laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Knurów

Knurów (saksa Knurow, varem Knauersdorf) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas. Kuulub Ülem-Sileesia linnastusse. Knurów asub Gliwicest umbes 8 km lõunas ja Katowicest ligikaudu 25 km läänes. Küla on esmamainitud 1295. aastal. 20. sajandi algusest hakkas arenema tööstus, kivisöe kaevandamist alustati 1908. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks asula 1922. aastal Poolale. Linnaõigused sai Knurów 1951. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/012414705011-0940849?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 7.10.2022. Knurów Górnośląsko-Zagłębiowska Metropolia Knurów Encyklopedia PWN
Ban Jelačići väljak

Ban Jelačići väljak (horvaadi keeles Trg bana Jelačića) on Zagrebi linna keskväljak, mis on nimetatud ban Josip Jelačići järgi.  Ban Jelačići väljak – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Püha Markuse kirik (Zagreb)

Püha Markuse kirik (horvaadi keeles Crkva sv. Marka) on Zagrebi vanalinnas asuv katoliiklik kihelkonnakirik, mis paikneb Püha Markuse väljakul.  Püha Markuse kirik (Zagreb) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Valter Mäng

Valter Mäng (20. aprill 1911 Tallinn – 27. september 1954 Tallinn) oli eesti jalgpallur. Mängis 1934–40 Tallinna JS Estonia rivistuses ja tuli 5 korda Eesti meistriks. 1934–35 mängis 2 korda Eesti koondises ning kuulus 3 korral B-koondisse. "Mäng, Valter". Eesti Entsüklopeedia. Tiit Lääne (2005). Magnetkätega mees. Lk 226.
Montenegrolased

Montenegrolased (ka tšernogoorlased, montenegro keeles Crnogorci / Црногорци) on lõunaslaavlased, kelle elupaik on Montenegros. Montenegrolasi elab maailmas umbes 460 000 inimest, sealhulgas koduriigis umbes 280 000 inimest.
Evald Smitt

Evald Smitt (Šmitt) (24. märts 1915 Tallinn – 12. jaanuar 2007) oli eesti jalgpallur. Aastatel 1935–1941 mängis ta Tallinna Jalgpalli Klubi rivistuses ja võitis 1940. aastal Eesti karika. 1943. aastal tuli ta JK Estonia koosseisus Eesti meistriks. "ESBL – tulemused". Tiit Lääne (2005). Magnetkätega mees. Lk 220.
Ban

Ban oli aadlitiitel, mida kasutati mitmes Kesk- ja Kagu-Euroopa riigis 7.–20. sajandini.
Boris Riisik

Boris Riisik (19. aprill 1920 Võrumaa – 15. juuli 1992 Melbourne) oli eesti jalgpallur. Ta alustas jalgpallurina Võru Ilmarises, 1938 siirdus Tartu Olümpia ridadesse. Tuli Eesti meistriks jalgpallis 1940 ja 1942 ning võrkpallis 1943. 1944. aastal põgenes Saksamaale, hiljem siirdus Austraaliasse. "sporditulemused". Tiit Lääne (2005). "Magnetkätega mees". Lk 213.
Kopel Koslovski

Kopel Koslovski (Koslovsky) (23. jaanuar 1918 – jäi kadunuks 1941 sügisel) oli juudi päritolu Eesti jalgpallur. Ta võitis 1938. aastal Tallinna Spordi meeskonnas Eesti karika. Mängis Eesti koondise 1939. aasta maavõitluses Läti vastu. "Eesti Julgeolekupolitsei juurdlustoimik". Tiit Lääne. Magnetkätega mees. Lk 187. "Transfermarkt". www.transfermarkt.com. "sport24".
Helmuth Kippar

Helmuth Kippar (10. september 1910 Tallinn – 1. juuli 1969) oli Eesti jalgpallur. 1933. aastast mängis Tallinna Jalgpalli Klubi koosseisus. Mängis 1935. aastal 8 korda Eesti koondises. "transfermarkt". Magnetkätega mees. Lk 163. "Eesti Jalgpalli Liit".
Andam

Andam ehk tribuut on alistatud või valitsetavalt rahvalt nõutav maks, eriti talupojalt nõutav naturaalmaks feodalismiajastul. Andam moodustas 13.–15. sajandil Eestis feodaalkoormiste põhiosa.
Nikolai Linberg

Nikolai Linberg (3. aprillil 1915 Tallinn – ?) oli läti päritolu Eesti jalgpallur. Jalgpallitreeninguid alustas Pärnus. 1934. aastal sai Eesti kodakondsuse ning kutsuti Tallinna JS Estonia klubisse. Tuli seitse korda Eesti meistriks. 1936. aastal lõi meistriliigas 14 mängus 21 väravat, mis püsis 58 aastat Eesti rekordina. Ta mängis kolm korda Eesti koondises ja lõi kaks väravat. Pärast sõda mängis Dünamo ja Kalevi ridades. Jäi 1940. aastate teisel poolel teadmata kadunuks. Tiit Lääne. Magnetkätega mees. Biograafia ESBL-is "Eesti Jalgpalli Liit". Biograafia ESBL-is
Aleksander Valkenpert

Aleksander-Leopold Valkenpert (19. oktoober 1908 Tallinn – ?) oli Eesti jalgpallur. Alustas karjääri Võitlejas, 1930 liitus Puhkekodu klubiga. Ta mängis 1935–37 9 korda Eesti koondises. "transfermarkt". "Eesti Jalgpalli Liit".
Ülo Ollis

Ülo Ollis (10. detsember 1916 – 1991) oli eesti jalgpallur ja jalgpallitreener. Aastatel 1936–1940 oli ta klubi Tallinna Sport varuväravavaht. "geni.com". Tiit Lääne. Magnetkätega mees. Lk 143.
Johan Tšutšelov

Johan Tšutšelov (8. juuni 1912 – ?) oli Eesti jalgpallur. Johan Tšutšelov mängis oma jalgpallurikarjääril, millest on teada vaid aastad 1935 ja 1936, Eesti meistrivõistlustel Tallinna VS Spordis, millega ta oli 1936 hooajal Tallinna JS Estonia järel teiseks. Mängis 1935 kaasa 7 Eesti koondise maavõistluses. Ta debüteeris Leedu vastu juunis 1935. Samal aastal osales ta rahvusvalikuga Balti karikavõistlustel. "Transfermarkt".
Martin Jensen

Martin Jensen (8. september 1909 Mõisaküla – 8. august 1992 Toronto) oli eesti jalgpallur. Alustas Pärnus, 1934. aastast kuulus JK Estonia rivistusse. Eesti koondises mängis 1934–1938 6 korral. "transfermarkt". Teiste andmetel sündis 1910 Pärnus (T. Lääne "Magnetkätega mees", lk 134) Biograafia ESBL-is http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2558
Herbert Saarne

Herbert-Friedrich Saarne (kuni 18. märtsini 1937 Herbert-Friedrich Segner; 2. jaanuar 1908 Hageri kihelkond, Harjumaa – 21. juuli 1986 Tallinn) oli eesti jää- ja jalgpallur. Tuli Tallinn Spordi koosseisus 6 korral jääpallis (1928–1932 ja 1935), 1 korra jäähokis (1940) ja 3 korral jalgpallis (1931–33) Eesti meistriks. "Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977 Eesti jalgpallikoondislaste loend "Ersti Entsüklopeedia". "Herbert Friedrich Saarne (Seegner)". // "Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977. Lk 248 Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Metsakalmistul
Bernhard Nooni

Berhard Voldemar Nooni (10. veebruar 1902 Rannamõisa – 8. mai 1997 Tallinn) oli eesti korvpallur ja jalgpalliväravavaht. http://entsyklopeedia.ee/artikkel/nooni_bernhard_voldemar
Maria Albert

Maria Albert (2009. aastast Maria Mäihäniemi; sündinud 7. jaanuaril 1985) on Eesti endine ujuja ja praegune ämmaemand. Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi ning õppinud Tallinna Meditsiinikoolis ja vahetusõpilasena Soomes Tamperes ämmaemanda erialal. Maria Albert on TOPi Ujumisklubi õpilane. Tema Eesti treener oli Tiit-Urmas Reiter ja Soomes Jouni Laakso. Soomes oli tema koduklubi Tampereen Uimaseura. 2005. aasta veebruaris sai ta Oulus Soome lühirajaujumise meistrivõistlustel viis kuld- ja ühe pronksmedali. 2005. aasta juulis sai Maria Albert Soome meistrivõistlustel kaks kuld- ja ühe hõbemedali. 2006. aasta märtsis sai Maria Soome meistrivõistlustel kolm kuld- ja ühe hõbemedali. 2007. aasta märtsis sai Maria Soome meistrivõistlustel kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali. 2007. aasta juulil sai ta Jyväskyläs toimunud Soome lühiraja meistrivõistlustel sai ta kaks kuld- ja ühe hõbemedali. Tema nimel on Eesti 1500 m vabaujumise rekord 17.10,26 (25 m), mille ta püstitas 9. veebruaril 2005 Soomes. Tulnud 7 korda (2005–2006, 2008), lühirajal 11 korda (2005–2008) Soome meistriks. 2008. aastast töötab Tampere Ülikooli haiglas ämmaemandana. Tema vend on Eesti triatleet Marko Albert, tema isa on endine eesti suusataja Mati Albert. Kõhklushetkedel saab ujuja Maria Albert abi raudmehelt Postimees, 16.03.2005 (vaadatud 17.06.2020) Maria Albert võitis Soomes 4 medalit uudised Eesti Ujumisliidu kodulehel (vaadatud 17.06.2020) Maria Albert tuli Soome meistriks 01.07.2005 uudised Eesti Ujumisliidu kodulehel (vaadatud 17.06.2020) Maria Albert ja Natalia Hissamutdinova nopivad Soomes meistritiitleid 13.03.2006 uudised Eesti Ujumisliidu kodulehel (vaadatud 17.06.2020) Maria ja Natalia edu jätkus nii laupäeval kui pühapäeval 16.03.2006 uudised Eesti Ujumisliidu kodulehel (vaadatud 18.06.2020) Maria Albertile Soomes kaks meistritiitlit 09.07.2007 uudised Eesti Ujumisliidu kodulehel(vaadatud 17.06.2020) Maria Albert Eesti entsüklopeedia veebiversioonis. Vaadatud 11.11.2020.
Tuletundlikkus

Tuletundlikkus on tuleohutusnõuete tähenduses mõiste, mis kirjeldab materjali süttivust ning põlemisega kaasnevaid protsesse. "Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded ja nõuded tuletõrje veevarustusele". Riigi Teataja. Vaadatud 17.06.2020.
East–West. Golden Arch

"East–West. Golden Arch" (vene keeles Восток-Запад. Золотая арка) on rahvusvaheline iga-aastane Euraasia filmiauhind, mida antakse välja saavutuste eest filmikunstis. Filmiauhinna "East–West. Golden Arch" asutas Kinoliitude Konföderatsioon. Auhindu jagatakse alates 2018. aastast. Filmiauhinna kodulehel on kirjas, et auhind antakse saavutuste eest filmikunstis Ida-Euroopa ja Lääne-Aasia maades toodetud filmide autoritele. See pole päris täpne. Filmiauhinnale East–West. Golden Arch saavad pretendeerida Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia maade, Balkani maade, Baltimaade, samuti Soome, Aserbaidžaani, Gruusia, Armeenia, Türgi, Küprose ja Iisraeli filmid – kokku 31 riigist. Filmiauhinna haldamiseks on loodud viieliikmeline auhinna hoolekogu (selle liikmeid on Venemaa presidendi eriesindaja Mihhail Švõdkoi) ja 20-liikmeline auhinna juhatus (juhatuse esimees Rüstəm İbrahimbəyov). Valdav osa hoolekogu ja juhatuse liikmetest on Venemaa filmitegelased. Juhatus moodustab viieliikmelise filmide valikukomisjoni (siiani Venemaa filmikriitikutest). Auhinna nominendid ja võitjad valib 24-liikmeline žürii (žürii liikmeteks kutsutakse filmikriitikud ja filmiteadlased üle maailma). Filmiauhinda East–West. Golden Arch jagatakse 11 kategoorias. Kategooria võitjale antakse auhinnakuju Kuldne Kaar. Esimesed kaks auhindade kätteandmise tseremooniat (2018, 2019) peeti Moskvas. 2018 – "Armastuseta" (filmirežissöör Andrei Zvjagintsev) 2019 – "Külm sõda" (filmirežissöör Paweł Pawlikowski) 2018 – Krzysztof Zanussi 2019 – Marlen Hutsijev (postuumselt) Filmiauhinna "East–West. Golden Arch" esimesel konkursil (2018) sai Rainer Sarneti 2017. aastal valminud mängufilm "November" kolm nominatsiooni: kategoorias "Parim kunstnikutöö" Jaagup Roomet ja Matis Mäesalu; kategoorias "Parim operaatoritöö" filmioperaator Mart Taniel; kategoorias "Parim filmi muusikaline kujundus" helilooja Michał Jacaszek. Rahvusvaheline žürii andis kategoorias "Parim kunstnikutöö" esikoha ja auhinnakuju Kuldne Kaar filmikunstnikele Roometile ja Mäesalule. East-West. Golden Arch. eurasiacinema.org Faces of the Award. eurasiacinema.org Jury. eurasiacinema.org Первая международная кинопремия «Восток — Запад. Золотая арка» объявила шорт-лист. worldpodium.ru Winners-2018. eurasiacinema.org Filmiauhinna koduleht Jaagup Roomet. Auhinnad. efis.ee East-West. Golden Arch - International Film Award. efis.ee
Liisi Voolaid

Liisi Voolaid (23. september 1988) on Eesti muusikakuraator, kolumnist, (muusika)mänedžer ja DJ. Ülikoolihariduse on ta omandanud Balti Filmi- ja Meediakoolis suhtekorralduse ja meedia valdkonnas. Muude tööde seas on ta juhtinud Universal Musicu Baltikumi filiaali suhtekorraldusosakonda. 2016. aastal hakkas ta tegutsema vabakutselisena muusikavaldkonna meediasuhete ja kommunikatsiooni valdkonnas. Ta on tegelenud artistide Anett, Elephants From Neptune, Jüri Pootsmann, Liisi Koikson, Öed, Leslie Da Bass, reket ja Bert on Beats albumite suhtekorralduse ja meediasuhete korraldamisega ning festivalide Võnge ja Viljandi pärimusmuusika festivali järelpeo kommunikatsiooniga. 2010. aastast alates on ta tegutsenud ka eelkõige souli ja funki mängimisele keskendunud DJ-na. Praegu tegutseb ta ka muusikatoimetajana ajakirjas Edasi.org. "Liisi Voolaid". LinkedIn. Vaadatud 17. juunil 2020.[alaline kõdulink] Rein Olesk (15. mai 2020). "Liisi Voolaid tegi muusikast enda töökaaslase". kasulik.delfi.ee. Vaadatud 17. juunil 2020. "LV &". Liisi Voolaiu koduleht. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2020. Vaadatud 17. juunil 2020. Liisi Voolaiu koduleht „DJ-ankeet: Liisi Voolaid“. Müürileht, 9. märts 2016 Anne Vetik „Liisi Voolaid: muusika, mood ja Ivo Nikkolo pre-autumn 2018“. Portail, 9. juuli 2018 „Liisi Voolaid loob ilu läbi kiirustamata tegutsemise“. Tilk.bio, 2019
Aleksander Mägi (jalgpallur)

Aleksander Mägi (1904 – ?) oli Eesti jalgpallur. Tuli Tallinn Spordi koosseisus 1927–33 neli korda Eesti meistriks. Mängis Eesti koondises 4 maavõistluses 1929–35. Tiit Lääne "Magnetkätega mees", lk 79 "Eesti Jalgpalli Liit".
Imperaator

Imperaator oli impeeriumi või võimukandja Vana-Roomas. Keiser ja Keisrite loend Kuningas Monarh Riigipea Tsaar Valitsemisvorm
László Püha

László Püha (ka Ladislas Püha; ungari keeles Szent László, horvaadi keeles Ladislav I., slovaki keeles Svätý Ladislav, poola keeles Władysław I Święty; umbes 1040 – 29. juuli 1095) oli Ungari kuningas aastast 1077 ja Horvaatia kuningas alates aastast 1091. Ta oli Ungari kuninga Béla I teine poeg.
Arnold Eentamm

Arnold Eentamm (aastani 1936 Arnold Estam; 11. november 1906 Tallinn – 21. detsember 1992 Tallinn) oli Eesti jalgpallur ja kergejõustiklane. Jalgpalli mängis Tallinna Spordis, hiljem klubides Sirius, Kalev, JK Estonia. Tuli neljakordseks Eesti jalgpallimeistriks (1930, 1934–36). Eesti meister 4x400 m teatejooksus. Tiit Lääne "Magnetkätega mees", lk 86 Biograafia ESBL-is
Adolf Rüütel

Adolf Rüütel (16. september 1906 Võnnu, Tartumaa – 4. august 1981 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Alustas karjääri Kalevis, hiljem oli TJK kapten. Mängis aastatel 1930–1931 neli mängu Eesti koondises. Tiit Lääne. Magnetkätega mees. Lk 92. "Eesti Jalgpalli Liit".
Padova Püha Antoniuse basiilika

Padova Püha Antoniuse basiilika (itaalia keeles: Basilica di Sant’Antonio, kohalik lühend ka Basilica del Santo) on Padovas asuv otseselt Pühale Toolile alluv roomakatoliku kirik ja Basilica minor, mis on pärimuse järgi püstitatud püha Padova Antoniuse hauale. Kirik on esimene suurem võlvitud kirikuhoone Terraferma piirkonnas, ehitatud ajavahemikus 1232.–1310. aastatel romaanikalt gootikale üleminekustiilis. Tervikhoonena näib kiriku arhitekt olevat lähtunud Veneetsia Püha Markuse kiriku eeskujust, kavatiselt on ta romaanipärane, kuid interjöör, sealhulgas kõrge apsiid ja kabelipärja üheksa kabelit on gooti stiilis. Sisustuses leidub palju muudel hilisematel perioodidel, renessansi- ja barokiajal loodut. Padova Püha Antoniuse basiilika on üks enim külastatud pühakodadest Itaalias ja populaarne palverännusihtpunkt. https://www.santantonio.org/en/basilica/virtual-tour Kiriku ja koguduse koduleht (itaalia, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles) Basiilika 3D-mudel. Kasutaja Enrico Dalbosco, 3D Warehouse Virtuaaltuur basiilikas
Josef Rudolf Hiden

Josef Rudolf Hiden (9. märts 1909 Graz – 11. september 1973 Viin) oli Austria jalgpalliväravavaht. Mängis Austria koondises. Hiljem võttis Prantsusmaa kodakondsuse.
Horvaatia kuningas

Horvaatia kuningas oli kuningriigi valitseja tiitel aastatel 925–1918 (ametlikult kuni 1943. aastani).
Grigori Tšutšelov

Georgi Tšutšelov (30. november 1907 – 15. jaanuar 1943) oli Eesti jalgpallur. Alustas 1928. Meteori meeskonnas. 1930. aastast oli TJK vasakäär. Mängis 1932 Eesti koondise maavõistluses Rootsi vastu. Hukkus II maailmasõjas. "Transfermarkt". Sünd. teistel andmetel 1913 (Tiit Lääne Magnetkätega mees. Lk 110.) "Eesti Jalgpalli Liit".
V (album)

"V" on eesti laulja Birgit Õigemeele viies stuudioalbum. See ilmus 2018. aastal plaadifirma Enjoy Music kaudu. Plaadilt anti välja viis singlit: "15 000 sammu," "Ma tean, et sa tead," "Leekides tee," "Alles sügisel mõtleme" ja "Kingitus." "15 000 sammu" "Me täna öösel ei maga" "Sinuga" "Ma tean, et sa tead" "Öö ja päev" "Kustutage kuu" "Valin oma õnne" "Leekides tee" "Tahan tunda ennast vabana" "Alles sügisel mõtleme" "Silmapiir" "Kingitus"
Osvald Kastanja

Osvald Kastanja (19. oktoober 1910 Narva – 29. detsember 1993 Tallinn) oli Eesti jalgpallur. Alustas Narva KS Võitlejas, 1932. aastast Tallinna Jalgpalli Klubis. Mängis 3 korda Eesti koondises aastatel 1931–1932. "Eesti Jalgpalli Liit".
Roman Mõtlik

Roman Mõtlik (12. mai/25. mai 1911 – ?) oli eesti jalgpallur. Alustas Põhjalas, 1932–1937 oli Puhkekodu paremäär. Mängis 1932. aastal neli korda Eesti koondises. Tiit Lääne. Magnetkätega mees. Lk 110. "Eesti Jalgpalli Liit".
Świebodzin

Świebodzin (saksa Schwiebus) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Świebodzini maakonna ja Świebodzini valla halduskeskus. Świebodzin asub Zielona Górast umbes 32 km põhjas. Świebodzin on raudteesõlm. Świebodzin sai osalised linnaõigused 1319. aastal ja täielikud linnaõigused 1469. aastal. Tööstus hakkas linnas arenema 19. sajandil, raudteeühenduse sai 1870. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811408054-0988626?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Historia Biuletyn Informacji Publicznej Gminy Świebodzin Świebodzin Encyklopedia PWN
Kluczbork

Kluczbork (saksa Kreuzburg in Oberschlesien) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas, Kluczborki maakonna ja Kluczborki valla halduskeskus. Kluczbork asub Opolest umbes 40 km põhjakirdes. Kluczbork sai linnaõigused 1274. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal sai linn rängalt kannatada. 19. sajandil arenes linnas metallitööstus ja toiduainetööstus. Raudteeühenduse sai linn 1875. aastal. 1921. aastal jäi linn rahvahääletuse tulemusel Saksamaale. Poola koosseisu läks Kluczbork 1945. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/031613204024-0965619?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Kluczbork Encyklopedia PWN
Marilyn Monroe

Marilyn Monroe (sünninimega Norma Jeane Mortenson, teiste nimedega Norma Jeane Baker, Norma Jeane Dougherty, Norma Jeane DiMaggio, Marilyn Monroe Miller; 1. juuni 1926 Los Angeles, California osariik – 5. august 1962 Los Angeles, California osariik) oli USA näitleja, laulja ja modell. Teda on nimetatud 20. sajandi üheks kuulsaimaks naisnäitlejaks ja seksisümboliks. Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk. 29. juunil 1956 abiellus ta kirjanik Arthur Milleriga. Nad lahutasid abielu 1961. aastal. Tuntud on Monroe esinemine president John F. Kennedy sünnipäeval Madison Square Gardenis 1962. aastal, kui ta esitas laulu "Happy Birthday, Mr. President". Kennedy kinkis Monroele kuldse Rolexi kella graveeritud isikliku pühendusega. Ajakirjanduses on palju spekuleeritud Kennedy ja Monroe võimaliku intiimsuhte üle, kuid selle kohta pole tõendeid. Ööl vastu 5. augustit 1962 leiti Marilyn Monroe oma Los Angelese Brentwoodi kodust surnuna. Ametlik surmapõhjus oli unerohu üledoos. Tema surma kohta on käibel mitmed vandenõuteooriad. Marilyn Monroe – alati üksi ja ahastuses Õhtuleht, 1. juuni 2006. Piret Kooli. Marilyn Monroe: "Olen naine ja see rõõmustab mind!" DELFI Naistekas.ee juuni 2009
Kogula lennuväli

Kogula lennuväli oli kunagine NSV Liidu lennuväe lennuväli Saaremaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Saaremaa valla alal Mõnnuste küla lähedal. Saaremaa Kogula lennuväljal (vene keeles аэродром Кагул aerodrom Kagul) baseerus 1941. aasta juunis Balti laevastiku lennuväe 5. hävituslennukite lennupolgu 5. eskadrill 28 I-15bis hävituslennukiga ja 12. üksik hävituslennukite eskadrill 24 I-153 hävituslennukiga. Saaremaa Kogula lennuväljal baseerus 1941. aasta augustis-septembris Balti laevastiku lennuväe 8. pommituslennukite brigaadi 1. miini-torpeedopolk, mis tegi ööl vastu 8. augustit 1941 13 lennukiga DB-3 pommitusreidi Berliinile. 6. septembril pommitas Luftwaffe Kogula lennuvälja puruks. Kärla aleviku Kärla kalmistu lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja langenute ühishaud, sealhulgas 1941. aasta augustis Berliini pommitamisel langenud Nõukogude lendurite mälestusmärk. Kärla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.01.2021) Мемориал сооружён на кладбище в Кярла, www.airforce.ru, (vaadatud 05.01.2021) Михайловский Н. Г. Таллинский дневник, Тайна аэродрома «Кагул». М.: Советская Россия, 1985. Хохлов Петр Ильич. Над тремя морями, Бомбы падают на Берлин Л.: Лениздат, 1988. — 240 с. Kogula (Mõnnuste) lennuväli
Kuulitõuke Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

Kuulitõuke Eesti meistrivõistluste medalivõitjad. Meeste Eesti rekord kuulitõukes on 20.76, mis on Kristo Galeta nimel ja mille ta tõukas 21. juuliil 2019. aastal Pärnus. Naiste Eesti rekord on 18.03, mille Veronika Minina saavutas 25. mail 1980. aastal Nokias Soomes.
Pungis

Pungis ehk nodus (ladina keeles nodus 'sõlm') on karika jala keskel olev paisutusega osa. Pungis kujunes Lääne-Euroopa armulauakarikal välja hõlbustamaks vaimulikul karika hoidmist selle ülestõstmisel missa ajal. Pungis võib olla ka muul karikakujulisel anumal, näiteks tsibooriumil, või mõne teise eseme tüvesel, näiteks küünlajalal või monstrantsil. Vaimulik karikat tõstmas Vaimulik karikat tõstmas 9. sajandi karikas Kolínist ažuurse pungisega Nurgelise pungisega karikas 14.-15. sajandi vahetusest Tynieci 15. sajandi karika pungis on kujundatud arhitektuursete motiividega 18. sajandi hõbekarikas 15. sajandi alguse saksa tsiboorium nurgelise pungisega 17. sajandi tsiboorium Veneetsiast Karika kui jooginõu pungise kohta on kasutatud ka sõna "pide". Kupa (karika osa) Kabi (karika osa) http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv2133 http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=pungis Karikas. – Korp! Ugala leksikon
Esivere lennuväli

Esivere lennuväli oli NSV Liidu merelennuväe varulennuväli Läänemaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Hanila valla alal Esivere küla lähedal. Esivere varulennuväli, Kultuurimälestiste register
Vatla lennuväli

Vatla lennuväli oli NSV Liidu Punalipulise Balti laevastiku õhujõudude varusõjaväelennuväli Läänemaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Pärnu maakonna Lääneranna valla alal Kiska küla lähedal Karuse–Kalli teel. Vatla varulennuväli (maantee laiendus), Kultuurimälestiste register
Ülle Keerberg

Ülle Keerberg (26. juuli 1955 – 16. juuni 2020) oli eesti koorijuht ja muusikaõpetaja. 1974–1979 juhatas ta Kambja koori. Ta töötas Hugo Treffneri Gümnaasiumis 43 aastat. Laulupeo lätted on Kambjas..., Laulupeo muusikaleht 1994, lk 14 Lahkus muusikaõpetaja ja dirigent Ülle Keerberg, Tartu Postimees, 17. juuni 2020
August Marland

August Marland (13. mai 1904 Narva – 4. märts 1973 Moskva) oli eesti fütopatoloog. August Marland Eesti Entsüklopeedia digiversioonis
Kupa (karika osa)

Kupa (ladina keeles cupa 'mahuti', 'anum') on karika või mõne muu jalaga jooginõu, näiteks pokaali või veiniklaasi kõige ülemine, vedelikku mahutav osa. Sõna kasutatakse analoogiliselt karikaga ka ristimiskivi ülemise nõgusa osa kohta, kuhu valatakse ristimise vesi või asetatakse ristimisvaagen. 3490 Karikas, 19.saj. lõpp. – Kultuurimälestiste riiklik register 29416 Karikas, Venemaa, 20.saj. algus. – Kultuurimälestiste riiklik register T. Kolk. Algaja veinisõber saab hakkama kahe põhipokaaliga. – Postimees, 5. detsember 2010 6195 Ristimiskivi, Fröjeli koolkond, 14.saj. (lubjakivi). – Kultuurimälestiste riiklik register 16336 Ristimiskivi, 14.saj. (paas) – Kultuurimälestiste riiklik register
Ernst Matrov

Ernst Matrov (7. veebruar 1923 Petrograd – 28. august 1975 Tallinn) oli eesti ajaloolane. Ta lõpetas 1953 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, 1959–1964 oli Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ja 1964–1969 teadusliku kommunismi kateedri dotsent.
Triller

See artikkel räägib muusika ornamendist. Žanri kohta vaata artiklit Triller (žanr). Triller on muusikaline ornament, mis moodustub keskse heli ja ülemise naaberheli pidevast ja kiirest vaheldumisest. Trillerit tähistatakse märkidega tr või tr koos lainejoonega noodi kohal. Tavaliselt alustatakse trilleri esitamist kesksest helist ja selle kestus vastab noodi vältusele. tremolo vibraato H. Kostabi, L. Semlek. Muusika elementaarteooria. Tallinn, 1976