1933

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | 1960. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1929 | 1930 | 1931 | 1932 | 1933 | 1934 | 1935 | 1936 | 1937 | ► | ►► 1933. aasta (MCMXXXIII) oli 20. sajandi 33. aasta. 30. jaanuar – Adolf Hitler nimetati Saksamaa uueks riigikantsleriks. 27. veebruar – süüdati Reichstag. Selle sündmuse tagajärjel välja antud dekreet tühistas suure osa Saksamaa kodanike põhiõigustest. 4. märts – demokraat Franklin Delano Roosevelt vannutati USA 32. presidendiks. 23. märts – Saksa Riigipäev andis Adolf Hitlerile diktaatorivõimu 1937. aasta aprillini. 24. märts – ilmus artikkel "Juudid kuulutavad Saksamaale sõja". 27. märts – katseseadmete vea tõttu toodeti kogemata polüetüleeni. Sellest sai hiljem maailmas kõige enam kasutatud plast. ... 1. mai – kukkus tähtaeg vastavalt Ameerika Ühendriikide presidendi Franklin D. Roosevelti määrusele (Executive Order 6102) erasektori käes oleva kulla üleandmiseks föderaalreservi. 9. mai – Berliinis toimus esimene natslik raamatuhävitamine, tulle visati 25 000 raamatut. ... 14. juuli – Natsi-Saksamaal keelustati kõik parteid peale natsionaalsotsialistliku partei, samuti jõustus geneetiliste haiguste leviku piiramiseseadus, mis viis sisse sundsteriliseerimise. 22. juuli – USA lendur Wiley Post lõpetas esimese üksinda sooritatud ümbermaailmareisi. ... ... ... 19. november – riigivanem Konstantin Päts tegi ametliku visiidi Lätisse. 23. detsember – Marinus van der Lubbe mõisteti Saksamaa Riigipäevahoone süütamises süüdistatuna surma.  Pikemalt artiklis 1933. aasta Eestis 1. jaanuar – majanduskriis on haripunkti jõudmas: registreeritud töötuid on 26 000. Töötute abistamiseks hakati kõikidelt tööstus- ja kaubandusettevõtetelt nõudma nn kriisimaksu. 20. jaanuar – Eesti Spordileht ilmus esimest korda kuukirjana. 21. jaanuar – algas Tallinnast Monte Carlosse kulgev tähesõit, millest võttis osa 21 autot. Tähesõidu võitis prantslane Maurice Vasselle. 27. jaanuar – Noorte Meeste Kristliku Ühingu (NMKÜ) käsipallimeeskond lõpetas oma Euroopa turnee, mis oli alanud 2. jaanuaril. NMKÜ võitis korvpallis 4 mängu 12-st ja võrkpallis kõik 5 mängu. 9. veebruar – Aleksander Hellat ja Rudolf Gabrel valiti riigikohtunikeks. 15. veebruar – hakkas ilmuma Eesti Loodus. 27. aprill – Eesti Spordi Keskliidu juhatuse esimehe kohalt lahkus Johan Laidoner ja tema asemele valiti Ado Anderkopp. 13. mai – Robert Friedemann algatas 1-se Eesti allveelaeva ehitamise fondi algkapitali kogumise. 28. mai – Riias toimus Eesti-Läti maavõistlusmäng, mille Läti võitis 2:0 31. mai – Vabariigi Valitsus kinnitas Allveelaevastiku Sihtkapitali põhikirja. 11. juuni – Stockholmi olümpiastaadionil oli Eesti oma esimesel MM-võistluste valikturniiri mängul vastamisi Rootsiga, kellele kaotati 2:6. 21. juuni – maailmakuulus soomlasest pikamaajooksja Paavo Nurmi jooksis neljandat korda Eestis. See jäi tema viimaseks jooksuks välismaal. 23. juuni – Läti president Alberts Kviesis saabus Eestisse. 23. juuni – Tallinnas toimus 25. juunini X üldlaulupidu. 23.–24. juuni – Tallinnas toimus Esimene Ülemaaline Kurttummade Kongress.[viide?] 25. juuni – põlema süttis Soeva kool, mis asus ajaloolises Võlla mõisas. 30. juuni – valitsus teatas, et müüb moraalselt vananenud hävitajalaevad ("Lennuk" ja "Vambola") Peruule. Müük pälvis ühiskonnas suure pahameele. 11. august – Vabariigi Valitsus kehtestas üleriigilise kaitseseisukorra. 13. august – riigivanem Jaan Tõnisson sõitis eravisiidile Soome. 17. september – Tartus avati Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg". 17. september – toimus esimene mootorrataste Eesti Suursõit ehk TT (Tourist Trophy). 29. september – Eestisse saabus Ameerika lendur Charles Lindbergh abikaasaga. 30. september – eestlane Ernst Birnbaum oli Nõukogude Liidu stratostaadi "SSSR" pardal, kui see purustas maailmarekordi õhukõrguses (19 km). 14.–16. oktoober – toimunud rahvahääletusel kiideti heaks vapside esitatud uue põhiseaduse eelnõu 17. oktoober – Valkas tabati pornograafiliste fotode tegija Ned de Baggo. 18. oktoober – asutati Tallinna Meistrite Kogu. 19. oktoober – Jaan Tõnissoni valitsus kaotas enda poolt sama aasta 11. augustil kehtestatud kaitseseisukorra alates 20. oktoobrist. 19. oktoober – Otto Pukk vannutati advokaadiks. 30. oktoober[küsitav] – taastus vabadussõjalaste legaalne tegevus: loodi Eesti Vabadussõjalaste Liit. 21. november – valiti Kaubandus-Tööstuskoja liikmed järgnevaks neljaks aastaks. 24. november – konfiskeeriti ajaleht Võitluse Lipp, mis sisaldas riigivastaseid kirjutusi. 26. november – Tallinna saabus Soome soomuslaev Väinämöinen. 9. detsember – Balti Vendluse juhid Victor von zur Mühlen, Ernst Turmann, Emil Musso, Otto Haller ja Hans von Schulmann saadeti sisekaitseülema otsusega kaitseseisukorra piirkonnast välja. 11. detsember – algas 2-sendiste metallvahetusrahade vermimine. 14. detsember – Märt Gross valiti Valga linnapeaks. 15. detsember – Rahvuslik Keskerakond otsustas riigivanema kandidaati mitte üles seada, vaid toetada Johan Laidoneri kandidatuuri. 17. detsember – Jaan Kiivit valiti Viru-Jaagupi koguduse õpetajaks. 18. detsember – Joakim Puhk valiti tagasi Kaubandus-Tööstuskoja esimeheks. 21. detsember – tulistati Haljala vallavanemat Evald Valki.  Pikemalt artiklis Sündinud 1933 7. jaanuar – Magda Szabó, Ungari kirjanik ja tõlkija 18. veebruar – Vincenzo Consolo, itaalia kirjanik 18. veebruar – Yoko Ono, Jaapani kunstnik 14. märts – Michael Caine, briti näitleja 31. märts – Vladimir Agafonov, Venemaa kabetaja 9. aprill – Jean-Paul Belmondo, prantsuse näitleja 15. aprill – Boriss Strugatski, Vene kirjanik 25. aprill – Per Gunnar Evander, rootsi kirjanik 23. mai – Joan Collins, inglise filminäitleja 14. juuli – Franz, Baieri hertsog 30. juuli – Hanon Barabaner – eesti insener 5. juuni – Per Ung, Norra skulptor ja graafik 16. juuli – Sergei Fatkin, eesti koomik, akrobaat ja tsirkuseartist 16. august – Stuart Roosa, USA astronaut 18. august – Roman Polański, Poola filmirežissöör 27. august – Kerstin Ekman, rootsi kirjanik 19. oktoober – Oleg Rjahhovski, Nõukogude Liidu kolmikhüppaja 4. november – Mildred McDaniel, USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja 10. november – Ronald Evans, USA astronaut 18. november – Vassílis Vassilikós, kreeka kirjanik, tõlkija ja diplomaat 19. november – Franco Adami, Itaalia kujur 19. november – Larry King, USA teleajakirjanik 21. november – Jean Shepard, USA laulja 23. november – Krzysztof Penderecki, poola helilooja 13. detsember – Feliks Kark, Eesti näitleja 23. detsember – Akihito, Jaapani keiser  Pikemalt artiklis Surnud 1933 3. jaanuar – Wilhelm Cuno, Saksa poliitik ja ettevõtja 26. jaanuar – Balduin Kusbock, eesti filminäitleja 21. veebruar – Anton Jürgenstein, eesti ajakirjanik 1. aprill – Aleksei Sorokin, Eesti poliitik 25. juuni – Anna Brigadere, läti kirjanik 6. juuli – Robert Kajanus, soome helilooja 25. juuli – Jakob Kukk, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop 29. august – August Kirsimägi, eesti kirjanik 20. oktoober – Osvald Rosenthal, Eesti sõjaväelane 23. oktoober – Otto Matthisson, Põlva köster 13. november – Paul Ernesaks, eesti leidur 19. november – Vittorio Scialoja, Itaalia diplomaat 2. detsember – Eduard Kurnim, eesti näitleja 4. detsember – Stefan George, saksa kirjanik 26. detsember – Eduard Vilde, eesti kirjanik 26. detsember – Anatoli Lunatšarski, NSV Liidu riigitegelane füüsika – Erwin Schrödinger, Paul Adrien Maurice Dirac keemia – auhinda välja ei antud meditsiin – Thomas Hunt Morgan kirjandus – Ivan Bunin rahu – Sir Ralph Norman Angell Lane The Jewish Declaration of War on Nazi Germany 27. märtsil 1933 valmistati kogemata polüetüleeni ERR Novaator, 27. märts 2015 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 228–230 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Eesti Kroonika 1933