laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kordofonide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Klahvpillide loend: Kordofonid · Aerofonid · Idiofonid · Elektrofonid Sellel leheküljel on loetletud kordofone. Klahvpillid Bowed Clavier en:Bowed Clavier Electric piano en:Electric piano Clavinet Pianet en:Pianet Fender Rhodes (see on ka elektrofonides) Wurlitzer electric piano en:Wurlitzer electric piano Hurdy gurdy en:Hurdy gurdy Klavikord Klavessiin en:Harpsichord Spinett en:Spinet Virginaal Klaver Tangent piano en:Tangent piano Keelpillid Balalaika Bandžo Harf Hiiu kannel Kannel Kromaatiline kannel Kitarr Basskitarr (peetakse ka elektrofoniks) Klassikaline kitarr Lauto Mandoliin Viiul Vioola Tšello Kontrabass Viola da gamba Viola d'amore
Klahvpillide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Sellel leheküljel on loetletud klahvpille. Klahvpillide loend: Kordofonid · Aerofonid · Idiofonid · Elektrofonid Klahvpillid Bowed Clavier en:Bowed Clavier Electric piano en:Electric piano Clavinet Pianet en:Pianet Fender Rhodes (see on ka elektrofonides) Wurlitzer electric piano en:Wurlitzer electric piano Hurdy gurdy en:Hurdy gurdy Klavikord Klavessiin en:Harpsichord Spinett en:Spinet Virginaal Klaver Tangent piano en:Tangent piano Klahvpillid Akordion en:Accordion Prantsuse akordion de:Französisches Akkordeon en:Flutina Harmoonium en:Harmonium Kontsertiina en:Concertina Melodeon en:Melodeon (organ) Melodica en:Melodica Orel Positiivorel Pipe organ en:Pipe organ Reed organ en:Reed organ Nupp-pillid Lõõtspill Bajaan Bayan (accordion) Bandoonium en:Bandoneón Eesti lõõtspill Karmoška Vaata ka Nuppakordion en:Button accordion Kromaatiline nuppakordion en:Chromatic button accordion Diatooniline nuppakordion en:Diatonic button accordion Klahvpillid Glasschord en:Glasschord Kariljon en:Carillon Tšelesta en:Celesta Chamberlin Clavivox Continuum Fingerboard en:Continuum (instrument) Dubreq Stylophone en:Dubreq Stylophone Digitaalklaver Elektrooniline klaviatuur en:Electronic keyboard Elektrooniline klaver en:Electronic piano Fender Rhodes Elektriorel Hammondi orel Farfisa en:Farfisa Keytar (klahvkitarr) en:Keytar Mellotron Music workstation en:Music workstation Ondes Martenot Süntesaator Moogi süntesaator Synclavier Sämpler Teremin
Bioloogiajaam

Bioloogiajaam on alaline või hooajaline bioloogilistele väliuurimistele spetsialiseeritud teadusasutus või õppebaas. Bioloogiajaamu hakati looma Euroopas alates 19. sajandi teisest poolest. Üks tuntumaid neist on Napoli bioloogiajaam, mis avati 1874. aastal. Esimene Tartu Ülikooli rajatud bioloogiajaam oli 1908. aastal avatud Kovda bioloogiajaam Valge mere ääres, mille organiseeris Tartu Ülikooli zooloogiaõppejõud Konstantin Saint-Hilaire. Tuntumad bioloogiajaamad Eestis on Kuusnõmme bioloogiajaam, Võrtsjärve limnoloogiajaam, Puhtu bioloogiajaam, Laelatu bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam, Akste bioloogiajaam ja Kõiguste bioloogiajaam. Lühemat aega on tegutsenud Rootsiküla bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam ja Taevaskoja bioloogiajaam. Napoli bioloogiajaam Oulanka bioloogiajaam Kull, Kalevi; Talvi, Tõnu 1996. Eesti bioloogiajaamad — Rootsikülast Laelatuni. Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 77, 211–222. Lindholm, Tore 1982. The history of biological stations in Finland. Eidema 1: 112–123.
Merivarblane

Merivarblane (Cyclopterus lumpus) on kala merivarblaslaste sugukonnast, merivarblase perekonna (Cyclopterus) ainus liik. Teaduslikult kirjeldas merivarbast esimesena Carl von Linné aastal 1758. Merivarblane on oma sugukonna tuntuim esindaja. Tema levila ulatub Hispaania põhjarannikult loode–kirdesuunaliselt Valge mereni, levila hõlmab ka Läänemerd ja Suurbritannia rannikualasid. Põhilevilast eraldi jäävad Islandi rannikupiirkonnad. Merivarblasel on kerajas keha. See on lühike ja eesotsas tugevasti puhetunud, tagakeha on külgedelt kokku surutud. Kehal kulgeb kummalgi küljel kaks rida luukühmusid. Lõpuseavad on väikesed ja asuvad keha külgedel rinnauimedest eespool. Seljauimi on kaks, aga eesmine neist on peitunud naha alla ega paista välja. Kõhuuimed on muundunud ümmarguseks imikettaks, mille abil kala kividele kinnitub. Sabauim on ümardunud ning selja- ja pärakuuimest selgelt eraldunud. Kala on üldvärvilt rohekas, küljed mõnevõrra hallikama varjundiga. Kala pikkus on emastel 61 cm ja isastel 51 cm, eluiga küündib 14 aastani. Kala võib kaaluda kuni 5½ kg. Kuid need on maksimummõõtmed, harilikult on kala palju väiksem. Isaskala on tavaliselt 2½–3 dm ja emaskala 3–4 dm pikk. Siiski on merivarblane oma sugukonna kõige suurem kala, sest põhiliselt jääb merivarblaslaste pikkus alla 1 dm. Merivarblased toituvad bentilistest selgrootutest, peamiselt ussidest ja väikestest koorikloomadest. Merivarblane saab suguküpseks 3.–4. eluaastal. Barentsi ja Valges meres koeb ta maist juulini. Tavaliselt on isased sinakashallid, aga kudemise ajal muutuvad nende kõht ja uimed tellispunaseks ning selg tumedaks. Emased koevad paari-kolme portsjoniga 79–136 tuhat suurt oranži marjatera, millest igaühe läbimõõt on 2,7 mm. Isased valvavad koetud marja. Merivarblase marja, maksa ja liha süüakse. Kala ennast soolatakse, suitsutatakse ja vinnutatakse. Kuid Eestis ja Venemaal on ta töönduslikult vähetähtis. Teda püütakse peamiselt Taanis ja Islandil. Merivarblase mari on roosa, kuid seda värvitakse punaseks või mustaks, et seda oleks parem turustada. Merivarblase mari sisaldab palju valke ja vitamiine. "Loomade elu", 4. kd., lk. 427, tahvel 49, joon. 38 ja 242 P.J. Miller, M.J. Loates. "Euroopa kalad" (tõlkinud Tiit Raid). Eesti Entsüklopeediakirjastus 2006, lk. 168 "Loomade elu", 4. kd., lk. 428  Merivarblane – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Merivarblane andmebaasis eElurikkus
Aerofonide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Klahvpillide loend: Kordofonid · Aerofonid · Idiofonid · Elektrofonid Sellel leheküljel on loetletud aerofone. Klahvpillid Akordion en:Accordion Prantsuse akordion de:Französisches Akkordeon en:Flutina Harmoonium en:Harmonium Kontsertiina en:Concertina Melodeon en:Melodeon (organ) Melodica en:Melodica Orel Positiivorel Pipe organ en:Pipe organ Reed organ en:Reed organ Nupp-pillid Lõõtspill Bajaan Bayan (accordion) Bandoonium en:Bandoneón Eesti lõõtspill Karmoška Vaata ka Nuppakordion en:Button accordion Kromaatiline nuppakordion en:Chromatic button accordion Diatooniline nuppakordion en:Diatonic button accordion Puhkpillid Didžeriduu Flööt Pikoloflööt Fagott Kontrafagott Inglissarv Klarnet Kornet Metsasarv Oboe Plokkflööt Suupill Torupill Trompet Tromboon
Idiofonide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Klahvpillide loend: Kordofonid · Aerofonid · Idiofonid · Elektrofonid Sellel leheküljel on loetletud idiofone. Klahvpillid Glasschord en:Glasschord Kariljon en:Carillon Tšelesta en:Celesta Löökpillid Balafon en:Balafon Gong Kellamäng Ksülofon Steelpan en:Steelpan Tamburiin Txalaparta Vibrafon Membranofonide loend
Elektrofonide loend

Muusikainstrumentide alfabeetiline loend · Muusikainstrumentide süstemaatiline loend Keelpillid · Puhkpillid · Klahvpillid · Löökpillid Klahvpillide loend: Kordofonid · Aerofonid · Idiofonid · Elektrofonid Sellel leheküljel on loetletud elektrofone. Chamberlin Clavivox Continuum Fingerboard en:Continuum (instrument) Dubreq Stylophone en:Dubreq Stylophone Digitaalklaver Elektrooniline klaviatuur en:Electronic keyboard Elektrooniline klaver en:Electronic piano Fender Rhodes Elektriorel Hammondi orel Farfisa en:Farfisa Keytar (klahvkitarr) en:Keytar Mellotron Music workstation en:Music workstation Ondes Martenot Süntesaator Moogi süntesaator Synclavier Sämpler Teremin
Itaalia väikehurt

Itaalia väikehurt on väike tõukoer, kes kuulub hurdaliste perekonda. Itaalia väikehurdal (nimetatakse vahel ka itaallaseks või italiaanoks) on kiired jalad ja hea nägemine, seega on ta hea jahikoer väikeste ulukite püüdmiseks. Itaalia väikehurt on hurtade perekonnast väikseim. Ta on kitsa rinnaga, pika kaela ja pikkade jalgadega. Tõu vanus on kuni 2000 aastat. Egiptusest on leitud mumifitseeritud koeri, kes on Itaalia väikehurdale väga sarnased, samuti on leitud Pompeist sarnaste koerte kujutisi. Itaalia väikehurt on hea kaaslane, kuid ta ei talu külma ning on väga õrn. Teiste "mängukoertega" võrreldes on Itaalia väikehurdal haukumisel palju madalam hääl. Itaalia väikehurdad on väga taibukad, kui asi on nende kasuks, näiteks oskavad nad väga kergelt kahel käpal kõndida [viide?]. Neid loetakse ka headeks valvekoerteks, sest hauguvad võõraste helide peale. Itaalia väikehurtadega jalutatakse enamasti rihmastatuna. Nende jahiinstinkt on nii tugev, et piisab tuules lendlevast kilekotist või puulehest ning nad unustavad omaniku, kuulekuse. "Itaalia väikehurt". koer.ee. Vaadatud 10.02.2018.
Maailmareligioon

Maailmareligioon on usund, mis on väljunud rahvusreligiooni piiridest ning on omaks võetud laiemalt. Maailmareligioonid on budism, kristlus, sikhism, taoism, judaism, hinduism ja islam.
Fütotsönoloogia

Fütotsönoloogia ehk fütosotsioloogia on fütotsönoose ehk taimekooslusi uuriv bioloogia haru. Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" mõistega "geobotaanika" samatähenduslikuks. Zooloogia ja Botaanika Instituudis Tartus oli 1970. aastail fütotsönoloogia sektor, mida juhatas algul Liivia Laasimer ja seejärel Toomas Frey. 1979. aastal nimetati see ümber süsteemökoloogia sektoriks. geobotaanika sünökoloogia Kull, Kalevi; Koppel, Andres (toim.) 2017. Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.
Pärandkooslus

Pärandkooslus (ka poollooduslik kooslus) on niisugune biotsönoos, mis on looduslikust kooslusest kujunenud mõõduka inimmõju tulemusel. Pärandkooslused koosnevad pärismaisest elustikust. Harva kasutatakse ka terminit "pärandmaastik", mis sisuliselt hõlmab üht biotsönoosi olulist komponenti – biotoopi[viide?]. Kitsamas mõttes on pärandkooslusteks niidud, mis püsivad tänu regulaarsele niitmisele (samuti puisniidud, millel lisaks niitmisele ka raiutakse valikuliselt puid) ning karjamaad (sealhulgas puiskarjamaad), mis püsivad tänu kariloomade regulaarsele karjatamisele. Laiemas mõttes on pärandkooslused kõik mahedalt majandatavad pärismaised kooslused, näiteks majandatavad pärismaistest liikidest (looduslikult uuenenud) metsad, aga ka traditsiooniliselt majandatavad looduslike veekogude kooslused. Botaanik Toomas Kuke hinnangul ei ole Eesti pärandniidukooslused valdavalt vanemad rahvasterännu- ja eelviikingiajast 450–800 pKr, mil Eesti aladel muutus üldiseks heinategu. Suurim oli pärandniitude pindala Eestis 19. sajandi lõpul, mil need, enamjaolt karja- ja heinamaad, hõlmasid ligi 40% Eesti maismaast ehk 1,8 miljonit hektarit. Kiirelt hakkasid need kaduma pärast Teist maailmasõda, mil põllumajanduses mindi üle suurtootmisele. Nüüdseks on pärandniite Eestis jäänud kuni 75 000 hektarit, neist puisniite kuni 750 hektarit. aruniit lamminiit looduslik kooslus loopealne maamajandus niidukoosluse taimestiku taastamine niit parkmets puiskarjamaa puisniit pärandelupaik Pärandkoosluste Kaitse Ühing pärandkultuur rannaniit tehiskooslus Toomas Kukk "Kui vanad on Eesti pärandkooslused?" Horisont 4/2017, lk 6. Pärandkoosluste Kaitse Ühingu koduleht Toomas Kukk "Kui vanad on Eesti pärandkooslused?" Horisont 4/2017, lk 6
Geobotaanika

Geobotaanika on teadusharu, mis tegeleb taimkatte ja seda moodustavate taimekoosluste uurimisega, pöörates tähelepanu paiga edaafilistele ja klimaatilistele tingimustele. Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" samatähenduslikuks[viide?]. fütotsönoloogia sünökoloogia
Karjamaa (täpsustus)

Karjamaa on rohumaa, kus karjatatakse kariloomi. Karjamaa on ka kohanimi: Karjamaa, küla Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas Karjamaa, asum Tallinnas Karjamaa on tänav Mõisakülas Karjamaa on tänav Narvas Karjamaa on tänav Pärnus Karjamaa on tänav Tallinnas Karja tänav (sh Suur- ja Väike-Karja)
Helisalvestus

Helisalvestus on audiosignaalide salvestamine helikandjale. Salvestatava heli muundab elektriliseks signaaliks ehk audiosignaaliks mikrofon. Helisalvestus on ka üks muusikaproduktsiooni etappidest, mille käigus toimub heli salvestamine helikandjale kas spetsiaalses helistuudios, kontserdisaalis või mujal. Heli salvestatakse tavaliselt mitmekanalilise helisalvestusseadmestiku abil arvuti kõvakettale või muule helikandjale (näiteks magnetlindile mitmerajalise salvestusena). Laialt levinud helisalvestuse meetodid on olnud mehaaniline, optiline ja magnetiline. Algselt on kõikide nende puhul olnud tegemist signaali salvestamisega analoogkujul, kuigi kandevsignaali modulatsiooni ja muude signaalitöötluse võtete kasutamisega selle juures, nagu seda on eelmagneetimine magnetofonides, kandevsignaalid kvadrofooniliste heliplaatide puhul jms. Tänapäeval on levinuim helisalvestuse meetod digitaalsignaali salvestus sobivale andmekandjale, tarbekasutuses selle kompresseeritud vormid (MP3 jm). Helisalvestuse tulemuseks on helisalvestis ehk fonogramm. audiosignaal helikandja helisalvestis fonogramm fonogrammitootja muusikaproduktsioon
Nelipühad

Nelipühad (kiriklikus kasutuses ka nelipüha, nelipühi, Kolmainu püha; kreekakeelne nimetus Πεντηκοστή Pentēkostē, 'viiekümnes [päev]'; kirikuslaavikeelne nimetus Пятидесятница Pjatidesjatnitsa, 'viiekümnes [päev]') on kristlik püha, millega mälestatakse Püha Vaimu laskumist apostlitele 50. päeval pärast Jeesuse Kristuse ülestõusmist. Ajaliselt on see 10 päeva pärast taevaminemispüha. See on kiriku sünnipäev. Nelipühad on seotud juudi šavuoti pühaga, mis tähistab kümne käsu andmist Jumalalt Moosesele Siinai mäel. Šavuoti peetakse seitse nädalat pärast paasapühi ja see on pärit kaugest paganlikust minevikust, mil tähistati lõikustänupüha. Eesti rahvakalendris kannavad nelipühad ka suvistepühade nimetust. Mälestatavast sündmusest jutustatakse Piiblis Apostlite tegude raamatu 2. peatükis. Nelipühade liturgiline värv on katoliku, luteri ja anglikaani kirikus tavapäraselt punane, õigeusu kirikutes reeglina roheline. Pühade eestikeelne nimetus tuleneb tõenäoliselt sellest, et see lisati Rootsi ajal jõulude, lihavõtete ja vastlate kõrvale neljandaks tähtsamaks kiriklikuks pühaks. Samas võib see tuleneda ka sellest, et pühi tähistati neli päeva järjest. EELK perikoopide abimaterjal 2/14: esimene nelipüha (Jh 14:23–29) Kirik & Teoloogia, 31. mai 2019
Big Apple

Big Apple ('suur õun') on New Yorgi linna hüüdnimi. Nime võttis 1920. aastatel kasutusele New York Morning Telegraphi spordiajakirjanik John J. Fitz Gerald. Hüüdnimi on laiemalt kasutusel alates 1970. aastatest, mil linn korraldas selle nime propageerimiseks ulatusliku reklaamikampaania. Kuigi hüüdnime "Big Apple" päritolu kaua aega ei teatud, on kahe viimase aastakümne jooksul uurinud seda peamiselt harrastusetümoloog Barry Popik ning Missouri Teadus- ja Tehnoloogia Ülikooli (Missouri University of Science and Technology) professor Gerald Cohen, kelle uurimistöö on loonud üsna selge ettekujutuse hüüdnime päritolust. Enne seda oli liikvel palju oletusi, millest ehk kõige naeruväärsem oli väide, et nimi pärineb New Yorgi lõbumaja Eve-nimeliselt maadamilt. "The Straight Dope: Why is New York called the Big Apple? (Feb. 18, 1977)". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2008. Vaadatud 30. mail 2008. The Big Apple. Barry Popiku veebileht sisaldab uuendatavat informatsiooni Popiku ja teiste uurimistöö kohta. Gerald Cohen, Origin of New York City's Nickname "The Big Apple" (1991), ISBN 3631437870. False Etymologies. Why Is New York City Called "The Big Apple"? Wayback Machine – veebilehe arhiiviversioon.
Patriotism

Patriotism ehk isamaa-armastus ehk isamaalus (ka isamaalisus[viide?]) on üksikisiku või grupi inimeste positiivne ja toetav hoiak isamaa või mingi regiooni või linna vastu. Patriotismiga saab seondada uhkust oma riigi kultuuri ja saavutuste üle ning soov neid väärtusi säilitada. Patriotism on vahel seotud ka rahvuslusega ning rahvuslust võidakse nimetada ka patriotismiks. Patriotism tähendab ka seda, et inimese jaoks on riigi huvid enda isiklikest huvidest olulisemad. Näiteks võib ta sõja tingimustes isamaa nimel oma elu ohverdada. Surm lahingus isamaa eest on äärmuspatriotismi[viide?] arhetüüp. Isiklik patriotism on emotsionaalne ja vabatahtlik. Patrioodile on olulised teatud väärtused, nagu näiteks austus lipu vastu. Tihti on patriotism seotud erinevate sümboolsete tegevustega, nagu näiteks hümni laulmine, autole lippude ja isamaaliste kleepsude panemine, sõjaveteranide austamine. Patriotism väljendub intensiivsemalt olukorras, kui riik on mingi ohu all. Patriotismi negatiivne väljund on enda rahvuse kõrgemale seadmine teistest rahvustest või inimgrupist. Siis on tegemist natsionalismi või šovinismiga. Kolkapatriotism
Dogma

Dogma on religioonis väide, milles ei kahelda, mida usutakse. Katoliku kiriku dogmad on kinnitatud mõne kirikukogu otsusega. Tuntumaid ja kontroversaalsemaid katoliiklikke dogmasid on olnud Jeesuse neitsistsünni dogma ning paavsti ilmeksimatuse dogma. Budismis ja taoismis üleüldised dogmad puuduvad, kuid erinevates koolkondades võib neid esineda. Laiemas tähenduses on dogma mistahes vaidlustamisele mittekuuluv väide, seisukoht või hoiak. Dogmaatiline tähendab enamasti kivinenud mõtteviisi, vanameelsust vms. Teaduses püütakse vältida dogmasid olles avatud võimalikule kriitikale, falsifitseeritavusele. dogmaatika Dogmadelugu aksioom eelarvamus
Bingöl

Bingöl on linn Türgi idaosas, Bingöli provintsi keskus. Linna endine nimi on Çabakçur.  Bingöl – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Transkriptsioon (muusika)

Transkriptsioon on muusika ümberkirjutus ühest noodikirja liigist teise, heliteose seade erinevasse instrumentatsiooni, fonogrammil kõlava muusika üleskirjutus noodikirjas. Sõna 'transkriptsioon' all mõistetakse muusikas: muusika ümberkirjutist ühest noodikirja liigist teise. Näiteks transkriptsioon on tabulatuuri abil üles kirjutatud kitarriteose ümberkirjutamine 5-joonelisele noodijoonestikule. Samuti on transkriptsioon neumades või kvadraatnotatsioonis kirjutatud muusika ümberkirjutamine traditsioonilisse noodikirja. heliteose seadet erinevasse instrumentatsiooni, näiteks klaveriteose orkestratsiooni või orkestriteose klaviiri. kõlava muusika üleskirjutisi noodikirjas, näiteks etnomusikoloogias helisalvestise üleskirjutist või ka noodikirja mittetundvate heliloojate heliteoste üleskirjutisi. muusikažanrit Arranžeering Kuuldeline transkriptsioon kui analüüs Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Don Giovanni" transkriptsioon klaverile kahele käele, versioon 1 Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Don Giovanni" transkriptsioon klaverile kahele käele, versioon 2
Š

Š (š) (hääldus: šaa) on ladina kirja täht, mis esineb bosnia, eesti, liivi, leedu, läti, karjala, tšehhi, soome, sotho, põhjasaami, inarisaami, slovaki, sloveeni, horvaadi, serbia, vadja ja vepsa keeles. Š-tähe võttis esimesena kasutusele Jan Hus 15. sajandil tšehhi tähestikus. Ljudevit Gaj võttis š-tähe 1830. aastal kasutusele ka horvaadi keele kirjutamisel. Eesti ja soome keeles kasutatakse š-tähte ainult võõrsõnade kirjutamisel ja võõrnimedes. Tähe š kasutusele võtu ettepanek tehti Eestis hiljemalt 1900. aastal (Ansomardi), lõpliku heakskiidu sai š 1918. a ilmunud "Eesti keele õigekirjutuse-sõnaraamatus". Täht leiab kasutamist ka kirillitsas kirjutatavate keelte translitereerimisel ladina kirja, vastab ш-tähele. Arvutikasutajad asendavad š-tähe vahel tähekombinatsiooniga sh; sellist kirjaviisi on esinenud küll vanas eesti kirjasõnas (gooti kirjas ſh), kuid tänapäeval pole selle kasutamine õigustatud. Tähestiku ajalugu EKI teatmikus
Zinkiv

Zinkiv (venepäraselt Zenkov) on linn Ukrainas Poltava oblastis. Linna asutamisaastaks loetakse aastat 1533.
Mudillased

Mudillased (Gobiidae) on ahvenaliste seltsi kuuluv liigirikkas kalade sugukond. Mudillased on üks suurimaid kalade sugukondi üldse, sellesse kuulub üle 2000 liigi üle 200 perekonnas. Enamik sugukonda kuuluvaid liike on väikesed: tüüpiliselt alla 10 cm pikad. Vaatamata sellele, et enamikul mudillastest pole töönduslikku tähtsust, on nad oluline toiduressurss sellistele kalamajanduslikult tähtsatele liikidele nagu tursk, pikša jmt. Mitmeid mudillasi kasutatakse ka akvaariumikaladena, näiteks perekonnast Brachygobius. Mudillaste sugukond jagatakse neljaks alamsugukonnaks ja umbes 200 perekonnaks. Eestis on mudillastest esindatud järgmised liigid: must mudil (Gobius niger) väike mudil (Pomatoschistus minutus) pisimudil (Pomatoschistus microps) kirju mudil (Coryphopterus flavescens) ida-lontmudil (Proterorhinus nasalis) – võõrliik lääne-lontmudil (Proterorhinus semilunaris) – võõrliik ümarmudil (Neogobius melanostomus) – võõrliik "Läänemeres tegutsevad kurjad "mudilased"" ERR Novaator, 27. detsember 2017 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Goby seisuga 6.03.2008.
Meripühvel

Meripühvel (Taurulus bubalis, ka Cottus bubalis) on võldaslaste sugukonda kuuluv kala, meripühvli perekonna (Taurulus) ainus liik. Meripühvlit leidub ka Eesti rannikuvetes, eriti Soome lahe lääneosas. Meripühvel meenutab mõneti nolgust, kellest ta on küll tublisti väiksem. Kala kuklaosas turritavad välja ogapaarid. Silma ümbritseb lihaseline volt. Küljejoonest ulatuvad välja väikesed ogad. Kala värvus varieerub pruunikatest toonidest punasteni. Kala pikkus on umbes 17,5 cm. Miller, P. J & Loates, M. J. 2006. Euroopa kalad (tõlkinud Tiit Raid). Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 164 Meripühvel andmebaasis eElurikkus
Saab S100 Argus

Saab S100B Argus ehk Saab 340AEW&C (Airborne Early Warning and Control) on Rootsi eelhoiatus- ja juhtimislennuk. Lennuk on saanud nime saja silmaga tegelase Argose järgi kreeka mütoloogias. S100B esmalend toimus 1994. aastal. 1997. aastal võeti lennuk Rootsi Õhujõudude teenistusse. S100B-l on firma Ericssoni radar PS-890, mis kannab nime Erieye. Radar kasutab 200 saate- ja vastuvõtumoodulit. Radari antenn kaalub 900 kg ja on 10 meetrit pikk. Erieye võib näha 300 km kaugusele (maksimaalselt 450 km) ja see töötab mõlemalt poolt 160-kraadise nurgaga. Antennil on ka õhukogur, mida kasutatakse elektroonika jahutamiseks. Rootsi Õhujõududele on plaanitud ehitada kuus sellist lennukit. Neljal neist on radar ja ülesandeks on eelhoiatus. Kahel ülejäänud lennukil aga puudub radar. Need täidavad transpordilennuki ülesandeid. Kahte Erieye radarit kasutab ka Kreeka, lennukitel Embraer EMB-145. 2007. aasta novembris teatas Tai, et kavatseb 2010. aastaks osta kaks lennukit S100B AEW. Argus kasutab kahte General Electric CT7-9B turbopropellermootorit, kumbki 1395 kW. Patrullimisel on lennuki keskmine kiirus 300 km/h ja kõrgus 2000–6000 meetrit. 29. mail 2024 teatas Rootsi sõjalisest abipaketist Ukrainale, mis sisaldab ka kahte Saab 340AEW&C lennukit.  Rootsi  Tai  Poola  Araabia Ühendemiraadid  Ukraina Boeing E-3 Sentry Berijev A-50 Post, Kyiv (29. mai 2024). "Sweden Sending Two Saab 340 AEWCS Sky and Sea Surveillance Planes to Ukrainian Air Force". Kyiv Post (inglise). Vaadatud 29. mail 2024. "Sweden to provide Ukraine with first Airborne Surveillance and Control aircraft - AeroTime" (Ameerika inglise). 29. mai 2024. Vaadatud 29. mail 2024. Saab 340 AEWC Plane Encyclopedia
Aressa

Aressa (venepäraselt Oressa) on jõgi Euroopa idaosas Valgevenes Minski ja Homieli oblastis. Algab Polesje soodest. Voolab valdavalt lõunasse ja itta. Suubub paremalt Ptsitši.
Nordkapi hoovus

Nordkapi hoovus on hoovus Barentsi meres, osa Golfi hoovusest. Hoovab mööda Skandinaavia põhjakallast itta. Hoovus on soe ega külmu talvel.