laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krevetlased

Krevetlased (Palaemonidae) on kõrgemate vähkide sugukond. Exopalaemon Holthuis, 1950 Macrobrachium Bate, 1868 Palaemon Weber, 1795 – krevett (garneel) Palaemonetes Heller, 1869 Allopontia Bruce, 1972 Altopontonia Bruce, 1990 Amphipontonia Bruce, 1991 Anapontonia Bruce, 1966 Anchistus Borradaile, 1898 Apopontonia Bruce, 1976 Araiopontonia Fujino and Miyake, 1970 Balssia Kemp, 1922 Brachycarpus Bate, 1888 Calathaemon Bruce and Short, 1993 Carinopontonia Bruce, 1988 Chacella Bruce, 1986 Chernocaris Johnson, 1967 Climeniperaeus A. J. Bruce, 1996 Conchodytes Peters, 1852 Coralliocaris Stimpson, 1860 Coutierea Nobili, 1901 Cryphiops Dana, 1852 Ctenopontonia Bruce, 1979 Dasella Lebour, 1945 Dasycaris Kemp, 1922 Diapontonia Bruce, 1986 Epipontonia Bruce, 1977 Eupontonia Bruce, 1971 Exopontonia Bruce, 1988 Fennera Holthuis, 1951 Hamiger Borradaile, 1916 Hamodactyloides Fujino, 1973 Hamodactylus Holthuis, 1952 Hamopontonia Bruce, 1970 Harpiliopsis Borradaile, 1917 Ischnopontonia Bruce, 1966 Isopontonia Bruce, 1982 Jocaste Holthuis, 1952 Leander E. Desmarest, 1849 Leptocarpus Holthuis, 1950 Lipkebe Chace, 1969 Mesopotonia Bruce, 1967 Metapotonia Bruce, 1967 Miopotonia Bruce, 1985 Nematopalaemon Holthius, 1950 Neoanchistus Bruce, 1975 Neopontonides Holthuis, 1951 Notopontonia Bruce, 1991 Onycocaridella Bruce, 1981 Onycocaridites Bruce, 1987 Onycocaris Nobili, 1904 Orthopontonia Bruce, 1982 Palaemonella Dana, 1852 Paraclimenaeus Bruce, 1988 Paranchistus Holthuis, 1952 Parapontonia Bruce, 1968 Paratypton Balss, 1914 Periclimenaeus Borradaile, 1915 Periclimenes Costa, 1844 Pericliminoides Bruce, 1990 Philarius Holthuis, 1952 Platycaris Holthuis, 1952 Platypontonia Bruce, 1968 Plesiopontonia Bruce, 1985 Pliopontonia Bruce, 1973 Pontonia Latreille, 1829 Pontonides Borradaile, 1917 Pontoniopsis Borradaile, 1915 Propontonia Bruce, 1969 Pseudocoutierea Holthuis, 1951 Pseudopontonides Heard, 1986 Stegopontonia Nobili, 1906 Tectopontonia Bruce, 1973 Thaumastocaris Kemp, 1922 Tuleariocaris Hipeau-Jacquotte, 1965 Typton O. G. Costa, 1844 Urocaridella Borradaile, 1915 Veleronia Holthuis, 1951 Veleroniopsis Gore, 1981 Vir Holthuis, 1952 Waldola Holthuis, 1951 Zenopontonia Bruce, 1975  Krevetlased – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maurice Mandelbaum

Maurice Mandelbaum (9. detsember 1908 Chicago – 1. jaanuar 1987 Hanover (New Hampshire)) oli Ameerika Ühendriikide ajaloofilosoof. Alates 1957. aastast oli ta filosoofiaprofessor Johns Hopkinsi Ülikoolis. Mandelbaum püüdis ajaloofilosoofias leida keskteed reaal- ja humanitaarteadusliku lähenemise vahel, pakkudes selleks välja Carl Gustav Hempeli "katvate seaduste" modifikatsiooni, kus jäik põhjus-tagajärg seos asendus võimalike põhjuste otsimisega ning seletava narratiivi osatähtsuse rõhutamisega ajalooteaduses. The Problem of Historical Knowledge. An Answer to Relativism, 1934 Philosophy, Science and Sense Perception. Historical and Critical Studies, 1964 History, Man and Reason. A Study in Nineteenth Century Thought, 1971 The Anatomy of Historical Knowledge, 1977 Philosophy, History and the Sciences. Selected Critical Essays, 1984
Garneel

Garneel (Crangon) on vähkide perekond garneellaste sugukonnast. Garneelide üks tuntumaid esindajaid on põhjamere garneel (Crangon crangon).
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 12. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 8. aprillil 1967 Viinis Austrias. Korralduskoht oli Hofburgi palee. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia. Taani eemaldus lauluvõistlusest kuni 1978. aastani, kuna DR ringhäälingu uus direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka mõistlikumalt kasutada.
Algirdas Julien Greimas

Algirdas Julien Greimas, sünninimega Algirdas Julien Greimas, (9. märts 1917 Tula – 27. veebruar 1992 Pariis) oli leedu päritolu Prantsusmaa lingvist ja semiootik. Tema varasem uurimistöö käsitles 1830. aastate Pariisi moodi, keelt ja suhteid. Tema tekstiteooria toetub Ferdinand de Saussure'i ja Louis Hjelmslevi strukturalistlikule traditsioonile. Ta uuringute keskmes oli tähenduse analüüs, diskursuseanalüüs ja narratoloogia. Ta arendas tähenduse minimaalüksuse – seemi – mõistet. Ta võttis semiootilises analüüsis kasutusele semiootilise ruudu meetodi. Greimase semiootikakeskus
Leidschenveen-Ypenburg

Leidschenveen-Ypenburg on Haagi linnaosa, mis asub kesklinnast kagus ja on ülejäänud linnaga ühendatud vaid kitsa koridoriga. Koosneb neljast asumist: Hoornwijk, Ypenburg, Forepark ja Leidschenveen. 1990. aastateni oli linnaosas sõjaväelennuväli. 2005. aastal avati Den Haag Ypenburgi raudteejaam.
Krevett

Krevett (Palaemon) ehk garneel on krevetlaste sugukonda kuuluv perekond kõrgemaid vähke. Argikeeles ei mõisteta sõna "krevett" all sageli mitte taksonit, vaid mõnda krevetiliste rühma kuuluvat vähki. Palaemon adspersus Rathke, 1837 läänemere krevett (läänemere garneel) Palaemon elegans Rathke, 1837 elegantne krevett (elegantne garneel) Palaemon serratus (Pennant, 1777) Palaemon affinis Milne Edwards, 1837 Palaemon concinnus Dana, 1852 Palaemon debilis Dana, 1852 Palaemon floridanus Chace, 1942 Palaemon gravieri (Yu, 1930) Palaemon longirostris H. Milne-Edwards, 1837 Palaemon macrodactylus M. J. Rathbun, 1902 Palaemon maculatus (Thallwitz, 1891) Palaemon northropi (Rankin, 1898) Palaemon ortmanni M. J. Rathbun, 1902 Palaemon pacificus (Stimpson, 1860) Palaemon pandaliformis (Stimpson, 1871) Palaemon paucidens de Haan, 1844 Palaemon ritteri Holmes, 1895 Palaemon serrifer (Stimpson, 1860) Palaemon xiphias Risso, 1816
Tuletikk

"Tikk" suunab siia. Meditsiinilise termini kohta vaata artiklit Tikk (meditsiin). Tuletikk on vahend tule süütamiseks. Tavaline tuletikk on umbes 45 millimeetri pikkune ja paari millimeetri paksune puidust tikk, mille otsas on hõõrdumisel kergestisüttiv, põlev aine. Tavaliselt kasutatakse tikuotsas kaaliumkloraadi, väävli, täiteainete ja sideainete segu. Tikk valmistatakse enamasti haavapuidust, kuid see võidakse teha ka papist. Tikud pakitakse tikutoosi, mille küljel on punast fosforit sisaldav hõõrdepind tiku süütamiseks. Tiku süttimise protsess on keeruline. Tiku otsa hõõrdumisest hõõrdepinna vastu saavad alguse mitmed keemilised reaktsioonid. Esimesed (valge) fosforiga tikud võeti kasutusele alles 1830. aastatel. Nende tikkudega tuli olla eriti ettevaatlik, sest need süttisid hõõrdumisel mis tahes pinnaga. Tänapäeva tuletiku leiutas 1844. aastal rootslane Gustaf Erik Pasch, kes asendas varem kasutusel olnud tuleohtliku ja mürgise valge fosfori punase fosforiga ning paigutas selle tikuotsa asemel tikutoosi küljele. Tänu sellele oli tikkude tootmise monopol pikka aega rootslaste käes. Tänapäeval toodetakse ka väävlivabasid tikke. fillumeenia Jaak Puhk – rajas 1889[küsitav]. aastal Viljandi kirikumõisa maadele tikuvabriku.[viide?] "Fotod: Viljandis süüdati maailma suurim tikk" Postimees, 28. november 2004
Hind Laroussi

Hind Laroussi Tahiri (esinejanimega Hind; sündinud 3. detsembril 1984 Goudas) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Your Heart Belongs to Me". Oma poolfinaalis sai ta 13. koha ega pääsenud finaali. Ametlik koduleht
Hansarist

Hansarist (saksa keeles Hanseatenkreuz) oli hansalinnade Bremeni, Hamburgi ja Lübecki 1915. aastal asutatud sõjaline teenetemärk. Hansalinnad ja Hansarist
Selma Bouvier

Selma Bouvier on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Marge'i õde ja Patty kaksikõde. Selmal on Hiinast pärit kasulaps Ling Bouvier. Nad elavad koos Pattyga vanatüdrukutele mõeldud korteris. Selmale annab hääle näitleja Julie Kavner.
Nikolai Guli

Nikolai Guli (16. juuni 1936 Uzingont, Leningradi oblast – 12. mai 2008 Tallinn, Eesti) oli Eesti maalikunstnik. Ta sündis Leningradi oblastis ajaloolisel Ingerimaal, kuhu asusid elama tema esivanemad Soomest. 1947. aastal tuli Nikolai Guli Eestisse. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli ja omandas seejärel kõrghariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. 1962–1964 töötas Tallinna 42. keskkooli joonistusõpetajana. Maalikunstniku tegevuse kõrval töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis alates 1968. aastast õppejõuna. Aktiivse õppejõukarjääri viimasel perioodil 1983–1994 oli ta instituudis joonistuskateedri juhataja ja aastast 1985 ka dotsent. Samuti osales Nikolai Guli 1970. aastatel Tallinna Laste Kunstikooli rajamisel ja oli aastatel 1975–1980 selle esimene direktor. Tema loomingust on tuntud eelkõige kunstiinimeste portreed ja mitmed figuraalkompositsioonid. Viimastest on silmapaistvaimad "Lillemüüjad" (1969), "Linn" (1971), "Lõunatund" (1984) ja "Figuratiivne" (1996). Tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Regina Guli (1936–2018).
Patty Bouvier

Patty Bouvier on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Selma kaksikõde ja Marge'i õde. Patty on kaks minutit noorem kui Selma. Ta on nimetatud sarja looja Matt Groeningu vanema õe Patty järgi. Ta elab koos Selma ja tema kasulapse Lingiga ühes vanatüdrukutele mõeldud korteris. Pattyle annab hääle näitleja Julie Kavner.
Marge Simpson

Marjorie Jacqueline (Marge) Simpson (neiupõlvenimi Bouvier) on üks joonissarja "Simpsonid" peategelastest. Ta on Bart Simpsoni, Lisa Simpsoni ja Maggie Simpsoni ema ning Homer Simpsoni abikaasa. Marge'il on õed Selma ja Patty Bouvier, kes jagavad viha Homeri vastu. Marge'l on pruunid silmad. kuulus pikk sinine soeng, mis on inspireeritud Matt Groeningu ema Margaret Groeningu 1960. aastate soengust, kuigi päriselus ei olnud Margaret Groeningu juuksed sinised. Tema tavaline riietus on roheline varrukateta kleit, punased kingad ja pärlid kaelas. Ta töö on koduperenaine ja talle meeldib maalida ja joonistada. Marge on saanud nime Matt Groeningu ema Margaret Groeningu järgi, kuigi päriselus ei kutsutud teda kunagi Marge'iks. Marge'i teksti esitab Julie Kavner, kes loeb ka Selma ja Patty Bouvieri rolli. Marge kohtas Homerit, kui mõlemad olid 10-aastaselt laagris. Homer oli närvis ja valetas, et ta nimi on Elvis Jagger Abdul-Jabber. Marge aga triikis oma juukseid triikrauaga ja need kõrbesid pruuniks. Kumbki ei tundnud teineteist ära umbes 8-9 aastat hiljem, kui nad kohtusid keskkoolis. Kui mõlemad sattusid peale tunde, armus Homer Marge'i ära. Kahjuks ei tundnud Marge Homeri vastu mingit huvi ning Homer valetas, et Homer on õpilane, kellel on probleeme prantsuse keele õppimisega. Marge oli nõus teda aitama ning pärast pikka õppimistööd kutsus Homer teda ballile. Marge oli kohe nõus, kuid Homer tunnistas tõtt ning Marge sai selle peale väga vihaseks. Marge otsustas minna ballile hoopis Artie Ziffiga, kuid kui Artie osutus liiga pealetükkivaks, otsis Marge Homeri üles. Siis läks Marge ülikooli ning armus väga kenasse professorisse, kuid kelle ta maha jättis, kuna mees ei tahtnud abielluda. Varsti avati Moe baar, mis oli sel ajal kutsutud Meaux'i baar. Homer sai alkoholimürgituse ning Marge sai Homeri peale väga kurjaks. Varsti jäi Marge esimest korda rasedaks ning Homer ja Marge abiellusid. Varsti, kaks aastat ja kolmkümmend päeva hiljem sündis Lisa ja enne seda kolisid Simpsonid oma praegusesse majja. Umbes kuus aastat hiljem jäi Marge rasedaks väga halvas olukorras: Homer oli just oma töölt lahkunud ning võtnud madalapalgalise töö keeglihallis. Homer pidi madalapalgalisest tööst loobuma ja tagasi tuumaelektrijaama tööle minema. Praeguseks on mõlemal olnud paar kõrvalehüpet ning Marge'i kõrvalehüppe Jacquesiga oli esimene kõrvalehüpe nende suhtest terves saates, mis võttis aset juba esimesel hooajal.
Lisa Simpson

Lisa Marie Simpson on joonissarja "Simpsonid" tegelane, Homer ja Marge Simpsoni tütar ning Barti ja Maggie õde. Lisa on kaheksa-aastane. Lisa on kooli targim tüdruk. Ta on taimetoitlane ja budist. Ta oskab rootsi, prantsuse, itaalia, saksa ja hiina keelt. Ta saab aru albaania ja hispaania keelest. Lisa on väga nutikas ning erinevalt Bartist naudib kooliskäimist. Tal on peas 8-sakiline blond soeng. Lisa on saanud nime Simpsonite looja Matt Groeningu noorema õe Lisa Groeningu järgi. Lisa Simpsoni teksti loeb näitleja Yeardley Smith. Algul ei olnud Lisa taimetoitlane, kuid osas "Taimetoitlane Lisa" oli Paul McCartney nõudmiseks külalisnäitlejana mängimiseks, et Lisa jääks taimetoitlaseks kogu sarja jooksul, mitte nagu tavaliselt situatsioonikomöödiates, kus mõni osa hiljem on kõik jälle nagu enne, ning sarja kirjutajad nõustusid. Lisa taimetoitlaseks hakkamine on üks väheseid püsivaid muutusi Simpsonite sarjas.
Yeardley Smith

Martha Maria Yeardley Smith (sündinud 3. juunil 1964 Pariisis) on USA näitleja. Tema tuntuimate rollide seas on Lisa Simpson. Ta on saanud Emmy auhinna.
Ilona Martson

Ilona Martson (kodanikunimi Ilona Kivirähk; sündinud 14. novembril 1970) on eesti ajakirjanik ja tõlkija. Ilona Martson on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1988. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1993. aastal. Ta on alates 2004. aastast ajakirja Täheke peatoimetaja. Ta on olnud Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja. 2003 Muhvi auhind 2011 Paabeli Torni auhind (Grigori Osteri "Õuduste kooli" tõlge eesti keelde) 2020 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Varlam Šalamovi "Kolõma juttude" tõlge eesti keelde) 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk Ilona Martson on abielus Andrus Kivirähkiga. Neil on tütred Kaarin, Liisa ja Teele. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2011. Vaadatud 29. juunil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Dustin the Turkey

Dustin the Turkey on kalkunit kujutav nukk Iirimaa telekanali Radio Telefís Éireann lastesaatest. Ta esindas Iirimaad 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Irelande Douze Pointe". Oma poolfinaalis sai see 22 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Štark Arena

Štark Arena (serbia keeles Штарк арена) on spordihall Belgradis. Kuni 2012. aastani kandis see nime Beogradska Arena, kuni 2017. aastani Kombank Arena. Spordihall avati 2004. aastal. Seal on toimunud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus. Koduleht
Gisela (laulja)

Gisela (õieti Gisela Lladó Cánovas; sündinud 1. jaanuaril 1979 Barcelonas) on katalaani laulja. Ta esindas lauluga "Casanova" Andorrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 22 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali. Ametlik koduleht
1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 13. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1968 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Hispaania lauluga "La, la, la" (esitaja Massiel). Õhtujuht oli Katie Boyle. 1968. aasta võistlus oli esimene, mis kanti üle värvilises televisioonis, hoolimata sellest, et toona oli vähestel eurooplastel värviteler. Värviliselt sai seda näha Prantsusmaal, Saksamaal, Hollandis, Rootsis, Norras ja Šveitsis. Suurbritannias näidati võistlust otseesituses 6. aprillil 1968 kell 22 BBC1s veel mustvalgena, värviliselt sai seda näha BBC2s järgmisel päeval kell 16.30.
Valingu–Jõgisoo tee

Valingu–Jõgisoo tee (riiklik registreerimisnumber 11117) on kõrvalmaantee Harku ja Saue vallas. Tee pikkus on 5,1 km. Tee saab alguse Tallinna ringtee 37. kilomeetril Tutermaa külas (Harku vald). Tee läbib Tutermaa, Valingu, Aila ja Jõgisoo küla. Tee lõpeb Kanama–Jõgisoo tee viiendal kilomeetril Jõgisoo külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Kuni 2. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
The Best Damn Thing

"The Best Damn Thing" on kolmas album Kanada rokklauljalt Avril Lavigne'ilt. Album anti välja 17. aprillil 2007. Albumi esimene singel oli "Girlfriend" ja teine "When You're Gone". Kokku ilmus albumilt neli singlit. Albumit on maailmas müüdud üle 6 miljoni eksemplari. "Girlfriend" (Avril Lavigne, Lukasz Gottwald) – 3:37 "I Can Do Better" (Lavigne, Gottwald) – 3:17 "Runaway" (Lavigne, Gottwald, Kara DioGuardi) – 3:48 "The Best Damn Thing" (Lavigne, Butch Walker) – 3:10 "When You’re Gone" (Lavigne, Walker) – 4:00 "Everything Back But You" (Lavigne, Walker) – 3:03 "Hot" (Lavigne, Evan Taubenfeld) – 3:23 "Innocence" (Lavigne, Taubenfeld) – 3:53 "I Don’t Have to Try" (Lavigne, Gottwald) – 3:17 "One of Those Girls" (Lavigne, Taubenfeld) – 2:56 "Contagious" (Lavigne, Taubenfeld) – 2:10 "Keep Holding On" (Lavigne, Gottwald) – 3:59
Horõn

Horõn (ukraina keeles Горинь, valgevene keeles Гарынь) on jõgi Ida-Euroopas. Jõgi algab Podoolia kõrgustikult. Ülemjooksul voolab itta. Keskjooksul voolab põhja ja läbib Volõõnia kõrgustiku. Alamjooksul laskub Polesjesse, voolab valdavalt kirdesse. Suubub paremalt Prõpjatsi. Jõe pikkus on 659 km, valgala 22 700 km².
Somaali hoovus

Somaali hoovus on hoovus India ookeanis. Hoovab põhjapoolkera suvel mööda Somaali poolsaare kagukallast edelast kirdesse, põhjapoolkera talvel aga kirdest edelasse.
Kose tee (Kose)

Kose tee (registrinumber 11121) oli kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus. Tee pikkus oli 0,1 km. Tee sai alguse Kose–Jägala maantee kolmandal kilomeetril. Tee lõppes Kose–Purila maantee esimesel kilomeetril. Tee ületas üht truupi. Teele jäi üks bussipeatus: Kose. Tee oli mustkattega. Liiklussagedus oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang (40).
Kose sanatooriumi tee

Kose sanatooriumi tee (riiklik registreerimisnumber 11122) on kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus ja Vardja külas. Tee pikkus on 2,1 km. Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril. Tee lõpeb Kose–Ravila–Nõmbra tee teisel kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. Bussipeatusi jääb teele kaks: Sanatooriumi (Kose alevikus) ja Toomingamäe (Vardja külas). Tee on asfalttee. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on teadmata. Kiiruspiirangud ja teevalgustus on olemas (mõlemad Kose alevikus kuni aleviku piirini). Maantee on saanud nime selle ääres asuva Kose sanatooriumi järgi. Tee ääres, aadressil Ravila maantee 12, asus aastatel 1996–2013 Kose raamatukogu.
Kose–Ravila–Nõmbra tee

Kose–Ravila–Nõmbra tee (teeregistri number 11123) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 8,1 km. Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril Kose alevikus. Tee läbib Kose ja Ravila aleviku ning Võlle, Vardja, Palvere ja Nõmbra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kümnendal kilomeetril Nõmbra külas. Tee ületab kaheksat truupi. Teele jääb üks bussipeatus: Ravila. Teega ristub teisel kilomeetril Kose sanatooriumi tee, kolmandal kilomeetril Vardja–Ravila tee. Kuni 5. km-ni on tee mustkattega, edasi jätkub kruusatee. Kuni 5,4. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus on tee algusest kuni Vardja–Ravila teeristini 500...1000 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Ravila aleviku piires (70, 50, 40). Ravila alevikus on tee valgustatud. Ravila aleviku sissesõit Ravila puiestee, Kose–Ravila–Nõmbra tee
Malakoloogia

Malakoloogia ehk malakozooloogia on selgrootute zooloogia allharu, mis uurib limuseid ehk molluskeid. Malakoloogia eriteadlased on malakoloogid. Limused on kirjeldatud liikide arvu poolest suuruselt teine loomade hõimkond (Mollusca) maailmas. Üks tähtsamaid malakoloogia allharusid on konhülioloogia ehk karbiteadus, mis keskendub limuste kodade uurimisele. Malakoloogia tegeleb eeskätt limuste taksonoomia, ökoloogia ja evolutsiooniga. Rakenduslik malakoloogia tegeleb muu hulgas limustega seotud meditsiiniliste ja põllumajanduslike aspektidega, näiteks kasutatakse limuseid skistosomiaasi raviks. Esimene limusteteemaline monograafia ilmus 1794. aastal. Aastal 1868 loodi Saksa Malakoloogide Ühing. Eestis on limustealane teadustegevus seotud peamiselt Eesti Malakoloogia Ühinguga. Eesti limused teutoloogia
CSMA/CD

CSMA/CD (inglise keeles Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection - (multipöördus süsteem põrketuvastusega) on arvutivõrgu juhuslik pöördumisviis, mille korral jagavad kaks või enam arvutit kasutatavat meediat (andmete edastuskeskkonda) ilma keskse juhtimiseta. Pöördumisreeglid on järgmised: kõik võrku ühendatud arvutid jälgivad (kuulavad) meediat ja ei või alustada saatmist enne kui meedia on vaba (puudub signaal), iga võrku ühendatud arvuti võib alustada saatmist kohe kui ta tuvastab, et meedia on vaba (puudub signaal), kui kaks või enam arvutit alustavad saatmist ligikaudu samal ajal, peavad nad põrke tuvastamisel (signaali moonutumisel) saate lõpetama, pärast põrget võib iga osalev arvuti teha uue saatmiskatse erineva ajavahemiku järel, halvim situatsioon esineb siis kui saata tahavad kaks teineteisest kõige kaugemal asetsevat arvutit ja teine neist alustab saatmist vahetult enne esimesest arvutist kaadri saabumist. Pöördumisviisi eeliseks on võimalus, et iga võrku ühendatud arvuti saab alustada andmete edastamist igal ajahetkel (tingimusel, et sel hetkel ei ole mõni teine arvuti võrgus saatjaks). Võrgu suure koormuse korral tekib juhusliku pöördumisviisiga võrkudes küllalt palju põrkeid ja võrgu töö aeglustub. Ethernet Kandjatajuriga hulgipöördus (CSMA) Lubaringvõrk
Günther Patzig

Günther Patzig (28. september 1926 Kiel – 2. veebruar 2018 Göttingen) oli saksa filosoof. Patzig õppis Göttingeni ja Hamburgi ülikoolides ning oli aastatel 1960–1963 viimases ja 1963–1991 esimeses õppejõuks. Tema peamisteks tegevusaladeks oli analüütiline ja teadusfilosoofia. Die aristotelische Syllogistik, 1959, 3. trükk 1969 Ethik ohne Metaphysik, 1971, 2. trükk 1983 Tatsachen, Normen, Sätze, 1980, 2. trükk 1988 Gesammelte Schriften, Bd. I-IV, 1996 Objektiivsuse probleem ja fakti mõiste. Tuna, 2002 nr. 2, lk-d 111–120. Mart Kivimäe. Objektiivsuse mänguruumid tunnetuses. – Tuna, 2002, nr 2, lk 120–132 CV saksa keeles
Westminster Abbey

Püha Peetri kloostri kirik Westminsteris ehk Westminster Abbey on gooti kirik, mis asub Londonis Westminsteris, Westminsteri paleest lääne pool. Seda ehitati vaheaegadega aastatel 1245–1745. Westminster Abbey on traditsiooniline koht Suurbritannia valitsejate kroonimiseks ja põrmude säilitamiseks. Teiste hulgas on seal kroonitud kuninganna Elizabeth II. Seda kandiliste tornide ja luksuslike võlvidega gooti stiilis kloostrit peetakse üheks kõige paremaks kirikuarhitektuuri näiteks. Inglaste jaoks on see palju olulisem: see on rahva pühamu, kõige selle sümbol, mille nimel britid on võidelnud ja võitlevad praegugi. Seal on kroonitud suurem osa maavalitsejaid, paljud neist on sinna ka maetud. Peaaegu iga tuntud Inglismaa ajalooline isik on Westminster Abbeyga seotud. Edward Usutunnistaja rajas 1065. aastal sellesse paika, vaatega Parlamendi väljakule benediktlaste kloostri. Harold II oli arvatavasti esimene Inglise kuningas, kes seal 1066. aasta jaanuaris krooniti. Kui ta Hastingute eluajal sõjas langes, krooniti William Vallutaja seal samal aastal. Esimene kirjutis kloostris kinnitab seda. Kroonimise traditsioonid on säilinud siiani. Kloostrihoone vara-inglise gooti struktuur on kõige enam võlgu Henry III-le, kuigi kloostri välimusse andsid oma panuse paljud arhitektid. Poeetide Nurgas on Chauceri, Samuel Johnsoni, Tennysoni, Browningu, Charles Dickensi ja paljude teiste kuulsate kirjanike ja poeetide tuhk. Nende kõrvale on maetud näitleja David Garrick. Poeetide Nurgas asuvad Miltoni, Keatsi, Shelley, Henry Jamesi, T. S. Elioti, George Elioti ja teiste suurkujude mälestusmärgid. Kunstiliselt üheks huvitavamaks peetakse William Blake'i büsti, mis on Sir Jacob Epsteini töö. Sealt võib leida ka luuletaja Dylan Thomase ja lord Laurence Olivier' mälestusplaadi.  Westminster Abbey – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis