laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rosersbergi loss

Rosersbergi loss (rootsi keeles Rosersbergs slott) on üks Rootsi kuningakojale kuuluvatest lossidest. See asub Mälareni järve ääres Stockholmi lähedal Rosersbergis. Loss ehitati 1630. aastail Oxenstierna perekonna poolt ning 1762. aastal läks see riigi valdusse ning riik andis lossi hertsog Karlile (hilisem Karl XIII). Gabriel Bengtsson Oxenstierna nimetas lossi oma ema järgi, kes pärines suursugusest Tre Rosori ehk Kolme Roosi nime kandvast perekonnast. Renessanss-stiilis lossi ehitustööd algasid 1634 ja lõppesid 1638. Kui renessanss-stiil 17. sajandil moest kadus, lasi Bengt Oxenstierna arhitekt Nicodemus Tessin nooremal ehitada loss ümber rokokoostiilis. Viilkatus asendati uue katusega ning hoonele lisati uued tiibehitised ja sammasgaleriid. 1747. aastal omandas palee parun Erland Carlsson Broman, kes lasi arhitekt Jean Eric Rehnil lisada paleele moodsaid elemente. Kui parun 1757. aastal suri, läks palee riigi omandusse, kuid anti elamiseks hertsog Karlile. Karl lasi palee ehitada ümber hilisgustaviaanlikus stiilis, kuid asendas selle mitmed elemendid rahulike ja romantilistega ning tulemuseks oli nn Karl XIII ampiirstiil. Ruumidest tasub märkida Oranži ja Punast joonistustuba ning Hoglandi tuba. 19. sajandil veetsid siin oma suved Karl XIV Johan ja kuninganna Desideria (Bernadotte'ide dünastiale alusepanijad). Ühtlasi olid nad viimased kuninglikud isikud, kes paleed kasutasid. Karl Johani magamistuba peetakse üheks parimaks näiteks 19. sajandi Rootsi sisekujundusest. Enamik tubadest on püsinud muutumatuna tänapäevani. 1860. aastal pärast Desideria surma läks palee Rootsi Jalaväe kasutusse ning 1961. aastani asus siin laskeõpetuse kool. 1960ndail võttis jõuga enamiku paleest ja selle maadest enda kätte tsiviilkaitse ning praegu asub seal Rootsi Päästeteenistuse Agentuur. Lossipargis on ühendatud Prantsuse barokkaed ja Tessin noorema rajatud aed. Paraku on suurem osa pargist metsistunud ja aiad kadunud. Endiselt on olemas alleed ja 600-meetrine tiik ning paleest vasakul pool võib näha hertsog Karli rajatud Inglise aeda.
Ithaka

Ithaka (kreeka keeles Ιθάκη) on saar Joonia saarestikus. Asub Kefalloniá saare lähedal, sellest idas. Saarel on ligikaudu 3000 elanikku. Odysseuse kodupaik.
Valdai

Valdai on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Valdai rajooni keskus. Asub Valdai järve ääres. Valdai on Novgorodi oblasti suuruselt neljas linn. Linnaõigused sai 1770. aastal. Valdais asub Iverski klooster. Linna läbib raudtee (Oktoobriraudtee) ja Moskva-Peterburi maantee (M10). Q127323919 http://valday.com/
Count Basie

Count Basie (õieti William James Basie; 21. august 1904 Red Bank, New Jersey osariik – 26. aprill 1984 Hollywood, Florida osariik) oli USA džässpianist, -organist, -orkestrijuht ja -helilooja. William James Basie sündis 21. augustil 1904 Red Bankis New Jersey osariigis. 1928. aastast mängis ta ansamblis Oklahoma City Blue Devils ning aasta hiljem sai ta Bennie Moteni ansambli pianistiks. Ansamblis sai ta hüüdnime "Count Basie" (krahv Basie). 1934. aastal pani Count Basie kokku oma ansambli, kuid pidas paremaks minna ikkagi tagasi Moteni ansamblisse. Kui Bennie Moten 1935. aastal suri, lagunes ka ansambel. Siis moodustas Count Basie uue ansambli, kutsudes sinna ka palju Moteni ansambli endisi liikmeid. 1936. aastal kolis Count Basie koos ansambliga Kansas Cityst New Yorki. Count Basie suri 1984. aastal Florida osariigis Hollywoodis 79 aasta vanuselt. Tema auks on nimetatud Count Basie teater tema sünnilinnas Red Bankis. Earle Warren (altsaksofon) Preston Love (altsaksofon) Reunald Jones (trompet) Neal Hefti (trompet) Harry "Sweets" Edison (trompet) Lester Young (tenorsaksofon) Herschel Evans (tenorsaksofon) Jo Jones (trummid) Walter Page (kontrabass) Freddie Green (kitarr) Billie Holiday (laulja) Buck Clayton (trompet) Jimmy Rushing (laulja) Marshall Royal (altsaksofon) Eddie "Lockjaw" Davis (tenorsaksofon) Joe Williams (laulja) Thad Jones (trompet) Buddy DeFranco (klarnet) "Count Basie Swings, Joe Williams Sings" (1956) "At Newport" (1957) "One O'Clock Jump" (1957) "It Might as Well Be Swing" (1964) "A Classy Pair" (1979) "A Perfect Match" (1979) "Digital III at Montreux" (1979) Sving
Ülemlinnapea

Ülemlinnapea on mõningate suuremate linnade linnapeade ametinimetus. Eestis oli 1938. aasta Linnaseaduse järgi pealinna (Tallinna) linnapea ametinimetus (Tallinna abilinnapea ametinimetus oli linnapea). Tallinna ülemlinnapead olid Jaan Soots (1938–1939) ja Aleksander Tõnisson (1939–1940). Saksa okupatsiooni algul (1941) oli Tallinna ülemlinnapea Artur Terras, kuid nimetati seejärel ümber 1. linnapeaks. Saksamaal nimetatakse ülemlinnapeaks (Oberbürgermeister) suuremate linnade linnapäid. Inglismaal on ülemlinnapea ehk lordmeer (Lord Mayor) aunimetus, mida kasutatakse Londonis ja veel 25 linnas.
Pust budet vsjo

"Pust budet vsjo" (vene keeles "Пусть будет все") on Ruja 1989. aastal ilmunud venekeelne album. "Budet svet" ("Будет свет"; Urmas Alender, Igor Garšnek, Jaanus Nõgisto/Alender; tõlge Ivan Makarov) "Belizna" ("Белизна"; Alender/Makarov) "Deti solntsa" ("Дети солнца"; Nõgisto; tõlge Makarov) "Groza" ("Гроза"; Garšnek/Makarov) "Predtšuvstvije zimõ" ("Предчувствие зимы"; Garšnek/Makarov) "Svetlõi krai" ("Светлый край"; Nõgisto/Doris Kareva; tõlge Makarov) "V tšužom gorode" ("В чужом городе"; Toomas Rull/Makarov) "Sorvannõje tsvetõ" ("Сорванные цветы"; Garšnek/Hando Runnel; tõlge Makarov) "Kinogorod" ("Киногород"; Garšnek/Makarov) "Po tu storonu vod" ("По ту сторону вод"; Alender/Lehte Hainsalu) "Lebedinaja pesnja" ("Лебединая песня"; Garšnek/Makarov) "Pust budet vsjo" ("Пусть будет все"; Alender/Makarov) Urmas Alender (laul, 12-keelne kitarr) Indrek Patte (laul ("Deti solntsa")) Jaanus Nõgisto (kitarr, taustalaul) Igor Garšnek (klahvpillid, taustalaul) Tiit Haagma (basskitarr ("Budet svet", "Belizna", "Groza", "Predtšuvstvije zimõ", "V tšužom gorode", "Po tu storonu vod")) S P Gulliver (Vladislav Petšnikov) (basskitarr ("Deti solntsa", "Svetlõi krai", "Sorvannõje tsvetõ", "Kinogorod", "Lebedinaja pesnja")) Toomas Rull (trummid ("Budet svet", "Belizna", "Groza", "Predtšuvstvije zimõ", "V tšužom gorode", "Po tu storonu vod")) Arvo Urb (trummid ("Deti solntsa", "Lebedinaja pesnja")) Rein Joasoo (trummid ("Svetlõi krai", "Sorvannõje tsvetõ", "Kinogorod")) Ivan Makarov (taustalaul ("Budet svet", "V tšužom gorode")) Пусть будет все andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
ETK

ETK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eestimaa Töölisühingute Keskliit Eesti Tarbijate Kooperatiiv Eesti Tarbijateühistute Keskühistu Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisus (1917-1941, hilisem Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklik Liit) Eesti Tervisekasvatuse Keskus Eesti Täisevangeelne Kirik Eesti Tööliste Kindlustusühing Eesti Töörahva Kommuun ...
Stylianós Venetídis

Stylianós Venetídis (ka Stélios Venetídis; sündinud 19. novembril 1976) on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis ta 2004. aastani. Debüüt koondises oli 20. augustil 1999. 1995–1999 AO Xanthi 1999–2001 Saloniki PAOK 2001–2006 PAE Olympiakós 2006–2012 AE Lárisa 1964 2004 Euroopa meister Stylianós Venetídis on 176 cm pikk ja kaalub 68 kg.
Åkirkeby

Åkirkeby ehk Aakirkeby on asula Taanis Bornholmi saare lõunaosas Rønne ja Nexø vahel, Aakeri kihelkonna suurim asula. Elanike arv oli 2010. aasta andmetel 2090 ja 2007. aasta andmetel 2178 . Asula on saanud nime seal paikneva Aa kiriku (Aa Kirke) järgi. See on Bornholmi suurim ja tõenäoliselt vanim kirik, mis pärineb umbes 1100. aastast. Åkirkebys on ka katoliku kirik (1936). Varem oli Åkirkeby Aakirkeby valla keskus, kuid nüüd on kõik Bornholmi vallad ühendatud Bornholmi piirkondvallaks. Alevi hüüdnimi on Blomsterbyen ('Lilleküla') ning paljud elanikud püüad seda nime õigustada. Åkirkebys asuvad TV 2/Bornholm, NaturBornholm, kauplused, Netto, Brugsen ja Bornholmi viimane "tõeline" lihunik. Åkirkeby ümbruses on hulk ilusaid suvilaid, näiteks alevist lõunas Boderne ja Pederskeri juures. Aakirkebyst kagus on Bornholmi ainus ja Taani suurim viimamarjaistandus. Åkirkeby lähedal on ka Ekkodalen ('Kajaorg'), kus Ekkodalshuset vahendab kunsti, kultuuri ja kohvi. Ekkodalshuset on kaja proovimise keskus. Otsitakse uusi proovilauseid lause "Hvad drikker Møller?" ('Mida Møller joob?') kõrvale (vastus on "øller" 'õllesid'). Aastal 2007 korraldatud konkursi võitis õppejõud Klaus Kjøller lausega "Hvad forvolder prinsesser smerter?" ('Mis põhjustab printsessidele valu?'; vastus on "ærter" 'herned'). Bornholmi sörgirada (Bornholms Travbane) Almindingenis on kahtlemata Taani kauneim. Seal peetakse iga-aastast loomanäitust, mis varem leidis aset Christianshøjkroeni lähedal Koldekilde juures. Statistikbanken Tabel BEF44 Aakirkeby ametlik koduleht Aakirkeby koduleht Aakirkeby ajalugu
Hasle

Hasle on asula Bornholmi saarel Taanis. Hasle on küla Šveitsis Luzerni kantonis Hasle vallas. Hasle on küla Norras Sarpsborgi vallas. Hasle bei Burgdorf on vald Šveitsis Berni kantonis. Hasle im Emmental on küla Šveitsis Berni kantonis Hasle bei Burgdorfis. Hasle on Taani linna Århusi linnaosa, endine asula. Hasle on metroojaam Oslos. Hasle-Rüegsau Hasle vald Šveitsis Luzerni kantonis Hasle vald, endine vald Taanis Hasle kihelkond Taanis
Hasle (Taani)

Hasle on asula Taanis Bornholmi saarel. Linna koduleht
Allinge-Sandvig

Allinge-Sandvig on asula Taanis Bornholmi saarel. Allinge-Sandvigi koduleht
Svaneke

Svaneke on asula Taanis Bornholmi saarel.
Tejn

Tejn on asula Taanis Bornholmi saarel.
Lauskmaa

Lauskmaa on laialdane maa-ala, mille pind on enam-vähem tasane ja liigestatud kõrgustike, madalike, laiade orgude ja lavamaadega. Lauskmaa üldkõrgus on tavaliselt 300–400 m ja erinevate osade suhtelised kõrgused on väikesed. Maailmas on kõige tuntumad Ida-Euroopa lauskmaa ja Lääne-Siberi lauskmaa, millest suurem osa asub Venemaal. Tasandik
Karatšajevsk

Karatšajevsk (vene Карачаевск; karatšai-balkaari Къарачай шахар; abasiini Хъебтей, Къарча къала; kabardi-tšerkessi Карачаевск) on linn Venemaal Karatšai-Tšerkessi Vabariigis, Karatšajevski rajooni keskus. Asub Kubani jõe ääres, Teberda ja Mara suudmes, umbes 900 m kõrgusel merepinnast. Linn on asutatud 1926. aastal Georgijevskoje külana, nimetati ümber Mikojan-Šahhariks. Linnaõigused sai 1929. 1944 liideti linn Gruusia NSV-ga ja nimetati Kluhhoriks (Клухори), 1957 liideti Vene NFSV-ga ja sai karatšaide järgi praeguse nime. Народная энциклопедия «Мой город». Карачаевск
Rosersberg

Rosersberg on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Sigtuna vallas. Elanike arv 1600 (2005). Seal asub Rosersbergi loss. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Domodedovo

Domodedovo on linn Venemaal Moskva oblastis, Domodedovo rajooni keskus. Asub Moskvast 37 km lõunas, Moskva–Kašira raudtee ääres. Asutati 1900. aastal raudteeäärse külana. Linnaõigused sai 1947. aastal. Linnas on metalli-, ehitusmaterjalide ja masinatööstuse ettevõtted. Linna lähedal asub Domodedovo lennujaam. Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2015. Vaadatud 7. jaanuaril 2015. Linna koduleht
Níkos Dabízas

Nikolaos Dabizas (sündinud 3. augustil 1973 Arnypeos) on endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Dabizas 1994–2004 70 korda. Debüüt koondises oli 1994 oktoobris, kui mängiti Soomega. 1990–1991 Ermis Amyuntaiou 1991–1994 Pontoi Veroias 1994–1998 PAE Olympiakós 1998–2004 Newcastle United 2004–2005 Leicester City 2005–2011 Lárisa 1997, 1998 Kreeka meister 2004 Euroopa meister Nikos Dabizas on 182 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Ulriksdal

Ulriksdal on piirkond Rootsis Stockholmi läänis Stockholmist põhja pool Solna vallas Brunnsvikeni ja Edsvikeni vahel. Ulriksdali loss
Kõrgustike loend

Siin on loetletud kõrgustikke # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasovi kõrgustik Alūksne kõrgustik Andoma kõrgustik Ašmjanõ kõrgustik Augšzeme kõrgustik Aukštaitija kõrgustik Aunuse kõrgustik Balti moreenikõrgustike vöönd Bežanitsõ kõrgustik Dnepri kõrgustik Donetsi kõrgustik Dunàntśli kõrgustik Dzūkija kõrgustik Golani kõrgustik Haanja kõrgustik Ida-Kuramaa kõrgustik Isuri kõrgustik Kalatši kõrgustik Karula kõrgustik Kesk-Vene kõrgustik Kurzeme kõrgustik Kuramaa kõrgustik Kökšetau kõrgustik Latgale kõrgustik Lublini kõrgustik Lõuna-Šoti kõrgustik Lääne-Karjala kõrgustik Lääne-Kuramaa kõrgustik Masuuria kõrgustik Mecklenburgi kõrgustik Minski kõrgustik Normandia kõrgustik Obštši Sõrt Otepää kõrgustik Ovata kõrgustik Pandivere kõrgustik Peipsi-tagune Luuga (Lauga) kõrgustik Podoolia kõrgustik Pomoori kõrgustik Pulkovo kõrgustik Põhja kõrgustik Põhja-Kuramaa kõrgustik Sakala kõrgustik Sileesia kõrgustik Smolenski kõrgustik Smolenski-Moskva kõrgustik Somaali kõrgustik Sudoma kõrgustik Sūduva kõrgustik Suwatki kõrgustik Szeska kõrgustik Švenionvse kõrgustik Timaani kõrgustik Tsagada kõrgustik Tšehhi-Morava kõrgustik Žemaitija kõrgustik Žiguli kõrgustik Valdai kõrgustik Valgevene kõrgustik Vavkavõski kõrgustik Vepsa kõrgustik Vetrenõi Pojas ehk Tuulevöö Vidzeme kõrgustik Volga kõrgustik Volõõnia kõrgustik Ülem-Kama kõrgustik
Neugersdorf

Neugersdorf on linn ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril. 1. jaanuaril 2011 liideti see Ebersbachi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf.
Neusalza-Spremberg

Neusalza-Spremberg on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril. Neusalza, Spremberg ja Sonneberg. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht (saksa keeles)
Tartu Kivilinna Kool

Tartu Kivilinna Kool (2014. aasta sügiseni Tartu Kivilinna Gümnaasium) on Tartus Annelinnas tegutsev põhikool. Kool asub aadressil Kaunase puiestee 71. Kool alustas tegevust 1985. aastal Tartu 16. Keskkoolina. Esialgu komplekteeriti 19 klassi, kus õppis kokku 580 õpilast. Alates 2004. aastast asus kool kahes õppehoones: Kaunase puiestee 71 (1.-7. klass) ja Kaunase puiestee 70 (8.-12. klass). Pärast keskkooliosa kaotamist 2014. aastal tegutseb kool ainult hoones Kaunase puiestee 71. Kivilinna Gümnaasium oli õpilaste arvult Eesti suurim keskharidust andev õppeasutus, seal õppis 1506 õpilast (2007).[viide?] Aastal 2014 läks kooli gümnaasiumiosa uue kooli Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi koosseisu. Tartu Kivilinna Koolis õpetatakse riikliku õppekava alusel, õppeperioode on viis, kokkuvõttev hindamine toimub kaks korda õppeaastas. Peamised märksõnad, millele õpiprotsessis Kivilinna koolis keskendutakse, on tervis ja liikumine, lai silmaring, enesehinda Koduleht
Ostritz

Ostritz on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, otse Poola piiril. Ostritz, Leuba. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht (saksa keeles)
Sigtuna vald

Sigtuna vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. Suuremad asulad on Märsta, Sigtuna ja Rosersberg. Valla idaosas asub Stockholmi Arlanda lennujaam. Sigtuna valla sõpruslinn Eestis on Rakvere. Rosersbergi loss Steninge loss Swedish Land and Water Area Report 2012–2019 Q129406980 Valla koduleht
Seifhennersdorf

Seifhennersdorf on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, otse Tšehhi piiril. Linna koduleht (saksa keeles)
Nõgu

Nõgu on looduslik negatiivne pinnavorm. See on enam-vähem suletud süvend maapinnas või ookeani põhjas erineva kuju, suuruse ja tekkimispõhjustega. alang jäärak jõeorg kraater maailmamere nõgude loend süvik
Grace Kelly (singel)

"Grace Kelly" on Mika teine singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". See ilmus 9. jaanuaril 2007. Lugu sai nime Ameerika näitleja ja Monaco vürstinna Grace Kelly järgi. Loos kasutatakse lõiku dialoogist filmis "The Country Girl", kus Grace Kelly mängis. Loos nimetatakse ka Freddie Mercuryt, kelle hääle sarnaseks on Mika oma peetud.
Panagiótis Fýssas

Panagiótis Fýssas (sünninimega Tákis Fýssas; sündinud 12. juunil 1973 Ateenas) on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004). 1990–1998 Ateena Panionios 1999–2003 Ateena Panathinaikos 2003–2005 Lissaboni Benfica 2005–2007 Heart of Midlothian F.C. 2007–2008 Panathinaikos 2004 Euroopa meister Tákis Fýssas on 188 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Big Girl (You Are Beautiful)

"Big Girl (You Are Beautiful)" on Mika neljas singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". See ilmus 23. juulil 2007.
Fantoom (täpsustus)

Fantoom on kummituslik olend, kes end aeg-ajalt ilmutab. "Fantoom" on Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini kirjutatud romaanisari aastatest 1911–1914. "Fantoom" on Lee Falki koomiksisari 1936. aastast. "Fantoom" on 1964. aasta film. "Fantoom" on Maury Yestoni ja Arthur Kopiti 1991. aasta muusikal. "Fantoom" on 1996. aasta film. ... ooperifantoom fantoomrasedus fantoomvalu
Jenka

Jenka[viide?] (soome keeles letkajenkka, lühemalt letkis) on Soomest pärinev tants, mida tantsitakse soome rahvatantsu jenkka muusika saatel conga-laadses kolonnis ameerika tantsu bunny hop sammudega sarnanevate sammudega. Jenka loodi 1960. aastatel Soomes ja see levis kiiresti Euroopasse. Seal oli tantsu nimetusena kasutatusel inglispärane letkiss, mis lisas mõnes tantsuvariandis sammudele suudluse elemendi, kuigi algselt tantsu nimetusel suudlemisega mingit seost ei olnud. "Tants ja Ants Tael. Jenka" (sissejuhatus tantsu ajaloosse ja tantsu õpetus). Eesti Raadio 1966
William Golding

Sir William Gerald Golding (19. september 1911 – 19. juuni 1993) oli inglise kirjanik. 1980. aastal sai ta Bookeri auhinna ja 1983. aastal Nobeli kirjandusauhinna. "Kärbeste jumal" (Lord of the flies; romaan). Tõlkinud Henno Rajandi. Loomingu Raamatukogu, Tallinn 1964, nr 48–50 "Vaba langemine" (Free fall; romaan). Tõlkinud Henno Rajandi. Loomingu Raamatukogu 1969, nr 30–33; 2. trükk: "Eesti Päevalehe raamat" 2006 "Torn" (Spire; romaan). Tõlkinud Ülo Poots. Eesti Raamat, Tallinn 1972 "Kärbeste Jumal. Mereristsed" (Lord of the flies; Rites of Passage; romaanid). Tõlkinud Henno Rajandi, järelsõna: Lembit Liivak. Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat 1989 "Pärijad. Merehädaline Martin" (The inheritors; Pincher Martin; romaanid). Tõlkinud Matti Piirimaa, järelsõna: Ene-Reet Soovik. Sari "Nobeli laureaat". Eesti Raamat 2003 "Kärbeste Jumal" (3. trükk; järelsõna: Lembit Liivak). Sari "Punane raamat", Tänapäev, Tallinn 2003 "Tuulevaikus" (Close quarters; romaan). Tõlkinud Matti Piirimaa. Sari "Mereromaan", Eesti Raamat 2007 "Tuli laevas" (Fire down below; romaan). Tõlkinud Matti Piirimaa. Sari "Mereromaan", Eesti Raamat 2008 Romaanid "Mereristsed", "Tuulevaikus" ja "Tuli laevas" moodustavad triloogia "Teekond maailma lõppu". S. Murumets, "Nobeli kirjandusauhind William Goldingile" – Looming 1984, nr 1, lk 132–134 Enn Soosaar, "William Goldingile Nobeli kirjandusauhind 1983" – Keel ja Kirjandus 1984, nr 2, lk 127–128 Elena Aleyeva, "The function of the anonymous and irrational in the novel by W. Golding The lord of the flies" – Interlitteraria 9 / ed. Jüri Talvet. Tartu Ülikooli Kirjastus 2004, lk 368–374 Toomas Raudam, "William Golding – pessimistiks sildistatu" (Eesti Päevaleht / Arkaadia, 7. juuli 2006, lk 16)
Jaroslav Seifert

Jaroslav Seifert (23. september 1901 Praha – 10. jaanuar 1986 Praha) oli tšehhi kirjanik ja ajakirjanik. 1984. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Seifert kasvas Praha töölislinnaosas Žižkovis. Tema ema oli katoliiklane ja isa oli sotsialistlik ateist. Seifert jättis gümnaasiumi pooleli ja hakkas tööle ajakirjanikuna. Esimesed luuletused kirjutas Seifert esimese maailmasõja ajal. Need olid anarhistliku sisuga. Iseseisvas Tšehhoslovakkias sai temast sotsiaaldemokraat ja kommunist. 1920. aastal asutas Seifert koos teiste kunstnike ja kirjanikena rühmituse Devĕtsil ('katkujuur', sõna-sõnalt 'üheksa jõudu'), mille eesmärk oli "maailma uuesti üles ehitada." Tema kaaslaste seas oli Karel Teige. Sel ajal tegi Seifert kaastööd Praha ja Brno ajalehtedele ja ajakirjadele. Aastatel 1925 ja 1928 reisis ta Nõukogude Liidus. Aastal 1929 kirjutas ta alla kommunistliku partei juhtkonna vastasele kirjale, mistõttu ta heideti parteist välja. Hiljem avaldas ta luulekogusid. Saksa okupatsiooni ajal ilmus Seifertil kolme luulekogu. Kommunistliku režiimi ajal kritiseeriti tema loomingut ning teda sunniti avalikust elust lahkuma. Ta kirjutas ja rääkis avalikust vastutusest ja kodanikuteadlikkusest. Aastal 1956 ütles ta teises tšehhi kirjanike kongressil kõneldes: "Kui keegi teine vaikib tõe maha, võib see olla taktikaline manööver. Kui kirjanik vaikib tõe maha, siis ta valetab." Pärast Praha kevadet jätkas ta kirjutamist, aga halva tervise tõttu ei saanud poliitilises tegevuses kuigivõrd osaleda. Kirjanik suri oma kodus Břevnovis Prahas. Seiferti esimeses luulekogu "Město v slzách" ("Pisarates linn", 1921) segunevad emotsionaalsed teemad poliitikaga. Tema noorpõlve luuletused olid inspireeritud Prahast, näiteks vanalinna vaatamisväärsustest, kirikutest ja parkidest, ja Vltava jõest. Seifert tõlkis vene ja prantsuse keelest, sealhulgas Aleksandr Bloki, Paul Verlaine'i ja Guillaume Apollinaire'i luulet. Město v slzách (1921) Samá láska (1923) Na vlnách TSF (1925) Slavík zpívá špatně (1926) Básně (1929) Poštovní holub (1929) Hvězdy nad Rajskou zahradou (1929) Jablko z klína (1933) Ruce Venušiny (1936) Jaro, sbohem (1937) Zhasněte světla (1938) Vějíř Boženy Němcové (1940) Světlem oděná (1940) Kamenný most (1944) Přilba z hlíny (1945) Ruka a plamen (1948) Šel malíř chudě do světa (1949) Píseň o Viktorce (1950) Maminka (1954) Chlapec a hvězdy (1956) Praha a Věnec sonetů (1956 Zrnka révy (1965) Koncert na ostrově (1965) Odlévání zvonů (1967) Halleyova kometa (1967) Kniha o Praze (1968) Morový sloup (1968–1970) Deštník z Picadilly (1979) Všecky krásy světa (1979) Býti básníkem (1983) 15 luuletust, tõlkinud Ellen Niit – kogumikus "Kümme XX sajandi tšehhi luuletajat", koostanud ja eessõna: Vladimir Macura, reaalused tõlked ja autorite elulood: Küllike Tohver, Eesti Raamat, Tallinn 1986, lk 147–162 Osers, Gibian. 1986. The Selected Poetry of Jaroslav Seifert. Macmillan Publishing Company, New York. http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literature/laureates/1984/seifert-bibl.html Lembit Remmelgas, "Jaroslav Seifert ja teised" (Nobeli auhinna määramise puhul) – Looming 1985, nr 1, lk 133–135
Peter Mansfield

Sir Peter Mansfield (9. oktoober 1933 London – 8. veebruar 2017 London) oli inglise füüsik, kes sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna (koos Paul Lauterburiga). Peter Mansfield lõpetas 1959 füüsika alal Londoni ülikooli (Queen Mary College) ja sai 1962 samast doktorikraadi. Ta täiendas end kaks aastat USAs Illinoisi ülikoolis ning asus 1964 tööle Suurbritannias Nottinghami ülikoolis. Hiljem oli ta seal emeriitprofessor. Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid magnettuumaresonantsi alal, mis on praegu meditsiinilise diagnostika mitteinvasiivne meetod. 1973. aastal avaldatud töös kirjeldas ta koos kolleegidega magnetvälja gradiendi rakendamist magnetresonantstomograafias. Ta näitas, kuidas signaale saab matemaatiliselt analüüsida. 1976. aastal töötas ta välja täiustatud tehnika, mille abil on kerge ühekorraga piltidega katta terve lõigu. Selle põhjal töötati kümmekond aastat hiljem välja väga kiire piltdiagnostika tehnika. 1962 Uurimisassistent füüsikaosakonnas USA-s Illinoisis 1964 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna assistent 1968 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna ülemassistent 1970 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna dotsent 1972 Meditsiiniuuringute Max Plancki instituudi külalisprofessor 1979 Nottinghami ülikooli füüsikaosakonna professor Oma tööde eest on ta saanud arvukalt autasusid, sealhulgas aadlitiitli 1993. 1987 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 2003 – Nobeli meditsiiniauhind 2009 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks (füüsika alal) Peter Mansfield oli aastaid abielus Jeaniga ja neil on kaks tütart. Tema hobid olid lugemine ja lendamine. Tal oli kopteri juhtimise luba. Foto Saksakeelne elulugu
Korfu

Korfu (kreeka keeles Κέρκυρα Kérkyra) on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestikus. Saare pindala on 592 km². Saart eraldab mandrist väin, mille vastaskallas kuulub Albaaniale. Väina laius kitsaimas kohas on alla 2 kilomeetri. Saar on mägine, kõrgeim tipp on 906 m kõrgune Pantokrátoras. Saart hõlmab Kérkyra piirkonnaüksus. Suuremad asulad on Kérkyra, Kassiópi, Acharávi ja Lefkímmi. Gerald Durrell  Korfu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis