2. juuni

2. juuni on Gregoriuse kalendri 153. (liigaastal 154.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. mai (1901–2099). 1638 – Rootsi kuninganna Helena korraldust postiasjanduse sisseseadmiseks Soomes loetakse ka Tallinna postikorralduse alguseks.[küsitav] 1807 – Paldiski kreiskooli avamisega jõudis lõpule seda tüüpi õppeasutuste võrgu kujunemine. Eestis oli loodud 12 kreiskooli. 1916 – Tallinnas asutati Tallinna Jalapalli Liit, mis oli Eesti Jalgpalli Liidu eelkäija. 1919 – Landesveeri sõda: Eesti väed jõudsid Võnnus kokkupuutesse Landeswehriga. 1929 – asutati Eesti Vabadussõjalaste Keskliit. 1929 – Riias toimusid Eesti, Läti ja Poola kergejõustikumaavõistlused. 1932 – Eesti Olümpiakomitee otsustas, et 1932. aasta Los Angelese olümpiamängudel võistlevad Eesti eest vaid väliseestlased. 1933 – Jaan Tõnissoni neljas valitsus kehtestas Tartus ja Tartumaal kaitseseisukorra. 1935 – Tallinnas Mustpeade Klubis toimus esimene rahvusvaheliselt arvestatav maleturniir Eestis. Turniiril jäi Paul Keres teiseks. 1935 – algasid Eesti jalgpalli liiduklassi esivõistlused, kus esimest korda osales kaheksa meeskonda. 1938 – Tallinnas algas Rahvusvahelise Punase Risti konverents. 1940 – Johannes Bachval valiti Pöide koguduse õpetajaks. 1980 – Tallinnas Pirital avati Tallinna Olümpiapurjespordikeskus. 1992 – Rootsi otsustas tagastada Balti riikidele nende kullavarud. 1999 – end 13 aastat metsades varjanud Ülo ja Aivar Voitka muutusid taas lindpriideks, kui röövisid kahelt kriminaalpolitseinikult ametipüstolid ja mobiiltelefonid. 0455 – vandaalid tungisid Rooma, kus rüüstasid kaks nädalat. 1098 – Esimene ristisõda: lõppes Antiookia esimene piiramine. 1780 – Derbys peeti esimene ratsavõistlus. 1815 – Napoléon I kinnitas uue põhiseaduse. 1835 – P. T. Barnum alustas Ameerikas oma tsirkusega esimest ringreisi. 1848 – Prahas tuli kokku Slaavi kongress. 1876 – Stara Planinas tapeti Bulgaaria vabadusvõitluse juhte Hristo Botev. 1896 – Guglielmo Marconi sai raadio patendi. 1924 – "Indian Citizenship Actiga" said indiaanlased USAs täielikud kodanikuõigused. 1941 – Brenneri mäekurus kohtusid Adolf Hitler ja Benito Mussolini. 1945 – NSV Liit nõudis Rootsi valitsuselt nende sõjaväelaste väljaandmist, kes olid põgenenud NSV Liidu väeosadest pärast 8. maid 1945. Kuigi 168 Balti sõdurit olid põgenenud enne seda kuupäeva, otsustas Rootsi valitsus 15. juunil põgenikud välja anda. 1953 – Londonis Westminster Abbeys toimus Suurbritannia kuninganna Elizabeth II kroonimine. 1962 – mäss Novotšerkasskis vastuseks liha ja või hindade tõstmisele Nikita Hruštšovi poolt 1. juunist. Mahasurumist juhatas kindral Plijev. 70–80 ohvrit. 1976 – lõppes kolmas tursasõda Suurbritannia ja Islandi vahel. Suurbritannia tunnustas Islandi kehtestatud 200-merimiili laiust majandusvööndit. 1966 – USA kosmoseaparaat Surveyor I maandus Kuul ja hakkas edastama fotosid. 1979 – paavst Johannes Paulus II tegi oma esimese välisvisiidi oma kodumaale Poola. Temast sai esimene kommunistlikku riiki külastanud paavst. 1988 – Moskvas lõppes Mihhail Gorbatšovi ja Ronald Reagani kohtumine.  Pikemalt artiklis Sündinud 2. juunil 1740 – Donatien Alphonse François de Sade, prantsuse kirjanik 1835 – Pius X, paavst 1840 – Thomas Hardy, inglise kirjanik 1857 – Karl Adolph Gjellerup, taani kirjanik 1857 – Edward Elgar, inglise helilooja 1878 – Jacques Rosenbaum, eesti arhitekt 1898 – Voldemar Haas, eesti teatrikunstnik ja pedagoog 1904 – Johnny Weissmüller, ameerika ujuja ja filminäitleja 1927 – Erika Esop, eesti lastekirjanik 1930 – Feliks Vakk, eesti keeleteadlane 1943 – Ivi Eenmaa, eesti raamatukogutegelane ja poliitik 1945 – Peeter Urbla, eesti filmilavastaja ja -produtsent 1957 – Andrus Allikvee, eesti näitleja 1961 – Kare Kauks, eesti laulja 1966 – Rait Pärg, eesti skulptor 1968 – Anne Briand, prantsuse laskesuusataja 1973 – Marko Kristal, eesti endine jalgpallur 1974 – Raiko Pachel, eesti ujuja 1982 – Andres Raja, eesti kümnevõistleja 1988 – Sergio Agüero, argentina jalgpallur 1998 – Silvia Pertens, eesti võrkpallur  Pikemalt artiklis Surnud 2. juunil 1950 – Stanislas Bizot, prantsuse kabetaja 1962 – Vita Sackville-West, inglise kirjanik ja maastikuarhitekt 1975 – Per Wahlöö, rootsi kirjanik 2000 – Lepo Sumera, eesti helilooja 2014 – Merike Tatsi, eesti näitleja 2019 – Mart Nutt, Eesti poliitik ja ajaloolane 2023 – Kaija Saariaho, soome helilooja 2024 – Ellu Saar, eesti sotsioloog Rahvusvaheline turbapäev Eestis – Veevi, Viiva, Viive, Viivi, Viivia, Viivika, Vivian Tallinna maksimumtemperatuur +28,5 °C (1995) Tallinna miinimumtemperatuur −1,4 °C (1981) Tartu maksimumtemperatuur +29,2 °C (1995) Tartu miinimumtemperatuur −1,2 °C (1975) Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 115 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) ESBL: Päev spordiajaloos