadus, 20. mai 2010
Industrioosne revolutsioon

Industrioosne revolutsioon (ing. industrious revolution: töö/töökuse revolutsioon) on ligikaudu 1600–1800 kestnud periood varauusaegses Euroopas, kui majapidamiste produktiivsus ja tarbijate nõudlus suurenes vaatamata sellele, et puudusid hilisemale industriaalse revolutsioonile omased suured tehnoloogilised uuendused. Termini võttis esimesena kasutusele jaapani ajaloolane Akira Hayami (1976), et kirjeldada Tokugawa aegse (1603–1868) Jaapani majanduslikke muutusi, vastandades neid Euroopa tehnilistel uuendustel põhinevale industriaalsele revolutsioonile. Tema käsitluses oli töörevolutsioon tootmisrevolutsioon, mis toimus Jaapanis maapiirkondades Edo perioodil alates 17. sajandi lõpust. Tegemist oli kapitalisäästliku ja töömahuka tootmisrevolutsiooniga, mille käigus vähendati tööloomade arvu, piirati nende kasvatamisele pühendatud tööjõudu ja võeti üle nende raske töö. Selle eelduseks olid niisutustehnoloogias ja väetamises toimunud arengud, mis tõid juurde haritavat pinda ja muutsid soodsamaks põllumaa käsitsi töötlemise. Põhjapoolsemas Euroopas ilmnes töörevolutsioon esmalt uues protestantlikus töömoraalis (M. Weber) ja reformatsiooni poolt kalendrist umbes 57 päeval peetavate kirikupühade ärakaotamises. Kui varem oli tööaasta kestnud 250–260 päeva, siis pärast reformatsiooni oli see kuni 307 päeva. „Jumal lüpsab lehma lüpsjapiiga kaudu,“ ütles Luther.   Clark, Gregory; Van Der Werf, Ysbrand ; De Vries, Jan; Allen, R. C.; Weisdorf, J. L
Kesler

Kesler on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kesler 81 inimesel: 32 mehel ja 49 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kesler meeste puhul 3592. kohal ja naiste puhul 2375. kohal. Perekonnanimi Kesler oli kõige levinum vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,00. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,24 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Virumaal Jõhvi kihelkonna Edise ja Harjumaal Risti kihelkonna Hatu mõisavallas talupoegadele nimeks Kesler. Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Kesler kuuel korral, kui 1935.–1937. aastal ja 1940. aastal võeti uueks nimeks Kaleva kahel juhul, samuti Kesa, Kauveer, Keskrand ja Randpalu. Hindrek Kesler, eesti arhitekt (1958–) Kaja Kesler, eesti maalikunstnik (1957–) Marina Kesler, eesti baleriin ja koreograaf (1970–) Ruuben Kesler, eesti rahvapillimängija (1878–1965) Salme Kesler, eesti õpetaja (1900–1919) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 23.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kesler. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kesler. Kesler statistikaameti andmebaasis
Przyszowa

Przyszowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Łukowica vallas. Przyszowa asub Limanowast umbes 9,5 km ja Krakówist ligikaudu 61 km kagus. Przyszowat on esmamainitud 1326. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212207082-0449190?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Miejscowość Parafia Przyszowa
First Class

"First Class" on Ameerika räppari Jack Harlow' laul, mis avaldati plaadifirmade Atlantic Recordsi ja Generation Now' kaudu teise singlina Harlow' teiselt albumilt "Come Home the Kids Miss You" 8. aprillil 2022. Laulu produtseerisid Rogét Chahayed, BabeTruth, Charlie Handsome, Jasper Harris ja Nickie Jon Pabón. Laulus on sämplitud Fergie 2007. aasta laulu "Glamorous", milles tegi kaasa Ludacris. Laul levis enne selle ametlikku väljaandmist TikTokis. "First Classi" muusikavideo YouTube'is
Mennikpunane ekmea

Mennikpunane ekmea (Aechmea miniata) on õistaim bromeelialiste sugukonda kuuluvast ekmea perekonnast, looduslik kasvukoht Ida-Brasiilias Bahia osariigis. Kasvatatakse ka toataimena. Mennikpunasele ekmeale annab dekoratiivse välimuse korallpunaste karikaks kokkukasvanud tupplehtedega ja väikeste siniste õitega õisik tugeval varrel. Ka marjad on erkpunased. Oliivrohelised nahkjad läikivad lehed on rihmataoliselt kitsad ning pehmelt kaarduvad, teravate ogadega piki leheserva. Lehed paiknevad rosetja kodarikuna nagu paljudel teistel bromeelialistel. Mennikpunane ekmea on eluviisilt epifüüt, kes aga ei võta toitaineid puult, millel kasvab, vaid saab suurema osa veest ja toitainetest kätte lehekodariku tekitatud anumast. Troopilistes ja lähistroopilistes piirkondades kasvab see liik õues puudel või peenardes. Taim eelistab poolvarjulist kasvukohta ja niisket pinnast, kuid kasvab ka päikese käes. Taim kasvamas müüril Lehekodarik Õisik Aechmea miniata. - Gardens Online
Jorge Ferrer

Jorge Noguera Ferrer (sündinud 30. oktoobril 1968 Barcelonas) on katalaani päritolu psühholoog, kelle ideed on mõjukad transpersonaalses psühholoogias. Revisioning Transpersonal Theory: A Participatory Vision of Human Spirituality, State University of New York Press 2002
Vadõm Huttsait

Vadõm Huttsait (ukraina keeles Вадим Маркович Гутцайт; sündinud 6. oktoobril 1971 Kiievis) on Ukraina poliitik, vehklemistreener ja endine vehkleja (espadron). Ta hakkas vehklemisega tegelema 1980. aastal spordiseltsis Dünamo. Ta lõpetas aastal 1993 Ukraina Rahvusliku Kehakultuuri ja Spordi Ülikooli. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta SRÜ võistkonna koosseisus meeskondlikus espadronis kuldmedali. Aastatel 2002–2010 oli ta Ukraina vehklemisvõistkonna peatreener. Aastal 2008 võitis Pekingis Ukraina naiskond vehklemises (espadronis) kuldmedali. 4. aprillist 2020 on ta Ukraina noorte- ja spordiminister. Ta on abielus Oksana Huttsaitiga, neil on poeg ja tütar. Rahvuselt on ta juut.
Torulukksepp

Torulukksepp (kõnekeeles torumees, santehnik, mitte segi ajada sanitaartehnikuga) on torude valmistamisele ja remondile spetsialiseerunud lukksepp.
Kõpu (täpsustus)

Kõpu on mitme Eesti asula või muu objekti nimi: Kõpu on alevik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kõpu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kõpu oli Eesti laev. Kõpu tuletorn Kõpu kihelkond asus Viljandi maakonnas Kõpu vald asus Viljandi maakonnas Kõpu poolsaar on poolsaar Hiiumaal. Kõpu jõgi on jõgi Viljandimaal Kõpu maastikukaitseala Kõpu tiik
Villem Vessart

Villem Vessart (ka Willem Vessart, 22. oktoober 1886 Kolga vald Harju kreis – 22. august 1944 Paide vald, Järva maakond) oli Eesti poliitik, Järva Maavalitsuse esimees ja III Riigikogu liige. Järwa maavaalitsus kohtu alla., Järva Teataja (1926-1944), nr. 148, 20 detsember 1932 Paide suurprotsessis tehti otsus 8-aastat sunnitööd, Ühistegelised Uudised, nr. 20, 20 mai 1938 Järwa maawalitsuse end. esimees 2 a. wangi., Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 109, 16 september 1938 Järva maavalitsuse end. tegelaste protsessilt, Ühistegelised Uudised, nr. 12, 24 märts 1939
Ernst Ehaveer

Ernst Ehaveer (1934. aastani kandis nime Ernst Ehrenwerth, 2. aprill 1924 Tartu – 15. veebruar 2008 Tallinn) oli eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog. Ehaveer lõpetas 1946. aastal Tartu 5. Keskkooli (praegune Tartu Tamme Gümnaasium) ning 1950. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ehaveer hakkas spordiga tegelema Tartu pedagoogilises algkoolis ja jätkas Noorte Meeste Kristlikus Ühingus. Harrastas erinevaid pallimänge, edukaim oli korvpallis. Tema pikkus oli 178 cm. Ehaveer mängis 1942.–1947. aastal Tartu Kalevi ja 1948.–1956. aastal Tartu ÜSK/TRÜ meeskonnas mängujuhina ning oli 1945.-1956. aastal Eesti korvpallikoondise liige ja viimastel aastatel selle kapten. Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel 1949. aastal kuld-, 1950. aastal hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali. Ta tuli 1950. aastal Nõukogude Liidu 8 linna turniiri võitjaks ning 1947., 1948. ja 1951. aastal Nõukogude Liidu ametiühingute meistriks. Ernst Ehaveer võitis 1947. ja 1948. aastal Balti turniiril esikoha. Mängijakarjääri jooksul tuli ta 6 korda Eesti meistriks (1944. aastal ja 1948.–1952. aastal). Meistersportlase nimetuse sai ta 1950. aastal ning oli samal aastal Nõukogude Liidu koondise kandidaat. Treenerina juhendas Ehaveer 1956.–1978. aastal 11 korda Eesti meistriks tulnud TRÜ meeskonda. Ta töötas ka Eesti koondise treenerina ning kuulus Eesti Korvpalliföderatsiooni presiidiumi ja treenerite nõukokku. Ernst Ehaveer oli 1950.–1985. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna sportmängude kateedri õppejõud. Ta on avaldanud erialakirjutisi ajakirjas Kehakultuur ja Tartu Ülikooli väljaannetes ning esinenud treenerite konverentsidel. Mängijad Eesti meistrivõistlustel. Vaadatud 24.07.2022. Ernst Ehaveer, biograafia. ESBL, vaadatud 24.07.2022 Eesti korvpall. Portreed. Vello Lään, Märt Ibrus. Kirjastaja: Eesti Korvpalliliit 2006. Lk. 353–354 TRÜ õppejõud korvpallitreener Ernst Ehaveer Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum. Ernst Ehaveer, foto Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum. Ernst Ehaveer mängimas. E-varamu. Õnnitleme, Ernst Ehaveer 80!. Universitas Tartuensis, nr. 14, 8 aprill 2004. DIGAR Lahkus korvpallitreener Ernst Ehaveer. Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2008.
Priit Väljamäe

Priit Väljamäe (sündinud 17. veebruaril 1970 Pärnus) on eesti biokeemik. Lõpetas 1993 aastal Pärnu 1. õhtukeskkooli, 1998 Tartu Ülikooli BSc biokeemia ja biofüüsika erialal, 1999 Tartu Ülikooli MSc biokeemia erialal, 2002 Uppsala Ülikooli PhD biokeemia erialal. Ta jätkas pärast Ülikooli lõpetamist tööd Tartu Ülikoolis, TÜMRI-s teadurina (2000-2002), lektorina (2002-2006), dotsendina (2006-2016), vanemteadurina (2016-2020) ja alates 2020 aastast kaasprofessorina. Priit Väljamäe on TÜMRI-s Tselluloosi uurimisgrupi juht. 2022 aastal tunnustati tema tööd keemia ja molekulaarbioloogia valdkonnas tööde tsükli "Tõrksate polüsahhariidide ensümaatiline lagundamine" eest Eesti Vabariigi Teaduspreemiaga. Tema uurimisvaldkond on olnud tselluloosi ensümaatiline lagundamine ehk üldisemalt biopolümeeride degradatsiooni ja sünteesi ensümoloogia (kaasarvatud LPMO-de kineetika). Neil teemadel on ta avaldanud rohkesti teadusartikleid. 2020 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Priit Väljamäe kohta ETI-s. [1] "Eesti Vabariigi preemiad", Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus 2022, (lk 109-129 Priit Väljamäe ja tema uurimistöö "Tõrksate polüsahhariidide ensümaatilisest lagundamisest" kohta; ISSN 1406-2321 (trükiväljaanne), ISSN 2674-3019 (võrguväljaanne). [2] [3] TÜMRI Tselluloosi uurimisgrupi lehekülg [4] Priit Väljamäe Kuku raadio saates Kukkuv õun (20. aprill 2022) Me ei väärinda, vaid alaväärindame oma puitu!
Wierzchowie

Wierzchowie on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Wielka Wieśi vallas. Wierzchowie asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 15 km loodes. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/011212006152-0342189?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022.
Czajowice

Czajowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Wielka Wieśi vallas. Czajowice asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 17 km loodes. Czajowicet on esmamainitud 1382. aastal. Czajowice – Historia Urząd Gminy Wielka Wieś
Shātīlā põgenikelaager

Shātīlā põgenikelaager (araabia: مخيم شاتيلا) algselt palestiina põgenike jaoks 1949. aastal loodud asundus. See asub Liibanonis Beirutist vahetult lõunas. UNRWA: Shatila camp
Tüdruk kelguga

"Tüdruk kelguga" on luuletaja Reinhold Kamseni kunagise elukoha juurde Põltsamaal tema 150. sünniaastapäevaks loodud skulptuur. Teose kinkisid Põltsamaa linnale Reinhold Kamseni järeltulijad. Skulptuuri valmistas skulptor Anni Käärst lehisest, mis kasvas Jaama tänav 16 asunud Kamseni korteri ees. Reinhold Kamsen kasvatas üksikvanemana üles neli tütart. Kelgumäelt koju tulev tüdruk sümboliseerib Kamseni üht tuntuimat luuletust ("Talvel"), millest on saanud armastatud lastelaul "Kelgusõit". "Kelgusõit" sõnad
Geraaniumroosa

Geraaniumroosa ehk geraaniumivärvi on ere roosakas-punakas värvitoon, ligikaudu pelargooni õite värvus. Värvinimetusega on kirjeldatud huulepuna värvust ja tekstiile Õitsev pelargoon Pelargooni õied Eri värvi õitega pelargoonid Värvinäidis 7 on geraaniumpunane, värvinäidis 19 geraaniumroosa Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." värvinäidis geraaniumpunase (Geranium red) kohta on tehtud Düsseldorfi värvitootja Schonfeld & Co safloorpunase värviga (saflorroth) ja see on soojatooniline erkpunane; geraaniumroosa (Geranium pink) on segatud safloorpunasest ja valgest ning selle toon on soojatooniline sügavroosa. Pantone värvikaardi toon 17-1753 Geranium on väga küllastatud, fuksiapunasest soojema tooniga punakasroosa värvus      , toon 15-1922 Geranium Pink flamingoroosaga sarnanev soe tumeroosa      . RAL Design värvivaliku toon 010 50 35 Geranienrot on veidi tuhmjas tumeroosa      . https://www.pantone.com/eu/en/color-finder/17-1753-TCX[alaline kõdulink] Olümpiasportlased: 2012. aasta iluolümpiamängud. - et.mode-culture.com[alaline kõdulink] Miks beež mantel ei lähe kunagi moest välja. - vogue-secrets.com, 2022-02-23[alaline kõdulink] G. Perec. KATSE AMMENDAVALT KIRJELDADA ÜHT KOHTA PARIISIS. - Vikerkaar, 5–6, 1999 https://archive.org/details/nomenclatureofco00ridg/page/n161/mode/2up https://www.pantone.com/uk/en/color-finder/PQ-15-1922TCX[alaline kõdulink] https://www.ralcolorchart.com/ral-design/ral-010-50-35
Kilgas

Kilgas on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kilgas 19 inimesel: 7 mehel ja 12 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kilgas meeste puhul 16799. kohal ja naiste puhul 11237. kohal. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Järvamaal Koeru kihelkonna Preedi ja Türi kihelkonna Laupa mõisavallas ning Tartumaal Kursi kihelkonna Puurmanni mõisavallas talupoegadele nimeks Kilkas ja Kilgas. Nimede eestistamise käigus võeti 1938. aastal Kilgas uueks nimeks, kui Paides loobuti nimest Vahtkerl. August Kilgas, eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog (1888–1953) Ellen Kilgas (Ellen Kaarma), eesti näitleja (1928–1973) Gunnar Kilgas, eesti näitleja ja lavastaja (1926–2005) Oskar Kilgas, eesti loomaarst (1896–1975) Paul Kilgas, eesti näitleja, lavastaja ja draamakirjanik (1920–1991) Raul Kilgas, eesti kirjastaja ja tõlkija (1951–) Tõnu Kilgas, eesti näitleja (1954–2021) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 24.07.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kilgas. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kilgas. Kilgas statistikaameti andmebaasis