laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lestene

Lestene on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Lestene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Lestene jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 24 ja Riiast 72 kilomeetri kaugusel. Lestenes asuvad rahvamaja, raamatukogu ja lasteaed. Külas on Lestene bussipeatus. Lestene on kujunenud Lestene mõisa juurde. Nõukogude perioodil asus seal Lestene sovhoosi keskasula. Aastal 2000 avati sealse kiriku juures vennaskalmistu 995 Teises maailmasõjas langenud Läti leegioni sõdurile. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lestene mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, park ja häärber, ja Lestene luteri kirik. Kohaliku kaitse all on Lestene mõisa ait. Lestenest on pärit Kuramaa riigitegelane Carl Ferdinand von Orgies-Rutenberg, Tartu Ülikooli professor Carl Wilhelm von Kupffer ja Läti religiooniloolane Haralds Biezais. Aastal 2018 oli külas 238 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 231. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3329 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 19. juulil 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2020. Vaadatud 19. juulil 2020.
Psühhosotsiaalsed ohutegurid

Psühhosotsiaalsed ohutegurid on psühholoogilist ja sotsiaalset laadi töökeskkonna ohutegurid. Need on näiteks õnnetus- või vägivallaoht töö juures, ebavõrdne kohtlemine, kiusamine ja ahistamine tööl, töötaja võimetele mittevastav töö, pikaajaline töötamine üksinda ja monotoonne töö ning muud juhtimise, töökorralduse ja töökeskkonnaga seotud tegurid, mis võivad mõjutada töötaja vaimset või füüsilist tervist, sealhulgas põhjustada tööstressi. Eestis on psühhosotsiaalsete ohutegurite määratlemine uus nähtus (lisati töötervishoiu ja tööohutuse seadusesse 2019. aastal), kuid mujal maailmas on nendele tähelepanu pööratud juba aastakümneid. Esimese täpsema definitsiooni psühhosotsiaalsetele ohuteguritele andis Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) töötervishoiu komitee 1984. aastal, tuginedes kahekümne aasta vältel tehtud uuringutele. Komitee raporti kohaselt ilmnevad psühhosotsiaalsed ohutegurid töökeskkonna ja inimtegurite omavahelises koostoimes, mis võivad mõjutada töötajate tervist, töötulemust ja tööga rahulolu. Töökeskkond hõlmab füüsilist töötamiskohta, töö sisu ja töökorraldust. Inimtegurid on töötajate võimekus, vajadused, ootused, kultuur ja isiklik elu. Inimfaktorid võivad ajas muutuda, peegeldades kohanemist teiste mõjuritega. Negatiivne vastastikmõju võib viia tööga rahulolematuse ja töötulemuste languseni. Pikemaajaline negatiivne vastastikmõju võib viia emotsionaalse häirituse, käitumisprobleemide ning biokeemiliste ja neurohormonaalsete muutusteni, mis suurendavad riski vaimse või füüsilise haiguse tekkeks. Tervisele mõjub soodsalt tasakaal töökeskkonna ja inimlike tegurite vahel. Peamiselt on psühhosotsiaalsete ohuteguritena kirjeldatud võimetele mittevastavat tööd, liiga suurt töökoormust, juhtimisvigu, konflikte töökaaslastega, madalat töötasu, turvalisuse puudumist töösuhetes, vahetustega tööd ja füüsilist ohtu. "Töötervishoiu ja tööohutuse seadus". Riigikogu. 26.07.1999. Vaadatud 07.01.2019. "PSYCHOSOCIAL FACTORS AT WORK: Recognition and control" (PDF). Report of the Joint ILO/WHO Committee on Occupational Health (inglise). Geneva: International Labour Office. 1986. Vaadatud 07.01.2019.
Lampuži

Lampuži on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub merepinnast 36 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 20 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Mailīšciems

Mailīšciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 11, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 22,7 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Retsepi

Retsepi (vanasti ka Recepi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 20,7, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32,4 ja Riiast 135,7 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Surčciems

Surčciems (vanasti ka Surču ciems) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 15,9, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 27,6 ja Riiast 130,9 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Vietvārdu datubāze
Trent Alexander-Arnold

Trent John Alexander-Arnold (sündinud 7. oktoobril 1998 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Premier League'i klubis Liverpool FC ja Inglismaa jalgpallikoondises äärekaitsjana. Alexander-Arnoldi särginumber on 66. Alexander-Arnold on jalgpalliklubi Liverpool FC kasvandik. Ta tegi debüütmängu klubi esindusmeeskonnas 2016. aastal, olles vaid 18-aastane. Aastatel 2017 ja 2018 valiti ta klubi parimaks noormängijaks Hooajal 2018–2019 valiti Alexander-Arnold Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga. Alexander-Arnold on käinud läbi Inglismaa jalgpallikoondise noortesüsteemi: alla 16-aastaste kuni alla 21-aastaste vanusegrupid. Debüüdi tegi Alexander-Arnold Inglismaa rahvuskoondises 2018. aasta juunis. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. novembril 2018 sõprusmängus USA vastu. Alexander-Arnold kuulus rahvuskoondisse 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Liverpool UEFA Meistrite Liiga: 2018–19; teine koht: 2017–18 UEFA Superkarikas: 2019 Inglismaa Jalgpalli maailmameistrivõistlused neljas koht: 2018 Individuaalsed auhinnad Liverpooli aasta noormängija: 2016–17, 2017–18 Golden Boy auhinna teine koht: 2018 https://www.transfermarkt.co.uk/trent-alexander-arnold/profil/spieler/314353 https://www.liverpoolfc.com/playersawards/lfc-players-awards-2017 https://www.liverpoolfc.com/playersawards/lfc-players-awards-2018 https://www.transfermarkt.co.uk/trent-alexander-arnold/nationalmannschaft/spieler/314353 https://www.bbc.co.uk/sport/football/44748604 https://www.liverpoolecho.co.uk/sport/football/football-news/2017-liverpool-players-awards-live-13010663 https://www.mirror.co.uk/sport/football/news/mohamed-salah-scoops-two-prizes-12514793 https://www.liverpoolfc.com/news/first-team/330622-trent-alexander-arnold-golden-boy-2018 Profiil Liverpool F.C. kodulehel
Žiguli kõrgustik

Žiguli kõrgustik ehk Žiguli mäed (vene keeles Жигули, Жигулёвские горы) on kõrgustik Venemaal Volga jõe paremal kaldal Samarskaja Luka piirkonnas. Kõrgeim tipp on Strelnaja mägi (375 m).
Startup Wise Guys

Startup Wise Guys on idufirmadele mõeldud ärikiirendi, mis aitab alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ja viib neid kokku potentsiaalsete investoritega. Tegemist on kolmekuulise kohapealse praktilise programmiga, mis toimub kas Tallinnas (Eesti) või Riias (Läti). Startup Wise Guys asutati 2012. aastal, millega see oli üks Eesti esimestest kiirenditest. Selle asutasid Herty Tammo, Jon Bradford ja Mike Reiner. Startup Wise Guysi võib nimetada üheks laiemaks Kesk- ja Ida-Euroopa ja Põhjamaade investoriks. Kiirendiprogrammi võetud ettevõtetesse investeeritakse 20 000 eurot 8% suuruse osaluse vastu. Tegemist on kolmekuulise kiirendusprogrammiga, mis on suunatud toodete arendamisele ja müügile äriklientidele. Üle 150 rahvusvahelise ja kohaliku mentori aitavad idufirmadel firmat kiiremini edendada. Asutajad valmistuvad programmi lõpus oma idee müümiseks investoritele. Eestis on programmi läbinud SportID, VitalFields, Liitu, Like A Local Guide, inSkilled, Budget.to. Startup Wise Guysil on 2 programmi: Batch 10 ja Fintech, mis on koostöös Swedbankiga. Batch 10 on kolmekuuline programm, kus toimub üle 100 tunni individuaaljuhendamist ekspertide, ettevõtete ja kogenud asutajatega. Kogu programm on väga praktiline, mille sisse jääb 50 tunni ulatuses töötubasid. Fintech koosneb 3+3-kuulisest programmist, mis sisaldab 3 kuud intensiivset mentorlust, millele järgneb 3-kuuline järelvaatamise programm koos võimalusega kasutada ühisruume. Mentoritega, kes on spetsialiseerunud finantsaladele, keskendub programm ideede kujundamisele ja valideerimisele, ettevõtte arendamisele, müügile ja vahendite kogumisele. Treenerid ja mentorid – aitavad idufirma alustajatel oma äriidee ellu viia. Rahastamine – programmi läbimisel on võimalik saada investeeringuga 30 000 eurot omakapitali, samuti toimuvad programmi ajal ettevalmistused rahaliste vahendite kogumiseks. Ühisruum – tasuta koostöötamisruumid programmi ajal. Perekond – programm ühendab üle maailma rohkem kui 100 idufirmat, toimuvad õppe- ja hooldusprogrammid. Startup Wise Guysi partnerid pakuvad eripakkumisi, koolitusi ja tööaega, kogukonna toetust kogu programmi vältel. Suuremad partnerid neist on Google, Microsoft, SendGrid, EIT Digital, Amazon Web Services. https://startupwiseguys.com/about/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Ärikiirendi loodab 20% aastatootlust" Äripäev, 14. detsember 2016 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://prelive.startupwiseguys.com/about/ https://prelive.startupwiseguys.com/partners/
2019. aasta spordis

Siin on loetletud 2019. aastal toimuvaid spordiüritusi. 3. veebruar – Super Bowl LIII 21.–27. jaanuar – Euroopa meistrivõistlused Minsk 18.–24. märts – maailmameistrivõistlused Saitama 5. jaanuar – 1. veebruar – Aasia meistrivõistlused  Araabia Ühendemiraadid 23. mai – 15. juuni – juunioride maailmameistrivõistlused  Poola 7. juuni – 7. juuli naiste maailmameistrivõistlused  Prantsusmaa 14. juuni – 7. juuli – 2019. aasta Copa América  Brasiilia 15. juuni – 7. juuli – 2019. aasta CONCACAF Gold Cup 15. juuni – 13. juuli – Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis 5.–27. oktoober – noorte maailmameistrivõistlused  Peruu 11. mai – 2. juuni – Giro d'Italia 6.–28. juuli – Tour de France 24. august – 15. september – Vuelta a España 10.–26. mai – maailmameistrivõistlused  Slovakkia NHL-i hooaeg 2018–2019 (3. oktoober 2018 – juuni 2019) KHL-i hooaeg 2018–2019 (1. september 2018 – aprill 2019) 30. august – 5. veebruar – Jäähoki Meistrite Liiga 1.–3. märts – Euroopa sisemeistrivõistlused Glasgow 30. märts – krossijooksu maailmameistrivõistlused Aarhus 3. mai–6. september – IAAF-i Teemantliiga 27. september–6. oktoober – kergejõustiku maailmameistrivõistlused Doha 31. august 2018 – 15. september 2019 – 2019. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused  Hiina NBA hooaeg 2018–2019 Põhihooaeg – 16. oktoober 2018 – 10. aprill 2019 Väljalangemismängud – aprill–mai 2019 Finaal mai–juuni 2019 24. mai – 8. september – WNBA 20. märts – 29. september – Major League Baseballi põhihooaeg 22. oktoober – World Series 29. detsember – 6. jaanuar – Tour de Ski 20.–27. jaanuar – põhja suusaalade juunioride ja kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlused Lahti 5.–17. veebruar – mäesuusatamise maailmameistrivõistlused Åre 20. veebruar – 3. märts – põhja suusaalade maailmameistrivõistlused Seefeld 6.–17. märts – laskesuusatamise maailmameistrivõistlused Östersund 2018.–2019. aasta maailma karikasari mäesuusatamises (27. oktoober 2018–17. märts 2019) 2018.–2019. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises (26. november 2018–24. märts 2019) 2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises (7. september 2018–30. märts 2019) 2018.–2019. aasta maailma karikasari kahevõistluses (24. november 2018–25. märts 2019) 2018.–2019. aasta maailma karikasari suusahüpetes (17. november 2018–24. märts 2019) 2018.–2019. aasta maailma karikasari laskesuusatamises (2. detsember 2018–24. märts 2019) 14.–27. jaanuar – Australian Open mai–juuni – Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused 1.–14. juuli – Wimbledoni turniir august–september – USA lahtised meistrivõistlused 12.–28. juuli – ujumise maailmameistrivõistlused Gwangju 15.–23. juuli – maailmameistrivõistlused Budapest
Perry King

Perry Firestone King (sündinud 30. aprillil 1948 Alliance'is Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Perry King andmekogus IMDb (inglise)
Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad

Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad on Eesti Fonogrammitootjate Ühingu igal aastal korraldatav gala, kus tunnustatakse Eesti muusikaettevõtlusega seotud organisatsioone ja inimesi. Aasta helikunstnik Aasta valguskunstnik Aasta heli- ja /või valgustehnika rendifirma Aasta klubi/kontserdimaja Aasta muusikasündmus/muusikafestival Aasta raadiojaam Aasta meediakanal (välja arvatud raadio) Aasta muusikaajakirjanik Aasta muusikamüüja Aasta albumikujundus Aasta mixija/salvestaja Aasta muusikaprodutsent Aasta manager Aasta muusikatootja Aasta muusikasõbralikem ettevõte Aasta muusikaettevõtja. https://menu.err.ee/689287/selgusid-eesti-muusikaettevotluse-auhinnad-2018-nominendid (vaadatud 07.01.2019)
ERSO puhkpillikvintett

ERSO puhkpillikvintett on Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri (ERSO) ansambel (puhkpillikvintett). Linda Vood (flööt) Aleksander Hännikäinen (oboe) Meelis Vind (klarnet) Kaido Suss (fagott) Ye Pan (metsasarv). http://www.erso.ee/?concert=erso-puhkpillikvintett (vaadatud 07.01.2019)
FA Schola ansambel

FA Schola ansambel on Tartu Ülikooli Varajase ja Orientaalse Muusika Keskuse FA Schola juures tegutsev vanamuusikaansambel. FA Schola ansambli repertuaari keskmes on Euroopa keskaja instrumentaalmuusika, kuid esitatakse ka renessanssmuusikat ning hiina, india ja pärsia klassikaliste muusikat. Ansambli repertuaaris on kindla koha leidnud ka eesti traditsiooniline muusika, samuti kaasaegne muusika (sh Arvo Pärdi looming). Viimastel aastatel on uudsena FA Schola ansambli kavades olnud võimalik näha ka mitmetele lugudele loodud originaalkoreograafiaid. Ansambel tegutseb FA Schola nime all alates 2000. aastast, mil ansambliline tegevus koondus Tartu Ülikooli juurde ning sündis FA Schola varajase ja orientaalse muusika keskus. Ansambli ajalugu ulatub aastasse 1985, mil Harri Haameri kutsel esineti lõikustänupühal Tarvastu kirikus. Ansambli esimesi aastaid võiks iseloomustada ka kui muusikalist sõpruskonda – siiski sai sellest R. Langsepa initsiatiivil alguse regulaarne ansambli- ja kontserttegevus, algul Tartu vanamuusikaansambli, 1990. aastatel Via Sonora ja alates 2000. aastast FA Schola ansambli nime all. FA Schola ansambel on esinenud nii Euroopas kui ka USA-s, Argentinas, Lõuna-Koreas, Iraanis, Indias ja Hiinas, sealhulgas Beijing Concert Hall Pekingis, Kaimani Auditorium ja Lotus Temple Concert Hall New Delhis, Teatro Independencias, Mendozas, Argentinas jne. 2009 aastal osales FA Schola ansambel I ASEMi kultuurifestivalil Pekingis. FA Schola ansamblit on maailmas väga hästi vastu võetud[viide?] muuhulgas tänu isikupärasele kõlapildile, unikaalsetele instrumentidele ja huvitavale ja harvamängitavale repertuaarile. FA Schola osaleb meelsasti ühisprojektides teiste kultuuride muusikutega, näiteks on esinetud kontsertidel koos Hiina, India, Sri Lanka ja Iraani muusikutega. Varajase muusika pillid pakuvad sellisteks kombinatsioonideks haruldasi võimalusi nii ajaloolise ja traditsioonilise kui ka kaasaegse muusika mängimisel. Olulisemateks uurimis- ja interpretatsiooniteemadeks on olnud Tartu Ülikooli asutamise aegne muusika (17. sajandi algus), töö repertuaariga keskaja instrumentaal- ja vokaalmuusikat sisaldavatest käsikirjadest Lo Ms Add 29987 (1400), Codex Rossi (1370) ja Codex Reina (Paris, Bibl. nat., nouv. acq. Fr. 6771, 14. sajand) ning lauludega käsikirjast Cantigas de Santa Maria (13. sajand). Koos John Thompsoniga (guqin, USA) on sündinud itaalia ja hiina varajase muusika ühisprojekt "Muusikat Marco Polo aegadest". Aasia muusikutega musitseeritakse koos sarjas "Muusikalised kohtumised". FA Schola on välja andnud kaks CD-d: "The Sound of Medieval Flute" (2006) ja "Music from the Time of Marco Polo" (2008). Ansambli põhikoosseis 2018. aasta seisuga: Raho Langsepp – keskaja flöödid, otu, xun; Lilian Langsepp – gooti harf; Janno Mäe – kellamäng; Helmi Marie Langsepp / Helena Uleksin – tambron; Saile Johanna Langsepp – koreograafia. http://www.festivitas.ee/index.php?id=10831 (vaadatud 07.01.2019) Jorma Toots. Kõik teed viivad Hiina Sirp, 8. aprill 2016
Seppo Tiitinen

Seppo Kalervo Tiitinen (sündinud 15. detsembril 1947 Timola külas Leppävirta vallas) on Soome jurist ja riigiametnik. Ta oli aastatel 1978–1990 Soome Kaitsepolitsei direktor. Aastatel 1992–1999 oli ta Eduskunna põhiseaduskomisjoni alaline ekspert. Ta sündis aastal 1947 Timola külas Leppävirta vallas. Ta sai keskhariduse aastal 1966 Varkauses. Aastal 1969 sai ta Helsingi Ülikoolist õigusteaduse kandidaadi kraadi. 1995 Valgetähe II klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Pärimusmuusika Ait

Pärimusmuusika Ait on Viljandi maakonnas Viljandis, Tasuja puiestee 6 asuv hoone, kus tegutseb Eesti Pärimusmuusika Keskus. Hoone avati 28. märtsil 2008. Ajalooliselt asus hoone kohal Viljandi mõisa üks aitasid.. Viljandi mõisa aidahoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks nr 14725. Nõukogude ajal kasutati hoonet laona. https://web.archive.org/web/20190108101426/http://www.folk.ee/ait/aida-ajalugu (vaadatud 07.01.2019) http://www.folk.ee/ait/aida-ajalugu Pärimusmuusika Ait kultuurimälestiste riiklikus registris
Studio Vocale

Studio Vocale (Äriregistris Muusikaühing Studio Vocale MTÜ) on Eesti mittetulundusühing, mis korraldab Haapsalu vanamuusikafestivali ja haldab samanimelist vokaalansamblit, mille asutas 1994 Toomas Siitan.
Factory (filmistuudio)

Factory on produktsioonifirma. Firma asutas Peeter Rebane koos Lõuna-California Ülikooli (inglise University of Southern California) filmikooli kaaslastega. Firma on tootnud dokumentaalfilmi "Tashi Delek!" (2015) ja mängufilmi "Tulilind" (2021). Factory Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 07.01.2019) Factory Eesti filmi andmebaasis Koduleht
Kolberg & Vester

Kolberg & Vester oli Eesti filmistuudio. 1994 tootis stuudio filmi "Jüri Rumm". Kolberg & Vester Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 07.01.2019) Kolberg & Vester Eesti filmi andmebaasis
Laulustuudio Do-Re-Mi

Laulustuudio Do-Re-Mi on Lääne maakonnas Haapsalu kultuurikeskuses tegutsev laulustuudio. Stuudios laulavad lapsed vanuses 3-16 eluaastat. Stuudiot juhib Anne Pääsuke. Stuudio lauljad on esinenud erinevatel sündmustel, kontsertidel ja lauluvõistlustel. https://www.facebook.com/pg/laulustuudiodoremi/about/?ref=page_internal (vaadatud 07.01.2019) Koduleht Facebookis
Slampe vald

Slampe vald (läti keeles Slampes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lestene, Degole, Džūkste ja Smārde vallaga, Mārupe piirkonna Sala vallaga, Jelgava piirkonna Valgunde vallaga ning Jūrmala linnaga. Valla pindala on 155,1 km². 2016. aastal elas seal 1970 inimest. Valla keskus on Slampe küla. Vallavanem on Dace Pole (ühine Džūkste vallaga). Valda jääb filmilinnak Cinevilla. Valla tänapäevane territoorium on kujunenud peamiselt Vīksele ja Slampe mõisa maadele, väiksem osa Spirguse ja Praviņi mõisa aladele. 1935. aastal oli valla pindala 39,3 km² ja seal oli 846 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Slampe ja Vīksele külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. 1951. aastal liideti Slampe külanõukoguga likvideeritav Vīksele külanõukogu, 1960. aastal aga osa Mežnieki külanõukogust. 1968. aastal arvati osa Slampe külanõukogust Degole külanõukogu koosseisu. Džūkste külanõukoguga. 1975. aastal liideti osa Lestene külanõukogust Slampe külanõukoguga. 1977. aastal liideti sellega veel ka osa Ozolpilsi külanõukogust. 1990. aastal moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. Slampe vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolavad väikesed jõed: Slampe jõgi, Džūkste jõgi, Vašleja, Vēršupīte, Skudrupīte ja Stirnupīte. Looduskaitse all on Punduri pärnad, Suur mänd ja veel seitse nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki. Aastal 2011 elas vallas 1653 lätlast, 105 venelast, 45 valgevenelast, 41 ukrainlast, 14 poolakat ja 22 leedulast. Valla külad on järgmised: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Ķemeri rahvuspark Spirguse mõisa häärber Valla maastik Cinevilla Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. "Tukuma novads (vaadatud 6.01 2019)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2019. Vaadatud 8. jaanuaril 2019. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga: A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Slampe vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Slampe

Slampe on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Slampe valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Slampe jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 17 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. Slampes asuvad kultuurimaja, postkontor, raamatukogu ja keskkool. Küla läbib Tukumsi ja Jelgava vaheline raudtee, seal asub Slampe raudteejaam. Külla jäävad Salenieki ja Slampe bussipeatus. Slampest kahe kilomeetri kaugusel asub Slampe lennuväli. Küla kujunes endise Slampe mõisa juurde. Maareformi järel eraldati kakskümmend hektarit maad mõisa keskuse juures käsitööliste ja raudteelaste tarbeks (küla läbis Moskva-Ventspilsi raudtee). Kiiremalt kasvas Slampe nõukogude perioodil, mil seal asus Zemgale sovhoosi keskasula. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 322 sõdurit. 2015. aastal oli külas 856 elanikku, 2018. aastal 821 ja 2020. aastal 810. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3336 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 21. juulil 2020. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — Lk. 122. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
Slampe lennuväli

Slampe lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Tukumsi piirkonnas Slampe vallas Slampest 2 kilomeetrit ida pool. Lennuväli rajati nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Selle ooteplatvorm on kasutusel silohoidlana. Lennuraja asfaltkate on osaliselt lagunenud, seega soovitatakse seda kasutada üksnes hädamaandumiste tarbeks. MyAirfields.com