Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühing

Mitte segi ajada ühinguga Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühing (VEKSA) Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühing (lühend VSKAEÜ) oli 23. detsembril 1958 asutatud organisatsioon. Selle eelkäijaks oli 6. novembril 1956 asutatud Välismaaga Kultuurisidemete Arendamise Ühingu (vene keeles Всесоюзное общество культурной связи с заграницей, lühend VOKS) Eesti osakond. Ühing allus EKP Keskkomitee informatsiooni ja välissidemete sektorile, 1971. aastast välissidemete osakonnale. VSKAEÜ kuulus Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Nõukogude Ühingute Liitu (vene keeles Союз советских обществ дружбы и культурной связи с зарубежными странами, lühed SSOD). VSKAEÜ tegutses kuni 1980. aastani Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi hoones Kadriorus, seejärel koliti Olevimägi 12 asunud majja. 1983. aastal Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu autasustas aukirjaga, "Kauaaegse viljaka töö eest rahvastevahelise sõpruse arendamisel ja tugevdamisel" Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu järgmisi aktiviste ja töötajaid: Lauristin, Olga Antoni t., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse liiget; Mikenberg, Ralf Bernhardi p, Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse liiget; Reinsoo, Kusta Priidu p., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse presiidiumi liiget; Siгp, Luule Mihkli t., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu vanemreferenti ja Viies, Raoul Antoni p., Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu juhatuse presiidiumi liiget. Ühing reorganiseeriti 1990. aastal Eesti Välisühingute Assotsiatsiooniks. VSKAEÜ tegeles sõprussidemete loomise ja arendamisega analoogsete ühingutega nii idabloki riikides kui väljaspool seda. Selleks tegutsesid VSKAEÜ juures erinevate üleliiduliste sõprusühingute osakonnad: Ühingu „NSVL-Soome“ Eesti osakond (asutatud 1958) Ühingu „NSVL-Rootsi“ Eesti osakond (1959) Nõukogude-Ungari Sõprusühingu Eesti osakond (1960) Nõukogude-Tšehhoslovakkia Sõprusühingu Eesti osakond (1961) Saksa DV-ga Sõpruse Arendamise Nõukogude Ühingu Eesti osakond (1965) Ühingu „NSVL-Jaapan“ Tallinna osakond (1973) Nõukogude-Poola Sõprusühingu Eesti osakond (1975) Üleliidulise Esperantistide Assotsiatsiooni Eesti osakond (1980) Ühingu „NSVL-Prantsusmaa“ Eesti osakond (1980) Ühingu „NSVL-Itaalia“ Tallinna osakond (1983) Ühingu „NSVL-Saksamaa LV“ Tallinna osakond (1983) Nõukogude-Kuuba Sõprusühingu Eesti osakond (1986). Veel tegutsesid VSKAEÜ juures Naistesektsioon ja Sõpruslinnade komisjon. Koos Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühinguga andis VSKAEÜ välja ajalehte Kodumaa. VSKAEÜ ja selle juures tegutsenud sõprusühingud tegelesid ka väliskülaliste vastuvõtuga ning tegid seejuures koostööd Inturistiga. Olga Lauristin (1958–1961) Raoul Viies (1961–1971) Johannes Undusk (1971–1979) Arnold Meri (1979–1989) Andres Aarma (1989–1990) Inturist Väliseestlastega Kultuurisidemete Arendamise Ühing Mälestuskilde Eesti Sõprusühingust, Olion 1990, ISBN9789949057146 Informatsioon Eesti sõprusühingu tegevuse kohta. Tallinn 1983, lk 16. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur 1940–1991. Tallinn 2002, lk 249. Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu põhikiri. Tallinn, november 1966, lk 1. Luule Sirp (koost.). Mälestuskilde Eesti Sõprusühingust. Tallinn 1990. EESTI NÕUKOGUDE SOTSIALISTLIKU VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU JA VALITSUSE TEATAJA, 1983, 44, 526 Riigiarhiivi fondide teatmik, II osa, 1940–1997. Koostaja Liivi Uuet. Tartu 2001, lk 283. Lisa Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu V konverentsi aruandele – 20. detsembril 1986. a. Tallinn 1986, lk 12–14. Lisa V konverentsi aruandele, lk 15. EE 12. köide, 2003, lk 698.