laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Samantha Stosur

Samantha Jane Stosur (sündinud 30. märtsil 1984) on Austraalia tennisist. Ta võitis üksikmängus 2011. aasta USA lahtiste meistrivõistlused ja oli 2010. aasta Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste finalist. Stosur oli septembris 2011 WTA edetabelis 7. kohal. Tema parim koht üksikmängus on olnud neljas (21. veebruar 2011). Ta on varem olnud võistlussarja WTA Tour paarismängu edetabelis esikohal koos Ameerika Ühendriikide tennisisti Lisa Raymondiga.
FC Basel

FC Basel (ametlik nimi Fussball Club Basel 1893) on Šveitsi jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. FC Basel on tulnud Šveitsi meistriks 20 korral. Basel on kolme korral jõudnud UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaali. Hooajal 2012–2013 jõuti UEFA Euroopa Liiga poolfinaali, kus kaotati hilisemale võitjale Chelseale. Šveitsi meister: Võidud (20): 1952–53, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1971–72, 1972–73, 1976–77, 1979–80, 2001–02, 2003–04, 2004–05, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17 Šveitsi karikas: Võidud (13): 1932–33, 1946–47, 1962–63, 1966–67, 1974–75, 2001–02, 2002–03, 2006–07, 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2016–17, 2018–19 Šveitsi liigakarikas: Võidud (1): 1972 Ametlik koduleht
Laiuse mõis

Laiuse mõis (saksa keeles Schloß Lais) oli riigimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas. Varem kuulus Laiuse mõis Laiuse lossi alla, mida on esimest korda mainitud 1406. aastal. 1623. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf Laiuse lossi maad ooberst Henrik Flemingule. Mõisamaade reduktsiooniga tükeldati endise Laiuse lossi maad ning osa lossi alla kuulunud mõisaid riigistati, sealhulgas ka Laiuse mõis. Endine mõisa härrastemaja, madal ühekorruseline puuehitis, seisis otse Laiuse lossi varemete kõrval. Tänapäevaks on härrastemaja hävinud. 19. sajandil kuulusid Laiuse mõisapiirkonda järgmised külad: Alavere, Vilina, Sootaga, Raaduvere, Kasevere, Lõpe, Palupere, Kantküla, Küüravälja, Iravere. 19. sajandi alguses oli Laiuse ja Põltsamaa lossi ja mõisa rentnik, Kavastu, Kaave ja Pajusi mõisnik Carl Gustav von Wahl (1766–1825). Laiuse ordulinnus Eesti mõisate loend Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 249-250 [1]. Fotod Laiuse mõisa peahoonest kultuurimälestiste riiklikus registris Laiuse mõisast Eesti mõisaportaalis Hansen, Alfred von. Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter. Bd I. Lief. 1-8. Hamburg-Rahlstedt: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. seite 25
Lõuna-Chungcheongi provints

Lõuna-Chungcheongi provints (ka Lõuna-Ch'ungch'ŏngi provints, Lõuna-Korea omaladinas Chungcheongnam-do) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea lääneosas. Provintsis on 1398 kooli ja 520 000 õpilast. Sõprussidemed: Kumamoto prefektuur Jaapanis Hebei provints Hiinas Amuuri oblast Venemaal Misionese provints Argentinas Suur-Poola vojevoodkond Poolas Population census, vaadatud 27.06.2023.
Lahutusvõime

Lahutusvõime tähendusi teaduse ja tehnika eri valdkondades: füüsikas – füüsikariista võime eristada ajas või ruumis eraldi paiknevaid või omaduste poolest lähedasi elemente; optikaseadmetel – objektiivil, optilisel tajuril (fotosensoril), optikariistal (mikroskoobil, teleskoobil, spektroskoobil) võime tekitada lähedastest objektidest eristatavaid kujutisi; elektrotehnikas – lülitamisaparaadi (nt kaitselüliti) suurim vool kontaktide avanemise hetkel; elektrimõõtetehnikas – vähim mõõdetava suuruse muutus, mis tekitab mõõteriista näidu muutuse ühe ühiku võrra. Eraldusvõime Lahutusvõime – Eesti entsüklopeedia, 5. kd. 1990. Lahutusvõime – Elektroenergeetika sõnastik. 2005.
Eraldusvõime

Eraldusvõime on kujutist näitava seadme (kuvari) või kujutist jäädvustava seadme (printeri) omadus esitada kujutist suurema või vähema täpsusega. Eraldusvõimet väljendatakse pikslite (pildipunktide) arvuga: ridade arvu ja reas olevate pikslite arvu korrutisena (nt 1920×1080 px); pikslitihedusena, s.o pildipunktide arvuga pikkusühiku kohta, ühik kuvari korral ppi (pixel per inch 'pikslit tolli kohta') ja printeri korral dpi (dots per inch 'punkti tolli kohta'). Lahutusvõime Kuvari eraldusvõime Eraldusvõime – Eesti entsüklopeedia, 13. kd. 1999.
Calenberg

Calenberg on mägi Kesk-Saksamaal Leine nõos Pattenseni lähistel. See asub 13 km Hildesheimi linnast läänes Alam-Saksimaa lõunaosas Keskkõrgustiku serval. See on kriidi ja mergli platoo (Kalkmergelbank) kõrgusega 70 m üle merepinna, mis tekkis peaaegu 100 miljonit aastat tagasi Ülem-Kriidi alguses. Calenberg sai ajalooliselt tähtsaks, kuna sinna ehitati linnus ja loss Welfide residentsiks.
1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1991. aasta Eesti – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Kallio linnaosas olevas Helsingi Spordimajas (Helsingin Urheilutalo; praeguse aadressiga Helsinginkatu 25). Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit. Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Sel ajal oli Eesti Vabariigi toimimine ametlikult taastamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla. Helveskaal (kuni 48 kg): Petteri Rissanen (Soome) – Eestil puudus selles kaalus võistleja ja Eestile arvestati loobumiskaotus Kärbeskaal (kuni 51 kg): Jyri Paakkunainen (Soome) – Vjatšeslav Zaretšnev (Eesti) tulemus pole teada Kukk-kaal (kuni 54 kg): Sergei Barabanov (Eesti) – Jan Luukkonen (Soome) RSC 1 Sulgkaal (kuni 57 kg): Reijo Vuorinen (Soome) – Eestil puudus selles kaalus võistleja ja Eestile arvestati loobumiskaotus Kergekaal (kuni 60 kg): Marko Nieminen (Soome) – Leonti Vorontšuk (Eesti) tulemus pole teada I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Jyri Kjäll (Soome) – Indrek Lauri (Eesti) tulemus pole teada II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Aleksei Žukov (Eesti) – Kai Kauramäki (Soome) 2 - 1 I keskkaal (kuni 71 kg): Valeri Volin (Eesti) – Juha Turkka (Soome) 2 - 1 II keskkaal (kuni 75 kg): Vjatšeslav Burkov (Eesti) – Arto Salo (Soome) RSC 2 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Boriss Katšan (Eesti) – Mika Koivula (Soome) 2 - 1 Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus võistleja ja Soomele arvestati loobumiskaotus Üliraskekaal (üle 91 kg): Mika Kihlström (Soome) – Sergei Terentjev (Eesti) AB 2 Eesti-Soome maavõistlused poksis Sven Sommer. "Varjust välja. Kas õnnestub?" Spordileht 15. märts 1991 Sven Sommer. "Urheilutalos sõbralik viik. Soome–Eesti 25. poksimaavõistlus 6:6" Spordileht 18. märts 1991 "Pilk protokolli" Spordileht 20. märts 1991 Sven Sommer. "Vara on Eesti poksi maha kanda. Järeljuttu Soome–Eesti 25. poksimaavõistlusele" Spordileht 22. märts 1991
Aleksandr Rozenbaum

Aleksandr Rozenbaum (vene keeles Александр Яковлевич Розенбаум) (sündinud 13. septembril 1951 Leningradis) on Venemaa laulja, helilooja, luuletaja, näitleja ja proosakirjanik. Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (1996), Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (2001).
Richard Hamilton (täpsustus)

Richard Hamilton on mitme inimese nimi: Richard Hamilton, USA korvpallur (1978–) Richard Hamilton, Inglise kunstnik (1922–2011) Richard Hamilton, USA matemaatik (1943–)
Herioti-Watti ülikool

Herioti-Watti ülikool (inglise keeles Heriot-Watt University) on ülikool Šotimaal Edinburghis, mis sai ülikooli staatuse 1966. aastal. Herioti-Watti ülikool kuulub kümne vanima kõrgkooli hulka Suurbritannias. Ülikooli eelkäija School of Arts of Edinburgh asutati 1821. aastal. Kool oli esimene mehaanikainstituut maailmas. School of Arts of Edinburghi nimi muudeti 1852. aastal James Watti mälestuseks. Uus nimi – Watt Institution and School of Arts. Aastal 1885 kooli nimi muudeti George Herioti mälestuseks – Heriot-Watt College'iks. Üliõpilaste arv oli 2006/2007 õppeaastal 17 700.
Londoni Linnaülikool

Londoni Linnaülikool (inglise keeles City, University of London, 1. septembrini 2016 City University London, sageli ka lihtsalt City) on ülikool Inglismaal Londonis, mis sai ülikooliks 1966. aastal. Ülikool asutati 1894. aastal kui Northamptoni instituut (Northampton Institute). Linnaülikooli peamine ülikoolilinnak asub Kesk-Londonis Islingtonis, teised ülikoolilinnakud paiknevad City of Londonis, Holbornis, Smithfieldis ja Whitechapelis. Üliõpilaste arv on 21 410 (2008), sealhulgas esimese astme kõrgharidust omandamas 14 530 üliõpilast ja kraadiõppureid on 6880. Londoni linnaülikool koosneb seitsmest akadeemilisest üksusest: City Law School School of Community and Health Sciences School of Arts School of Engineering and Mathematical Sciences Sir John Cass Business School School of Informatics School of Social Sciences
Ameerika Betooniinstituut

Ameerika Betooniinstituut (inglise keeles American Concrete Institute, lühendatult ACI) on tehniline ühing, mis arendab standardeid ja mille peakorter asub USAs Michiganis Farmington Hills'is. ACI asutati 1904. aastal. Betooniinstituudi loomise tingis asjaolu, et 20. sajandi alguses betoonplokkide tootmises standardite puudumine mõjus ehitusele negatiivselt. Standardite loomise käivitamiseks rajatigi betooniinstituut. Üksikisikuid hakati ACI liikmeks (ACI Fellow) valima alates 1973. aastast. Üldjuhul eeldatakse potentsiaalselt liikmekandidaadilt väljapaistvat panust hariduse, teadusuuringute, toodete evitamise, projekteerimise, ehituse või juhtimise valdkonnas konkreetsete materjalide, toodete ja konstruktsioonide tootmisel või kasutamisel. Samuti peab liikmekandidaat eelnevalt töötanud olema ACI komiteedes. ACI annab välja mitmesuguseid auhindu, sealhulgas Wason Medal for Most Meritorious Paper. ACI Fellows Ameerika Betooniinstituudi koduleht (inglise) American Concrete Institute Ameerika Betooniinstituudi koduleht (inglise)
Luol Deng

Luol Ajou Deng (sündinud 16. aprillil 1985 Waus) on Lõuna-Sudaanist pärit Briti korvpallur. Dengi koduklubi oli aastatel 2004–2014 korvpalliliigas NBA osalev Chicago Bulls, kus ta mängis väikese ääre positsiooni. Deng sündis Sudaanis Wau linnas (praeguses Lõuna-Sudaanis). Kui ta oli noor, põgenes tema perekond kodusõja eest Egiptusse, kus talle ja ta vennale õpetas korvpalli endine NBA tsenter Manute Bol. Mõne aja pärast emigreerusid nad Suurbritanniasse Lõuna-Londonisse. Inglismaal kutsuti ta mängima U15-koondisse. 13-aastaselt mängis ta Inglismaa koondises noorte EM-i valikmängudel, kus ta viskas mängus keskmiselt 40 punkti ja noppis 14 lauapalli. Tema eestvedamisel pääses koondis ka finaalmängudele, kus Deng viskas keskmiselt 34 punkti ja nimetati tänu sellele kõige väärtuslikumaks mängijaks. 2004. aastal valis Phoenix Suns Luaoli NBA draft'ist seitsmenda mängijana, kuid vastavalt meeskondade kokkuleppele vahetati ta kohe Chicago Bullsi. Deng mängis oma esimesel hooajal NBAs 61 mängu ja viskas keskmiselt 11,7 punkti mängus. Ta mängis Chicago Bullsis kuni 2014. aasta alguseni. 2012 ja 2013 valiti ta NBA tähtede mängu. Jaanuaris 2014 vahetati ta Cleveland Cavaliersi ja juulis 2014 allkirjastas ta lepingu meeskonnaga Miami Heat. Juulis 2016 liitus Luol Deng Los Angeles Lakersiga, kuid alates 2017. aastast sai ta vähe mänguaega. 2018 liitus ta meeskonnaga Minnesota Timberwolves.
1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 11. detsembril Helsingis. Eesti NSV võitis 7:4. Helveskaal (kuni 48 kg): Vjatšeslav Masterov (Eesti NSV) - Kim Bäckström (Soome) RSC 1 Kärbeskaal (kuni 51 kg): Petteri Rissanen (Soome) - Sergei Barabanov (Eesti NSV) 3 - 0 Kukk-kaal (kuni 54 kg): S. Sirkiä (Soome) - Dmitri Savin (Eesti NSV) 3 - 0 Sulgkaal (kuni 57 kg): Aleksandr Danilov (Eesti NSV) - Teemu Peräjoki (Soome) 3 - 0 Kergekaal (kuni 60 kg): Mart Karlson (Eesti NSV) - Mauri Vesano (Soome) 3 - 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): H. Heiskanen (Soome) - Aleksei Vaks (Eesti NSV) 2 - 1 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Andres Saar (Eesti NSV) - Harri Hakulinen (Eesti) AB 2 I keskkaal (kuni 71 kg): Aleksei Žukov (Eesti NSV) - Joni Johansson (Soome) 3 - 0 II keskkaal (kuni 75 kg): P. Smeds (Soome) - Aleksandr Abramov (Eesti NSV) AB ? Poolraskekaal (kuni 81 kg): Aleksandr Kruglikov (Eesti NSV) - Viktor Helling (Soome) 3 - 0 Raskekaal (kuni 91 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus võistleja Üliraskekaal (üle 91 kg): Toomas Unt (Eesti NSV) - Soomel puudus selles kaalus võistleja ja Soomele arvestati loobumiskaotus Eesti-Soome maavõistlused poksis Rein Kirmjõe. "Poks". Eesti spordi aastaraamat 1988-1989. Koostaja Juhan Mandre. Eesti Spordiamet. Tallinn 1993. Lk 213
Yaba

Yaba on Nigeeria linna Lagose mandriosa (Lagos Mainland) linnaosa. Yaba on linn Burkina Fasos. ... Yaba vald Burkina Fasos
Dokk (täpsustus)

Dokk on mitmetähenduslik sõna. Dokk on sadamarajatis laevade remondiks Dokk ehk portreplikaator on sülearvuti lisaseade. Dokumentaalfilm
FC Oțelul Galați

Fotbal Club Oțelul Galați on Rumeenia jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängib riigi kõrgliigas. Hooajal 2010-2011 võitis klubi esimese meistritiitli ja sai õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga 2011–12 grupifaasis.
August 2005

August 2005, kroonika Helikopteriõnnetus Tallinna lähedal 10. augustil 2005: Naissaare lähedal kukkus alla Copterline'i liinikopter, hukkusid kõik pardalolnud – kaks pilooti ning 12 reisijat. Louisiana osariiki ning New Orleansi linna tabas hommikul orkaan Katrina. Õhtul murdis vesi läbi New Orleansi kaitsnud tammisüsteemi ning vesi ujutas üle suurema osa linnast. Ühel Iraagi pealinna Bagdadi sillal tekkis usutalitusele siirduva šiiitidest rahvahulga seas paanika, mis sai alguse kuuldusest, et sillal on enesetaputerrorist. Ligi tuhat inimest tallati surnuks. Suri Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku endine peapiiskop Jaan Kiivit.
Box Office Mojo

Box Office Mojo on filmikunstiteemaline andmebaas, mis loodi 1998. aastal. Andmebaas esitab eelkõige andmeid filmide kassatulu kohta. Alates 2008. aastast on veebisaidi omanik IMDb. Koduleht
Turner Classic Movies

Turner Classic Movies (TCM) on kaabeltelevisiooni kanal, mille omanikuks Turner Broadcasting Systemi tütarettevõte Time Warner. Reklaamivaba TCMi näitab peamiselt Turner Entertainmenti, Metro Goldwyn Mayeri, United Artistsi, RKO ja Warner Brosi klassikalisi filme. TCM Turner Classic Movies (USA) TCM Hispaania. TNT Film. (saksakeelne) TCM Kanada programm TCM Aasia TCM Austraalia TCM Suurbritannia ja Iirimaa TCM Cinéma (prantsuskeelne) TCM América Latina TCM Latina Ameerika (hispaaniakeelne)
Otto Wilhelm Eberhard

Otto Wilhelm Eberhard (25. märts/5. aprill 1728 Kaiavere – 20. september/1. oktoober 1795 Paldiski) oli Eesti vaimulik. Tema esimeseks õpetajaks oli pastor Peter Friedrich Bornwasser, edasi õppis ta Pärnu gümnaasiumis, käis aastal 1744 Salomo Heinrich Vestringi juures Pärnu Eliisabeti koguduses leeris. Usuteadust õppis ta aastatel 1750–1752 (immatrikuleeriti 2. aprillil 1750) Königsbergi ülikoolis ja aastatel 1753–1754 (immatrikuleeriti 30. aprillil 1753) Jena ülikoolis. Ta töötas aastal 1754 Vaemla mõisas (Käina kihelkonnas) koduõpetajana Heinrich Caspar von Stackelbergi juures. Ordineeriti 3. septembril/14. septembril 1755 õpetajaks. Ta oli aastatel 1755–1769 (introdutseeriti 12. novembril/23. novembril 1755) Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1769–1792 oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. 24. jaanuaril 1771 sai ta Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1772–1785 oli ta Paldiski kreisi 2. praostkonna abipraost, aastal 1785 sai ta praostiks, aastal 1789 sai ta kogu Paldiski kreisi praostkonna praostiks. Aastal 1779 välja antud jutluseraamatus on trükitud ta kolm eestikeelset jutlust. Tema vanaonu Daniel Eberhard oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja ja Academia Gustavo-Carolina (Pärnu ülikooli) rektor. Tema isa Johann Christian Eberhard oli Kaiavere mõisa rentnik, ema Maria Hedwig (sündinud Petersen) suri pärast sünnitust, kasuema Bertha Gertrud Roth oli pastor Martin Johann Rothi tütar, pärast isa surma abiellus Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja Tobias Plaschnigiga. Tema poeg Johann Christian Eberhard oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 Recke, Johann Friedrich v.; Napiersky, Karl Eduard: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. 1 köide A-F, Mitau 1827, lk. 468-469
524

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 490. aastad | 500. aastad | 510. aastad | 520. aastad | 530. aastad | 540. aastad | 550. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 520 | 521 | 522 | 523 | 524 | 525 | 526 | 527 | 528 | ► | ►► 524. aasta (DXXIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 524 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliteks olid Iustinus I ja Opilio Tulevane Bütsantsi keiser Justinianus I abiellus Theodoraga. Abielu sai võimalikuks toonase keisrinna Euphemia surma tõttu. ... Boëthius, kristlik filosoof David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
457

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | 480. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 453 | 454 | 455 | 456 | 457 | 458 | 459 | 460 | 461 | ► | ►► 457. aasta (CDLVII) oli 5. sajandi 57. aasta. 27. jaanuar – Suri Ida-Rooma keiser Marcianus. 7. veebruar – Ida-Rooma keisriks krooniti Leo I; kroonimisel sai alguse uus traditsioon, millega patriarh kroonis keisri. 28. detsember – Lääne-Rooma keisriks krooniti Majorianus. Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Constantinus ja Rufus. ... 27. jaanuar – Marcianus, Ida-Rooma keiser David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 38–43.
575

◄ | 5. sajand | 6. sajand | 7. sajand | ► ◄ | 540. aastad | 550. aastad | 560. aastad | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 571 | 572 | 573 | 574 | 575 | 576 | 577 | 578 | 579 | ► | ►► 575. aasta Benedictus I pühitseti paavstiks. Suri Frangi kuningas Sigebert I, tema poeg Childebert II sai Austraasia valitsejaks. ... Sigebert I
Vaemla mõis

Vaemla mõis (saksa keeles Waimel) oli rüütlimõis Käina kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Hiiu maakonna Hiiumaa valla territooriumile. Mõis rajati tõenäoliselt 16. sajandi lõpul. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Gustav von der Pahlen. Loend on mittetäielik Hans Wachtmeister (suri 1590) 1621–... Claes Wachtmeister 1645–... Hans Wachtmeister (1609–1652) ...–1722 mõis oli riigi omanduses 1722–1723 Fritz Wachtmeister (suri 1723) 1725–1746 Axel Wilhelm Wachtmeister (1701–1763) 1746–1765 Heinrich Caspar von Stackelberg (1702–1778) 1765–1772 Karl Friedrich August Wachtmeister (suri 1772) 1772–1779 Margaretha Friederika Wachtmeister 1779–1799 Caspar Adolph von Stackelberg (1739–1799) 1799–1804 Juliane Helene Beate von Nejeloff (sünd. Stackelberg) 1804–1808 Karl Gustav von Gernet 1808–1857 Karl Johann von Gernet (suri 1857) 1858–1882 Karl Jakob Rudolph von Gernet 1882–1893 Alexandrine von Richter 1893–1908 Alexandrine von Tiesenhausen (sünd. Richter) 1908–1919 Gustav von der Pahlen Vaemla mõisa katusekorrusega kivist härrastemaja rajati ilmselt 18. sajandi lõpul. Kõrvalhooned paiknesid ümber häärberi esise auringi ning ka peahoonest lääne ja lõuna pool. Mõisasüdamest mõnisada meetrit idas asus maantee ääres tuulik, mis tänaseks on hävinud. Vaemla mõisa härrastemaja ja enamik kõrvalhooneid on hävinud. Tall-tõllakuurist on siiski alles suurem osa müüre. Säilinud on ka park (Vaemla mõisa park), mida on viimastel kümnenditel korras hoitud, ning mõisasüdamest edelas paiknev villaveski koos oma ajaloolise sisseseadega. Vaemla mõisast Eesti mõisaportaalis Vaemla mõisa omanikud
Arvet Pedas

Arvet Pedas (sündinud 2. märtsil 1948 Ruusmäel) on eesti matemaatik. Ta lõpetas aastal 1966 Misso Keskkooli ja aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. Aastal 1978 sai ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta on Tartu Ülikooli matemaatika instituudi diferentsiaal- ja integraalvõrrandite professor. 2008 Tartu Ülikooli medal 2015 Tartu Ülikooli aumärk 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2011. Vaadatud 9. märtsil 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) EE 14. köide lk. 363 "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Arvet Pedas Eesti Teadusinfosüsteemis Arvet Pedas 60, 8. märts 2008
Ajutised administratiivseadused

Ajutised administratiivseadused võeti vastu Konstantin Pätsi teise ajutise valitsuse poolt 19. novembril 1918 ja avaldati Riigi Teatajas 27. novembril 1918. RT 1918, 1. Ajutine Valitsus võttis 19. nov. s. a. vastu järgmised seadused: 1. Kõik ametiasutused ja ametnikud on kohustatud oma tegevust senisel alusel ja viisil jatkama, kuni see tegevus seaduslikkude võimude poolt lõpetatud, muudetud ehk jälle ametiasutused ära kaotatud ehk ametnikud kõrvaldatud ei ole. 2. Kuni uute seaduste väljaandmiseni ehk endiste muutmiseni maksavad need seaduslikud määrused, mis 24. oktobrini 1917. a. praeguse Eesti riigi piirides jõus olid, niivõrd kui need seadused Eesti Maapäeva otsust mööda, mis 15. novembril 1917. a. vastu võetud, Päästekomitee manifesti läbi 25. veebruarist 1918. a. kui ka Ajutise Valitsuse endiste ja käesoleva määruse läbi muudetud ei ole. 3. Pärast 1917. a. 24. oktobrit väljaantud seadustest ja määrustest jäävad ajutiseks maksma need määrused, mis Saksa võimude poolt Liivi- ja Eestimaa jaoks antud, Määrustelehes ja lisas eraldi ära tähendatud on, kusjuures neis määrustes ettenähtud maa-, maakonna- ja linnapealikute õigused ja kohused Ajutise Valitsuse maakonna volinikkude peale üle lähevad, kuna käsuandja kindrali ja ka ülemjuhataja õigusi ja kohustusi valitsemise asjus sellekohane minister täidab. 4. Igasugused kahtlused selle ehk teise seaduse tarvitusele võtmise kohta, mis ametikohtades ja ametnikkude juures ette tulevad, lahendab lõpulikult Riigikohus, aga tema sisseseadmiseni kohtumininister. Kõikides ametiasutustes ja kõikide ametnikkude juures seatakse nii ruttu, kui asjaajamine lubab, Eesti keel kui ametlik keel sisse. Kohalikkude venelaste alalistes asukohtades Peipsi järve ümbruses ja rootslaste asukohtades Läänemaal tarvitatakse Vene ehk Rootsi keelt. Kõik sunduslikud määrused, mis käsuandjate kindralite, maa-, maakonna- ja linnapealikute poolt tänapäevani välja antud, kaotavad oma jõu ja nende asemele tulevad need seaduslikud määrused tarvitusele võtta, mis endise kubermangu valitsuse võimude ja linnavolikogude poolt välja olid kuulutatud. 1. Eesti riik jaotatakse administrativselt kümnesse maakonda. 2. Ajutise Valitsuse esitajateks on maakonna volinikud. 4. Tarvidust mööda määrab Ajutine Valitsus oma volinikka üksikute väiksemate ringkondade ja linnade tarvis, nende võimkonda ja ülesandeid eriliselt kindlaks määrates. 3. Maakonna volinikud täidavad kohuseid ja tarvitavad õigusi, mis kubermangu komissaridel ja maakonna komissaridel kanda ja tarvitada oli. 4. Maakonna volinikka määrab Ajutine Valitsus; ringkondade volinikka määrab siseminister. Ajutise Valitsuse määrused astuvad jõusse "Riigi Teatajas" avaldamisega, kui määruses eneses teist termini ära määratud ei ole. Peaministri eest: J. Poska. E. A. V. asjaajaja Ed. Laaman.
Härjanurme vald

Härjanurme vald (saksa keeles Gemeinde Herjanorm) oli vald Kursi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus tänapäeva Härjanurme küla aladel. Vald kuulus Rahvuskogu 47. valimisringkonda, kust valiti Jaan Järve ja Riigivolikogu 47. valimisringkonda, kust valiti Karl Roomet. 1. aprillil 1939 arvati vald Jõgeva valla koosseisu. Vallas on sündinud August Jukk, Ülo Oll, Hermann Rossländer ja Aleksander Tõnisson. Härjanurme mõis Maa-ameti kaardirakendused