laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaberneem

Kaberneem (ka Neemeots) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kaberneeme külas Kaberneeme poolsaare tipus.
Rahvusvaheline ookeanide päev

Rahvusvaheline ookeanide päev on igal aastal 8. juunil tähistatav päev, mille eesmärk on suunata avalikkuse tähelepanu Maa ookeanide keskkonnaseisundile. Mitteametlikult hakati ookeanide päeva tähistama juba 1992. aastal, mil selleks tegid ettepaneku Kanada rahvusvaheline ookeanide arenduskeskus (International Centre for Ocean Development, ICOD) ja Kanada Ookeaniinstituut (Ocean Institute of Canada, OIC) Earth Summitil – ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (Conference on Environment and Development, UNCED) Rio de Janeiros Brasiilias. Päeva tähistamist inspireeris nn Brundtlandi komisjon ehk maailma keskkonna- ja arengukomisjon. 2018. aastal oli ookeanide päeva teemaks võitlus plastreostuse vastu. World Oceans Day History The Ocean Project Täna on maailma ookeanide päev: TÜ teadlased hakkavad merepõhja taimi istutama Õhtuleht, 8. juuni 2017
Wilhelm Ohnesorge

Karl Wilhelm Ohnesorge (8. juuni 1872 Gräfenhainichen – 1. veebruar 1962 München) oli Saksamaa riigitegelane. Alates 1. märtsist 1933 kuni 2. veebruarini 1937 oli ta Saksamaa postiministeeriumi riigisekretär. 2. veebruarist 1937 kuni 30. aprillini 1945 oli Wilhelm Ohnesorge Saksamaa postiminister. Germany. Ministries 1871-1945 rulers.org
Kagusäär

Kagusäär on säär Harju maakonnas Kuusalu vallas Mohni saarel.
Kalminina

Kalminina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Peerni külas. Nina juures asub Peerni sadam.
Kalja nina

Kalja nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kalja nina ja Möldri nina vahel asub Kriimi-Möldri rand.
Kammilaneem

Kammilaneem on kahe Harju maakonnas Viimsi vallas asuva neeme nimi: Kammilaneem (Aksi saar) Kammilaneem (Prangli saar)
Kapsaja nina

Kapsaja nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Karminina

Karminina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas. Ninast umbes 800 m kirdes on Saksanina.
Saksanina

Saksanina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Pootsi külas. Ninast umbes 800 m edelas on Karminina.
Lennundusteabe kogumik

Lennundusteabe kogumik (varem ka aeronavigatsioonialase teabe kogumik või aeronavigatsioonilise info kogumik; inglise keeles aeronautical information publication, lühend AIP) on riigi poolt või volitusel avaldatud väljaanne või dokument, mis sisaldab lennunduse seisukohalt olulist aeronavigatsioonilist püsiteavet. Lennundusteabe kogumik on eelkõige mõeldud kasutamiseks lennunduspersonalile rahvusvahelises ja kohalikus kommerts- või eralennunduses lendude planeerimisel ja sooritamisel kogumiku välja andnud riigi õhuruumis ja lennuväljadel. Eesti AIP on kättesaadav ainult elektrooniliselt ning avaldatakse eesti ja inglise keeles. Eesti AIP
Kastna nina

Kastna nina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas. Nina lähedal asuvad Kastna tammed.
Kelbanukk

Kelbanukk on neem nukk Saare maakonnas Saaremaa vallas Harilaiu poolsaarel. Nuki juures on Laialepa laht.
Kivise nina

Kivise nina on nina Hiiu maakonnas Kassari saarel. Sääretirp
Brockum

Brockum on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 30,59 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1021 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Kolviku nina

Kolviku nina (eestirootsi keeles Kåleksoddn, Kålviksoddn) on nina Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Kootsaare nina

Kootsaare nina on nina Hiiu maakonnas Kootsaare poolsaare tipus. Ninal asub 8 m läbimõõduga kivilabürint, mida on kutsutud ka nimedega Meremeeste Mängud ja Jeruusalemm.. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 243.
Kopli neem

Kopli neem (ka Kopli nina) on neem Tallinnas Kopli poolsaare tipus.
Kotinina

Kotinina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Marksa külas.
Karl Roomet

Karl Roomet (2. september 1902 Vaimastvere vald – 27. juuli 1941 Vaimastvere vald, hukati NKVD poolt) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. Ta õppis 1925–1928 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1932–1933 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1933 uuesti usuteaduskonnas, 1935–1936 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Fraternitas Estica liige. 8. juulil 1928 õnnistas ta Kurista valla põllumeeste kogu rohelise lipu. 1929–1933 Põllumajanduse Panga ametnik Tartus Jõgeva Ühispanga asjaajaja-direktor Jõgeva Põllumeeste Ühispanga nõukogu abiesimees Kaitseliidu Jõgeva malevkonna pealik I Riigivolikogu liige (47. valimisringkonnast) Jõgeva põllumeeste konvendi liige. Kotkaristi V klassi teenetemärk (24. veebruar 1938) Elulugu Valimisprogramm Valimistulemused
Hüde

Hüde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 24,47 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1131 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Kotkanina

Kotkanina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Ansekülas. Ta asub Leeltseninast 400 m lõunas.
Kärdla neem

Kärdla neem on neem Hiiu maakonna kirdeosas Kärdlas Tareste lahes. Kärdla neemel asub Kärdla sadam.
Kärrsläti neem

Kärrsläti neem (ka Kersli nina) on neem Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Mihkel Pung

Mihkel Pung (19. oktoober 1876 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 11. oktoober 1941 Sosva vangilaager, Turinsk, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik, Riiginõukogu esimees. Mihkel Pung õppis Eesti Aleksandrikoolis ja Treffneri gümnaasiumis. Õppis aastatel 1897–1900, 1901–1902 Tartu ja 1900–1901 Peterburi ülikoolis õigusteaduskonnas, EÜS Põhjala liige. Aastatel 1903–1905 oli ajalehe Teataja toimetaja Tallinnas. Aastatel 1904–1905 oli Tallinna linnasekretär. Aastatel 1905–1906 paguluses välismaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. 1906–1911 tegutses advokaadina Peterburis ja oli ajakirja Seadus ja Kohus tegevtoimetaja aastail 1909–1911. Töötas advokaadina Tallinnas 1901–1904, 1911–1918, 1924–1931, 1932–1940. 1919. aastal oli Eesti rahandusesindaja Helsingis (korraldas seal esimeste Eesti paberrahade trükkimist), Pung oli alates 7. märtsist 1919 Eesti Panga ajutise juhatuse (Eduard Aule, Mihkel Pung ja Johan Sihver) koosseisu liige ja 25. märtsist 1919 Eesti Panga president Mihkel Pung oli ka Tallinna Vastastikuse Krediidiühingu (Tallinna Krediitpanga) asutaja ja juhatuse liige, Põhja Vastastikuse krediitseltsi Peterburis juhatuse liige. Aastatel 1920–1924 oli ta panga Pung & Co üks omanikke Tallinnas. Pung oli ka Centumi klubi asutajaliige ning alates 1926. aastast KTK juriskonsult. Mihkel Pung oli IV ja V Riigikogu liige (Rahvuslik Keskerakond), Rahvuskogu Teise Koja esimees. Majandusminister 12. veebruar 1931 – 20. november 1931 Pätsi valitsuses ja välisminister 19. juuli 1932 – 1. november 1932 Eenpalu valitsuses. Riigi Majandusnõukogu liige aastatel 1935–1938, Riiginõukogu esimees 1938–1940. Mihkel Pung vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas oma kodus Veetorni tänav 4-1 ja perekond (abikaasa oli president Konstantin Pätsi õde Marianne Pung (sünd. Päts)) küüditati. Valgetähe I klassi teenetemärk (23. veebruar 1938) Kotkaristi II klassi teenetemärk (14. jaanuar 1935) Mihkel Pung oli riigivanema ja presidendi Konstantin Pätsi õemees. "Mihkel Pung". EE. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2009. Vaadatud 6. veebruaril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Pekka Erelt. Punaste pankiir, I osa, Eesti Ekspress, 3. SEPTEMBER 2003 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2009. Vaadatud 6. veebruaril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mihkel Pung 60-aastane, Päewaleht, nr. 283, 18. oktoober 1936 Eesti riigi algusaegade 8 mõjuka äriliidri vara ja selle saatus, Äripäev, 22. veebruar 2008 Mihkel Pung Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Köstrikari

Köstrikari (eestirootsi keeles Kösterkarel, Mittersta karel) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel. Kari juures on Veskikari lõugas.
Külanina

Külanina on nina Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Puise külas.
Laasi Pikanina

Laasi Pikanina on neem nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi saarel.
Laave säär

Laave säär on säär Saare maakonnas Saaremaa vallas Saarekülas.
Laigiste nina

Laigiste nina (ka Veskinina) on nina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Majaka külas.
Laisna poolsaar

Laisna poolsaar on poolsaar Hiiu maakonnas Kassari saarel. Poolsaar lahutab Käina ja Vaemla lahte.
Zorbas

Zorbas on Kreeka muusikat esitav Eesti ansambel. Ansambli nimi tuleneb kreeka mehenimest Zorbas (kreeka k. "Ζορμπάς") , mis sai laiemalt tuntuks 1964. aasta filmist "Kreeklane Zorbas" ("Αλέξης Ζορμπάς", "Zorba the Greek"). Ansamblisse kuuluvad: Tomas Penuakis (Toomas Penu) – buzuki, laul Aldo Morakis (Aldo Järve) – kitarr, lauto, laul Imre Kalamatianos (Imre Valmis) – klarnet, baglamas, laul Peep Mouskour (Peep Raun) – akordion, laul Margarita Margaro (Margarita Raun) – laul Lea Liisbet Petersonassis (Lea Liisbet Peterson) – kontrabass, laul Endisi liikmeid: Olavi Zorbas (Olavi Kõrre) Ansambli esituses on eesti keeles saanud tuntuks paljud populaarsed kreeka laulud. Paljude laulude eestikeelsete sõnade autor on olnud Laur Lomper (Tõnu Oja). "Taverna", 2001 "Olympia" 2003 "Rebetiko" 2006 "Kala" ("Καλά") 2017 Emajõe Ateena Nikos Kazantzakis "Zorbas (ansambel)". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2018. Koduleht Avaldatud: 2. mai 2016, Tagasi algusesse: Toomas Penu ansamblist Zorbas, Elmari taskuhääling
Laitükk

Laitükk on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas. Vesitükk
Langakari neem

Langakari neem on neem Harju maakonnas Viimsi vallas.
Lepana ots

Lepana ots on neem Hiiu maakonnas Kassari saarel.
Lembruch

Lembruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 22,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1148 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Liivamäe neem

Liivamäe neem on neem Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas.
Liivsääre ots

Liivsääre ots (ka Liisäri ots, Liivsäär, Liiva säär, Liisääre ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lõunaosas. Liivsäärest läände jääb Mousääre lougas ja itta Aksi salm. Lõunasse jääb Ihasalu laht.
Lemförde

Lemförde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 6,95 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3105 inimest. Vald asub Dümmeri järve ääres, umbes 15 km Diepholzist lõunas. Lemförde on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Altes Amt Lemförde keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lemfoerde.de
Christer Fuglesang

Arne Christer Fuglesang (sündinud 18. märtsil 1957 Stockholmis) on Rootsi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1992. aastal ja tema esmalend oli STS-116, mille ajal sai ta esimeseks rootslaseks kosmoses. Ta on töötanud CERN-is ja õpetas enne ESA-ga liitumist Kuninglikus Tehnikainstituudis matemaatikat. Ta on osalenud kahel Space Shuttle'i missioonil ja käinud avakosmoses viis korda. "Christer Fuglesang teeb ajalugu". Õhtuleht.ee. Vaadatud 28. juuli 2018. "Christer Fuglesang". ESA. Vaadatud 28. juuli 2018.
Cato Noorem

Marcus Porcius Cato Uticensis (95 eKr Rooma – aprill 46 eKr Utica), üldtuntud kui Cato Noorem (ladina keeles Cato Minor), eristamaks teda tema vanavanaisast Cato Vanemast, oli Rooma Vabariigi lõpp-perioodil elanud riigimees ja stoik. Jälgides oma vanavanaisa eeskuju, nõudis Cato järjekindlalt esivanemate kommete (Mos maiorum) jälgimist, eriti äraostmatuse, seaduskuulekuse ja vabariikliku korra osas. Ta oli juhtiv tegelane konservatiivses, aristokraatidest koosnevas Optimaatide parteis, mille eesmärgiks oli senati autoriteedi ja eesõiguste kaitsmine. Algul astus Cato välja nii Caesari kui ka Pompeiuse vastu, kes mõlemad püüdsid saavutada riigis domineerivat poliitilist rolli, kuid Caesari algatatud kodusõja puhkemisel 49. aastal eKr asus ta koos optimaatidega Pompeiuse poolele, kes lubas vabariiki Caesari eest kaitsta. Pärast Pompeiuse kaotust otsustavas Pharsaluse lahingus taganes Cato koos Metellus Scipio ja ülejäänud optimaatidele lojaalsete vägedega Põhja-Aafrikasse. Seal organiseeris ta edasist vastupanu Caesarile, kuid keeldus vägede juhtimist üle võtmast. 6. aprillil 46 eKr toimunud Thapsuse lahingus said vabariiklased Caesarilt lõplikult lüüa, misjärel tegi lahingus mitteosalenud Cato enesetapu, sest ei soovinud elada Caesari ülemvõimu all. Saksa ajaloolane Theodor Mommsen on Catot kirjeldanud "Rooma aristokraatia Don Quijote'ina". Couchmann 2018, lk 71. Neymeyr, Schmidt & Zimmerman 2008, lk 365. Couchmann, Gordon W. (2018). This our Caesar: A study of Bernard Shaw’s Caesar and Cleopatra. Walter de Gruyter. ISBN 9783110809541. Neymeyr, Barbara; Schmidt, Johan; Zimmerman, Bernard. (2008). Stoizismus in der europäischen Philosophie, Literatur, Kunst und Politik: Eine Kulturgeschichte von der Antike bis zur Moderne. Walter de Gruyter. ISBN 9783110211559. Gruen, Erich S. (1974). The Last Generation of the Roman Republic. Berkeley, CA: University of California Press. ISBN 0520201531. Oman, C. W. (1902). Seven Roman Statesmen of the Late Republic. London: Edward Arnold. Syme, Ronald. (1939). The Roman Revolution. Oxford: Oxford University Press. ISBN 0192803204. Goodman, Rob; Soni, Jimmy. (2012). Rome's Last Citizen: The Life and Legacy of Cato, Mortal Enemy of Caesar. New York: Thomas Dunne Books. ISBN 0312681232.  Cato Noorem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Marl (Alam-Saksi)

Marl on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 9,84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 718 inimest. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Peeter Puusep

Peeter Puusep (22. veebruar 1868 Loodi vald, Viljandimaa – 19. mai 1949 Geislingen) oli Eesti jurist ja poliitik, I Riiginõukogu liige. Ta oli korporatsiooni Rotalia vilistlane. I Riigikogu liige riigikohtunik Riigikohtu administratiivosakonna juhataja Valimiste Peakomitee esimees I Riiginõukogu liige 1938 Valgetähe II klassi teenetemärk
Quernheim

Quernheim on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 6,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 424 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Pander

Pander (vene keeles Пандер) on Lübeckist pärit Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Panderid Saksamaal ja Kanadas. Panderite kohta on esimesi teateid 1618. aastast, mil Lübeckis on mainitud linnakodanikku Jochim Pannet (Pander) (suri pärast 1647). Hiljem oli ta linna laevaseltsi liige. XVII sajandi lõpul ja XVIII sajandi alguses siirdusid vennad Karsten Pander (maeti 1706) ja Johann Pander (maeti 1737) elama Riiga. Suguvõsaliin läks edasi noorema vennaga. 1847. aastal tõusid Panderid teenistuse kaudu Vene pärusaadlikeks. Juba 1826. aastal kanti nad Peterburi kubermangu aadliraamatusse ja 1865. aastal võeti nad Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Carnikava mõisnike järeltulijad said 1918. aastal Hesseni suurhertsogiriigi aadlikeks. Peter Pander (1729−1815), Riia raehärra, kaupmees Johann Martin Pander (1765−1842), kaupmees, pankur, mõisavaldaja Christian Heinrich von Pander (1794−1865), riiginõunik, arst, Peterburi TA tegevliige, mõisomanik, zooloog Kuramaa: Gali (Endenhof) (XIX sajandil), Nīca (Niederbartau) (XIX sajandil, rendivaldus) Liivimaa läti distrikt: Bērzaune (Schloß Bersohn) (1834−1842, pandivaldus), Carnikava (Zarnikau) (1820−1833 pandi-, 1833−1906 pärusvaldus), Devēne (Dewen) (1834−1842, pandivaldus), Gusti (Gränhof) (1850−1856 pandi-, 1856−1920 pärusvaldus), Jaunbebri (Neu-Bewershof) (1810−1819, pandivaldus), Jaunrauna (Ronnenburg-Neuhof) (1856−1920), Liepa (Lindenhof) (1834−u 1850, 1864−1867 ja 1868−1871 pandi-, 1874−1876 pärusvaldus), Nēķini (Nötkenshof) (1850−1856 pandi-, 1856−1920 pärusvaldus), Ogre (Ogershof) (1825−1840 pandi-, 1840−1920 pärusvaldus), Tolka (Tolkenhof) (1834−1843, pandivaldus) Frobeen, Jakob Gottfried. Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Jubilaums-Feiern etc. Dritter Band: 1856−1879. Riga: In Commission bei Schnakenburgs litho- und typograph. Anstalt, 1884. Lk 98 [1]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 773-776 [2]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Bd XXII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 295-304. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd X. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1999. Lk 148. Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Briefadeligen Häuser. Dreizehnter Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1919. Lk 602-603 [3]. Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Stemshorn

Stemshorn on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 8,84 km². 31. detsembril 2015 elas seal 664 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Loetsäär

Loetsäär on kahe Harju maakonnas asuva sääre nimi: Loetsäär (Viimsi vald), Keri saarel Loetsäär (Jõelähtme vald), Koipsi saarel
Lohusalu nina

Lohusalu nina on nina Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaare tipus.
Loomalaid (poolsaar)

Loomalaid (ka Pikklaid) on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Lubjagu nina

Lubjagu nina on nina Hiiu maakonnas Kassari saarel. Nimi on lühenenud 'Lubjaaugu'-st. Marja Kallasmaa. "Hiiumaa kohanimed". Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2010, lk 136
Luhina säär

Luhina säär (ka Luhina neem) on säär Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Barnstorf

Barnstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist kirdes. Valla pindala on 52,36 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6292 inimest. Barnstorfis on jalgpalliklubi Barnstorfer SV. Barnstorf on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Barnstorf keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.barnstorf.de
Löösneem

Löösneem (ka Lööstneeme ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas.
Luigerahu (neem)

Luigerahu on neem Hiiu maakonnas Käina lahe rannikul. Luigerahu Eesti looduse infosüsteemis
Marksa neem

Marksa neem on neem Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Marksa külas.
Meeluka nina

Meeluka nina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Ranniku külas.
Munarahu

Munarahu on poolsaar Lääne maakonnas Lääneranna vallas Matsalu lahes. Munarahu kõrval asub Väike Munarahu.
Natturi neem

Natturi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel Natturi külas. Sellest itta jääb Pedassaare laht ja läände Koolimäe laht. Neemest põhja jääb Älvi saar, mis on maakerke tulemusel neemega liitumas.
Neemeotsa kari

Neemeotsa kari (kohalikus keelepruugis Niemeotsa kari) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.
Niikneem

Niikneem (ka Niigneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Suurpea külas.
Ojakari nukk

Ojakari nukk on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu külas.
Palganeem

Palganeem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu külas.
Johan Müller

Johan Müller (ka Juhan Müller[viide?]; 22. oktoober 1889 Viljandi – 3. november 1981 Scarborough, Toronto) oli Eesti poliitik, kohtu- ja siseminister 1933–34 ning kohtuminister 1934–38, I Riiginõukogu liige. Müller õppis 1912–1917 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, riigieksamid sooritas 1917. aastal Moskva ülikooli juures. 1940–1941 ta varjas end, 1944. aastal põgenes Rootsi ja 1951 siirdus edasi Kanadasse. Johan Müller andis kohtuministrina kaasallkirja üleriikliku kaitseseisukorra kehtestamise otsusele 12. märtsil 1934 ja kannab seetõttu otsuse tegemise eest poliitilist vastutust. Ühtlasi otsustas Johan Müller 22. märtsil 1934 Eesti Vabadussõjalaste Liidu lõpliku sulgemise. Teda pole nende otsuste eest kunagi kritiseeritud ega karistatud. Ta andis kaasallkirja ka Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadusele. Tema ametiajal algas Eesti seaduste kodifikatsiooni Seaduste Kogu väljaandmine. Johan Müller oli viimasena elus olev sõjaeelse Eesti Vabariigi minister ja 1940. aastal ametis olnud I Riiginõukogu liige. 1918–1920 Eesti Vabariigi prokuröri abi asukohaga Tartus 1920–1925 Kohtupalati prokuröri vanemabi Tartu-Võru rahukogu prokuröri ülesannetes 1925 Tartu-Võru rahukogu esimees 1925–1933 Kohtupalati prokurör 21. oktoober 1933 – 31. märts 1934 kohtu- ja siseminister 1. aprill 1934 – 9. mai 1938 kohtuminister 1938–1939 Kohtukoja prokurör 1939–1940 Riigikohtu prokurör I Riiginõukogu liige Eesti-Poola ühingu esimees 1942–1944 vandeadvokaat Tallinnas Kotkaristi I klassi teenetemärk (20. veebruar 1935) Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk (17. jaanuar 1936) Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi I järk EÜSi auvilistlane (1965) http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700242453&img=era0031_005_0000369_00006_t.jpg&tbn=1&pgn=1&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=eeef928b6f0e78da4f36d89ba1647bc6 Eesti-Poola ühingu uus juhatus. Rahvaleht, 21. märts 1939, nr. 68, lk. 4. Auvilistlased EÜS
Patimaja poolsaar

Patimaja poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi külas Triigi poolsaare tipus. Poolsaare tipus asub Triigi nina. Poolsaarel asub RMK hallatav Ninanuki metsaonn. Ninanuki metsaonn loodusegakoos.ee
Pennulaiu nina

Pennulaiu nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Piganeem

Piganeem (ka Pikaneem, Pikaneeme, Piganeeme kari) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostiranna külas. Neem ulatub Jõesuu lahte.
Pihlatsi poolsaar

Pihlatsi poolsaar (ka Pihatsi poolsaar, Saareküla poolsaar) on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas Saarekülas.
Piibunina

Piibunina on nina Hiiu maakonnas Kassari saarel.
Piirumi nina

Piirumi nina on nina Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Rannametsa külas.
Pikanina (Lääne-Saare vald)

Pikanina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Johannes Orasmaa

Johannes Orasmaa VR I/2 ja VR II/3 (kuni 1935 Johannes Roska, 3. detsember 1890 Joala vald, Vaivara kihelkond – 24. mai 1943 Vjatka laager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1928), Rahvuskogu ja Riiginõukogu liige. Kaitseliidu ülem aastatel 1925–1940. Ta pidas ka Tormi talu Tabivere lähedal. 1919 2. Suurtükiväepolgu ülem 1919–1920 Merekindluste ülem 12. veebruaril 1920.a. ülendatakse kaptenist alampolkovnikuks auastme vanusega 1. veebruar 1920 1921–1923 Soomusrongide Brigaadi ülem 1923–1925 2. Soomusrongirügemendi ülem 9. veebruar 1925 – 28. juuni 1940 – Kaitseliidu ülem 24. veebruar 1928 – ülendati kindralmajoriks 1940 – väeosaülemate aukohtu eesistuja Rahvuskogu liige Riiginõukogu liige (valitud Kaitseliidu Keskkogu poolt) 1931. aastal nõudsid sotsialistid tema lahkumist Kaitseliidu ülema ametikohalt, süüdistades teda vapsluses ja riigipöörde ettevalmistamises. 8. detsembril 1931 oli koos Kaitseliidu vanematekogu, mis leidis, et süüdistused on põhjendamatud.. Püha Vladimiri ordeni IV järk (Venemaa) Vabadusristi I liigi 2. järk (2. november 1921) Vabadusristi II liigi 3. järk (19. oktoober 1920) Kotkaristi teenetemärgi I klass (13. detsember 1933), II klass (27. mail 1930) Eesti Punase Risti teenetemärgi II klass (12. veebruar 1934), III klass (20. veebruaril 1928) Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk Kaitseliidu Saaremaa maleva auliige Korporatsioon Ugandala auvilistlane 7.12.2005, Riina Mägi, Tabiveres avati mälestuskivi Johannes Orasmaale, vooremaa.ee III. Nimetused., Riigi Teataja, nr. 36, 3 märts 1925 Roska peal, sotsid all. Rahvaleht, 10. detsember 1931, nr. 145, lk. 1. Ohvitseride andmekogu Kindralmajor Johannes Orasmaa pani eestlased suusatama! Johannes Orasmaa foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk Jalaväe määrustik. I osa Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR Biograafia ESBL-is