laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Armeenia jõgede loend

Armeenia jõed on osa Kaspia mere või Sevani järve vesikondadest. Läbi ajaloo on assüürlased kutsunud Armeeniat Nairiks, mis tähendab "järvede ja jõgede maa". Armeenias on 16 jõge, mis on üle 50 km pikad. Pikimat jõge, Araksi, on Vanas Testamendis mainitud kui üht neljast Eedeni aia pühast jõest. Armeenias on umbes 9480 jõge ja väikest oja. Ligikaudu 4,7 protsenti Armeenia territooriumist moodustavad jõed. Armeenia pikim jõgi on Araks, mis asub riigi piiril Iraaniga ja suurel osal piirist Türgiga. Selle peamised lisajõed on Ahhurjan, Khasagh, Hrazdan, Azat, Arpa, Vorotan ja Voghdži jõgi. Pikimad jõed riigi loodeosas on Debed ja Aghstev, lühemad aga Dzoraget ja Phambak. Suurema osa Armeenia veest juhib Kaspia merre Araks või selle lisajõgi Hrazdan, mis voolab Sevani järvest. Sevani järve vesikonnas on 29 jõge ja oja, mis suubuvad järve valgalalt suurusega 4 750 km. Järgnev tabel on Armeenia pikimate või tähelepanuväärseimate jõgede loend: Armeenia järvede loend "Ахурян". Большая советская энциклопедия. "Rivers of Armenia". Armenia Discovery. Vaadatud 6. juulil 2021. "Rivers of Armenia". Arara Tour. Vaadatud 6. juulil 2021. "Kura River Basin". EU Water Initiative Plus. Vaadatud 7. juulil 2021. Google maps Curtis, Glenn E. (1995). Armenia, Azerbaijan, and Georgia : country studies (1st ed.). Washington, D.C.: Federal Research Division. Lk 25–29. ISBN 0-8444-0848-4. OCLC 31709972. "Caspian Sea Watershed" (PDF). UNECE. Vaadatud 7. juulil 2021.
Plinkšėse järv

Plinkšėse järv on järv Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas. See asub merepinnast 110,7 meetri kõrgusel. Järve kallastel asuvad Plinkšėse, Uikiai, Užpelkiai, Užmarkija ja Paplinkšė külad. Järv ise jääb Plinkšėse maastikukaitsealale. Järv on pikliku kujuga. Selle säng asub jääajal tekkinud tunnelorus. Kaldajoon on looklev, selle pikkus on 15,1 km. Kaldad on madalad, soostunud terrassidega, loodes, edelas ja idas on soostunud metsad. Kaldaid palistab 20-70 meetrit lai riba pilliroogu. Põhja katab savisegune sapropeel või mudaga segunenud liiv. Aastal 1841 lasi Plinkšėse mõisa omanik Francas Plater Domija jõe kohale kaevata Plinkšėst Sedaga ühendava kanali. Sestsaati sõltub jõe vooolusuund veetasemest - vahel toob see järve Sruoja jõe vett, siis on see jällegi järve teiseks väljavooluks. https://www.geoportal.lt/map/ Plinkšių ežeras. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. Lk. 398
Nöchling

Nöchling on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Jeroen van Merriënboer

Jeroen Johannes Geertrudes van Merriënboer (30. märts 1959 – 15. november 2023) oli Hollandi haridusteadlane, kes oli tuntud õppedisaini uurija ja 4C/ID-mudeli (4-osise õppedisaini mudel) üks loojatest. Jeroen van Merriënboer sündis Budelis. 1977. aastal lõpetas ta Fons Vitae Lütseumi Amsterdamis. Seejärel õppis Jeroen van Merriënboer Amsterdami Vabas Ülikoolis eksperimentaalpsühholoogiat ja lõpetas selle 1984. aastal drs. kraadiga. (drs. kraad oli Hollandis magistrikraadi ekvivalent) Õpingute ajal töötas ta õppe- ja uurimistööde assistendina. Pärast ülikooli töötas Jeroen van Merriënboer Twente Ülikoolis instruktsioonitehnoloogia teaduskonnas teadurina. Alates 1987. aastast oli ta teaduskonnas abiprofessor. 1988. aastal sai temast projektikoordinaator ja Bijlstra & Van Merriënboeri – Koolitusnõustamise ja Arenduse kaasomanik. 1990. aastal kaitses ta cum laude doktorikraadi õppetehnoloogias Twente Ülikoolis, juhendajaks Sanne Dijkstra. Aastatel 1991–1997 oli Jeroen van Merriënboer Twente Ülikoolis õppetehnoloogia külalislektor. Aastatel 1997. ja 1998. kognitiivpsühholoogia külalislektor Maastrichti Ülikoolis ning alates 1998. aastast oli Jeroen van Merriënboer täisprofessor Hollandi Avatud Ülikoolis, Haridustehnoloogia Ekspertiisikeskuses. Jeroen J. G. van Merriënboer lõpetas oma teadlase ja professori karjääri 30. märtsil 2023, jäädes emeriitprofessoriks õppimise ja õpetamise alal Maastrichti Ülikoolis, Hollandis. Enne pensionile jäämist oli ta Maastrichti Ülikooli Tervishoiuametite Hariduse Kõrgkooli (SHE) uurimisdirektor. Lisaks oli ta audoktor Bergeni Ülikoolis Norras ning Hollandi Avatud Ülikoolis. Sweller, John, Jeroen JG Van Merrienboer, and Fred GWC Paas. "Cognitive architecture and instructional design." Educational psychology review 10 (1998): 251-296. https://doi.org/10.1023/A:1022193728205 Van Merrienboer, Jeroen JG, and John Sweller. "Cognitive load theory and complex learning: Recent developments and future directions." Educational psychology review 17 (2005): 147-177. https://doi.org/10.1007/s10648-005-3951-0 Jonassen, David, et al. Handbook of research on educational communications and technology: a project of the association for educational communications and technology. Routledge, 2008. https://doi.org/10.4324/9780203880869 Van Merriënboer, Jeroen JG, and Paul A. Kirschner. Ten steps to complex learning: A systematic approach to four-component instructional design. Routledge, 2017. https://doi.org/10.4324/9781315113210 Four-Component Instructional Design
Pierre Mauroy

Pierre Mauroy (5. juuli 1928 – 7. juuni 2013) oli Prantsusmaa poliitik (Sotsialistlik Partei). Alates 21. maist 1981 kuni 17. juulini 1984 oli ta Prantsusmaa peaminister. 1992. aastal Berliinis toimunud Sotsialistliku Internatsionaali XIX kongressil määrati Mauroy nimetatud organisatsiooni presidendiks. Hiljem, 1996. aastal New Yorgis toimunud XX kongressil, valiti ta oma ametikohalt tagasi.
Harjumaa jalaväerügement

Harjumaa jalaväerügement (rootsi k. Estländskt infanteriregemente af Harriska kretsen) oli 1701–1710 tegutsenud Rootsi jalaväerügement, kes osales Põhjasõja Eesti sõjatandril. Üksus hävis Tallinna langemise järel. Üksuse ülem oli ooberst Bogislaus von der Pahlen. Üksuse sinisel lahingulipul on kujutatud kuldset vapikilpi, millel on kolm otse vaatavat tumesinist lõvi. Säilinud lipp on valmistatud 1707. aastal Stockholmis Olof Hoffmanni poolt. Harjumaa jalaväerügement moodustati 1701. aasta kevadel. Selle ülemaks määrati ooberst Bogislaus von der Pahlen. 1077-meheline üksus viidi üle Liivimaale, 1701. aasta sügisel paiknes rügement Ahja jõe ääres. 1703. aastal viidi rügement siiski Tallinna tagasi. 1705. aastal osales üksusest 20 meest dessandil Kroonlinna, mis aga läbi kukkus. Kuigi von der Pahlen kiitis 1705. aastal oma rügemendi olukorda, palus ta järgmisel aastal Eestimaa viitsekuberneri Wolmar Anton von Schlippenbachi välja antud plakati kaudu, et roodutalupojad üksuse riietamisel rohkem kaasa aitaksid. 1709. aastal oli üksuse koosseisus 949 reameest. 1710. aastal alistus rügement Tallinna langemise järel. Lk 16 (Horisont, 1994) "Swedish Colours from Enlisted and Militia Units in the Baltic Provinces 1700-1710" (PDF). Vaadatud 18.01.2024. "ÜLDVAADE HARJU RÜGEMENDI VÕITLUSTEEST". Vaadatud 18.01.2024. Lk 52 (Eesti rahva ajaloost, 1960) Lk 47 (Horisont, 2013) Lk 21 (Nordensvan, 1920) Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. 1960. Kroon, Kalle. Kolme lõviga lipu all. Horisont. Nr. 1. 1994. Kroon, Kalle. Eestlaste vabadusest ja väest Rootsi aja lõpul. Horisont. Nr. 2. 2013. Nordensvan, Carl Otto. Svenska arméns regementen 1700–1718. 1920. Kolme Krooni Klubi – Harju maarügement.
Persenbeug-Gottsdorf

Persenbeug-Gottsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Melki ringkonnas Doonau vasakkaldal. Persenbeugi kindlus, üks väheseid Habsburgide järglaste eravaldusi. Persenbeug-Ybbsi elektrijaam, mis on esimene Austria Doonau ülevoolutamm, ehitati aastatel 1954–1959. Asub jõe 2060. kilomeetril ja toimib ka maanteesillana, sellel on nüüd 7 turbiini ja seal toimuvad giidiga ekskursioonid (igal pärastlõunal, ainult saksa keeles). Kõrvalasuv kahe kambriga lüüs on osa rahvusvahelisest Doonau veeteest. Doonau rattateed, Eisenwurzenweg ja Jakobsweg, ületavad samuti tammi kaudu Doonau. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ruskeala

Ruskeala (vene keeles Рускеала) on alevik Venemaal Karjala Vabariigis Sortavala rajoonis Kaalamo külaasunduses. 2013. aasta seisuga oli seal 653 elanikku. 1721. aastal sai Ruskealast Kiteest sõltumatu kihelkonna peaküla. Enne Talvesõda ja Jätkusõda asus see Soomes, Viipuri kubermangu Ruskeala vallas. Asula lähedal (umbes 25 kilomeetri kaugusel) asuvad Ruskeala marmorikarjäärid, mille maardla avastati 1765. aastal ja mis on tegutsenud alates 1769. aastast. Massiivi terviklikkus purunes 20. sajandil dünamiidi kasutamise tõttu, mille järel jäeti osad karjäärid maha ja ujutati üle. Nüüd on seal Ruskeala park, mis on populaarne turismiatraktsioon. Karjäärist pärit marmorit on kasutatud erinevates Peterburi ehitistes, näiteks Iisaku katedraalis, Talvepalee interjööris, Uues Ermitaažis,Kaasani kirikus ning Peterburi metroos. Teuvo Aura, Soome peaminister ja Helsingi linnapea Yrjö Keinonen, Soome kaitseväe juhataja Карелиястат (2013). "Численность населения в разрезе сельских населенных пунктов по состоянию". Vaadatud 18.01.2024. "История горного парка Рускеала. Туристическая инфраструктура". ruskeala.ru. Vaadatud 18. jaanuaril 2024. "Ministeri Teuvo Aura". Valtioneuvosto (soome). Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2024. Vaadatud 18. jaanuaril 2024. "About: Yrjö Keinonen". dbpedia.org. Vaadatud 18. jaanuaril 2024.
Jannar Tähepõld

Jannar Tähepõld on kehakultuuri ja füsioteraapia professionaal, kes on tuntud oma panuse poolest Eesti velospordi arendamisel. Isiklik elu: Jannar Tähepõld sündis 1979 4. aprill ja alustas oma karjääri juba varajases eas. Ta on spetsialiseerunud kehakultuuri, fusioteraapia ja jalgrattasport aladel ning on osalenud Tour de France-i võistlusel kus Ta saavutas 121. koha. Haridus: Jannar Tähepõld on lõpetanud Tartu Ülikoolis "Kehaline kasvatus ja sport" eriala . Tema teadmised ja kogemused on aidanud kaasa tema edule Tour de France. Karjäär: Jannar Tähepõld on teinud märkimisväärseid saavutusi töötades Eesti Olümpiakomitees (EOK) . Ta on tuntud oma oskuste ja pühendumuse poolest Eesti spordi arendamisel ning märkimisväärseid saavutusi püstidates. "Tour de France", Vikipeedia, 14. august 2023, vaadatud 18. jaanuaril 2024
Anna Škodenko

Anna Škodenko (sündinud 22. detsembril 1986) on Eesti kunstnik. Tema loomingut iseloomustab lüürilisus ja oma meediumi ning visuaalse kujutise analüütiline käsitlus. Škodenko on lõpetanud 2009. aastal Eesti Kunstiakadeemia maaliosakonna ja täiendanud end õpingute ajal Chelsea kunstikolledžis Inglismaal ja hiljem Moskva kaasaegse kunsti instituudis. Škodenko läbis 2017. aastal Glasgow’ kunstiakadeemias üheaastase vabade kunstide magistriõppe. 2019. aastal viibis ta WIELS-i kunstikeskuse residentuuris Brüsselis. maalisari "Idealistlik" (2009, 2016) ruumiinstallatiivne maalisari "vanglakino" (2014) "Aktiivne sõnavara – passiivne konstruktor" (2015) "[väli] mis on peaaegu puhas" (2016) "Lahkumiseelne ülesanne" (2016) "Nimeta [Tänu H. C. Andersenile…]" (2017) protsessuaalne installatsioon "Kogu olend näib küll mõttetuna, aga omal viisil siiski tervikuna" (2018) Eduard Wiiralti kunstiauhind (2016) Köler Prize’i grand prix (2018, koos Tanja Muravskajaga). Marika Agu "Anna Škodenko kunstitaktika", Vikerkaar 6/2018, 94-95. https://www.kunstihoone.ee/programm/anna-skodenko-kaeulatuses/ https://cca.ee/kunstnike-andmebaas/anna-skodenko
Kontoritarkvara

Kontoritarkvara on tarkvara, mis võimaldab arvutis teha töid, mida tüüpilisel kujul kontorites, büroodes vm. tehakse: tekstitöötlus tabelarvutus. Kontoritarkvara paketid võivad sisaldada ka muid programme, näiteks: esitlustarkvara andmebaasi tarkvara e-posti tarkvara. lihtsamaid foto- ja videotöötlusprogramme Vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara Calligra Suite GnomeOffice KOffice LibreOffice NeoOffice OpenOffice.org Siag Office Omanduslik tarkvara Corel WordPerfect Office EIOffice Google Docs Microsoft Office Microsoft Office Mobile Microsoft Works Mobile Office (Symbian) Oracle Open Office Sun StarOffice IBM Lotus Symphony SSuite Office Tekstitöötlus Tekstiredaktor Tabelarvutus Esitlustarkvara OpenDocument Avatud dokumendivormingud Lotus Notes = Lotus Domino = IBM Domino = IBM Notes IBM Lotus Symphony & IBM Lotus Symphony Spreadsheets Eestikeelne OpenOffice.org OpenOffice.org IBM Lotus Symphony SUN StarOffice KOffice Google Docs WordPerfect Office SSuite Office NeoOffice Mobile Office EIOffice
Gilgit-Baltistan

Gilgit-Baltistan (varem Põhjaalad) on Pakistani eriterritoorium, mis moodustab osa vaidlusalusest alast Kashmirist. Piirneb India, Hiina ja Afganistaniga. Kirdeosas asub Karakoram. Gilgit-Baltistani valitsuse koduleht
Mohammed Kudus

Mohammed Kudus (sündinud 2. augustil 2000 Nimas) on Ghana jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või parema äärepoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Ghana jalgpallikoondises. Aastatel 2010–2018 kuulus ta Ghana jalgpalliakadeemiasse Right to Dream Academy. Seejärel liitus ta 2018. aasta jaanuaris Taani kõrgliigaklubiga FC Nordsjælland. Hooajal 2018/19 lõi Kudus Taani kõrgliigas 26 mänguga kolm väravat. Ta tõusis esile järgmine hooaeg, kui lõi liigas 11 väravat. 2020. aasta juulis siirdus ta üheksa miljoni euro eest Hollandi kõrgliigaklubisse Amsterdami Ajax, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Hooaegadel 2020/21 ja 2021/22 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg 2022/23, mil ta lõi Hollandi kõrgliigas 11 väravat ja UEFA Euroopa Liigas viis väravat. 24. augustil 2023 tegi Euroopa Liiga play-off '​i esimeses mängus Bulgaaria klubi Razgradi Ludogoretsi vastu kübaratriki. 2023. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu West Ham Unitediga. Esimesed kaks väravat lõi ta West Ham Unitedi meeskonnas 21. septembril 2023 Euroopa Liiga alagrupimängus Serbia klubi TSC vastu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 8. oktoobril 2023 mängus Newcastle Unitedi vastu, tuues 89. minutil West Ham Unitedile 2:2 viigi. Ghana jalgpallikoondises tegi Kudus debüüdi 14. novembril 2019 Aafrika rahvaste karikavõistluste valimängus Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. 2022. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta kaks väravat Lõuna-Korea vastu. 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste teises alagrupimängus lõi ta kaks väravat Egiptuse vastu. Ajax Eredivisie: 2020–21, 2021–22 KNVB beker: 2020–21 "West Ham United sign Mohammed Kudus". West Ham United F.C. 27. august 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2023. Vaadatud 27. augustil 2023. Steinberg, Jacob (8. oktoober 2023). "Mohammed Kudus stunner earns West Ham battling draw against Newcastle". The Guardian. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2023. Vaadatud 10. oktoobril 2023. https://www.transfermarkt.com/mohammed-kudus/nationalmannschaft/spieler/543499 (vaadatud 19.1.2024)
Bagatell

Bagatell (itaalia keeles bagatella, prantsuse keeles bagatelle) on lühike kerge instrumentaalpala, tavaliselt klaverile. Esimese bagatelli kirjutas 1717. aastal prantsuse klavessinist François Couperin ("Les Bagatelles"). 19. sajandil avaldas Ludwig van Beethoven kolm kogumikku bagatelle (ilmusid vastavalt 1803., 1823. ja 1825. aastal). Beethoveni vahest tuntuim bagatell "Für Elise" (kirjutatud 19. sajandi esimese kümnendi lõpus) avaldati alles pärast helilooja surma. Teisi tuntud 19. sajandi heliloojad, kes on komponeerinud bagatelle: Ferenc Liszt, Antonín Dvořák, Bedřich Smetana, Jean Sibelius, Anton Diabelli ja Camille Saint-Saëns. 20. sajandi heliloojatest on bagatelle kirjutanud teiste seas Béla Bartók, Anton Webern, Gerald Finzi, Alan Hovhaness, György Ligeti, Howard Ferguson ja William Walton.
NHIndustries NH90

NHIndustries NH90 on keskmise suurusega kahe mootoriga mitmeotstarbeline Euroopa (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Hollandi) päritolu sõjaväehelikopter. Aastal 1995 esmalennu teinud kopter on esimene, mis kasutab elektroonilist lennujuhtimissüsteemi. NH90 konstrueeriti täitmaks NATO vajadust sõjaväehelikopteri järele, mida saaks kasutada ka mereväes. Kopteri konstrueeris ja tootis ettevõte NHIndustries, mille omanikud on Airbus Helicopters (endine Eurocopter), Leonardo S.p.A. (endine AgustaWestland) ja Fokker Aerostructures. Algne prototüüp tõusis esmakordselt õhku detsembris 1995 ning teenistusse jõudis NH90 aastal 2007. Juuniks 2022 olid need kopterid lennanud 13 riigi teenistuses kokku üle 327 000 tunni. Tegu on kõrgtehnoloogilise ning kõrgete ülalpidamiskuludega helikopteriga, millel on kaks põhilist varianti: mereväemudel, millega saab maanduda laevadel ning mida kasutatakse mh inimeste päästmiseks, ja maaväemudel, mida kasutatakse nt kauba- ja inimeste veoks, meditsiinitranspordiks ja erioperatsioonideks. NH90 on olnud juba 2007. aastast mitmeid tüüpvigu ning seetõttu venis selle kasutuselevõtt mitmel pool. Kuigi mõned NATO riigid on seda tüüpi kopteri juurde jäänud, on paljud sellest loobunud. Aastal 2022 katkestas Norra NH90 programmi ja esitas nõude raha tagasi saamiseks. Austraalia pidi kopetritest loobuma aastal 2037, kuid otsustas juba 2023. aastal need hävitada. 2024. aasta alguse seisuga on NH90 kasutusel ligi tosina riigi relvajõududes ning seda toodetakse ja arendatakse edasi. Arendustööde eesmärk on laiendada kasutusvõimalusi ja eluiga.  Belgia  Hispaania  Holland  Itaalia  Katar  Kreeka  Omaan  Prantsusmaa  Rootsi  Saksamaa  Soome  Uus-Meremaa  Austraalia  Norra AgustaWestland AW149 AgustaWestland AW159 Wildcat Airbus Helicopters H175 Bell 525 Relentless Eurocopter EC725 Eurocopter AS532 Cougar Harbin Z-20 Mil Mi-38 Sikorsky SH-60 Seahawk Sikorsky CH-148 Cyclone Sikorsky UH-60 Black Hawk Sgarlato, Nico (aprill 2008). "Gli NH-90 dell'Esercito". Aeronautica & Difesa (itaalia). Perry, Dominic. "Rotor club: Our top 10 most influential helicopters." Flight International, Flight Global, 21 November 2014. "NH Industries". Vaadatud 19. juunil 2022. Centeno, Gabriel (2. oktoober 2023). "Australia retires 40 NH-90 helicopters early". Aeroflap (inglise). Centeno, Gabriel (5. november 2022). "Sweden wants to replace its NH90 helicopters with the UH-60 Black Hawk". Aeroflap (inglise). Perry, Dominic. "NHI chief dismisses NH90 safety fears in wake of Australian decision, as dialogue with Sweden continues". Flight Global (inglise). Vaadatud 16. oktoobril 2023. NHIndustries NH90, Leonardo NH90, Airbus NH90, Royal New Zealand Air Force "NH90: Europe's Medium Helicopter Contender". Defense industry daily "Eurocopter rejects criticism of NH90 helicopter by 'secret report'". Defpro MH90-NG, SaksaNH90 NFH variant
Für Elise

"Für Elise" ('Elisele'; WoO 59, Bia 515) on la-minooris kirjutatud Ludwig van Beethoveni bagatell. See valmis 1810. aastal, kuid avaldati alles 40 aastat pärast helilooja surma (ilmus 1867. aastal muusikateadlase Ludwig Nohli raamatus "Neue Briefe Beethovens"). Küsimusele, kes oli see Elise, kellele Beethoven pühendas oma klaveripala, pole muusikateadlased kindlat vastust tänini leidnud. Filmimuusika loojad on bagatelli "Für Elise" kasutanud rohkem kui paarikümnes mängufilmis, sealhulgas filmides: "Rosemary laps" (režissöör Roman Polański, 1967) "Surm Veneetsias" (Luchino Visconti, 1971) "Un genio, due compari, un pollo" (Ennio Morricone, 1975) "Licence to Kill" (John Glen, 1989) "Immortal Beloved" (Bernard Rose, 1994) "Elevant" (Gus Van Sant, 2003) "Vääritud tõprad" (Quentin Tarantino, 2009) "Vabastatud Django" (Quentin Tarantino, 2012) "Für Elise" (Wolfgang Dinslage, 2012) "Olen nii elevil" (Pedro Almodóvar, 2013) "Nümfomaan" (Lars von Trier, 2013) "Kõnd" (Robert Zemeckis, 2015)  Für Elise – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
2024. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

2024. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised on Ameerika Ühendriikide 60. presidendivalimised. Valimispäev on 5. november 2024. Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel valitakse valijamehed 538-liikmelisse valimiskogusse. Iga osariigi valijameeste arv sõltub osariigi rahvaarvust vastavalt 2020. aasta rahvaloendusele. Igas osariigis enim hääli saanud kandidaat sai kogu osariigi valijameeste hääled. Erandiks on Maine'i ja Nebraska osariik, kus osariigis rahvahääletuse võitnud kandidaat saab kaks häält, ning vastavas Esindajatekoja ringkonnas rahvahääletuse võitnud kandidaat saab ühe hääle. Võiduks vajatakse 270 häält. Valimiskogu hääletab uue presidendi ja asepresidendi. Presidendikandidaadid valitakse parteide kokkutulekutel. Kandidaadid Donald Trump, Ameerika Ühendriikide president 2017–2021 Donald Trump Loobunud kandidaadid Ron DeSantis, Florida kuberner Vivek Ramaswamy, Strive Asset Managementi juht Asa Hutchinson, Arkansase kuberner 2015–2023 ... Ron DeSantis Vivek Ramaswamy Asa Hutchinson Kandidaat Kamala Harris Loobunud kandidaadid Joe Biden, president, Delaware Dean Phillips, Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Marianne Williamson, Project Angel Food asutaja Joe Biden Dean Phillips Marianne Williamson Kandidaat Chase Oliver Kandidaat Jill Stein 11. september 2024 presidendikandidaatide väitlus VP Harris and former President Trump, ABC News Presidential Debate Full Debate: Harris vs. Trump in 2024 Presidential Debate, WSJ
Seto köök

Setode toidukultuuri omapära seisneb selle lihtsuses ja toorainepõhisuses. Seto köögis on näha teiste soomeugri rahvaste ja slaavlaste toidu mõjutusi. Eriliseks kombeks on paasapäeval kalmistul süüa ning osa toitu ka hauale jätta, et lahkunutest lugupidada. Toidukultuuri on mõjutanud väga palju looduslik aasta ringkäik ja õigeusu kiriku tavad, näiteks suvisel perioodil valmistati toidud värskest toorainest ning talvisel ajal olid söögid valmistatud säilitatud toiduainetest. Ristiusu tõttu on suur mõju paastumisel ja paastutoitudel. Paastuajal on setod toiduks tarvitanud rohkelt kartulit, kapsast, naerist, mustrõigast, leiba, tangaineid, seeni ja kaunvilju. Võrreldes Eesti köögiga on liha osakaal küllaltki väiksem ning seda ka paastuvälisel perioodil. Seevastu süüakse loomsetest toitudest palju kala ning piimatooteid. Seto köögis on esindatud erinevad küpsetised nagu must leib, karaskid, plaadipirukad ja täidetud pirukad.  Jookidest tarbitakse eelkõige vett, kasemahla, teed, piima ja hapupiima. Alkohoolsetest jookidest seostub setude kultuuriga kodus pruulitud kange rukkiviin handsa. Levinud on ka koduõlu ja koduvein. Seto köögi omapära väljendub ka toiduvalmistus viisist. Taluelu kiire rütmi tõttu on tehtud osa toite pikemaks ajaks ette valmis. Suuremas koguses toidu valmistamine võeti ette ka säilitamise eesmärgil: kala ja seente kuivatamine ja soolamine, liha soolamine ja suitsutamine, kohupiima soolamine jms. Toitu säilitati sahvris, aidas või keldris, suvel lasti ka ämbriga kaevu. Kütteperioodidel kasutatakse ära ahjusooja toidu küpsetamiseks. Ahjus tehti putru, suppi, liharoogi, keedukartuleid, leiba, saia, pirukaid jms. Tihti kasutatakse selleks spetsiaalset savist anumat. Ahju kasutati ka toiduainete kuivatatamiseks, näiteks kuivatati seeni, marju, puuvilju ja kala, aga ka näiteks kohupiima ja sõira. [1] Kostipäiv ehk seto kohvikute päev on iga aastane suvine üritus, kus mitmed Setomaa talud avavad oma kodukohviku. Kostipäiv on suurepärane võimalus tutvuda setode kultuuri ja köögiga. Laagerdamata kohupiimajuust, mille sisse tihti pannakse ka köömneid. Suvine külmsupp aedviljadest, mille leem oli tehtud kurgimarinaadist ja hapukoorest Supp kuivatatud seentest Supp kuivatatud tindist, supile lisatakse kartuleid, tangu ja suitsuliha Jook, mis on valmistatud hapust leivast, kääritatud või hapust (kase)mahlast või linnasejahust Kange rukkist valmistatud jook, mille alkoholisisaldus oli tavaliselt 60-70 kraadi Kaerajahust tehtud magustoit https://rahvakultuur.ee/2020/03/23/seto-toidukultuur/' https://www.setokyyk.ee/et/seto-suuk "Seto Küük". www.setokyyk.ee. Vaadatud 19. jaanuaril 2024.