laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jamiroquai

Jamiroquai on inglise funk- ja acid jazz'i ansambel, mis on asutatud 1992. aastal. Ansambli eestvedaja on laulja Jay Kay. 1990. aastatel oli Jamiroquai silmapaistev Londonis baseerunud funk'i ja acid jazz'i liikumises. Hiljem on ansambli muusika saanud mõjutusi rokist, diskomuusikast, elektroonilisest muusikast ja ladinaameerika muusikast. Ansambli laulud on käsitlenud sotsisaalse ja keskkonnaõigluse teemasid. Kay on olnud ansambli ainus püsiv liige kogu selle tegevusaja jooksul. Ansambli debüütsingli "When You Gonna Learn" andis 1992. aastal välja Acid Jazz Records. Laiema edu saavutas ansambel Sony all. 1993. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Emergency on Planet Earth", mis jõudis Briti plaadimüügi edetabelis esikohale. Kõik järgmised viis stuudioalbumit jõudsid Suurbritannias vähemalt esikolme sekka ning "Synkronized" (1999) ja "A Funk Odyssey" (2001) esikohale. Ansamblil on Suurbritannias olnud üheksa esikümnehitti. Ansambli tuntumad laulud on "Virtual Insanity" (1996) ja nende ainus esikohasingel Suurbritannias "Deeper Underground" (1998). 2017. aasta seisuga oli Jamiroquai plaate maailmas müüdud üle 26 miljoni. Ansambli kolmas album "Travelling Without Moving" (1996) on läbi aegade enimmüüdud funk-album (seda on müüdud umbes seitse miljonit ühikut). Selle albumi esiksingli "Virtual Insanity" muusikavideo on samuti aidanud kaasa ansambli populaarsusele. 1997. aasta MTV videoauhindade jagamisel võitis "Virtual Insanity" neli auhinda, sh aasta video auhinna. "Virtual Insanity" tõi 1998. aastal Jamiroquaile lisaks Grammy kategoorias "Best Pop Performance by a Duo or Group With Vocals" ning see on jäänud ka ansambli ainsaks Grammy-võiduks. Jason Kay – vokaal Derrick McKenzie – trummid Sola Akingbola – löökpillid Rob Harris – kitarr Matt Johnson – klahvpillid Paul Turner – basskitarr "Emergency on Planet Earth" (1993; Suurbritannias 1. koht) "The Return of the Space Cowboy" (1994; Suurbritannias 2. koht) "Travelling Without Moving" (1996; Suurbritannias 2. koht) "Synkronized" (1999; Suurbritannias 1. koht) "A Funk Odyssey" (2001; Suurbritannias 1. koht) "Dynamite" (2005; Suurbritannias 3. koht) "High Times: Singles 1992–2006" (2006, kogumikalbum; Suurbritannias 1. koht) "Rock Dust Light Star" (2010; Suurbritannias 7. koht) "Automaton" (2017; Suurbritannias 4. koht) "Best-selling album of funk music". guinnessworldrecords.com. Vaadatud 30.12.2021. Jamiroquai. grammy.com. Vaadatud 30.12.2021. Ansambli koduleht
Krause (perekonnanimi)

Krause on perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krause 106 inimesel: 52 mehel ja 54 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krause meeste puhul 1974. kohal ja naiste puhul 2106. kohal. Krause oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,34. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,27 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Pärnumaal Vändra kihelkonna Käru mõisavallas ja Pärnu-Jaagupi kihelkonna Uduvere mõisavallas talupoegadele nimeks Krausse ja Krause. Nimede eestistamise käigus loobuti 1937., 1939. ja 1940. aastal nimest Krause 4 juhul ning uueks nimeks võeti Kruusa, Kuusemets ja Raiendi. Alexander Johann Krause, Liivimaa vaimulik (1827–1865) Bernie Krause, ameerika bioakustik, ökoloog ja muusik (1938–) Gesa Felicitas Krause, Saksamaa kergejõustiklane (1992–) Hermann Krause, Tallinna arst (1800–1834) Johann Wilhelm Krause, eesti arhitekt (1757–1828) Max Reinhold Krause, eesti vaimulik (1862–1937) Peeter Kraus, eesti sõjaväelane (1905–1979) Wolfram von Krause, baltisaksa vaimulik ja teoloog (1914–1989) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 09.11.2022) Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaliseeritud nimekuju): Krause. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Krause. Krause statistikaameti andmebaasis
Avaste mägi

Avaste mägi on 23,9-meetrise absoluutkõrgusega seljandik Märjamaa valla edelaosas. Mägi on võetud 1973. aastal kaitse alla (Avaste mäe kaitseala). Seljandik hõlmab 2 ruutkilomeetrit ning sinna ulatuvad Avaste ja Kausi küla. Mäe lääne- ja põhjapoolsed nõlvad on järsud ning moodustavad kulunud katkematu 3,3 km pikkuse astangu (Avaste astang), mille maksimaalne suhteline kõrgus ulatub 13 meetrini. Huviväärsed on siin-seal astangusse lõikuvad väikesed sälkorud. Avaste mäe astanguline nõlv on looduskaitse all. Avaste astang on Lääne-Eesti klindi sisemaapoolsemaid lõike. Olemuselt on Avaste mägi Siluri ajastust pärit korallrahu, moodustudes tänapäeval Jaani lademe dolomitiseerunud merglist, mis allub hästi vee murendavale toimele. Avaste mägi kerkis maakerke tagajärjel Läänemere nõos olnud Antsülusjärvest laiuna, mille ühe kaldavööndi moodustas rannaastang. Hilisema maakerke tagajärjel meri eemaldus ning laid kasvas mandri külge. Avaste mägi erineb pinnakatte ja taimestiku poolest tunduvalt muust Märjamaa valla edelaosa tasasest viirsavimaastikust. Mäest läänes paikneb ulatuslik Avaste soo. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013) Avaste mägi keskkonnaportaalis
Triivium

Triivium (ladina keeles trivium < tri 'kolm' + via 'tee', tõlkes 'koht, kus kolm teed kohtuvad') oli Vana-Roomas ja keskajal seitsme vaba kunsti alamaste. 5. sajandil, peale barbarite sissetungi Rooma aladele, toimus teaduse, hariduse ja kultuuri suur langus, kuid kiriku roll nende valdkondade edendamisel kasvas. Antiikaja teadused jagati seitsmeks vabaks kunstiks. Sajand hiljem liigendati need triiviumiks, mille alla kuulusid grammatika, retoorika ja dialektika, ning kvadriiviumiks, mis koosnes järgmistest õppeainetest: aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika. Triivium oli keskajal humanitaarteadmiste kogumiskoht. Triiviumit nimetatakse sõnakunstiks, kuna see keskendub eri viisidele, kuidas saab sõnu kasutada. Kolm selles sisalduvat õppeainet on omavahel seotud: grammatikat kasutatakse loogikas, mida omakorda kasutatakse retoorikas.  Pikemalt artiklis Grammatika Grammatikat pidi ülikooli teadlane õppima terve aasta, mille jooksul õpiti nii rääkimise, kirjutamise kui ka häälduse kunsti. Analüüsiti, õpiti pähe ja kirjutati oma tekste.  Pikemalt artiklis Retoorika Retoorika kaudu õpiti end selgelt ja veenvalt väljendama. See aine oli kasulik just vaimulikele, kellelt oodati selgeid jutlusi.  Pikemalt artiklis Dialektika Loogikas olid kesksel kohal Aristotelese ja Boethiuse kirjutised, mille kaudu õpetati oskust õigesti mõelda. Näiteks õpetati ideed aktuaalsest loogikast: võib teada, et midagi on tõsi ka siis, kui puuduvad tõendid selle kohta, miks see nii on. Modernse semiootika üks rajaja Ch. Morris on täheldanud, et triiviumi osad ühtivad praeguse aja semiootikaga: grammatika ja süntaktika uurivad märgi ja märgi suhet, dialektika ja semantika märgi suhet tähendusega ning retoorika ja pragmaatika märgi ja selle kasutaja suhet. Harper, D. Trivium. – Online Etymology Dictionary. Etymonline.com. (22.12.2018). https://www.etymonline.com/word/trivium. Kasutatud 11.10.2022. Paet, T. jt (toim). Triivium. Võõrsõnade leksikon. Tallinn: Valgus 2012. https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=triivium&F=M&C06=en. Kasutatud: 11.10.2022. Korol, K. Keskaja ülikoolid. – Hiliskeskaeg. Miksike.ee. https://web.archive.org/web/20180920202003/http://miksike.ee/docs/referaadid2007/hiliskeskaeg_karoliinekorol.htm. Kasutatud 11.10.2022. Hoppál, M. Märkide teooria. – Etnosemiootika. SATOR 7. Tartu: Eesti Folkloori Instituut 2008. Folklore.ee. https://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/sator/sator7/etnosemiootika_margid.pdf.[alaline kõdulink] Kasutatud 11.10.2022. Cleary, F. Dr. Jeffrey Lehman Explains the “Arts of the Word” and the “Arts of Number”. – Understanding the trivium and quadrivium. Michigan: Hillsdale College. Hillsdale.edu. https://www.hillsdale.edu/hillsdale-blog/academics/understanding-trivium-quadrivium/. Kasutatud 11.10.2022. Burgazzi, L. What Did European Universities Teach During the Middle Ages? Historyhit.com. (14.03.2019). https://www.historyhit.com/what-did-european-universities-teach-during-the-middle-ages/. Kasutatud 11.10.2022.
Kvadriivium

Kvadriivium (ladina keeles quadrivium < quadri 'neli' + via 'tee', tõlkes 'koht, kus neli teed ristuvad') oli Vana-Roomas ja keskajal seitsme vaba kunsti ülemaste. 5. sajandil, peale barbarite sissetungi Rooma aladele, toimus teaduse, hariduse ja kultuuri suur langus, kuid kiriku roll nende valdkondade edendamisel kasvas. Antiikaja teadused jagati seitsmeks vabaks kunstiks. Sajand hiljem liigendati need triiviumiks, mille alla kuulusid grammatika, retoorika ja dialektika, ning kvadriiviumiks, mis koosnes järgmistest õppeainetest aritmeetika, geomeetria, astronoomia ja muusika. Kvadriivium oli keskajal reaalteaduste kogumiskoht ja sellest kujunesid välja praeguse aja loodusteadused.  Pikemalt artiklis Aritmeetika Aritmeetikas kuulati loenguid arvude omadustest ja algebrast. Keskaegne aritmeetika põhines Vana-Kreeka õpetusel, aga 12. sajandil toodi Euroopasse ka hindu-araabia numbrisüsteem.  Pikemalt artiklis Geomeetria Geomeetria oli väga algeline ning keskendus Maa suuruse, kuju ja asukoha mõõtmisele universumis.  Pikemalt artiklis Astronoomia Astronoomia hõlmas planeetide asukohtade arvutamist ja uurimist ning seda teavet kasutati tuleviku ennustamiseks või mineviku seletamiseks. Kõige enam oli astronoomia aga kalendriteadus, kuna seda vajati liikuvate kalendripühade välja arvutamiseks.  Pikemalt artiklis Muusikateooria Muusika keskendus meloodilisele kompositsioonile, ja kuna enamus üliõpilasi olid vaimulikud, siis nad keskendusid kirikus kasutatavate laulude õppimisele ja produtseerimisele. Triivium Harper, D. Quadrivium. –  Online Etymology Dictionary. Etymonline.com. (23.02.2021). https://www.etymonline.com/search?q=quadrivium. Kasutatud 11.10.2022. Paet, T. jt (toim). Kvadriivium. Võõrsõnade leksikon. Tallinn: Valgus 2012. https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=kvadriivium. Kasutatud: 11.10.2022. Korol, K. Keskaja ülikoolid. – Hiliskeskaeg. Miksike.ee.https://miksike.ee/docs/referaadid2007/hiliskeskaeg_karoliinekorol.htm. Kasutatud 11.10.2022. Hoppál, M. Märkide teooria. – Etnosemiootika. SATOR 7. Tartu: Eesti Folkloori Instituut 2008. Folklore.ee. https://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/sator/sator7/etnosemiootika_margid.pdf.[alaline kõdulink] Kasutatud 11.10.2022. Burgazzi, L. What Did European Universities Teach During the Middle Ages? Historyhit.com. (14.03.2019). https://www.historyhit.com/what-did-european-universities-teach-during-the-middle-ages/. Kasutatud 11.10.2022.
Keskkonnavastane süütegu

Keskkonnavastane süütegu (inglise keeles offence against the environment) on süütegu, mis kahjustab erinevaid keskkonnaelemente. Keskkonnana käsitatakse füüsilist keskkonda, ennekõike aga looduskeskkonda. Keskkonnaelemendid on õhk, atmosfäär, vesi, pinnas, maa, maastik ja looduslikud alad (nt märg-, ranna- ja merealad), looduslik mitmekesisus ja looduse koostisosad ning nende vastastikune toime. Keskkonnavastased süüteod on sätestatud karistusseadustiku 20. peatükis. Keskkonnavastaseid süütegusid saab liigitada kahjustatavate keskkonnaelementide järgi. Taimeriigi vastu suunatud süütegude alla kuuluvad: tuleohu tekitamine looduses; taimestikku ohustav tegevus; puude ja põõsaste kahjustamine ja hävitamine, sh ettevaatamatusest; puude ja põõsaste ebaseaduslik raie. Erilise kaitse all olevate keskkonnaobjektide vastu suunatud süütegu on kaitstava loodusobjekti kaitse nõuete eiramine, sh ettevaatamatusest. Maastiku vastu suunatud süütegude alla kuuluvad: maastiku kahjustamine, sh ettevaatamatusest; üleujutuse, soostumise ja veehulga lubamatu vähenemise põhjustamine, sh ettevaatamatusest. Loomariigi vastu suunatud süütegu on loodusliku loomastiku kahjustamine. Kõiki keskkonnaelemente hõlmavate saastesüütegude alla kuuluvad: keskkonnakaitseloata tegutsemine; keskkonna saastamine, sh ettevaatamatusest; laevalt saasteainete merre heitmise keelu rikkumine, sh ettevaatamatusest; looduskasutuse ja saaste arvestuse pidamise korra rikkumine; kemikaalide ja jäätmehoolduse nõuete rikkumine, sh ettevaatamatusest; riikidevahelise jäätmeveo nõuete rikkumine, sh ettevaatamatusest; käitise ebaseaduslik käitamine, sh ettevaatamatusest; osoonikihi kaitsmise eesmärgil keelatud aine ja toote käitlemine, sh ettevaatamatusest. Keskkonnaalase haldustegevuse tagamise vastu suunatud süütegude alla kuuluvad: loodussaaduste veo, hoiustamise ja töötlemise nõuete rikkumine; looduskasutuse ja saaste arvestuse pidamise korra rikkumine; riikidevahelise jäätmeveo nõuete rikkumine. Keskkonda kaitstakse kui väärtust ennast, kuid keskkonnakaitse eesmärk on ka tagada inimväärsed elamistingimused nii praegustele kui ka tulevastele põlvkondadele. Tulevaste põlvkondade elamistingimuste tagamine tähendab seda, et praeguse põlvkonna tehtud keskkonnaotsused ei tohi kahjustada tulevaste põlvkondade võimet kasutada loodusvarasid ja elada elamiskõlblikus keskkonnas. Lõppeesmärk on kaitsta keskkonna füüsikalisi, keemilisi, bioloogilisi ja esteetilisi omadusi ning tagada seeläbi inimese individuaalsete õigushüvede kaitse. semiotsiid ökotsiid (kuritegu) P. Pikamäe, J. Sootak. Karistusseadustik. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2021, lk 1007. Karistusseadustik – Riigi Teataja I, 06.08.2022, 26. P. Pikamäe, J. Sootak. Karistusseadustik. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2021, lk 1007-1008. H. Veinla, E. Saunanen. Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse eelnõu põhialused, lk 601. Riigikohtu halduskolleegiumi kohtuotsus 3-3-1-56-12.
Mary Jane Kelly

Mary Jane Kelly (ka Marie Jeanette Kelly, Fair Emma, Ginger, Dark Mary ja Black Mary; u 1863 – 9. november 1888) oli iirlannast prostituut, kurikuulsa sarimõrvari Rappija Jacki ilmselt viimane ohver. Rappija Jack tappis 1888. aasta augusti lõpust novembrini Londoni Whitechapeli ja Spitalfieldsi linnaosas vähemalt viis naist. Mary Jane Kelly tapeti, kui ta oli umbes 25-aastane, töötas prostituudina ning elas vaesuses. Kelly erines teistest Rappija Jacki ohvritest selle poolest, et teda ei tapetud mitte õues, vaid tema enda üürikorteris. Teiste ohvritega tegeles mõrvar vaid paar minutit, Kelly jõhkralt moonutatud keha kallal pidi Jack olema "töötanud" ligi kaks tundi. Eddleston, Jack the Ripper: An Encyclopedia p. 197 "On This Day in 1888: Jack the Ripper Claims His First Victim in The World's Most Infamous Unsolved Murder Spree". The Daily Telegraph. 31. august 2017. Vaadatud 16. veebruaril 2020. 18. november 1888 Uudislugu Mary Jane Kelly surma uurimisest 22. detsember 1888 Evening News artikkel Mary Jane Kelly mõrvast 2009. aasta Daily Telegraphi artikkel Rappija Jacki ohvritest BBC Newsi lugu Rappija Jacki mõrvadest Casebook: Rappija Jack Whitechapeli mõrvaohvrid: Mary Jane Kelly lehel whitechapeljack.com
Steccherinaceae

Steccherinaceae on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond. Antrodiella — antrodiell Ceriporiopsis — sarvpoorik Flaviporus Junghuhnia — nääts Loweomyces Steccherinum — oganahkis Xanthoporus
Xanthoporus

Xanthoporus on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond. Xanthoporus syringae – end. sireli-lambaseenik, Albatrellus syringae
Nääts

Nääts (Junghuhnia) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond. Junghuhnia collabens — pruun nääts Junghuhnia fimbriatella — kiulisservaline nääts Junghuhnia lacera — väädikservaline nääts Junghuhnia luteoalba — pruunkollane nääts Junghuhnia nitida — ookerjas nääts Junghuhnia pseudozilingiana — haavanääts Steccherinum autumnale — sügisnääts
Schizoporaceae

Schizoporaceae on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond. Hyphodontia – näsanahkis Lyomyces Oxyporus – tarjak Schizopora Xylodon – sasikammik Schizoporaceae andmebaasis eElurikkus.
Tarjak (taelikulaadsed)

Tarjak (Oxyporus) on taelikulaadsete seltsi kuuluv kandseente perekond. Suur osa perekonda kuuluvatest liikidest on fütopatogeenid, põhjustades valgemädanikku. Oxyporus corticola – haavatarjak Oxyporus latemarginatus – servtarjak Oxyporus millavensis – kadakatarjak Oxyporus obducens – ellipsoideoseline tarjak Oxyporus populinus – vahtratarjak (tüüpliik) Oxyporus ravidus – suureeoseline tarjak
Klavulinopsis

Klavulinopsis (Clavulinopsis) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Clavulinopsis corniculata – sarvklavulinopsis Clavulinopsis fusiformis – käävjas klavulinopsis Clavulinopsis helvola – kollane klavulinopsis Clavulinopsis laeticolor Klavulinopsis andmebaasis eElurikkus.
Ozolmuiža (Ozolmuiža vald)

Ūzulmuiža (ka Ozolmuiža) on küla (vidējciems) Lätis Rēzekne piirkonnas, Ozolmuiža valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 157 meetri kõrgusel valla edelaosas. Külas on raamatukogu. Tegemist on vana asulaga, kus asus varem Ozoli mõisa keskus. Aastal 1860 sündis seal Vene poliitik Michał Benisławski. Aastal 2022 oli külas 231 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Madonna roosilehtlas (Schongauer)

"Madonna roosilehtlas" on Martin Schongaueri temperamaal puittahvlil, loodud 1473. aastal Colmari Püha Martini kiriku altarimaaliks. Maali peetakse ainsaks täiesti kindlalt Schongauerile omistatud teoseks. Kuulub tänapäeval Unterlindeni muuseumi (Musée d'Unterlinden) kogusse. Teos kuulub samanimelisse pilditüüpi, mis on üks hortus conclusus '​e variante. Maal on mõõtmetelt 201 × 115 cm, maalitud puutahvlile. See kujutab neitsi Maarjat punases rikkalike voltidega kleidis ja mantlis, hoidmas Jeesuslast oma vasakul käsivarrel ja toetamas teda parema käega. Maarja pead ümbritseb ümmargune kuldne aupaiste, Jeesuse aupaiste on kujutatud ristikujuliselt säravate kiirtena. Maarja aupaiste kohal hõljuvad kaks väikest sinistes pikkades rüüdes inglit, kes hoiavat ta pea kohal krooni. Nii Madonna kui ka lapse pilk on suunatud pildist välja allapoole. Madonna selja taga on kullatud taustale maalitud sõrestikule toetuv punaste õitega roosipõõsas väikeste laululindudega nagu ohakalinnud ja punarinnad. Maal on paigutatud puust nikerdatud uusgooti raami umbes 1900. aastal koos rikkalikult kaunistatud altaripealmiku ja tiibadega. Ühe teosest loodud vähendatud koopia järgi arvatakse, et teos on algselt olnud suurem, umbes 250 × 165 cm. Seda on külgedelt ja ülalt maha lõigatud, nii et kaotsi on läinud selle ülemises osas olnud Jumal-Isa ja tuvina kujutatud Püha Vaim. Bostonis asuv koopia pole kindlasti loodud kunstniku enda käega, sellest annab tunnistust nägude teostuse nõrgem kvaliteet. Teos uusgooti altarisse paigutatuna Colmari püha Martini kirikus Altaripealmiku detail Lähivaade roosipõõsa ja lindudega Madonna of the Rose Bower. - Art and the Bible Madonna and Child in a Rose Arbour. - Web Gallery of Art
Madonna roosilehtlas

Madonna roosilehtlas on kristlikus kunstis esinev pilditüüp, millel on kujutatud neitsi Maarjat Jeesuslapsega istumas aias sõrestikule toetuvate roosipõõsaste taustal või rooside keskel, enamasti muru peal või murupingil, sageli koos väikeste inglitega. Iseloomulik on taimede ja lindude loomutruu ja üksikasjalik kujutamine. Tüübil on seos nii "Alandlikkuse madonna" tüübiga kui ka hortus conclusus '​ega. Esineb Saksamaa ja Itaalia hilisgooti maalikunstis. Kunstis on selle pilditüübi eekäijaks "hortus conclusus", Maarja kujutamine taraga ja suletud väravaga aias ümbritsetuna naispühakutest, lilledest ja puudest. See tüüp kerkis esile 14. sajandi keskpaigas ja on seotud Maarja samastamisega vana testamendi Ülemlaulu pruudiga, "hortus conclusus" on ka üks Maarja epiteete. Oletatud on ka, et 14. sajandi lõpul, pärast Musta Surma epideemiat, omandas Maarja kujutamine aias lisatähenduse temast kui ihu ja hinge ravijast, seoses hiliskeskajal kasvanud teadlikkusega aias viljeldud taimede ravivast mõjust ja tähtsusest tervisele. Neitsi kujutamine roosiaias on süžee edasiarendus 15. sajandi kunstis, keskajal oli roos üks populaarsemaid Maarja sümboleid. Siiski, roosilehtlaga pilditüübi eelkäijat on nähtud ka maas rohul istuvas "Alandlikkuse madonnas". Süžee on seotud rahvusvahelise gootika esteetikaga. Roosilehtla eeskuju ja lähteteos on arvatud olevat 1404. aastal Pariisis loodud kullassepataies, nn "Goldenes Rössl" (saksa keeles 'kuldne ratsu'), mille tellis Prantsusmaa kuninganna Baieri Isabella oma abikaasa Charles VI jaoks uusaastakingiks ja mis asub tänapäeval Altöttingis. Tüüpi kuulub kaks tuntud hiliskeskajast pärinevat tahvelmaali Saksamaalt, Stefan Lochneri ja Martin Schongaueri maalid. Itaalia kunstis kuuluvad sellesse tüüpi mõned ajaliselt varasemad teosed, näiteks Pisanello umbes 1410. või 1420. aastatel loodud "Madonna della quaglia" ('Vutimadonna'), ligikaudu samaaegne Stefano da Verona "Madonna del roseto", samuti Sandro Botticelli "Madonna del roseto" 1469. või 1470. aastast, ehkki seal on roosid madonnat ümbritsevast ümarkaarsest ukseavast paistev taust. "Kuldne ratsu", 15. sajandi algul Prantsusmaal loodud kullassepateos Pisanello. "Madonna vutiga", u 1420 Stefano da Verona. "Madonna del roseto", u 1410-1420 Kanoonik Bartłomiej Boreschowi epitaaf Fromborki katedraalis, nn Madonna Boreschowa, u 1426 Stefan Lochneri madonna Kölnis Museum Wallrafi püsiekspositsioonis Martin Schongauer. Madonna roosilehtlas. 1473 Anonüümne Kölni meister (Meister des Marienlebens). Madonna pühakutega roosilehtlas, u 1470 Naoë Kukita Yoshikawa. The Virgin in the Hortus conclusus: Healing the Body and Healing the Soul. - Medieval feminist forum, vol. 50 no. 1, 2014: 11–32 Victoria Larson. A Rose Blooms in the Winter: The Tradition of the Hortus Conclusus and its Significance as a Devotional Emblem. - Dialog Volume 52, Issue 4, December 2013, lk 303-312 Naoë Kukita Yoshikawa. The Virgin in the Hortus conclusus: Healing the Body and Healing the Soul. - Medieval feminist forum, vol. 50 no. 1, 2014: 11–32
Jonas Wind

Jonas Older Wind (sündinud 7. veebruaril 1999 Hvidovres) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis VfL Wolfsburg ja Taani jalgpallikoondises. 2012. aastal liitus ta Taani klubiga FC København. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aastal. Esimese värava Taani kõrgliigas lõi ta 18. aprillil 2022 mängus AaB vastu. Hooaegadel 2018–19 ja 2021–22 tuli Wind Københavniga Taani meistriks. Hooajal 2020/21 lõi ta Taani kõrgliigas 15 väravat. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Wolfsburgiga. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi Wind 19. veebruaril 2022 mängus TSG 1899 Hoffenheimi vastu. 14 mänguga lõi ta sel hooajal Saksamaa kõrgliigas viis väravat. Taani jalgpallikoondises tegi Wind debüüdi 7. oktoobril 2020 mängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus 11. novembril 2020 sõprusmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Tema isa Per Wind on endine jalgpalli väravavaht. København Taani Superligaen: 2018–19, 2021–22 "Jonas Wind verpflichtet" (saksa). VfL Wolfsburg. 31. jaanuar 2022. Vaadatud 7. veebruaril 2022.
Nathaniel Atkinson

Nathaniel Caleb Atkinson (sündinud 13. juunil 1999 Launcestonis, Tasmaanias) on Austraalia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Heart of Midlothian ja Austraalia jalgpallikoondises. 2016. aastal liitus ta Austraalia klubiga Melbourne City, debüteerides hooajal 2017/18 Austraalia kõrgliigas. 2021. aastal tuli ta Melbourne Cityga Austraalia meistriks. Austraalia meistrivõistluste finaalmängus võideti 27. mail 2021 Sydneyt tulemusega 3:1. Atkinson lõi seal Melbourne City esimese värava ja pälvis finaalmatši parimale mängijale antava Joe Marstoni medali. 2021. aasta detsembris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Heart of Midlothianiga. Austraalia jalgpallikoondises tegi Atkinson debüüdi 29. märtsil 2022 MM-i valikmängus Saudi Araabia vastu. Ta kuulub Austraalia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Austraalia olümpiavõistkonna koosseisus. Melbourne City A-League'i Premiership: 2020–21 A-League'i Championship: 2021 "Match made in heaven for Nathaniel | Heart Of Midlothian Football Club". www.heartsfc.co.uk. Vaadatud 10. jaanuaril 2022. https://www.national-football-teams.com/player/87110/Nathaniel_Atkinson.html (vaadatud 9.11.2022)