1899

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1895 | 1896 | 1897 | 1898 | 1899 | 1900 | 1901 | 1902 | 1903 | ► | ►► 1899. aasta (MDCCCXCIX) oli 19. sajandi 99. aasta. 10. jaanuar – patenteeriti taskulamp. 23. jaanuar – Pärast Hispaania koloniaalvõimu lõppu kuulutati välja Esimene Filipiini Vabariik. 4. veebruar – Puhkes Filipiini-Ameerika sõda, kus filipiinlased tõstsid mässu Ameerika sõdurite vastu. 6. veebruar – Ratifitseeriti Pariisi leping, mille kohaselt Hispaania loovutas 20 miljoni dollari eest Ameerika Ühendriikidele Kuuba, Puerto Rico, Guami ja Filipiinid. Leping jõustus sama aasta 11. aprillil. 15. veebruar – Vene keiser Nikolai II andis välja Veebruari manifesti, mis kitsendas oluliselt Soome Suurvürstiriigi autonoomiat. 4. märts – Queenslandi osariiki tabas tsüklon Mahina, mille tõttu hukkus üle 300 inimese. Tegemist on kõige ohvriterohkema loodusõnnetusega Austraalia ajaloos. 6. märts – Saksa ravimifirma Bayer registreeris aspiriini kui kaubamärgi. 10. märts – Etioopia keiser Yohannes IV Gallabati lahingus surmavalt haavata. 27. märts – Guglielmo Marconil õnnestus luua esimene traadita telegraafiühendus üle La Manche'i väina. 31. märts – Filipiini-Ameerika sõda: Ameerika väed vallutasid Esimese Filipiini Vabariigi pealinna Malolose. 11. aprill – Filipiinid läksid Hispaania võimu alt Ameerika Ühendriikidele. 18. mai – Hollandis Haagis tuli kokku rahvusvaheline rahukonverents. 12. juuni – Kesk-Lääne põhjaosa Ameerika Ühendriikides tabanud tornaadodes hukkus 117 inimest. 11. oktoober – Lõuna-Aafrikas algas Teine buuri sõda Briti impeeriumi ja buuride vahel. 29. november – Šveitsi jalgpallipioneer Joan Gamper asutas Hispaania ühe kõige edukama jalgpalliklubi FC Barcelona. 11. detsember – Teine Buuri sõda: Magersfonteini lahingus kaotasid britid üle tuhande sõduri. Mais ilmus Jakob Hurda toimetatud "Uus lauluraamat. Kirikus, koolis ja kodus tarvitada". 17. mai (vkj 5. mai) – Tallinnas alustas tööd vaguniehitustehas AS Dvigatel. Kevadel hakati Laatres (hilisema nimega: Mõisaküla) ehitama kitsarööpmelise raudtee remonditöökodasid ja tööliselamuid. 9.–11. juuli (vkj 27.–29. juuni) – Tartus toimus Jaan Tõnissoni eestvõttel I Eesti põllutöö kongress. 13. juuli (vkj 1. juuli) – Tartus asutati Maria õppeasutuse baasil Tartu Puškini Tütarlastegümnaasium. Tallinnas alustas tööd elektrimootoritehas AS Volta. Eestimaa kubermangus oli päriseks müüdud 45,9% taludest ehk 22 800-st talust 10 400 talu. 7. jaanuar – Francis Poulenc, prantsuse helilooja ja pianist 8. jaanuar – S. W. R. D. Bandaranaike, Sri Lanka peaminister 13. jaanuar – Juhan Jaik, eesti kirjanik 13. jaanuar – Lev Kulešov, vene filmitegija ja filmiteoreetik 14. jaanuar – Fritz Bayerlein, Saksamaa kindral 17. jaanuar Al Capone, USA gängster 30. jaanuar – Valmar Adams, eesti kirjanik 3. veebruar – Lao She, Hiina kirjanik 6. märts – Enn Aarend, Eesti kohtunik 13. märts – Boris Henrichson, eesti koolipedagoog ning spordikohtunik 15. märts – August Jakobson, Eesti vaimulik 27. märts – Gloria Swanson, USA näitleja 29. märts – Lavrenti Beria, NSV Liidu riigitegelane 13. aprill – Harold Osborn, USA kergejõustiklane 16. aprill – Artur Linkberg, eesti kirurg 17. aprill – Aleksander Klumberg (Kolmpere), eesti kergejõustiklane 22. aprill – Vladimir Nabokov, vene-ameerika kirjanik 29. aprill – Duke Ellington, USA džässpianist 8. mai – Friedrich August von Hayek, Austria-Suurbritannia majandusteadlane ja filosoof, Nobeli majandusauhind 1974 10. mai – Fred Astaire, USA tantsija, koreograaf, laulja ja näitleja 24. mai – Suzanne Lenglen, prantsuse tennisist 30. mai – Irving Thalberg, USA filmiprodutsent 2. juuni – Lotte Reiniger, saksa filmilavastaja 10. juuni – Raoul Salan, Prantsuse kindral 11. juuni – Yasunari Kawabata, jaapani kirjanik, Nobeli auhind 1968 13. juuni – Carlos Chávez, Mehhiko helilooja, dirigent ja muusikateoreetik 1. juuli – Hilda Kiiler-Laidoner, eesti pedagoog, Eesti esimene matemaatika naismagister 1. juuli – Charles Laughton, inglise filminäitleja 2. juuli – Elmar Arro, eesti muusikateadlane 7. juuli – George Cukor, USA filmilavastaja 11. juuli – E. B. White, USA kirjanik 17. juuli – James Cagney, USA filminäitleja 21. juuli – Ernest Hemingway, USA kirjanik, Nobeli auhind 1954 21. juuli – Hart Crane, USA luuletaja 22. juuli – Sobhuza II, Svaasimaa kuningas 30. juuli – Gerald Moore, inglise klassikaline pianist 3. august – Louis Chiron, Monaco autovõidusõitja 9. august – P. L. Travers, Austraalia-Inglise kirjanik 13. august – Alfred Hitchcock, briti filmirežissöör 24. august – Giuseppe Amato, itaalia filmiprodutsent, -lavastaja ja -stsenarist 24. august – Jorge Luis Borges, Argentina kirjanik 3. september – Frank Macfarlane Burnet, Austraalia arst ja viroloog 11. september – Jimmie Davis, USA laulja, laulukirjutaja ja laulja 15. september – Pierre Chantraine, prantsuse keeleteadlane ja klassikaline filoloog 20. september – Leo Strauss, Saksa-USA poliitikafilosoof 23. september – Louise Nevelson, USA skulptor 29. september – László József Bíró, ungari ajakirjanik, pastapliiatsi leiutaja 2. oktoober – Grigori Rošal, Vene filmilavastaja 19. oktoober – Miguel Ángel Asturias, Guatemala diplomaat ja kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1967 13. november – Iskandar Ali Mirza, Pakistani poliitik 15. november – Avdy Andresson, sõjaväelane, Eesti Vabariigi sõjaminister 1973–1990 17. november – Elar Kuus, eesti lastekirjanik 19. november – Allen Tate, USA kirjanik 21. november – Priit Nigula, eesti dirigent 22. november – Hoagy Carmichael, USA laulja ja laululooja 1. detsember – Eduard Ohtra, Eesti sõjaväelane 2. detsember – John Barbirolli, Briti dirigent ja tšellist 16. detsember – Noël Coward, inglise näitekirjanik, näitleja ja laulukirjutaja 25. detsember – Humphrey Bogart, USA näitleja 28. detsember – Juhan Sütiste, eesti kirjanik 29. jaanuar – Alfred Sisley, inglise maalikunstnik 3. veebruar – Juliusz Kossak, Poola kunstnik ja illustraator 25. veebruar – Paul Reuter, Briti ettevõtja 11. märts – Mór Than, Ungari kunstnik 18. märts – Othniel Charles Marsh, USA paleontoloog 22. märts – Gottlieb Wilhelm Leitner, Briti orientalist 21. aprill – Heinrich Kiepert, saksa geograaf 22. aprill – Johann Köler, eesti maalikunstnik 25. mai – Rosa Bonheur, prantsuse kunstnik ja skulptor 3. juuni – Johann Strauss II, Austria helilooja 9. august – Georgi Aleksandrovitš, vene suurvürst 3. september – Miihkali Perttunen, karjala runolaulik 28. september – Giovanni Segantini, itaalia maalikunstnik 5. oktoober – James Harlan, USA poliitik 13. oktoober – Aristide Cavaillè-Coll, prantsuse oreliehitaja 13. november – José Ferraz de Almeida Júnior, Brasiilia kunstnik 9. detsember – Jaan Oad, eesti maalikunstnik ja meremees 25. detsember – Elliott Coues, USA kirurg, ajaloolane ja ornitoloog Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 160