laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ingrid Mauer

Ingrid Mauer (13. august 1937 Tallinn – 13. september 1983 Tallinn) oli eesti matemaatik ja programmeerija. Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1955–1960 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille matemaatikaosakonna lõpetas 1960. aastal. Ta õppis aastatel 1960–1963 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis aspirantuuris, kaitses seal 1968. aastal väitekirja ja sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta töötas aastatel 1963–1983 Küberneetika Instituudis teaduri ja vaneminsenerina. Ta suri pikaajalise haiguse tagajärjel 13. septembril 1983 ja maeti 16. septembril 1983 Liiva kalmistule. Eesti kalmistute andmekogu 2005 – "Mauer, Ingrid". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 568 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Marcus (eesnimi)

Marcus on mehenimi. Marcus Allbäck, rootsi jalgpallur ja jalgpallitreener Marcus Annaeus Lucanus, vanarooma luuletaja Marcus Antonius, Vana-Rooma väejuht ja poliitik Marcus Aurelius, Vana-Rooma keiser Marcus Aurelius Antoninus Heliogabalus, Vana-Rooma keiser Marcus Aurelius Antonius Bassianus (Caracalla), Vana-Rooma keiser Marcus Berg, rootsi jalgpallur Marcus Ericsson, rootsi vormelisõitja Marcus Grönholm, soome rallisõitja Marcus Hellner, rootsi murdmaasuusataja Marcus Kelch, Eesti vaimulik Marcus Licinius Crassus, Vana-Rooma väejuht ja poliitik Marcus Pape, Eesti vaimulik Marcus Porcius Cato on olnud mitme isiku nimi Marcus Prinz von Anhalt, saksa ärimees Marcus Schütz, Eesti vaimulik ja vaimulik kirjanik Marcus Stephen, Nauru poliitik ja sportlane Marcus Thrane, Norra töölisliikumise juht Marcus Tullius Cicero, Vana-Rooma oraator, riigimees, poliitiline filosoof, jurist ja filosoof Marcus Valerius Martialis, vanarooma luuletaja Marcus Valerius Messalla Corvinus, Vana-Rooma sõjaväelane ning kunsti ja kirjanduse patroon Marcus Verrius Flaccus, vanarooma grammatik ja õpetaja Marcus Vipsanius Agrippa, Vana-Rooma väejuht ja riigimees Marcus Vitruvius Pollio, Vana-Rooma kirjanik, arhitekt ja insener
1944. aasta taliolümpiamängud

1944. aasta taliolümpiamängud pidid toimuma 1944. aasta veebruaris, kuid jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Need oleksid olnud 5. taliolümpiamängud (5. taliolümpiamängud pidid toimuma juba 1940. aastal, kuid jäid samuti sõja tõttu ära). Mängude toimumispaigaks oli 1939. aasta juunis määratud Cortina d'Ampezzo Itaalias. Otsus tühistamise kohta tehti 1941. aastal. Järgmised taliolümpiamängud olid 1948. aasta taliolümpiamängud Sankt Moritzis Šveitsis. Cortina d'Ampezzos korraldati 1956. aasta taliolümpiamängud.
1944. aasta suveolümpiamängud

1944. aasta suveolümpiamängud pidi olema XIII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Mängude toimumispaik pidi olema London.
1940. aasta taliolümpiamängud

1940. aasta taliolümpiamängud jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Mängude toimumispaigaks oli määratud Sapporo (tühistatud Hiina-Jaapani sõja tõttu), siis Sankt Moritz ja lõpuks Garmisch-Partenkirchen.
When I'm Back on My Feet Again

"When I'm Back on My Feet Again" on Diane Warreni kirjutatud ja Michael Boltoni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. "When I'm Back on My Feet Again" laulu sõnad "When I'm Back on My Feet Again" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:When I'm Back on My Feet Again seisuga 3.07.2016.
Salavat Julajevi mälestussammas

Salavat Julajevi mälestussammas on mälestusmärk baškiiri rahvuskangelasele Salavat Julajevile Paldiski linnapargis. Mälestussammas püstitati 1989. aastal. Büsti autor on Baškortostani skulptor Tamara Netšajeva. 1990. aastate alguses viidi büst oletatavasti metalli kokkuostu. Monument taastati algse järgi ning taasavati 1998. aastal. Viio Aitsam, Eestis on tükike maad, mida baškiirid peavad pühaks, Maaleht, 14. juuli 2005
Kopli mõis

Kopli mõis (ka Telliskopli mõis; saksa keeles Ziegelkoppel) oli Tallinna linnamõis Harjumaal, Kopli poolsaarel. Tänapäeval jääb see Põhja-Tallinna linnaosa Kopli, Sitsi ja Paljassaare asumisse. Mõisasüdame aadress on tänapäeval Maleva tänav 2d. Mõis rajati keskajal piirkonna majandamiseks (loomade karjatamine, heina niitmine ja metsa kasutamiseks). Selle alale rajati 14. sajandil (esimene kirjalik teade 1365. aastast) ka linna telliselööv, millest pärineb ka mõisa saksakeelne nimetus. Omaaegse Kopli mõisa rentnikud olid kohustatud rendiaja jooksul istutama Kopli poolsaarele kindla arvu tammi, mida kasutati linna veevarustuse puittorustikkude ja suurtükilafettide valmistamiseks. 1689. aastal redutseeriti Kopli mõis Rootsi riigile, kuid Vene riigi ajal läks see uuesti linna kätte. Pärast Põhjasõda oli mõisa härra Jobst Johan von Hausen (Husen). 1774. aastal rajati mõisa maadele Niguliste ja Oleviste koguduse uus kalmistu. 1820. aastal oli Kopli mõisas maad 525 ha, mille põllupinda oli 11 ha. 1912. aastal hakati mõisa maid laialdaselt müüma või andma rendile Vene riigile uute laevatehaste ja uue mereväebaasi jaoks. Mõisast on tänapäeval alles ümberehitatud hooneid ja haljastuse osi. "MTÜ Professorite Küla Seltsi liugkaart". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2016. Vaadatud 4. juulil 2016. Jaan Tamm, toim (2004). Tallinna entsüklopeedia. Kd 1. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 235. ISBN 9985701690. Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Kultuur ja Elu, 1964 nr 7, lk 408-409 Georg Adelheim, „Die Genealogie der alten Familien Revals" (Tallinn, 1925), Heinrich Laurenty (surn. 1692) koostatud materjali ümbertöötatud väljaanne, lk 2 Jaan Tamm, toim (2004). Tallinna entsüklopeedia. Kd 1. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 236. ISBN 9985701690. Robert Nerman. "Kopli. Miljöö, olustik, kultuurilugu 1918-1940". Tallinn 1995. 320 lk. ISBN 9985601246 (köites) Robert Nerman. "Kopli. Miljöö, olustik, kultuurilugu 1918-1940". 2., täiend. vlj. Tallinn 2002. 504 lk. ISBN 9985780361 (köites) Robert Nerman, Karin Paulus. "Põhja-Tallinn". Jalutaja teejuht. Tallinn 2006. Lk 47 Alo Särg. "Kopli linnamõis (ka Telliskopli)". // Tallinna mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2010. Lk 47 Kopli asumi ajaloost Tallinna linna kodulehel
1916. aasta suveolümpiamängud

1916. aasta suveolümpiamängud pidid olema VI olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Esimese maailmasõja tõttu. Mängude toimumispaik pidi olema Berliin. Kavas oli ka talispordinädal.
Stephen Tallents

Sir Stephen George Tallents (20. oktoober 1884 London – 11. september 1958 London) oli Suurbritannia sõjaväelane ja ametnik. Esimeses maailmasõjas teenis ta Irish Guardsi rügemendis kuni raskelt haavata saamiseni, misjärel asus tööle riigiametnikuna. Kolonel Stephen Tallents oli Eesti Vabadussõja ajal Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi Välisministeeriumi missiooni volinik Eestis. Samal ajal Eestis ja Lätis tegutsenud kindral Hubert Gough oli aga Suurbritannia Sõjaministeeriumi ja Pariisi rahukonverentsi delegatsiooni esindaja Baltimaades. Briti volinikuna Balti provintsides osales ta Eesti ja Läti vahelise Valga-Valka linna ja selle ümbruse piiriküsimuse lahendamises. Vabadusristi I liigi 2. järk, 1920 Eesti-Läti piiriküsimuse lahendas kolonel Tallents, Valgamaalane, 5. juuli 2005
Édith Cresson

Édith Cresson (neiupõlvenimi Édith Campion; sündinud 27. jaanuaril 1934 Pariisis) on Prantsusmaa sotsialistlik poliitik. Ta oli aastatel 1991–1992 Prantsusmaa peaminister ja siiani on ta olnud ainuke Prantsusmaa naispeaminister. Ta sündis aastal 1934 Pariisis. Ta on lõpetanud õppeasutuse École de Haut enseignement commercial pour les jeunes filles (nüüd HEC Paris). Kui presidendiks sai François Mitterrand, oli ta mitu korda mitmesugustel ministriametikohtadel. 22. maist 1981 kuni 22. märtsini 1983 oli ta Prantsusmaa põllumajandusminister (Pierre Mauroy esimeses ja teises valitsuses), 23. märtsist 1983 kuni 17. juulini 1984 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse- ja turismi minister (Pierre Mauroy kolmandas valitsuses). 19. juulist 1984 kuni 20. märtsini 1986 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse- ja tööstuse ümberkorraldamise minister (Laurent Fabiuse valitsuses). 10. maist 1988 kuni 2. oktoobrini oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister (Michel Rocardi esimeses ja teises valitsuses). 15. maist 1991 kuni 2. aprillini 1992 oli ta Prantsusmaa peaminister. Tema abikaasa oli Jacques Cresson (1924–2001), neil sündis kaks tütart. Äi oli vene-prantsuse segaperekonnast pärit kirurg Fortuné Cresson (1874–1945).
Anterus

Anterus (kreeka keeles Anteros) oli paavst 235–236. Ta oli 19. paavst. "Liber Pontificalise" järgi oli ta ametis peale Urbanus I ja enne Pontianust, sai ametisse 237. aastal ja oli põhiteksti andmetel ametis 12 aastat, 1 kuu ja 12 päeva, sama teose ääremärkuse andmetel aga 1 kuu. Anterus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Kreekast ja oli Romuluse poeg. Anterus valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) 21. novembril 235. Ta oli esimene paavst, kes valitses alla saka päeva. Tema valitsemisaeg langes Rooma keisri Maximinus Traaklase kristlaste tagakiusamise perioodi. Anterus ordineeris "Liber Pontificalise" järgi Fondi piiskopi ning lasi notaritel koguda andmeid märtrite ja pühakute kohta. Pseudo-Isidorus on omistanud Anterusele kirja, kuid selle autorsus on vaieldav ja see koostati arvatavasti tunduvalt hiljem. Anterus suri 3. jaanuaril 236 Roomas. Ta oli esimene paavst, kes maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. Anterust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus 3. jaanuar ja õigeusu kirikus 5. august. Pier Giacinto Gallizia: "Vita di S. Antero papa, e martire, protettore di Giaveno". Torino, 1724. J. N. D. Kelly: "The Oxford Dictionary of Popes". 1996. "Liber Pontificalis". Artikkel Anterusest. (inglise keeles) Anteruse kiri. (inglise keeles) Anteruse kiri.
Chun Jung-myung

Chun Jung-myung (korea keeles 천정명; sündinud 29. novembril 1980 Seoulis) on Lõuna-Korea näitleja.
Ivantejevka

Ivantejevka on linn Moskva oblastis, mis moodustab Ivantejevka linnarajooni. Asub Utša jõe ääres, Moskva rigteest 17 km kirdes. Vantejevo küla kujunes 19. sajandi lõpus tekstiilitööstuse keskuseks, kus asus mitu vabrikut. 1928 nimetati Vantejevo küla Ivantejevski töölisaleviks. 1937 nimetati töölisalev Ivantejevka linnaks. Linnas asub 1936. aastal asutatud akadeemik Jablokovi nimeline dendroloogiapark. 2010. aastal oli linnas 58 600 elanikku. Ivantejevka koduleht
Fabianus

Fabianus oli paavst aastatel 236–250. Ta oli 20. paavst. Fabianus sündis "Liber Pontificalise" järgi Roomas ja oli Fabiuse poeg. Fabianus valiti Rooma piiskopiks (paavstiks) 10. jaanuaril 236, "Liber Pontificalise" järgi aga 238. aastal ning ta oli ametis 14 aastat 10 kuud ja 11 päeva. Eusebiose järgi saabus talupoeg Fabianus Rooma, et vaadata uue piiskopi valimisi, kuid valimiste ajal laskus tema pea peale tuvi, milles nähti jumalikku märki. Fabianus reorganiseeris "Liber Pontificalise" järgi Roomas asuva vaimulikkonna. Ta moodustas Roomas 7 kirikukihelkonda, mille etteotsa määras diakonid, kellest igaüht abistas 7 alamdiakonit. Ta määras notarid koguma andmeid märtrite kohta. Ta sätestas 4 madalamat vaimulikupühitsust: ostiarius (uksehoidja), eksortsist, akolüüt ja alamdiakon. Ta ordineeris 22 presbüterit, 7 diakonit ja 11 piiskoppi. Ta ordineeris hilisema vastupaavsti Novatianuse ja määras Assisi piiskopiks püha Rufinuse. Fabianus lasi Sardiiniast Rooma tuua oma eelkäija Pontianuse ja vastupaavst Hippolytuse surnukehad ning need 13. augustil 236 või 237 matta San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti. Kirikuloolase Eusebiose järgi ristis Fabianus Rooma keiser Philippuse koos pojaga. Fabianus pidi Pontianuse ja Hippolytuse säilmete äratoomiseks Sardiiniast taotlema luba Rooma keisrilt. Fabianus kohustas kristlasi käima armulaual vähemalt kolm korda aastas: ülestõusmispühadel, nelipühadel ja jõulude ajal. Cyprianuse järgi tunnustas Fabianus Kartaago piiskopi Donatuse otsust Lambaesa piiskopi Privatuse hukkamõistmiseks. Origenes saatis Fabianusele kaebekirja, milles ta selgitas oma teoloogilisi vaateid. Toursi Gregoriuse järgi saatis ta 245. aastal 7 piiskoppi Galliasse. Pseudo-Isidoruse kirjutistes on Fabianusele omistatud 3 kirja ja mitu dekreeti, kuid nende autorsus on vaieldav, sest arvatavasti koostati need tunduvalt hilisemal ajal. Fabianusele pühitsetud kirikud asuvad Itaalias Pratos ja Scandeluzzas. Ta lasi Rooma rajada ühe kiriku. Kunstnik Giovanni di Paolo on teda kujutanud umbes 1450 valminud maalil. 250. aasta algul hakkas Rooma keiser Decius kristlasi taga kiusama. Esimeste ohvrite seas oli Fabianus, kes suri jõhkra kohtlemise tagajärjel 20. jaanuaril 250 Rooma vanglas. Ta maeti San Callisto katakombides asuvasse paavstide krüpti, kust tema haud leiti 1854. Fabianuse säilmed viidi hiljem Roomas asuvasse San Sebastiano kirikusse. Fabianust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev katoliku kirikus on 20. jaanuar ja õigeusu kirikus 5. august. Tema nimi sisaldub pühakute litaanias. J. N. D. Kelly "The Oxford Dictionary of Popes". 1996. "Liber Pontificalis". Ulrich Stutz "Die römischen Titelkirchen und die Verfassung der stadtrömischen Kirche unter Papst Fabian". "Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte: Kanonistische Abteilung" 9, 1919: 288–311. Meier, G. (1909). "Pope St. Fabian." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 10. mail 2019 (inglise keeles) Fabianuse kirjad (inglise keeles) Fabianuse kirjad
Riia Filmistuudio

Riia Filmistuudio (ka Riia Kinostuudio; läti Rīgas Kinostudija) on Läti filmiettevõte (filmistuudio), mis toodab mängu- ja dokumentaalfilme. Stuudio peahoone asub Riias. Stuudio asutati 1948. Perioodil 1970–1980 tootis Stuudio 10–15 filmi aastas ja tollal töötas seal umbes 1000 inimest. Riia Filmimuuseum Stuudio koduleht
Martti Keel

Martti Keel (sündinud 30. jaanuaril 1992 Rovaniemis) on endine eesti võrkpallur. Tema isa on endine Eesti võrkpallikoondise sidemängija ja hilisem peatreener Avo Keel. Ta noorem vend on Markkus Keel, kes on samuti võrkpallur (sidemängija). Siim Kaasik: Markkus Keele karjäär jätkub tema sünniriigis Postimees, 23.05.2020. Martti Keel Volleybox
Stephen Crabb

Stephen Crabb (sündinud 20. jaanuaril 1973 Invernessis) on Suurbritannia poliitik (Konservatiivne Partei). Ta oli aastatel 2014–2016 Suurbritannia Walesi asjade minister (nii Cameroni esimeses kui ka teises valitsuses). 2016. aasta märtsist juulini oli ta töö- ja pensioniminister. Ta sündis aastal 1973 Invernessis Šotimaal, kuid aastast 1981 elas ema ja kahe vennaga Haverfordwestis Pembrokeshire'i krahvkonnas Walesis. Haverfordwestis lõpetas ta keskkooli. Aastal 1995 lõpetas ta Bristoli Ülikooli, kus ta õppis politoloogiat. Ta on õppinud ka London Business Schoolis. Ta on abielus prantslanna Béatrice Monnier'ga ning tal on kaks last.
Kirovi tehas

Kirovi tehas (vene keeles Кировский завод; varasema nimega Putilovi tehas (vene Путиловский завод); aastail 1922–1934 Krasnõi Putilovets (vene Красный путиловец)) on Venemaal Peterburis asuv masinaehitusettevõte (tehas), üks suuremaid Peterburi ettevõtteid[viide?]. Tehas valmistab traktoreid Kirovets ja muid põllumajandusmasinaid, soomusautosid (Onega, Ladoga), gaasiturbiine jm. Tehas on tootnud vedureid ja vaguneid, tramme (Putilovi tehase trammid), autosid (L-1), tanke, tunnelipuurimismasinaid metroo ehitamiseks, lüüside lukke, tuumaallveelaevade jõuseadmeid, tuumaelektrijaamade energiaplokke. Tehas asutati 1801. aastal. Aastatel 1930–1936 oli tehase direktor Karl Ots. 1939. aastal töötati tehases välja KV-tank ja hakati seda tootma. Ka Venemaa tänapäevase põhilise lahingutanki T-80 arendus algas Kirovi tehases. Tehases töötab umbes 8000 töölist (2000. aastate seisuga). Tehase koduleht
1906. aasta vaheolümpiamängud

1906. aasta vaheolümpiamängud toimusid Ateenas 22. aprillist 2. maini 1906. Algselt oli plaanis pidada vaheolümpiamänge Kreekas iga nelja aasta järel vaheldumisi suveolümpiamängudega, kuid rohkem vaheolümpiamänge ei korraldatud. Rahvusvaheline Olümpiakomitee ei tunnusta tänapäeval vaheolümpiamänge olümpiamängudena, tuues põhjenduseks, et olümpiamänge peetakse iga nelja aasta tagant, kuigi ka taliolümpiamänge peetakse nüüd vaheldumisi suveolümpiamängudega.
VEF

VEF (lühend läti fraasist Valsts Elektrotehniskā Fabrika 'riiklik elektrotehnikavabrik') on Lätis Riias asuv ettevõte, mis toodab elektrotehnikatooteid. Ettevõte loodi aastal 1919. Enne Teist maailmasõda tootis tehas palju erinevaid kaupu, nende hulgas ka Minoxi – maailma väiksemat kaamerat. Pärast sõda oli tehas juhtiv sidetehnikaettevõte Nõukogude Liidus ja suurim tehas Läti NSVs. Ettevõte oli noteeritud Riia börsil alates 16. juulist 2001 kuni 12. juulini 2023. VEF loodi aastal 1919 posti- ja telegraafiosakonna töökojana. Selle nimi oli (läti keeles Pasta un telegrāfa virsvaldes galvenā darbnīca) (PTVGD). Aastal 1924 koliti tehast esimest korda ja aastal 1928 koliti tehast jälle, selle praegusse paiknemiskohta. Kvartalisuurune tehasekompleks ehitati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Enne Esimest maailmasõda kuulusid hooned 1887. aastal loodud tehasele UNION. Ettevõte sai nimeks VEF aastal 1932. Nõukogude ajal spetsialiseerus VEF elektroonikale. VEF oli osa Läti elektroonikatööstusest, mis tootis Nõukogude Liidu sõjaväe sideseadmeid ja elektroonikat. Tippajal, aastal 1991, töötas VEFis 20 000 inimest. Kõige tuntumad tooted olid telefonid, telefonikeskjaamad ja raadiod. Aastal 1999 tehas erastati ja organiseeriti ümber. Ettevõttes on toodetud muu hulgas telefone, raadioid, raadiovastuvõtjaid, arvuteid, fotoaparaate. Minox VEF ORMIKA VEF-1022 VEF-MIKRO 1024 VEF-MIKRO 1025 VEF Irbītis I-11 VEF Irbītis I-12 VEF Irbītis I-14 VEF Irbītis I-15 VEF Irbītis I-16 VEF Irbītis I-17 VEF Irbītis I-18 VEF Irbītis I-19 VEF JDA-10M Normunds Rikards. "Ieskats VEF vēsturē" (läti). "Delisting of AS „VEF" shares from the Baltic Secondary List". 11. juuli 2023. Jāzeps Ločmelis. "Pirms 75 gadiem" (läti).
Kolbeinn Sigþórsson

Kolbeinn Sigþórsson (sündinud 14. märtsil 1990 Reykjavíkis) on Islandi jalgpallur, kes mängib ründaja kohal Rootsi kõrgliiga klubis IFK Göteborg ja Islandi rahvuskoondises.
Birkir Bjarnason

Birkir Bjarnason (sündinud 27. mail 1988 Akureyris) on Islandi jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Adana Demirspor ja kuulub Islandi rahvuskoondisse.
Ehalill Halliste

Ehalill Halliste (sündinud 2. oktoobril 1948) on eesti tekstiilikunstnik. Ta õppis aastail 1971–1976 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiilikunsti erialal. Aastatel 1978–1994 oli ta Arsi kunstnik, 1994–2002 kunstiõpetaja Kohila Gümnaasiumis. 1994. aastast on ta vabakutseline. 1981. aastast Eesti Kunstnike Liidu ja 1997. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium Bornholmi Kunstimuuseum Tsaritsõno Muuseum, Moskva Rapla maavalitsus Hageri hooldekodu Taani saatkond, Tallinn Riigikohtu hoone, Tallinn Kaiserslauterni maavalitsuse hoone, Saksamaa Hageri kirik 1978 – Kunstnike Liidu noortekoondise preemia 1981 – Noore kunstniku aastapreemia 2002 – Eesti Kultuurkapitali sihtstipendium – vaip "Pung" (200x208 cm) Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumile 2004 – Raplamaa kultuuripreemia ja stipendium 2006 – Raplamaa kultuuripärl 2007 – Eesti Kultuurkapitali sihtstipendium – vaip "Kiilike" Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumile 2008 – Eesti Kultuurkapitali Raplamaa aastapreemia 2010 – Kohila valla elutööpreemia 2012 – Kohila valla teenetemärk 2013 – aasta tekstiilitegu – liturgilised gobeläänid Sanctus Hageri kirikule 2015 – Valgetähe V klassi teenetemärk 1978 – Kultuuriministeeriumi konkursipreemia 1981 – Kultuuriministeeriumi konkursipreemia 1986 – Kultuuriministeeriumi konkursipreemia 1988 – Kultuuriministeeriumi konkursipreemia 1991 – Ostupreemia Taani-Balti näituselt Bornholmis 1996 – Eripreemia rahvusvaheliselt teemanäituselt "Järv" ERR-i uudised 14.03.2014 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Koduleht Marju Raabe. Aasta tekstiilitegu on Hageri kirikus Eesti Kirik 26. märts 2014
99 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | 80. aastad eKr | 70. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 102 eKr | 101 eKr | 100 eKr | 99 eKr | 98 eKr | 97 eKr | 96 eKr | ► | ►► 99. aasta eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Antonius Orator ja Aulus Postumius Albinus. Lucretius, vanarooma filosoof ja luuletaja (arvatav sünniaasta) ...
Tartu (khaan)

Tartu (sündis umbes 1247, surmaaeg teadmata) oli mongoli khaan, üks Tšingis-khaani järeltulijaist. Tartu oli Kuldhordi rajaja Batu-khaani lapselaps, tema isa oli Toqoqan (Tochta- khaan). Tartu poeg oli Tala Buga (ka Talabuga; umbes 1268 – 1291), kes valitses Kuldhordi khaanina 1287–1291.
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused akrobaatikas

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused akrobaatikas toimusid 28.-29. novembril Moskvas. Võistkondlikult oli edukaim Burevestnik 988,515 punktiga, järgnesid Tööjõureservid 969,925 ja Trud 969,705-ga. Kehakultuuri aastaraamat 1962, Eesti Riiklik Kirjastus; Tallinn: 1963
Meeta Murd

Meeta Murd (aastatel 1951–1966 Meeta Kitšatova; 18. august 1928 Narva – 2. märts 1990 Tartu) oli eesti majandusteadlane. Ta lõpetas 1948. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna. Ta oli aastatel 1960–1963 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant poliitökonoomia alal. Ta kaitses seal 1968. aastal väitekirja "Динамика и структура потребления (по материалам буржуазной и советской Эстонии)" ning sai majanduskandidaadi kraadi. Ta oli aastatel 1963–1989 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna lektor. Ta oli aastatel 1963–1989 Tartu Riikliku Ülikooli poliitökonoomia kateedri ja teadusliku kommunismi aluste kateedri õpetaja ning vanemõpetaja, sealhulgas aastatel 1971–1989 dotsent. 2005 – "Murd, Meeta". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj – M. Tallinn 2005. Lk 652 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tartu laht

Tartu laht (Tartu Inlet) asub Grahami saare läänerannikul Kanadas Briti Columbia provintsis. Lahe geograafilised koordinaadid on S53°26'57.98", E132°40'12.79". http://www.cougarmountainproductions.com/SeaRavenSite/Pages/charlot2.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2016. Vaadatud 5. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused allveeujumises

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused allveeujumises toimusid 24.-30. augustil Suhhumis. Võistkonnad: 1. Ukraina 16641 2. Eesti 15423 3. Leningrad 14215 4. Mere-Sõjajõud 13520 5. Moskva 13368 6. Läti 11865 Kehakultuuri aastaraamat 1962, Eesti Riiklik Kirjastus; Tallinn: 1963
Leipzigi filmifestival

Leipzigi filmifestival (saksa Internationales Leipziger Festival für Dokumentar- und Animationsfilm, lühemalt DOK Leipzig) on Saksamaal Leipzigis igal aastal enamasti oktoobris-novembris toimuv dokumentaal- ja animafilmide filmifestival. Esimene festival toimus 1955. ... 1999 "Porgandite öö", pälvis auhinna Hõbetuvi ... 2008 "Revolutsioon, mida ei tulnud", märgiti ära "Noore talendi" võistlusprogrammis ... https://web.archive.org/web/20160705093410/http://epl.delfi.ee/news/kultuur/priit-parn-voitis-leipzigis-hobetuvi?id=50778686 (vaadatud 05.07.2016) Festivali koduleht
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluuisutamises

1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluuisutamises toimusid 2.-11. märtsil Sverdlovskis, osana esimesest talispartakiaadist. Peale kõrgeima, ehk meistrijärgu võistluste peeti ja esimese ja teise spordijärgu võistlused, neist esimeses tuli meeste seas võitjaks Rolf Pachel, naiste seas oli Tiiu Tamm neljas, samuti meeste seas Ülo Sarapuu. Võistkonnad: 1. Leningrad 2371,0 2. Moskva 2353,3 3. Ukraina NSV 2100,3 4. Vene NFSV 2007,7 5. Eesti NSV 1923,4 6. Valgevene NSV 1711,4 7. Läti NSV 1675,0 8. Kasahhi NSV 1585,5 Kehakultuuri aastaraamat 1962, Eesti Riiklik Kirjastus; Tallinn: 1963