laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Antonov An-124

Antonov An-124 Ruslan on Nõukogude Liidus, Venemaal ja Ukrainas ehitatud nelja turboventilaatormootoriga transpordilennuk, mis oli maailma suurim sarjana ehitatud lennuk enne Airbus A380-t. An-124 esmalend toimus 24. detsembril 1982. Lennuk on konstrueeritud NSV Liidu Kaitseministeeriumi tellimusel, eeskätt mandritevaheliste ballistiliste rakettide, samuti suuremõõtmelise raskema sõjavarustuse ja isikkoosseisu transportimiseks. Ülatiivalise An-124 superkriitlise profiiliga tiiva ulatus on 73,2 m, lastiruumi laius 6,4 m ja kõrgus 4,4 m. Lennuki ülestõstetavast ninaosast avaneb pääs lastiruumi esiossa. Lennuki kiire laadimise lihtsustamiseks on lastiruumi eesmine ja tagumine ava varustatud laadimisrampidega. Lennuki militaarvariandile võib laadida maksimaalselt 150 tonni, tsiviilvariandile 120 tonni. Lennuk on kohandatud suurekabariidiliste seadmete transportimiseks. Mõne võimekuse näitaja ja suuruse poolest ületab An-124 pisut 1960. aastate lõpul konstrueeritud, pikka aega maailma suurimat Ameerika Ühendriikide transpordilennukit Lockheed C-5 Galaxyt, kuid moderniseeritud C-5 Super Galaxy on paljus senini ületamatuks jäänud. Nagu C-5 Galaxyis, saab langevarjurite paigutamisel An-124 lastiruumi hoida selles mõõdukat ülerõhku. Lennuki ülemisel tekil, tiiva kesksektsiooni joonel, asub eraldi salong 88 reisijakohaga. An-124 esmalend toimus 1982. aastal, viimane lennuk pandi kokku 2004. aastal. Venemaa plaanib lähitulevikus hakata uuesti lennukeid An-124 ehitama, sest nõudlus nende järele on endiselt olemas. Kuni 2030. aastani kavatsetakse vastavalt vajadusele ehitada paar-kolm An-124 aastas. Kokku on ehitatud 56 An-124. 2006. aastal oli käigus 26 lennukit: Venemaal (16), Ukrainas (8) ja Liibüas (2). 2007. aastal oli kasutuses 24 lennukit: Venemaal (14), Ukrainas (7), Liibüas (2) ja Araabia Ühendemiraatides (1). Reisikiirus: 800–850 km/h Lennulagi: 11 600 m Praktiline lennukaugus: 4800 km (max lastiga) Suurim lennukaal: 405,0 tonni Mootorid: 4 x 23 430 kg/s (229,85 kN) D-18T Antonov Antonov An-225 Lockheed C-5 Galaxy
Arteesia vesi

Arteesia vesi ehk surveline põhjavesi on maa-alune survevesi, mis asub kahe vettpidava kihi – lamami ja lasumi – vahel. Sügavamal esineb põhjavesi harilikult vettpidavate kihtide vahel ning on seetõttu surveline. Survelist põhjavett nimetatakse ka arteesia veeks. Arteesia vesi on nimetuse saanud Prantsusmaa Artois' piirkonna järgi, mille ladinakeelne nimi oli Artesium (teistel andmetel Artesia[viide?]). Arteesia kaev Põhjaveekomisjon (2004). "Eesti põhjavee kasutamine ja kaitse" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4.11.2019. Vaadatud 01.07.2019. 1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk.
Marne

Marne (ladina keeles Matrona) on jõgi Euroopas Prantsusmaal. Marne'i jõgi algab Langresi platoolt ning kulgeb valdavalt loodesse ja läände. Suubub Pariisi lähistel paremalt Seine'i jõkke. Jõe pikkus on 525 km. Marne'i jõe ääres asuvad Chaumont, Saint-Dizier, Châlons-en-Champagne, Épernay, Meaux, Neuilly-sur-Marne ja Créteil. Jõe järgi on saanud nime neli Prantsusmaa departemangu: Haute-Marne'i departemang, Seine-et-Marne'i departemang, Marne'i departemang ja Val-de-Marne'i departemang. Marne'i jõgi Joinville-le-Pontis Jõgi Maisons-Alfortis Vaade jõele Noisielis  Marne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kuznetski Alatau

Kuznetski Alatau (vene Кузнецкий Алатау) on mäestik Venemaal Lõuna-Siberis, peaahelik kulgeb põhja-lõuna suunas u. 300 km ulatuses. Kõrgus kuni 2178 meetrit (platoo Staraja Krepostj). Lõunas on mägismaa ühenduses Abakani ahelikuga. Läänenõlvad laskuvad järsult Kuznetski nõkku (Kuzbass), idanõlvad laugelt Minussinski nõkku. Mäestikust läände jääb tunduvalt madalam Salairi seljandik.
Croydon

Croydon on Londoni lõunapoolseim linnaosa. Addington Addiscombe Ashburton Broad Green Coombe Coulsdon Croydon Crystal Palace - shared with Bromley, Southwark, Lewisham Forestdale Hamsey Green Kenley New Addington Norbury Pollards Hill Purley Sanderstead Selhurst Selsdon Shirley South Croydon South Norwood Thornton Heath Upper Norwood Waddon West Croydon Woodside Whyteleafe Croydoni lennuväli http://www.ons.gov.uk/peoplepopulationandcommunity/populationandmigration/populationestimates/datasets/populationestimatesforukenglandandwalesscotlandandnorthernireland http://croydon.gov.uk/
Järve mõis

Järve mõis (saksa keeles Türpsal) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Toila valda Ida-Viru maakonnas. Mõisa keskus asus Järve külas. 2023. aastal uurisid Kohtla-Järve Gümnaasiumi õpilased Järve mõisa ajalugu lähemalt ning noorte koostatud uurimistöö alusel valmis 2024. aastal Järve mõisa ajaloost veebileht. Veebileht leitav siit: https://jarwemois.wordpress.com/ Juba 1241. aastal mainitakse Taani hindamisraamatus Tõrvasküla (Torvascula) ja Järve (Jeruius) küla. Mõis rajati hiljem Tõrvasküla küla asemele. Seda on allikais esmamainitud 1497. aastal, mil see kuulus Margarete Szoyele (sündinud Lode). Päriluse kaudu siirdus mõis Claus Wedwesile. Seejärel oli mõis viimase lese ja tema noorema poja Gerth Wedewesi valduses, kelle käest läks mõis 1508. aastal Hans Paykulli omandusse. Tõenäoliselt just tema lasi rajada ka Järve vasallilinnuse. Paykullide kätte jäi Järve mõis XIX sajand alguseni. Järgemööda pärandati mõisa 300 aasta jooksul isalt pojale. Paykullide soost Järve mõisnikud olid: Johann Paykull (? – enne1572), Jürgen (Georg) Paykull (? – pärast 1596), Georg (Jürgen) Paykull (? – enne 1651), Johann Friedrich Paykull (? – pärast 1684), Friedrich Reinhold Paykull (1659–1730), Hans Heinrich von Paykull (1700–1781) ja Georg Friedrich von Paykull (1737–1815). Viimane sõlmis 1808. aastal oma lastega lepingu, mille järgi sai Järve omanikuks Johann Friedrich von Arnold (1765–1838), kes oli abielus Georg Friedrichi tütre Juliane Henriette von Paykulliga. Pärast Johann Friedrich von Arnoldi surma läks mõis tema pärijate kätte, kes valdasid seda 1842. aastani üheskoos. Siis sai mõisnikuks Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold (1812–1880). 1882. aastani oli mõis viimase pärijate ühisomand. Seejärel sai omanikuks varajagamislepingu järgi Johann Friedrich Reinhold von Arnold (1854–1902). 1891. aastal ostis mõisa tema käest Alfred Rurik Heinrich von Wetter-Rosenthal (1862–1928). 1911. aastal sai ostu läbi Järve mõisnikuks Georg Joachim Alexander von Dehn (1863–?), kellelt mõis 1919. aastal võõrandati. Järve mõisas tegutses enne Teist maailmasõda Järve-Ontika piiritustehas.  Pikemalt artiklis Järve vasallilinnus 16. sajandi alguses rajati mõisa Järve vasallilinnus. Nelinurkse põhiplaaniga hoone oli tõenäoliselt kolmekorruseline: soklikorrust kasutati laona, teisel korrusel asusid eluruumid, ning kolmas korrus oli kaitsekorrus. Kaitsekorrus hävis tõenäoliselt Liivi sõjas või Põhjasõjas. Tõenäoliselt 19. sajandil ehitati linnuse mõlemasse otsa tiibehitised. Hoone põles teises maailmasõjas. 1960. aastatel puhastati keskaegse linnuse osa varemetest välja ning alustati hoone restaureerimist, mis jäi 1970. aastatel pooleli. Nüüdisajal on härrastemaja hilisematest lisandustest alles vaid vähesed varemed. Säilinud on ka mõni ümberehitatud kõrvalhoone. Vasallilinnuse I korrus nüüd kelder Mõisa kõrvalhoone varemed. Mõisa härrastemaja varemed Järve mõisast Eesti mõisaportaalis Järve mõisast portaalis virumaa.ee Pilte Järve mõisast Vanad fotod Järve mõisast Arnoldite suguvõsa kodulehel
Żywieci piirkond

Żywieci piirkond (poola keeles Żywiecczyzna, Ziemia Żywiecka) on ajalooline piirkond ja etnograafiline piirkond Poola lõunaosas Sileesia vojevoodkonna lõunaosas, Väike-Poola ajalooline osa. Ta hõlmab Żywieci nõo ja osa Beskiididest. Tema piirid kulgevad Przełęcz Wilkowickast üle Väike-Beskiidide Soła jõe mõlemal kaldal läbi Sucha Beskidzka ümbruse sinna, kus Väike-Beskiidid Peweli-Ślemieńi aheliku kaudu ühinevad Jałowieci mäe poolt Babia Góra massiivi juures Żywieci Beskiididega. Edasi kulgeb piir lõunas piki riigipiiri ja piki Żywieci Beskiidide mägesid kuni Przełęcz Koniakowskani. Lääne poolt kulgeb piir piki Sileesia Beskiide (Barania Góra, Magurka Wiślańska, Zielony Kopiec, Malinowska Skała, Przełęcz Salmopolska, Przełęcz Karkoszczonka) ning edasi Szczyrkist läbi Żywieci nõo lääneosa Brama Wilkowickani. Żywieci piirkonnas elavad Żywieci mägilased, kellel on oma murre. Iseloomulik puitarhitektuur on säilinud mõnes külas; tüüpiline väikelinnaarhitektuur hävis Teise maailmasõja ajal. Puitarhitektuuri mälestiste seas on kirikud Lachowices (Lachowice Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik), Gilowices, Cięcinas ja Łodygowice, külakellatornikesed Sólis, Rycerkas, Żabnicas, Siennas, Leśnas, Zarzeczes, Międzybrodzie Żywieckies ja mujal, Stara Chałupa Milówkas, kõrts Jeleśnias, samuti sellised reliktid nagu karjaseonnid mägiaasadel ja väludel. Piirkonna ajalugu ulatub keskaega. Juba 15. sajandil olid olemas sellised külad nagu Milówka, Radziechowy, Wieprz, Cięcina, Lipowa, Pietrzykowice, Łękawica, linna lähedal asetsev Łodygowice ning Stary Żywiec, Zabłocie i Sporysz, mis on saanud Żywieci linna osadeks. Beskiidid Żywiec
Żywieci nõgu

Żywieci nõgu (poola keeles Kotlina Żywiecka) on mägedevaheline ala Poolas. Teda piiravad läänest Sileesia Beskiidid, põhjast Väike-Beskiidid ning idast ja põhjast Żywieci Beskiidid. Soła jõe veed läbivad Tresna küla kohal paisu ning moodustavad Żywieci järve, mis võtab enda alla nõo põhjaosa. Järvest lõuna pool, nõo keskel on Żywieci linn. Poola maastikulises liigenduses kuulub Żywieci nõgu Lääne-Beskiidide regiooni, see omakorda Lääne-Välis-Karpaatide allprovintsi, Lääne-Karpaatide provintsi ning megaregiooni, mille nimi on Karpaatide regioon. Halduslikult kuulub Żywieci nõgu Sileesia vojevoodkonda. Nõo pindala on 321 km2. Selles artiklis on kasutatud poola vikipeedia artiklit seisuga 29. september 2007.
UGA

UGA või Uga võib tähendada järgmist: UGA on Uganda maakood UGA on Georgia Ülikooli ingliskeelne lühend UGA on üks stoppkoodon geneetilises koodis Uga (Nigeeria), linn Nigeerias
Żywieci järv

Żywieci järv ehk Żywieci paisjärv ehk Treska paisjärv on paisjärv Poolas Żywieci lähedal Soła jõel Żywieci nõo ja Väike-Beskiidide piiril. Pais on Tresna küla kohal. Pais rajati 1966. Paisjärve alla jäid osalt Tresna, täielikult Zadziele, Stary Żywiec ja teisi külasid. Paisjärve pindala on 1000 hektarit, pikkus 8 km, laius 2 km, sügavus 20 m, maht 100 miljonit kuupmeetrit, pinna kõrgus merepinnast 341 m. Paisu kõrgus on 38 m. Paisul on hüdroelektrijaam võimsusega 21 MW. Paisjärve kasutatakse puhkeobjektina, hüdroelektrienergia saamiseks, kaitseks üleujutuste eest ning Wisła vooluhulga reguleerimiseks. Augustis toimuvad järvel Adam Banaszeki mälestusregatid. 15. novembril 1978 kella viie paiku kukkusid kaks bussi Autosan H09 ja H9 PKS, mis vedasid Brzeszcze kivisöekaevanduse kaevureid, vaevalt veerandtunnise vahega Oczkówi lähedal Wilczy Jarzis 18 m kõrguselt külma Żywieci järve vette. 30 inimest hukkus kohe, 9 inimest suri hiljem. Õnnetuskohal on mälestustahvel.
Järvede loend

Järvesid on loetletud mitmes loendis: Eesti järvede loend Välismaa järvede loend Suurimate järvede loend Leedu järvede loend Norra järvede loend
Silvia (eesnimi)

Silvia on naisenimi. Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Silvia 928 naisel. Silvia oli populaarsuselt 198. naisenimi. Silvia oli keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus oli 68). Kõige populaarsem on eesnimi Silvia Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 14,14. USA-s kuulus see nimi 1948–2001 pidevalt 1000 populaarseima naisenime hulka. Kõrgeim koht oli 1974. aastal: 495. koht. Mis tahes aastal on see nimi jäänud populaarsuselt alla Sylviale. Kuninganna Silvia Silvia Pertens, eesti võrkpallur Silvia Rannamaa https://www.stat.ee/nimed/Silvia USA eesnimed
Soła

Soła on jõgi Poola lõunaosas, Wisła esimene parempoolne suurem lisajõgi. Jõgi saab alguse mitme Żywieci Beskiidide mägioja ühinemisel. Jõe alguseks võib pidada kahe suure mägioja (Rycerka oja ja Ujsoły oja) ühinemiskohta Rajczas raudteejaama lähedal. Sellest kohast alates asendub mägiojade tormiline vool jõele omase rahuliku vooluga. Mõnel kaardil märgitakse jõe alguseks koht 5 km ülesvoolu, kus Sólis suubub Czerna ojja (Czarna Soła) Solanka oja. Neist moodustuv oja on siiski mitu korda väiksem kui Rycerka oja, kuhu see oja pool kilomeetrit enne Ujsoły ojaga ühinemist suubub. Soła voolab läbi Żywieci nõo, Väike-Beskiidide ja Sileesia mägede. Ta suubub Wisłasse Oświęcimi lähedal. Jõe pikkus on 88,9 km, valgala 1400 km². Keskmine vooluhulk on 18 m³/s, minimaalne vooluhulk 1 m³/s, maksimaalne vooluhulk on registreeritud 1958 Tresnas (1382 m³/s). Soła üleujutuste potentsiaal on väga suur. Ta on selle poolest Wisła Karpaatide lisajõgede seas teisel kohal. Soła jõe ääres on järgmised asulad: Ujsoły Rajcza Milówka Cisiec Węgierska Górka Cięcina Radziechowy Żywiec Tresna Czernichów Porąbka Oświęcim Kęty Wieprz Bielany Soła jõele on rajatud kolm veehoidlat: Żywieci järv (pais Tresnas) Międzybrodzie järv (pais Porąbkas) Czanieci veehoidla (pais Czaniecis) Soła jõgi Wieprzi lähedal Soła jõgi Wieprzi lähedal Soła jõgi Wieprzi lähedal Soła jõgi Wieprzi lähedal Artiklis on kasutatud poola, inglise, itaalia ja ungari vikipeediat seisuga 29. september 2007.
Sola

Sola on asum Norra Rogalandi maakonnas Stavanger/Sandnesi asula edelaosas. See on Sola valla keskus. Elanike arv on 9640 (1. jaanuar 2009). Solas asub Stavangeri lennujaam. Sola väljaandes "Store Norske Leksikon"
Ujsoły vald

Ujsoły vald on vald Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas. Aastatel 1975–1998 kuulus ta Bielsko-Biała vojevoodkonda. Ujsoły vald paikneb Sileesia vojevoodkonna lõunaosas Żywieci Beskiidides vahetult Slovakkia piiri ääres. Naabervallad Poolas on Jeleśnia vald, Milówka vald, Rajcza vald ja Węgierska Górka vald. Vald asetseb mägedes. Tema pindala on 10 995 hektarit. Elanike arv on 4813 (2005), rahvastiku tihedus 43 in/km². Vallas on Ujsoły, Glinka, Złatna ja Soblówka küla. Soblówka küla juurde arvatakse eraldi asuvad paigad Młada Hora, Smereków, Kiełbasówka, Słonkówka, Sliwkówka ja Na soblówce. Glinka, Złatna ja Soblówka (koos nimetatud paikadega) moodustavad osavallad (sołectwo). Valla keskus on Ujsoły. Foogt (vallavanem) on 2006. aastast Tadeusz Piętka.
Żywieci maakond

Żywieci maakond (poola keeles powiat żywiecki) on maakond Poolas Sileesia vojevoodkonnas, vojevoodkonna kõige lõunapoolsem maakond. Praegune maakond loodi 1999. aasta Poola haldusreformi käigus. Aastatel 1945–1975 eksisteeris Żywieci maakond Krakówi vojevoodkonna koosseisus. Praeguse Żywieci maakonna halduskeskus on Żywieci linn. See on ka maakonna ainus linn. Maakonna pindala on 1039,96 km². Maavanem on Andrzej Kalata. Maakonna koosseisu kuuluvad: Żywieci linn ja vald Czernichówi vald Gilowice vald Jeleśnia vald Koszarawa vald Lipowa vald Łękawica vald Łodygowice vald Milówka vald Radziechowy-Wieprzi vald Rajcza vald Ślemieńi vald Świnna vald Ujsoły vald Węgierska Górka vald Elanike arv ja rahvastiku jaotus olid 2005. aasta 30. juuni seisuga järgmised: Elanike arv on muutunud järgmiselt: 1999: 150 783 2000: 151 279 2001: 151 406 2002: 148 932 2003: 149 076 2004: 149 418 Żywieci piirkond Maakonna koduleht
Śniardwy järv

Śniardwy järv (saksa keeles der Spirdingsee) on järv Poolas Masuuria järvedelaval Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. See on Poola suurim järv pindalaga 113,8 km2. Järve pikkus on 22,1 km ja laius 13,4 km. Suurim sügavus on 23 m. Järves on kaheksa saart, suurimad neist on Szeroki Ostrów, Czarci Ostrów, Pajęcza ja Kaczor. Suuruselt teine järv Poolas on Mamry järv (der Mauersee), mis koosneb kuuest omavahel ühenduses olevast järvest (Mamry, Kirsajty, Kisajno, Dargin, Święcajty ja Dobskie järv) kogupindalaga 104 km2. Mamry suurim sügavus on 44 m ja saari on kokku 33. Järvestik asub samas piirkonnas Śniardwyst 20-30 km põhja pool.  Śniardwy järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Masuuria kõrgustik

Masuuria kõrgustik ehk Masuuria järvedelava (poola keeles Pojezierze Mazurskie, saksa keeles Masurische Seenplatte) on maastikurajoon Poola kirdeosas, kus paikneb üle 2000 järve. Masuuria järvedelava ulatub 290 km kaugusele ida suunas Wisła jõe alamjooksult Poola-Leedu piirini. Selle pindala on umbes 52 000 km². Halduslikult asub see Warmia-Masuuria vojevoodkonnas (13. sajandist kuni 1945. aastani oli see Ida-Preisimaa osa). Piirkonna väikesed osad asuvad Masoovia ja Podlaasia vojevoodkonnas. Järvedelava kujunes Pleistotseeni jääajal. Paljud künkad ja järved on moreentasandiku osad. Masuuria Warmia
Mikołajki järv

Mikołajki järv on järv Masuuria järvedelaval Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Järve pindala on 5 km2. Järve pikkus on 5,8 km ja laius 1,6 km. Suurim sügavus on 25,9 m.
Żywieci õlu

Żywiec on Poolas populaarne õllemark. Seda toodab Żywieci õlletehas, mis kuulub firmale Grupa Żywiec S.A. Żywieci õlut müüakse 0,33-, 0,5- ja 0,65-liitristes pudelites ja 0,5-liitristes plekkpurkides. Seda õlut pruulitakse Żywiecis 19. sajandi keskpaigast. Poola Kaubandus-Tööstuskoja ning Poola majandusministeeriumi uuringute järgi peab 43% poolakatest seda õlut rahvuslikuks (kolmas koht) ning 39% kõige tugevamaks ja väärtuslikumaks margiks (samuti kolmas koht). Żywiec – ekstraktisisaldus 12,5%, alkoholisisaldus 5,6%. Żywiec Niskoalkoholowe – ekstraktisisaldus 6,5%. Żywiec Porter – balti porteri tüüpi õlu; ekstraktisisaldus 22%, alkoholisisaldus 9,5%. Ametlik koduleht
Koszarawa jõgi

Koszarawa jõgi on mägijõgi Poolas, Soła parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 33,7 km. Jõgi voolab läbi Koszarawa valla, Jeleśnia valla, Świnna valla ja Żywieci linna. Koszarawa jõe ääres on järgmised asulad: Koszarawa, Przyborów, Jeleśnia, Mutne, Pewel Mała, Świnna ja Żywiec. '
Kurt Georg Kiesinger

Kurt Georg Kiesinger (6. aprill 1904 Ebingen, Saksamaa – 9. märts 1988 Tübingen) oli konservatiivne Saksamaa poliitik, liitvabariigi liidukantsler (Bundeskanzler) aastatel 1966–1969.  Kurt Georg Kiesinger – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Duchałówka

Duchałówka on Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Koszarawa valla ja Koszarawa küla osa. Duchałówka paikneb Lachów Grońi nõlvadel 700 m kõrgusel merepinnast, Koszarawa keskusest 1 km kaugusel. Ta koosneb 20 kivimajast ja ligi 10 mägilaste puuhütist. Elanike arv on 20. Duchałówkat läbib kaks teed – Koszarawa Cicha–Duchałówka tee ja Zimna woda tee.
Lachów Groń

Lachów Groń (ka Buciorysz) on mägi Poolas Karpaatides Żywieci Beskiidides Jałowieci ahelikus. Mäetipu kõrgus merepinnast on 1045 m. Põhja poole jääb Koszarawa küla, lõuna poole Bystra küla. Mäetipult avaneb ilus vaade. Kagus paistab Babia Góra massiiv Mała Babia Góra mäetipuga, kirdes Jałowieci mäetipp, lõunas Pilsko massiiv. Mäetipul ja selle ümber on Janoszkowa alpiaas. Selle idaosas on vana karjaseonn, kus saab vajaduse korral ööbida. Matkarada läheb Koszarawast mäetippu. Selle läbimiseks kulub kaks tundi. Rada läheb edasi Sucha Góra suunas (üks tund). Karjaseonn Lachów Grońi nõlval Vaade Lachów Grońilt Jałowiecile  Lachów Groń – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jałowieci ahelik

Jałowieci ahelik (Pasmo Jałowieckie) ehk Babia Góra eelahelik (Pasmo Przedbabiogórskie) on mäeahelik Poolas Żywieci Beskiidides (Lääne-Beskiidides). Mõnikord arvatakse ta Makówi Beskiidide alla. Żywieci Beskiidides võib Jałowieci ahelikku võtta Babia Góra aheliku submesoregioonina. Jałowieci ahelik kulgeb umbes 20 km pikkuselt edelast kirdesse. Lääne poole jääb Koszarawa jõe org, ida poole Skawa jõe org. Peweli ahelikust eraldab Jałowieci ahelikku Lachówka jõe ja Stryszawka jõe org, Babia Góra ahelikust Skawica jõe org. Jałowieci aheliku ja Babia Góra aheliku vahele jääb Przełęcz Jałowiecka (1017 m). Jałowieci aheliku peaseljaku kõrgemad tipud on: Malikowski Groń (760 m) Magurka (872 m) Kiczora (905 m) Jałowiec (1111 m) Czerniawa Sucha (1062 m) Lachów Groń (1045 m)
Buddy DeFranco

Buddy DeFranco (õieti Boniface Ferdinand Leonard DeFranco; 17. veebruar 1923 Camden, New Jersey – 24. detsember 2014 Panama linn) oli USA džässklarnetimängija. Ta alustas oma muusikukarjääri 1940. aastal, kuid erinevalt teistest kuulsatest klarnetimängijatest Artie Shawst, Benny Goodmanist ja Woody Hermanist ei saavutanud ta algul suurt menu. 1950. aastal liitus ta Count Basie orkestriga, kus ta oli umbes aasta. Samuti oli ta Glenn Milleri orkestri juht aastatel 1966–1974. 1954. aastal oli ta Euroopa kontserditurneel koos laulja Billie Holidayga. Bebop
TKM

TKM võib tähendada mitut asja. Tartu Kunstimuuseum (kuni 2015. aasta märtsini TKM, sealtpeale Tartmus) Tartu Kõrgem Muusikakool Türi Kristlik Misjonikogudus Türkmenistan (ROK-i maakood TKM)
Vesikond (veemajandus)

Vesikond (ka valglapiirkond) on veemajanduses üht või mitut külgnevat valglat koos põhjavee ja rannikuvetega hõlmav maismaa- ja mereala. Eesti ala jaguneb ühe võimaliku jaotuse järgi Liivi lahe (Väinamere – Liivi lahe), Soome lahe, Peipsi järve ja saarte vesikonnaks. Sarnane vesikondade jaotus pärineb ka Arvi Järveküljelt, kes eristas kuut vesikonda: Peipsi-Võrtsjärve, Soome lahe, Väinamere, Liivi lahe, Hiiumaa ja Saaremaa vesikond. Veeseaduse alusel eristatakse kolme vesikonda: Lääne-Eesti, Ida-Eesti ja Koiva vesikond. Need jagatakse omakorda kaheksaks alamvesikonnaks: Ida-Eesti vesikonnas Viru, Peipsi ja Võrtsjärve alamvesikonnaks, Lääne-Eesti vesikonnas Harju, Matsalu, Pärnu ja Läänesaarte alamvesikonnaks ning nimetatud kahe vesikonna piiril eristatakse ka Pandivere põhjavee alamvesikonda. Valgla Vesikondade tervikmajandamine Maastik, Kajander. J. jt. 2004. EnDic 2004. Tartu, Mats; Tallinn, Tallinna Raamatutrükikoda. Eesti vesikonnad. Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 18.11.2023. Arvi Järvekülg. Eesti jõed. Tartu Ülikooli Kirjastus. 2001. RT I, 30.06.2023, 100 Veemajanduskavad. Kliimaministeerium. Vaadatud 18.11.2023. Terminist "vesikond"
Reini-Maini-Doonau kanal

Reini-Maini-Doonau kanal ehk Euroopa kanal (saksa keeles Main-Donau-Kanal) on kanal Euroopa keskosas Saksamaal Baieri liidumaal, mis ühendab Maini ja Doonau jõe kaudu Atlandi ookeani Põhjamerd ja Musta merd. Kanal ulatub Mainzist Austria piirini. Veetee kogupikkus on 677 km, millest Maini-Doonau osa on 171 km.
Viivikonna

Viivikonna on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Enne 2017. aasta haldusreformi oli Viivikonna Kohtla-Järve linnaosa, mille koosseisu kuulus ka Sirgala asum. Linnaosa pindala oli 2,45 km² ning see asus Kohtla-Järve keskusest linnulennul umbes 25 km kaugusel idas. Viivikonna küla on mainitud Ludwig August Mellini Liivimaa atlases, mis ilmus 1798–1810. Aastatel 1935–1936 rajati külast edelasse põlevkivikaevandus. Aastal 1950 nimetati Viivikonna aleviks, mis aastatel 1950–1960 oli Narva linna halduses, 1960 liideti Kohtla-Järvega. 1987. aastal elas Viivikonnas 750 inimest ja linnaosas 1600. 2006. aastaks oli linnaosa elanike arv vähenenud 312-ni 2010. aasta alguse seisuga oli linnaosa elanike arv 208. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Viivikonnas 99 inimest. Eestlasi oli neist 24 (24,2%). Viivikonna järgi on nime saanud Kukruse lademe Viivikonna kihistu. Kotka skulptuur Viivikonnas Skulptuur Viivikonnas Skulptuurid Viivikonnas Mänguväljak Viivikonnas Rahu tänava algus Viivikonnas Kaevurite tn 10 Torni tänav Rahu tn 11 Rahu tn 11 Viivikonna veetorn Sillamäe tee 17 Tänavasilt Rahu tn 1 seinal Rahu tn 1 Rahu tn 2a Rahu tn 3 Rahu tn 5 Rahu tn 7 Rahu tn 8 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. "Kohtla-Järve linna arengukava". 2006. Originaali (doc) arhiivikoopia seisuga 10.06.2007. Vaadatud 30.09.2007. "Kohtla-Järve linna arengukava" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. märts 2012. Vaadatud 13. novembril 2010. Statistikaameti andmebaas
TJK

TJK võib tähendada: Tadžikistan Tallinna Jalgpalliklubi TJK Legion Tallinna Jahtklubi Tallinna Juudi Kool Tallinna Jäätmekäitluskeskus
Kanal

Kanal (< ladina canalis 'toru, renn') on pinnasesse rajatud kindla ristlõikega tehisveekogu. Kanalid on tavaliselt vooluveekogud. Enamasti on kanalid trapetsikujulise ristlõikega. Valdav osa kanaleid kuulub kahte tüüpi: irrigatsioonikanalid (maade niisutamiseks ja kuivendamiseks, näiteks Karakumi kanal) ja veeteed, mis on laevatatavad ja sageli ühenduses järvede, jõgede või ookeanidega, näiteks Suessi kanal. Vähem on energeetika otstarbelisi kanaleid (näiteks soojuselektrijaamades veeauru jahutamiseks). välismaa kanalite loend Eesti kanalite loend