laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gundega Repše

Gundega Repše (sündinud 13. jaanuaril 1960 Riias) on läti kirjanik ja kunstiajaloolane. Ta lõpetas 1985. aastal Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria osakonna. Tema esimene proosateos ilmus trükis 1979. aastal. Tema lühiproosateostele "Septiņi stāsti par mīlu" ("Seitse pala armastusest", 1992), "Šolaiku bestiārijs" ("Nüüdisaegne bestiaarium", 1994), romaanidele "Ēnu apokrifs" ("Varju apokrüüf", 1996), "Sarkans" ("Punane", 1998), "Īkstīte" ("Pöial-Liisi", 2000) ja hiljem ka romaanile "Bāreņu nams" ("Orbude varjupaik", 2008) on "iseloomulik nii eksperimenteerimine mitmesuguste proosavormide ja -žanritega, sügavad teksti peidetud eksistentsiaalsed refleksioonid, kauged rännakud aegruumi avarustesse, tabavalt sotsiaalkriitilised tähelepanekud kui ka äärmiselt lakooniline ja emotsionaalselt pingne jutustamisviis." Autobiograafilist materjali sisaldavat romaanitsüklit "Smagais Metāls" ("Raskmetall", ühes köites 2012) on peetud moodsa läti kirjanduse üheks olulisemaks saavutuseks. See koosneb romaanidest "Alvas kliedziens" ("Tinakarjatus", 2002), "Vara rati" ("Vaskvanker", 2006) ja "Dzelzs apvārdošana" ("Raua needmine", 2011). Repše jutustus "Kui tähtis on olla Ernests" võeti antoloogiasse "Dalkey Arhive Best European Fiction 2013"; see on ilmunud ka eesti keeles kogumikus "Läti jutud: valik 2000. aastate läti lühiproosat" (koostanud ja tõlkinud Livia Viitol; Tallinn: Libri Livoniae, 2018). Gundega Repše on Läti Kirjanike Liidu ja Läti PEN-klubi liige. Ta oli ka kirjastuse Dienas Grāmata ajalooromaanide sarja "Meie. Läti, XX sajand" ("Mēs. Latvija, XX gadsimts") idee autor. 2000 – Läti kirjanduse aastaauhind romaani "Īkstīte" eest 2018 – Balti Assamblee kirjanduspreemia Guntis Berelis, "Väike teejuht Läti proosa territooriumil"[alaline kõdulink], Keel ja Kirjandus, 12, 2013 Gundega Repše saidil Comma Press Baltic Assembly Prize for Literature, the Arts and Science
Rodney Mullen

Johnny Rodney Mullen (sündinud 17. augustil 1966 Gainesville'is Floridas USA-s) on elukutseline rulasõitja. Rodney Mullen on üks rulaajaloo legende. Trikke, mida Rodney Mullen on leiutanud: Kickflip, Heelflip, Varial Kickflip, Varial Heelflip, 360 Flip, Darkslide, Pop-Shove-It, Primo Flip, Impossible, ... ja palju muid. Arvatavasti kõik flip-trikid ongi tema leiutatud.
Frank Tate

Frank Tate (sündinud 27. augustil 1964 Detroitis Michiganis) on USA endine poksija. Ta võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Tema võit Shawn O'Sullivani (Kanada) üle oli nii vastuoluline (ta oli 2. raundis kaks korda nokdaunis), et isegi kodupublik vilistas ta välja. Ta poksis detsembrist 1984 kuni oktoobrini 1998 elukutselisena ning pidas kokku 46 kohtumist, millest võitis 41 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Frank Tate veebisaidil Olympedia (inglise) Frank Tate lehel BoxRec. Inglise keeles
Ossip Bernstein

Ossip Bernstein (vene keeles Осип Бернштейн Ossip Bernštein; 20. september 1882 Žõtomõr, Volõõnia kubermang – 30. november 1962 Pariis) oli juudi päritolu Prantsusmaa maletaja ja malekohtunik, rahvusvaheline suurmeister (1950), rahvusvaheline arbiiter (1952). Bernstein lõpetas eksternina gümnaasiumi Žõtomõris. 1901. aastal lõpetas Hannoveri Kõrgema Tehnikakooli. Seejärel õppis õigusteadust Leipzigi ja Berliini Ülikoolis. 1908. aastal sai ta Heidelbergi Ülikoolist doktorikraadi õigusteaduses. Töötas advokaadina Moskvas. 1918. aastal siirdus Odessasse. 1920. aastal lahkus Nõukogude Venemaalt Konstantinoopoli ja Serbia kaudu Pariisi, kus praktiseeris advokaadina. 1928. aastal astus vabamüürlaste ühingusse. 1932. aastal sai ta Prantsusmaa kodakondsuse. Maleturniiridel osales Bernstein 60 aasta vältel. Parimad tulemused saavutas enne esimest maailmasõda. Tuli 1903. aastal Kiievis ülevenemaalisel turniiril Mihhail Tšigorini järel teiseks. 1946. aastal tuli teiseks Londonis peetud turniiril, edestades seejuures Savielly Tartakowerit ja Karel Opočenskýt. 1954. aastal osales Bernstein Prantsusmaa võistkonna koosseisus Amsterdamis toimunud maleolümpial (mängis võistkonna esimesel laual). 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka Bernsteinile.  Ossip Bernstein – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis London A Tournament 1946. chessgames.com
Vasja Pirc

Vasja Pirc (19. detsember 1907 Idrija, Kraini hertsogkond – 2. juuni 1980 Ljubljana, Sloveenia SV) oli sloveeni maletaja, malekohtunik ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1953), rahvusvaheline arbiiter (1973). Pirc võitis 1938. aastal Bad Harzburgis rahvusvahelise turniiri, kus edestas Efim Bogoljubowit, Erich Eliskasest, Vladimirs Petrovsit ja Friedrich Sämischit. Viiel korral (1935, 1936, 1937, 1951, 1953) tuli ta Jugoslaavia malemeistriks. Kui Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) võttis 1950. aastal kasutusele maletajatele antavad nimetused, siis Pirc oli üks neist, kes sai rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 45-aastaselt 1953. aastal (mitteametliku suurmeistri nimetuse sai ta 1938. aastal). 1948. aastal pääses Pirc mängima Saltsjöbadenis peetud esimesele tsoonidevahelisele turniirile, kus jäi jagama 11.–13. kohta. Pirc osales Jugoslaavia võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial (1931, 1935, 1937, 1950–1954). 1950. aastal Dubrovnikis peetud maleolümpial, kus Pirc mängis teisel laual, võitis Jugoslaavia kuldmedali (Nõukogude Liit poliitilistel põhjustel ei osalenud). 1952. aastal ja 1954. aastal võitis Pirc võistkondliku pronksmedali. Pirc tegutses ka kohtunikuna ja avaldas mitu malealast raamatut.  Vasja Pirc – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Bad Harzburg 1938. chessgames.com
Akiba Rubinstein

Akiba Rubinstein (1. detsember 1880 Stawiski, Łomża kubermang (teistel andmetel 12. detsember 1882) – 14. märts 1961 Antwerpen) oli juudi päritolu Poola maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1950). Pärast abiellumist 1917. aastal elas Rubinstein kaks aastat Szczuczynis. Seejärel kolis perega 1919. aastal Stockholmi ja sealt 1922. aastal Berliini. 1926. aastal viis ta pere Antwerpeni ja 1931. aastal kolisid nad Brüsselisse. Pärast naise surma 1954. aastal elas Rubinstein vanadekodus Brüsselis. Suri Antwerpenis, kuhu vanadekodu seoses remondiga ajutiselt üle viidi. Rubinstein võitis arvukalt maleturniire, sealhulgas 1907. aastal rahvusvahelise turniiri Karlsbadis (Karlsbadi maleturniir). Poola võistkonna koosseisus osales Rubinstein kahel maleolümpial: 1930. aastal võitis ta Hamburgis toimunud maleolümpial kuldmedali ja 1931. aastal Prahas Ameerika Ühendriikide järel hõbemedali (mõlemal korral mängis Rubinstein meeskonna esimesel laual; teist lauda mängis Ksawery Tartakower). 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka Rubinsteinile. Akiba Kiwelowicz Rubinstein. kwabc.org "Rubinstein Akiba". Vaadatud 15. märtsil 2024.  Akiba Rubinstein – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ržõštšiv

Ržõštšiv (ukraina Ржищів, vene Ржищев) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Obuhhivi rajoonis. Ržõštšiv asub Dneprile rajatud Kanivi veehoidla ääres, Kiievist umbes 65 km lõunakagus ja Kagarlõkist ligikaudu 20 km kirdes. Asulat on esmamainitud 1151. aastal. Poola kuningas Zygmunt I andis Ržõštšivile Magdeburgi linnaõigused 1506. aastal. Alevi staatuse sai Ržõštšiv 1962. aastal. Oblastilise alluvusega linnaks sai Ržõštšiv 6. juunil 1995. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ržõštšivi elanikest ukrainlasi 94,3% ja venelasi 4,4%. 2023. aasta 22. märtsi varahommikul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, tabasid linna Iraani päritolu kamikadze-droonid, hukkus üheksa rahulikku elanikku. Ржищів Украина 1991 Про кількість та склад населення Київської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001 Число жертв атаки на город Ржищев увеличилось до девяти. BBC News Русская служба, 23. märts 2023 Ночная атака беспилотников в Украине: в Киевской области есть жертвы. BBC News Русская служба, 22. märts 2023
Driksna nõmme looduspark

Driksna nõmme looduspark (läti keeles Driksnas sils) on kaitseala Lätis Latgales Madona piirkonna Ļaudona vallas. Looduspark asub Madonast Trepeni ulatuvas küngaste vööndis. Kaitseala loodi 1990. aastal, kaitsmaks sealsete männikute taimestikku. Kaitseala asub Ida-Läti madalikul. Kaitseala pindala on 676 ha. Kaitserežiim näeb ette kolm kaitsekorralduslikku tsooni - looduspargi üldtsoonmaastikukaitse tsoon ja rangema kaitsega tsoon Põhjas ulatub see Aiviekste luha looduspargini. Driksnise järve ääres kasvavad kaks looduskaitsealust mändi – Driksna mänd ja nimetu mänd ümbermõõduga 2,53 meetrit. Loodusparki jäävad Drikšņa muinaskalmed ja Sāviena linnamägi, mis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Kaitstavaid loodusdirektiivi elupaigatüüpe on Driksna nõmme looduspargis kuus, lisaks veel kaks Lätis väärtuslikuks peetavat elupaigatüüpi. Looduspargis kasvab 10 kaitsealust taimeliiki. Neist olulisim on palu-karukell. Taimedest kasvavad seal kännas-kipslill, palu-liivkann, sile tondipea, sinine kopsurohi; kaitseala on ka üks viiest püst-linalehiku kasvukohast Lätis. Dabas aizsardzības pārvalde Dabas parka "Driksnas sils" individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. aprillil 2020. Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)
Dawid Przepiórka

Dawid Przepiórka (22. detsember 1880 Varssavi – 1940 Palmiry, Masoovia vojevoodkond) oli juudi päritolu Poola maletaja ja malefunktsionäär. Przepiórka tuli 1926. aastal Poola malemeistriks. 1928. aastal saavutas ta Haagis maleolümpia raames peetud amatööride maailmameistrivõistlustel Machgielis Euwe järel teise koha. Poola võistkonna koosseisus osales Przepiórka kahel maleolümpial: 1930. aastal võitis ta Hamburgis toimunud maleolümpial kuldmedali ja 1931. aastal Prahas Ameerika Ühendriikide järel hõbemedali (mõlemal korral mängis Przepiórka meeskonna kolmandal laual; esimest lauda mängis Akiba Rubinstein, teist Ksawery Tartakower). Probleemmaletajana avaldas Przepiórka üle 160 maleülesande ja paarkümmend etüüdi. Tema esimene maleprobleemide kogumik ilmus Münchenis 1911. aastal. Przepiórka oli Poola Maleliidu asutajaid ja aastaid selle aseesimees. Tema eestvedamisel ja rahalisel toel peeti 1935. aastal Varssavis kuues maleolümpia. Pärast Poola okupeerimist (1939) Przepiórka arreteeriti jaanuaris 1940. Ta hukkus Palmiry küla piirkonnas Kampinoska ürgmetsas toimunud Poola kodanike massimõrvas. Massimõrva ohvrid maeti hiljem ümber Palmiry kalmistule. 1950. aastal korraldati Szczawno-Zdrójs esimene Dawid Przepiórka mälestusturniir. Selle võitis Paul Keres. 1928 – Poola Maleliidu auliige 1936 – FIDE auliige  Dawid Przepiórka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kristjan Rahu

Kristjan Rahu (sündinud 8. augustil 1972 Saare maakonnas) on eesti ettevõtja. Kristjan Rahu on lõpetanud 1995. aastal Tartu ülikooli (õigusteaduskonna). Ta on Utilitas Eesti ASi juhatuse esimees ja Utilitas Tallinna Elektrijaam OÜ nõukogu esimees. Kuulub Eesti korvpalliliidu juhatusse, on toetanud sporti ja kultuuri. 2017 – aasta kultuurisõber 2022 – Valgetähe IV klassi teenetemärk "Dividendiedetabeli esikoha võttis rekordiga üle Kristjan Rahu" ERR, 16. detsember 2019 "Kristjan Rahu annab pool miljonit eurot Saaremaa ajaloo uurimiseks" Saarte Hääl, 20. juuni 2020
Antonov An-178

Antonov An-178 (ukraina keeles Антонов Ан-178) on Ukraina päritolu transpordilennuk. An-178 (vaadatud: 08.01.2021) Антонов впервые за 4 года продал самолет - Liga Novosti, 12.11.2019
Ülestõusmispüha tervitus

Ülestõusmispüha tervitus ehk paasatervitus on tava tervitada üksteist ülestõusmispühade järgsel ajal kuni taevaminemispühani sõnadega "Kristus on üles tõusnud", millele vastatakse "Tõesti on üles tõusnud!". Komme on kasutusel õigeusu kirikus, vanades idakirikutes, kreekakatoliku kirikus, roomakatoliku ja anglikaani kirikus. Mõnes kultuuris, näiteks Venemaal, on kombeks koos paasatervitusega rahusuudlused kummalegi põsele, kokku kolm. Kolmekordne paasatervitus kõlab korduvalt ülestõusmisüha jumalateenistusel nii, et preester ütleb "Kristus on üles tõusnud!" ja kogudus vastab "Tõesti on üles tõusnud!". See toimub samuti edasistel jumalateenistustel kogu paasa-aja vältel, see tähendab taevaminemispühani. Kreeka keeles: Χριστὸς ἀνέστη! Ἀληθῶς ἀνέστη! Khristós anésti! Alithós anésti! Kirikuslaavi keeles: Христосъ воскресе! Воистину воскресе! Ladina keeles: Christus resurrexit! Vere resurrexit! Soome keeles: Kristus nousi kuolleista! Totisesti nousi! Eesti keeles: Kristus on üles tõusnud! Tõesti on üles tõusnud! Eesti rahvakalendris on õigeusu aladel tavaline paasatervitus olnud kõige enam levinud Setumaal, tuntud ka Lutsis; Iisaku ja Vaivara kihelkonnas on poisikesed lausunud tervituse ja vastamisel on antud neile muna: Lihavõõtõ, ku' kiä lät' tõõsõ talo poolõ edimäist vuuri, sis üldäs: "Krõstos vaskres" ja vasta üldäs "Vaistsina vaskres". Kiä ütle_i midägi, sis üldäs, õt: "Mis hambih om, kas piip vai, õt saa_i kõnõlda'". Ja viil, ku' kiä ütles: "Krõstos vaskres", sis üldäs: "Vaistsina vaskres" ja: "Tavai jaitso". ERA II 173, 726 (6) < Setumaa – A. Oinas-Tammeorg (1937) Traditsiooni algus omistatakse juba apostlitele, kes omavahel arutasid Kristuse ülestõusmise üle ja pidid kinnitama, et ta on tõesti üles äratatud, nii nagu sellest kirjutab evangeelium Luuka 24:14-35. Paasatervitusega jäljendavad kristlased Kristuse õpilasi ja meenutavad üksteisele lühimal viisil püha ajalugu. Tervitust seostatakse ka kirjakohtadega, kus tühjal haual istuv ingel annab salvitoojatele naistele teate, et Kristus on üles äratatud – Luuka 24:6, Matteuse 28:6-7 ja Markuse 16:6 – ning tänapäeva kristlastele sümboliseerib ja kinnitab ülestõusmise uudise vahetamine võitu surma ja põrguhaua üle. http://www.eestikirik.ee/ulestousmispuhadest-oigeusu-kirikus/ M. Hiiemäe. Eesti rahvakalender II. Tallinn, 1981. lk 274, 13.-15. M. Hiiemäe. Eesti rahvakalender II. Tallinn, 1981. lk 248 http://lab.piibel.net/Lk-24.html[alaline kõdulink] https://stjohndc.org/en/content/origin-and-meaning-paschal-greeting http://www.christurc.org/blog/2017/4/13/why-we-do-what-we-do-the-paschal-greeting The Origin and Meaning of the Paschal Greeting. - Russian Orthodox Cathedral of St. John the Baptist, Washington, DC. Metr. Seraphim (Chichagov). The Inner Meaning of the Paschal Greeting. - pravmir.com Ülestõusmispüha tervitus OrthodoxWikis Paschal Greetings from Around the World (ülestõusmispüha tevitus erinevates keeltes, antud on ingliskeelsele lugejale suunatud häälduspärane kirjapilt
Volgoretšensk

Volgoretšensk on linn Venemaal Kostroma oblastis. Moodustab Volgoretšenski linnaringkonna. Volgoretšensk asub Volga jõe paremal kaldal, 30 km Kostromast edelas. Linn rajati 1964. aastal soojuselektrijaama ehitusega seoses. Linnaõigused sai 1994. aastal. Linnas asub Kostroma soojuselektrijaam võimsusega 3600 MW. 2010. aastal oli linnas 17 104 elanikku. Q126683348 Volgoretšenski koduleht
Soligalitš

Soligalitš on linn Venemaal Kostroma oblastis, Soligalitši rajooni keskus. Soligalitš asub Galitši kõrgustikul Kostroma jõe paremal kaldal, 220 km Kostromast kirdes. Asulat on esmamainitud 1335. aastal kui Sol Galitšskaja ('Galitši sool'). 14. sajandil läks koos Galitši vürstiriigiga Moskva suurvürstiriigi koosseisu. 1778. aastast oli maakonnalinn Kostroma asehalduskonnas ja 1796. aastast Kostroma kubermangus. Linna peamine tööstusettevõte on Soligalitši lubjakombinaat. 2010. aastal oli linnas 6438 elanikku. Q126974815
2014. aasta maleolümpia

41. maleolümpia (inglise keeles 41st Chess Olympiad) oli 2014. aastal Norras Tromsøs FIDE egiidi all peetud maleolümpia. Maleolümpia peeti 1.–14. augustil 2014 Tromsøs. Lahtises kategoorias osales 173 võistkonda, naiste kategoorias 135 naiskonda (korraldajariiki Norrat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Lahtises kategoorias: Hiina, Ungari, India Naiste kategoorias: Venemaa, Hiina, Ukraina Eesti võistkond (esimesel laual Ottomar Ladva) sai 79. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 48. koha. 41st Olympiad Tromso 2014 Open. chess-results.com 41st Olympiad Tromso 2014 Women. chess-results.com
Kotkas (perekond)

Kotkas (Aquila) on lindude perekond sugukonnast haugaslased. Perekonda kuulub 12 liiki. Eestis pesitseb kolm selle perekonna liiki, lisaks on ühte (stepikotkas) väga harva kohatud. Aquila chrysaetos – kaljukotkas ehk maakotkas Aquila clanga – suur-konnakotkas Aquila pomarina – väike-konnakotkas Aquila nipalensis – stepikotkas haugaslased
BRM Mangust

BRM Mangust (ukraina keeles Броньована розвідувальна машина «Мангуст») on Ukraina päritolu luuresoomuk. В Украине представили БРМ «Мангуст» 10.10.2018 (vaadatud: 31.01.2022)
Tšuhloma

Tšuhloma on linn Venemaal Kostroma oblastis, Tšuhloma rajooni keskus. Tšuhloma asub Tšuhloma järve kaldal, 170 km Kostromast kirdes. Asulat on esmamainitud 1381. aastal, kuid see oli olemas juba 10. sajandil. 15. sajandil läks koos Galitši vürstiriigiga Moskva suurvürstiriigi koosseisu. 1778. aastast oli maakonnalinn Kostroma asehalduskonnas ja 1796. aastast Kostroma kubermangus. Linnas on säilinud 1730. aastal ehitatud Neitsi Maarja taevaminemise kirik. 1746. aastal valminud Issanda muutmise katedraalis on tänapäeval tuletõrjedepoo. 2010. aastal oli linnas 5411 elanikku. Q126974810 http://temples.ru/card.php?ID=10709
Makarjev

Makarjev on linn Venemaal Kostroma oblastis, Makarjevi rajooni keskus. Asub Unža jõe paremal kaldal, umbes 186 km Kostromast idas. Linnas asub Unža Makari klooster, mille munk Makari rajas 1439. aastal. Kloostri juurde tekkis slobodaa, mis 1778. aastal sai (toonase nimega) Makarjev Unža ääres (Макарьев-на-Унже) linnaõigused. Q126974813
Weseli kreis

Weseli kreis [ˈveːzəl] on haldusüksus Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaa loodeosas. Kreis moodustati 1975. aastal, kui ühendati endised Dinslakeni, Moersi ja Reesi kreisid, mis kõik moodustati 1816. aastal, kui piirkond sai Preisimaa osaks. Kreisi keskus on Wesel, selle kõige rahvarohkem linn on Moers. Peamine läbi kreisi voolav jõgi on Rein. https://www.landesdatenbank.nrw.de/ldbnrw/online;jsessionid=FBC481AAC50656B8CA9E933111BC242A.ldb2?sequenz=tabelleErgebnis&selectionname=12411-31iz
Tuula-Liina Varis

Tuula-Liina Irmeli Varis (sündinud 30. juunil 1942 Loimaal) on soome kirjanik. 2009–2014 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimene naissoost esimees. Ta õppis 1960–64 Turu ülikoolis soome keelt ja kirjandust ning sotsioloogiat. 1965–79 töötas ta ajalehes Kansan Uutiset toimetajana, seejärel vabakutselise ajakirjaniku ja kolumnistina. Tema neiupõlvenimi oli Puuppo. Tema esimene abikaasa oli Rauno Setälä (1963–65), teine abikaasa Pentti Saarikoski (1967–75) ja kolmas abikaasa aastast 1978 Mikko Varis. Tal on kaks tütart. Varis oli 2007–09 riigi kirjanduskomitee asejuhataja ja 2010–12 juhataja. 2009–14 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees. 1994 pälvis Varis riikliku massiteabeauhinna, mille laureaate on igal aastal keskeltläbi 10–20. 1996 pälvis Varis Marja-Liisa Vartio kirjanduspreemia, mis antakse keskmiselt üle aasta ühele soome naiskirjanikule. Varis on selle preemia teine laureaat. 2000. aastal pälvis ta Runebergi auhinna romaani "Maan päällä paikka yksi on" eest. 2005 pälvis Varis Soome kriminaalkirjanduse auhinna romaani "Vaimoni" ("Minu naine") eest. 2014. aastal määras Soome valitsus talle riikliku kunstnikupensioni. "Kilpkonn ja õlgmarssal" ("Kilpikonna ja olkimarsalkka"), tõlkinud Piret Saluri, Pentti Saarikoski luuletused tõlkinud Joel Sang (Tallinn: Perioodika, 1996; uustrükk Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2012) "Tahan tunda, et elan" ("Että tuntisin eläväni"), tõlkinud Piret Saluri (Tallinn: Kultuurileht, 2020) Pille-Riin Larm "Oli tarvis ellu jääda", Sirp, 14. august 2020
Oberschlesien

See artikkel räägib ansamblist. piirkonna kohta vaata artiklit Ülem-Sileesia. Oberschlesien on 2008. aastal Ülem-Sileesias Piekary Śląskies asutatud metal-ansambel. Ansambel matkib oma stiili ja helikeelega Rammsteini. Nad on kaverdanud ka mitut Rammsteini lugu: "Ich will" ("Jo chca"), "Spiel mit mir" ("Szola") ja "Spring" ("Żryj"). Kõik kolm lugu ilmusid 2013. aasta albumil "I". Looga "Jo chca" osales Oberschlesien ka Poola talendisaates "Must Be the Music. Tylko muzyka", kus sai teise koha. 2015. aastal andis Oberschlesien välja singli "Orzeł", mille nimilugu räägib Tallinnas 1939. aastal interneeritud ja seejärel sealt põgenenud allveelaevast. Laulule valmis ka video, mis on suuresti kokku pandud Gdynia meremuuseumist saadud fotodest. Lugu ilmus ka ansambli 2015. aasta albumil "II". 2012 – "I" 2015 – "II" 2019 – "III" 2017 – "Oberschlesien & Adam Sztaba Symfonicznie" 2012 – "Hajmat 2012" 2014 – "To nie sen" 2015 – "Król Olch" 2015 – "Samotny" 2015 – "Orzeł" 2016 – "Cichociemni" 2016 – "Futer" 2017 – "Jadymy durch" 2019 – "Frankynsztajn" Kamil Pietrzyk. Oberschlesien „I”[alaline kõdulink] rockmagazyn.pl, 27.12.2013. Anita Janczak. Oberschlesien w akustycznej odsłonie [FILM] Radio Opole, 6.12.2017. Anna Skalik. Oberschlesien - Orzeł: zobacz teledysk stworzony w hołdzie żołnierzom II wojny światowej eskarok.pl, 13.11.2015. Patryk Wolski. Oberschlesien gra w hołdzie Polskiej Marynarce Wojennej Głos Kultury, 12.11.2015.
Karatšev

Karatšev on linn Venemaal Brjanski oblastis, Karatševi rajooni keskus. Asub Snežeti jõe ääres, Brjanskist 45 km ida pool. Karatšev on üks vanemaid vene linnu. Seda on mainitud Ipatjevi kroonikas 1146. aasta all. Umbes aastatel 1246–1360 oli Karatševi vürstiriigi pealinn. 1500. aastal läks Moskva suurvürstiriigi koosseisu. Teise maailmasõja ajal hävis peaaegu kogu linna hoonestus. 1868. aastast on linnal raudteeühendus Brjanskiga. http://karadmin.ru/
Trubtševsk

Trubtševsk on linn Venemaal Brjanski oblastis, Trubtševski rajooni halduskeskus. Asub Desna paremal kaldal. Trubtševsk on üks vanimaid vene linnu. Seda on mainitud kroonikas 1164. aasta all. Q126728616 http://trubchevsk.pro/