laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hilja Raudoja

Hilja Raudoja (29. detsember 1927 Saarde vald, Pärnumaa – 14. september 2015) oli eesti keemik. Hilja Raudoja oli talupidaja tütar. Lõpetas 1948 Pärnu 2. Keskkooli, 1953 Tartu Ülikooli keemiaosakonna ja 1964 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1970, Riia Polütehniline Instituut), väitekiri "Образование и стойкость сульфатных соединений и их влияние на прочность цементного камня при использовании клинкера с добавкой сланцевой золы электрофильтров". Oli 1954–1957 tehase Pioneer kesklabori keemik, 1957–1966 Ehituse TUI vaneminsener ja aspirant, 1966–1970 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi (KI) orgaanilise sünteesi sektori nooremteadur, 1970–1973 Teaduste Akadeemia Tehnilise Katsebaasi tsitraali tootmise katseseadme analüütiliste tööde juhendaja, 1973–1981 KI teadur analüüsimeetodite väljatöötamise ja rakendamise alal, 1981–1984 Silikaatbetooni instituudi vanemteadur. Uurimisvaldkonnad: kaltsiumhüdrosulfoaluminaatide määramismetoodika väljatöötamine ja rakendamine ehitusmaterjalide kõvenemisprotsesside uurimisel, tsitraali tootmise vaheproduktide eraldamise ja analüütilise määramise meetodid. Üle 10 teadustrükise. О стойкости бетона, приготовленного при частичной замене портландцемента сланцевой электрофильтровой золой (kaasautor). // Исследования по строительству V. Tallinn, 1964 Об образовании и стойкости гидросульфоалюминатов калция при длительном твердении портландцемента (kaasautor E. Ojamaa). // Исследования по строительству X. Tallinn, 1969 Разделение и количественное определение хлористого геранилдиметилфениламмония в смеси с его гомологами (kaasautor K. Lääts). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 28 (1979) 2 Определение суммарного количества формальдегида и уротропина в сточной воде производства синтетического цитраля (kaasautor K. Lääts). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 28 (1979) 3. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 19. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jaan Raudoja

Jaan Raudoja (aastani 1998 Jaan Mädasson, sündinud 6. juulil 1954 Tallinnas) on eesti keemik. Lõpetas 1972 Tallinna 24. Keskkooli ja 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina; keemiakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Точечные дефекты и процессы их образования в сульфидах кадмия и цинка". Oli 1977–80 Tallinna Elektrotehnikatehase Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1980–87 TTÜ nooremteadur, 1987– TTÜ materjaliteaduse instituudi vanemteadur. Uurimisvaldkond: ühendpooljuhtmaterjalide tehnoloogia, punktdefektide keemia ja füüsika. Neli Euroopa ja rahvusvahelist patenti. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Определение квазихимических параметров точечных дефектов в полупроводниковых соединениях (kaasautor). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 34 (1985) 4 Photoluminescence study of deep levels in CuGaTe2 crystals (kaasautorid J. Krustok, M. Jakushev). // J. Appl. Physics 86 (1999) 9 Photoluminescence and the tetragonal distortion in CuInS2 (kaasautorid J. Krustok, H. Collan). // Thin Solid Films 387 (2001) 1–2 Photoluminescence properities of stoichiometric CuInSe2 crustals (kaasautor). // Solar Energy Materials and Solar Cells 79 (2003) 3 Photoluminescence and Raman spectroscopy of polycrystalline AgInTe2 (kaasautor). // Thin Solid Films 480–481 (2005). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Jaan Raudoja Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valter Raudsalu

Valter Raudsalu (22. juuli 1915 Mahu vald, Virumaa – 1. juuni 2003) oli Eesti jurist ja riigitegelane. Valter Raudsalu sündis 1915. aastal Aseris, töölisperekonnas. Õppis töötamise kõrval õhtugümnaasiumis ja 1940. aastal sai Tallinna raudteetöökodade komsomolijuhiks, seejärel Eesti Raudtee prokuratuuri uurija. Teise maailmasõja alguses evakueerus Leningradi, osales II maailmasõjas 8. Eesti laskurkorpuse koosseisus. Aastatel 1945–1948 oli Valter Raudsalu Eesti NSV Prokuratuuri uurimisosakonna prokurör ja 1948–1950 juhataja. Lõpetas 1950 Tartu Riikliku Ülikooli. 1950–1953 Eesti NSV Ülemkohtu esimehe asetäitja, 1953–1959 Eesti NSV kohtuminister, 1959–1970 Eesti NSV prokurör, õigusteaduse kandidaat (1966, TÜ), väitekiri "Tõendite hindamine teise astme kohtus nõukogude kriminaalprotsessis". 9. detsember 1970–1976 Eesti NSV justiitsminister. Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VII koosseisu saadik (1963–1971), EKP Keskkomitee liige aastast 1960. Eesti NSV teeneline jurist (1973). Ameerika Ühendriikide reaktsiooniline valimissüsteem. Tallinn, 1954 Vestlus nõukogude kohtust. Tallinn, 1975 Rahvakaasistuja nõukogude kohtus. Rahvakaasistuja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1977. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 311 ENE VI, 431. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Loreida Raudsep

Loreida Raudsep (7. mai 1922 Narva – 13. november 2004 Tallinn) oli eesti folklorist. Loreida Raudsep oli mööbelsepa tütar. Lõpetas 1941 Tallinna 4. Keskkooli ja 1952 TÜ eesti filoloogina, õppis 1943–44 Moskva Ülikoolis. Oli 1941 Tallinna transporditööliste ametiühingu sekretär, 1941–43 Tšeljabinski oblastis Uvelka rajoonis põllutööline, 1943 Moskva oblasti Jegorjevski kooli eesti grupi õpetaja, 1946–48 Eesti NSV Sotsiaalkindlustuse Ministeeriumi inspektor ja 1952–83 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluulesektori nooremteadur. Uurimisvaldkond: rahvanaljand, rahvaluule ajalugu, rahvalaulikud, folkloristid. Eesti kirjanduse ajaloo õpikute rahvaluule osade autor. Üle 100 teadustrükise ja aimeartikli, sh 1 monograafia. Eesti rahvaluule ülevaade (kaasautor). Tallinn 1959 Antiklerikale estnische Schwänke. Typen- und Variantenverzeichnis. Tallinn 1969 Rahvanaljandite kogumine, publitseerimine ja uurimine Eestis. // Kui ma pääsen mõisast. Tallinn 1983 Miks tuli kirikhärrat seljas kanda. Naljanditüüp AT 1791. // Saaksin ma saksa sundijaks. Tallinn 1976 Эстонский фолклор (kaasautor). Tallinn 1980 Kalevipoeg. // Enzyklopädie des Märchens 7, 4/5. Berlin 1993 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti kirjanduse biograafiline leksikon. Tallinn 1975, 451 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, 454 Laugaste, E. Eesti rahvaluuleteaduse ajalugu II. Tallinn 1980, 399 ESA 28–1982. Tallinn 1984, 100–102 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maia Raudseping

Maia Raudseping (aastani 1968 Teemaa; sündinud 13. veebruaril 1942 Jõgeva vallas Tartumaal) on eesti põllumajandusteadlane. Maia Raudseping on talupidaja tütar. Lõpetas 1960. aastal Jõgeva Keskkooli, 1965. aastal Räpina Aiandustehnikumi ja 1971. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Oli 1974–1977 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) aspirant; doktorikraad (taimekasvatuses 1994, EPMÜ), väitekiri "Agrotehnilised võtted ja spontaanse risttolmlemise võimalikkus aedherne seemnekasvatuses Eestis". Töötas 1977–1984 Jõgeva Sordiaretusjaamas (aastast 1992 Jõgeva Sordiaretuse Instituut) nooremteadurina, aastast 1984 vanemteadur. Uurimisvaldkond: köögiviljade sordiaretus ja seemnekasvatus. Üle 30 teaduspubliktasiooni, aretanud üle 10 tomati-, aedherne- ja -oasordi. 2007 Valgetähe medaliklassi teenetemärk Agrotehnilisi uurimusi aedherne seemnekasvatuses. // EMMI tead tööd XLVII. Tallinn, 1980 Aedherne aretus saagikusele ja kvaliteedile. // EMMI tead tööde kogumik LXIX. Tallinn, 1990 Boor- ja molübdeenväetiste mõju aedherne seemnesaagile ja saagi kvaliteedile. // Agraarteadus (1993) 1 Hernes aias ja köögis, 2000 Uba aias ja köögis, 2002 "Sibul aias ja köögis", 2006, Maalehe Raamat, ISBN 9985 64 304 6 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Jõgeva Keskkooli vilistkaste nimekirjad. Jõgeva Põhikooli veebisait. Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 38. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aino Raudsepp

Aino Raudsepp (sündinud: Aino Esken, sündinud 17. märtsil 1910 Volossovo, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – ?) oli Eesti põllumajandusteadlane. Lõpetas 1932 Leningradi Köögiviljanduse Instituudi agronoomina, täiendas end samas aspirantuuris 1938–41 ja 1945–47; põllumajanduskandidaat (1949, Leningradi Köögiviljanduse Instituut), väitekirjas käsitles baklažaani ja maguspipra kultuuri avamaal Leningradi oblastis. Oli 1947–53 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli filiaali köögiviljanduse labori nooremteadur, 1953–56 EMMI Kuusiku filiaali köögiviljanduse laboris, 1956–58 osakonnajuhataja. Aastast 1958 NSVL Loodetsooni Põllumajanduse Instituudis. Köögiviljanduse teadusuuringute rajaja sõjajärgses Eestis, paljude sortide, sh rahvaselektsioonisortide uurimise eestvedaja. Need uuringud kujunesid sel ajal köögiviljasortide rajoonimise ja seemnekasvatuse aluseks Eestis. Juhendanud ka köögiviljade agrotehnika uurimist. Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EMaI 1946–2006, 62. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Anu Raudsepp

Anu Raudsepp (sündinud 12. mail 1962 Tartus) on Eesti ajaloolane, filosoofiadoktor, Tartu Ülikooli ajaloo didaktika dotsent. Tema peamised uurimisvaldkonnad on Eesti haridus- ja kultuurilugu, õigeusu kiriku ajalugu ja ajaloo didaktika. 2012 Tartu Ülikooli aumärk Riia Vaimulik Seminar 1846-1918. Tartu, 1998. Ajaloo õpetamise korraldus Eesti NSV eesti õppekeelega üldhariduskoolides 1944-1985. Tartu, 2005. Lõssenkism ja Tartu Ülikooli bioloogiaosakond stalinismi ajal. – Ajalooline Ajakiri 2009, 1/2, lk. 179 - 196. Anu Raudsepp, Ülle Luisk. History Teaching in Estonia. – Erdmann, Elisabeth; Hasberg, Wolfgang (Ed.). Facing-Mapping-Bridging Diversity: Foundation of a European Discourse on History education, Schwalbach/Ts, 2011, lk. 211−238. Anu Raudsepp; Karin Hiiemaa. Vaenlase kuvandi loomine 1920.-1930. aastate NSVL eestikeelses õppekirjanduses. – Tuna, 2, 2013, lk. 84−96. Anu Raudsepp, Karin Hiiemaa. The image of the other: The example of the Russians and Germans on the basis of an analysis of Estonian history textbooks. – Yearbook of the International Society of History Didactics, 2013, lk. 45−55. Leevaku hüdroelektrijaama taastamine komsomoli löökehitusena 1947 - müüt või reaalsus? – Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat, 2015, lk. 73−98. Rahvarõivad ja esimene Eesti nõukogude üldlaulupidu – rahvarõivad ideoloogia kütkes. – Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat, 2015, lk. 60−75. Keskkooliõpetajate koolitamine sõjajärgses Tartu Riiklikus Ülikoolis. – Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi, 2016, lk. 121−140. On Enemy Image in the Cold War Period History Textbooks Used in Estonia. – Gautschi, Peter; Furrer, Markus (Eds). Remembering and Recounting the Cold War - Commonly Shared History? Schwalbach/Ts, 2017, lk. 29−46. Eduard Wiiralt`s Unknown Matchbox Picture from Vienna, 24 December 1944. – Baltic Journal of Art History, 2017, 13, lk. 259−271. Kooliõpetaja Gustav Martinsoni (1888-1959) rahvuslik-kultuuriliste vaadete mõjutegurid Esimeses maailmasõjas. – Ajalooline Ajakiri, 2018, 1, lk. 3-26. Anu Raudsepp, Tõnu Tannberg. The Impact of World War I on the rise of national states: challenges of history textbook writing. – International Journal of Research on History Didactics, History Education and History Culture. Yearbook of the International Society of History Didactics, 2018, lk. 159−178. Lauri Kann, Anu Raudsepp. Siseministeerium 100: vabadussõjast droonideni. Tallinn, 2018. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Anu Raudsepp Eesti Teadusinfosüsteemis
Johannes Raudsepp

Johannes Raudsepp (3. oktoober 1920 Kuigatsi vald, Valgamaa – 28. jaanuar 2009) oli eesti keemik. Johannes Raudsepp oli raudteelase poeg. Lõpetas 1943 Tartu Tehnikumi, 1948 Tartu Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 TRÜ keemiaosakonna. Oli 1945–1955 TRÜ anorgaanilise keemia kateedri laborant, 1955–1957 vanemlaborant, 1957–1984 vanemõpetaja, 1985–1992 preparaator ja raadioelektroonik, 1993–1999 TÜ füüsikalise keemia instituudi vaneminsener. Uurimisvaldkonnad: aparaadiehitus, protsessid vesinik-hapnikelemendis ja elektrokeemilises gaasianalüsaatoris. Lugenud kolloidkeemia, füüsikalise keemia, tööstuskontrolli meetodite jt kursusi. 28 teadustrükist, 7 autoritunnistust, õpikuid jm õppevahendeid. 1999 Tartu Ülikooli medal Füüsikalise keemia ja kolloidkeemia praktikum (kaasautor). Tallinn 1962 Прибор для регистрации дифференциальным методом изменений в электропроводности при политермическом анализе // Ж. физической химии 35 (1961) 3 О кислородном электроде на пористых металлических носителях (kaasautor) // TÜ Toim 193 (1966) Об определении характеристик амперометрических анализаторов концентрации кисларода в газах и жидкостях (kaasautor) // TÜ Toim 682 (1984) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 301 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Maaris Raudsepp

Maaris Raudsepp (sündinud 8. detsembril 1955 Tallinnas) on eesti psühholoog. Maaris Raudsepp on sõjaväelase ja filoloogi tütar ning Terje Raudsepa õde. Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1981 TÜ psühholoogina, 1988 samas aspirantuuri ja 2000 TPÜ doktorantuuri; MSc (psühholoogia) (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Väärtused ja keskkonnateadvus", Ph.D. (sotsioloogia, 2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Loodussäästlikkus kui regulatiivne idee: sotsiaalpsühholoogiline analüüs". Oli 1981–88 TPÜ keskkonnapsühholoogia uurimisgrupi nooremteadur, 1989–93 Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi nooremteadur, aastast 1993 TLÜ keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia uurimisgrupi teadur ja vanemteadur, aastast 2007 ka TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse vanemteadur. Uurimisvaldkond: keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Social subject and the supportive environment. // Environmental conditions for community development. Tallinn, 1989 Values and enviromentalism. // Trames 3 (2001) 5 Sustainability as a regulative idea and norm of behavior. Social and psychological aspects (kaasautor M. Heidmets). // Handbook of sustainability research. Frankfurt, 2005 Eestlaste loodusesuhe keskkonnapsühholoogia pilgu läbi. // Eesti looduskultuur. Tartu, 2005 Why is it so difficult to understand the theory of social representations? // Culture and psychology 11 (2005) 4. Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 127. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Raul Raudsepp

Raul Raudsepp (sündinud 27. mail 1958 Põlvas) on eesti molekulaarbioloog. Raul Raudsepp on kolhoosnike poeg. Lõpetas 1976 Põlva Keskkooli ja 1988 TÜ bioloogiaosakonna; 1989–1991 Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) aspirant. Oli 1988–1989 Kuusalu kolhoosi näidisabiettevõtte Bioestron mikrobioloog, aastast 1991 KBFI taimeviroloogia grupi nooremteadur. Uurimisvaldkond: positiivse RNA ahelaga taimeviiruste (peamiselt kartuliviiruste A, L, M, S, X ja Y) kattevalkude antigeense struktuuri uurimine, kasutades selleks immunokeemilisi, insenerigeneetilisi, biokeemilisi jms uurimismeetodeid, kartuliviiruse A mittestruktuursete valkude ehituse ja funktsioonide selgitamine. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Immunochemical analyse of synthetic peptides, belongs to antigenic determinant of coat protein of potato virus X (kaasautor). // Ukr. Biochem. Zurn. 64 (1992) 4 Localization of epitope on potato virus M coat protein (kaasautor). // Dokl. Akad. Nauk Ukr. 9, 1992. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Robert Raudsepp

Robert Raudsepp (12. detsember 1928 Pihkva oblast – 28. august 1997 Tallinn) oli eesti füüsik ja tehnikateadlane. Robert Raudsepp oli pagari ja õmbleja poeg. Lõpetas 1948 ETKVL Kooperatiivkaubanduskooli, 1950 Haapsalu Töölisnoorte Keskkooli ja 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1969, TPI), väitekiri ehitusfüüsika alal. Oli 1963–68 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi sektori peainsener, 1968–89 kõrg- ja keskerihariduse ministeeriumis juhtiv spetsialist ja 1989–97 TPÜ füüsika labori juhataja. Uurimisvaldkond: ehitusfüüsika, ehitusmaterjalid, detailid ja tooted. Об измерениях внутренних деформаций бетона индуктивными дачиками. // Исследования по строительству IX. Тлн, 1968 О деформациях бетона на сланцезольном портландцементе при пропаривании в зависимонисти от состава золы в цементе (kaasautor). // Сб. тр. по изучению золы сланца кукерсита. Тлн, 1972 Измерение деформаций внутри ячеистобетонного массива-сырца при его бесподонной транспортировке (kaasautor). // Сб. тр. "Производство и применение силикатных бетонов". НИИ Силикатбетон, 1981. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Terje Raudsepp

Terje Raudsepp (sündinud 18. septembril 1959 Tallinnas) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide bioloog (tsütoloog-molekulaargeneetik). Terje Raudsepp on sõjaväelase ja filoloogi tütar ning Maaris Raudsepa õde. Lõpetas 1977 Tallinna 21. Keskkooli ja 1982 TRÜ bioloogiaosakonna; Ph.D. (1999, Rootsi Põllumajandusülikool Uppsalas), väitekiri "Comparative Genome Analysis in the Horse". Oli 1982–94 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituudis insener ja vanemteadur, 1994–95 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadur, 1995–99 Rootsi Instituudi stipendiaat ja doktorant Rootsi Põllumajandusülikooli loomageneetika osakonnas, 1999–2001 NorFA (Nordic Academy for Advanced Study) stipendiaat ja uurijaprofessor Taani Kuningliku Põllumajandusülikooli loomageneetika osakonnas. Aastast 2001 töötanud USA-s Texase A&M ülikoolis College Stationis teadurina, aastast 2005 professor ja uurimisgrupi juhataja. Uurimisvaldkonnad: erinevate looma- ja linnuliikide kromosoomid, karüotüübid; kromosoomide arvu ja struktuuri muutused ning nendega kaasnevad haigused ja arenguhäired; koduloomade, eelkõige hobuse, veise, sea ja kana geenide kaardistamine kromosoomidel; erinevate imetajaliikide geenikaartide ja kromosoomide võrdlemine, imetajate kromosoomide molekulaarrevolutsioon – nn imetajate ürgkromosoomide otsing, hobuse genoomikaardi koostamine. Üle 60 teaduspublikatsiooni. Zoo-FISH delineates conserved chromosomal segments in horse and man (kaasautor). // Chromosome Res., 4 (1996) 3 Low frequency of microsatellites in the avian genome (kaasautor). // Genome Res. (1997) 5 Comparison of ECA3 with donkey and human chromosomes using cross species painting and heterologous FISH mapping. (kaasautor). // Mamm Genome 10 (1999) 3 Cytogenetics of donkey chromosomes: nomenclature proposal based on GTG-banded chromosomes and depiction of NORs and telomeric sites (kaasautorid T. Christensen, B. P. Clowdhary). // Chromosome Res. 8 (2000) 8 Cytogenetics and physical chromosome maps (kaasautor). // The Genetics of the Horse. CAB International, Wallingford, Oxon, 2000 Mapping genomes at the chromosomal level (kaasautor). // Mammalian Genomics. CAB International, Wallingford, Oxfordshire, 2005 Dynamics of Mammalian Chromosome Evolution Inferred from Multispecies Comparative Maps (kaasautor). // Science 309 (2005) 5734. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Urmas Raudsepp

Urmas Raudsepp (sündinud 19. jaanuaril 1964 Võrus) on Eesti geofüüsik. Urmas Raudsepp on tööliste poeg. Lõpetas 1982 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1989 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal; Ph.D. (2001, TÜ), väitekiri "Wind-driven circulation in the Gulf of Riga". Oli 1988–89 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi, 1989–92 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi, 1992–2002 Eesti Mereinstituudi teadur, 2002– TTÜ meresüsteemide instituudi vanemteadur. Uurimisvaldkond: veekogude tsirkulatsiooni ja veevahetuse protsessid, hüdrodünaamika, ökosüsteemi, vee kvaliteedi ja ainelevi numbriline modelleerimine, järvede hüdrodünaamika. Põhjamaade Hüdroloogia Assotsiatsiooni preemia parima teaduspublikatsiooni eest 2002. aastal. Umbes 35 teadustrükist. Observations of near-bottom currents in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor).// Aquatic Sciences, 63 (2001) 4 Interannual and seasonal temperature and salinity variations in the Gulf of Riga and corresponding saline water inflow from the Baltic Proper.// Nordic Hydrology, 32 (2001) 2 Basin-scale topographic waves in the Gulf of Riga (kaasautor). // J. Phys. Oceanography, 33 (2003) On the estuarine transport reversal in deep layers of the Gulf of Finland (kaasautor). // J. Sea Res. 49 (2003) 4 A fuzzy logic model to describe the cyanobacteria Nodularia spumigena bloom in the Gulf of Finland, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia, 554 (2006). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Urmas Raudsepp Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Vilma Raudsepp

Vilma Raudsepp (aastani 1950 Järvela; 12. juuni 1925 Tallinn – 28. aprill 2012) oli eesti loomakasvatusteadlane. Vilma Raudsepp oli pagari tütar ja Ludvig Raudsepa abikaasa. Lõpetas 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi, 1948 TÜ põllumajandusteaduskonna ja 1962 EPA aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1965, EPA), väitekiri "Eesti tumedapealiste lammaste liha- ja villajõudlus uttede erineval söötmisel". Oli 1954–59 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri assistent, 1962–66 eriloomakasvatuskateedri zootehnik, 1966–68 assistent, 1968–70 vanemõpetaja, 1970–86 dotsent ja 1986–90 vanemteadur. Uurimisvaldkond: lammaste söötmine ja pidamine, eesti lambatõugude liha- ja villajõudluse sõltuvus lammaste kehaehitusest ja liinilisest kuuluvusest, uttede viljakus, tallede kasv ja areng. 65 teadustrükist. "VILMA RAUDSEPP – in memoriam" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2018. Vaadatud 24. veebruaril 2014. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Lambakasvatus. // Sea-, lamba- ja linnukasvatuse praktikum. Tallinn, 1973 Lambakasvatus. // Loomakasvatuse alused. Tallinn, 1979 Lambakasvatus. // Teadus Eesti põllum arenguloos I (kuni 1918. a.). Tartu, 1998, II (1918–1940). Tartu, 2003. Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 176 II, 82–83 Sotsialistlik Põllumajandus. 14 (1965), 662–663 Agraarteadus (1995) 3, 368–369, (2000) 3, 184-185. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.