laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wind Cave'i rahvuspark

Wind Cave'i rahvuspark (Wind Cave National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Lõuna-Dakota osariigi lääneosas Hot Springsi linnast 16 km põhja pool. Pargi asutas president Theodore Roosevelt 3. jaanuaril 1903. See oli USA seitsmes rahvuspark ja esimene rahvuspark maailmas, mis loodi looduslike koobastike kaitseks. Koobas on tähelepanuväärne oma kaltsiidist moodustiste, mida tuntakse kastitööna (boxwork) ja härmatise poolest. Wind Cave'i koobaste süsteem on maailma üks tihedamaid ja pikemaid. 2021. aasta seisuga oli läbiuuritud 248,16 km koopaid. Wind Cave'i koobastest olid teadlikud juba indiaanlased, kuid esimeste dokumenteeritud andmete põhjal avastasid valged ameeriklased need koopad alles 1881. aastal. Kuna koobastest väärtuslike mineraalide sooni ei avastatud, avati 1890. aastate alguses koopad turistidele. Rahvuspargi maapealses osas on USA suurim säilinud looduslik segarohupreeria. Rahvuspargis preeriates elutsevad muuhulgas ameerika piison, pesukaru, vapiti, koiott, skunk, vöötkähr, kärp, mustjalg-tuhkur, puuma, punailves, rebane, mink, mustsaba-hirv ja rohtlahaukur. Wind Cave'i rahvuspargis elab üks neljast vabalt ringi rändavatest ja geneetiliselt puhastest ameerika piisoni karjadest Põhja-Ameerika riigimaadel. NPS History. "Wind Cave". Vaadatud 23.12.2023. Wind Cave'i rahvuspark Riikliku Pargiteenistuse kodulehel
Salla rahvuspark

Salla rahvuspark (Sallan kansallispuisto) on rahvuspark Soomes Lapimaa idaosas Salla vallas. See asutati 1. jaanuaril 2022 ning see on Soome 41. ja uusim rahvuspark, mille pindala on 99,83 ruutkilomeetrit. Rahvuspark koosneb põlismetsadest ja väikestest rabadest, samuti liustikukujulistest küngastest ja seljakutest. Rahvuspargi lääneosa piirneb Sallatunturi turismi- ja suusakeskusega ning idaosa Soome-Vene piiriga. Salla linn on vähem kui 10 km kaugusel loodes. Aasta jooksul pärast avamist oli rahvuspargis kasvanud kohalik majandusaktiivsus ja investeeringud, samuti kutsuti üles pikendama raudteeühendust Sallani selle praegusest lõpp-peatusest Kemijärvil, umbes 50 kilomeetri kaugusel.
Māzandarāni provints

Māzandarāni provints 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Kaspia merega. Provintsi lõunapiiril asub Iraani kõrgeim mägi Damāvand. Filbandi küla lähistel Māzandarāni provintsis Sorkhrudi linna lähistel Māzandarāni provintsis Shahrak-e Namak Abrudi kuurort Māzandarāni provintsis Shahrak-e Namak Abrudi kuurort ja köisraudtee Royan Provintsi koduleht
Saaristomere rahvuspark

Saaristomere rahvuspark (soome keeles Saaristomeren kansallispuisto) on Soome rahvuspark Päris-Soome maakonnas. See asutati 1983. aastal ja hõlmab 500 ruutkilomeetrit. Suurem osa rahvuspargist asub saartel, mis on väiksemad kui üks ruutkilomeeter. Park hõlmab umbes 8400 saarest ja skäärist umbes 2000. Suuremad saared kuuluvad peamiselt nende elanikele. Saarestiku rahvuspark kuulub UNESCO biosfääri kaitsealade hulka ja sai 2007. aastal PAN Parksi sertifikaadi. Park hõlmab suuremat osa Saaristomere piirkonnast Ahvenamaast ida pool ning põhisaartest Korpo, Nagu, Pargas ja Kimitoön lõunas. Saarestiku mere biosfääri kaitseala koosneb rahvuspargist ja ülejäänud Ahvenamaa saarestiku saartest, kuhu pääseb ainult paadi või praamiga. Rahvuspargi üks eesmärke on lisaks loodusmaastikule kaitsta ka saarestiku kultuurmaastikku – näiteks märkimisväärseid traditsiooniliseks põllumajanduseks kasutatavaid alasid.
Rokua rahvuspark

Rokua rahvuspark (Rokuan kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis asub Muhose, Utajärvi ja Vaala valla piirkonnas, Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Park rajati 1956. aastal Rokuanvaara seljandiku vääriselupaikade ja pinnavormide kaitseks. Rokuanvaara seljandik tekkis viimase jääaja lõpus kui liustike sulamisveevoolud kuhjasid endasse palju peent pinnast. Rokua maastikule on iseloomulikud samblikud, männimetsad ja tiigid. Karmi pinnase tõttu domineerivad pargis männid, samblikud ja sõnajalad ning põõsaid peaaegu pole. Rokua rahvuspargi pindala on 15 ruutkilomeetrit. Park hõlmab Rokuanvaara seljandiku kõige väärtuslikumat osa. Parki külastas 2022. aastal 54 800 inimest. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 23.12.2023.
Kätelseis

Kätelseis on kogu keha sirgena hoidmine vertikaalasendis maaga, kandes sealjuures kogu keha raskuse ainult käelabadele (peopesa ja sõrmed). Antud positsiooni kasutatakse erinevates tantsutehnikates (nagu näiteks kaasaegne tants, tänavatants) ühe liigutuse ja/või poosina. Samuti üleminekuna ühest asendist teise. Kalisteenikas eelneb antud asend kätelkõnnile ja tänavatantsus kätel tehtavale pöördele. Antud asendi nii võtmisel kui ka hoidmisel rakenduvad töösse kõik keha lihased. Oluline on eelnev kerelihaste ja kätelihaste treening, et lihased jaksaksid harjutuste sooritamisel keha kontrollitult asendisse viia kui ka seda stabiilselt hoida. Samuti on oluline abaluutõsturi (levator scapulae) ja romblihase (rhomboid minor ja rhomboid major) õigel ajal aktiveerumine. Jooga Akrobaatika "How To Do A Handstand - Best Progression" (Ameerika inglise). 3. november 2023. Vaadatud 24. detsembril 2023. "Handstand: The Most Important Form Cues". BERG MOVEMENT (Ameerika inglise). 24. veebruar 2023. Vaadatud 24. detsembril 2023. "Kätelseisu õpetus". YouTube. Vaadatud 24. detsembril 2023. "Kätelseis - 9 õppematerjali - Annaabi.ee". annaabi.ee. Vaadatud 24. detsembril 2023.
Aarre Kuukauppi

Aarre Kuukauppi (sündinud 14. veebruaril 1953 Paadjärvil Karjala-Soome NSV-s) on ingerisoome luterlik vaimulik. Ta oli aastatel 1996–2020 Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop. Ta sündis aastal 1953 Paadjärvil (asub Prääsä rajoonis Karjalas). Ta lõpetas aastal 1980 V. I. Muhhina nimelise Leningradi kõrgema kunsttööstuskooli. Ta on tegutsenud Puškini koguduses alates selle asutamisest aastal 1977. Aastal 1991 ordineeriti ta Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku diakoniks ja aastal 1993 pastoriks. Ta oli aastast 1991 Keltto koguduse vikaar. Aastast 1993 oli ta Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku piiskopi lähim abiline. Ta pühitseti piiskopiks 20. jaanuaril 1996. Ta sai järglaseks Leino Hassinenile (kes oli piiskopiks aastatel 1993–1995). Ta läks piiskopi ametist emerituuri 2020 aasta alguses. Tema järglaseks Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku piiskopina sai Ivan Laptev. Ta on abielus ja ta on nelja lapse isa.
Karl-Feliks Sauks

Karl-Feliks Sauks (28. juuli 1915 Tallinn – 3. november 1983 Tartu) oli eesti majandusteadlane. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1940. aastal kiitusega Tartu Ülikooli. Teise maailmasõja ajal töötas ta Jegorjevski õppekombinaadis ja alates 1944. aastast Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna õppejõuna. 1952. aastal sai ta Moskva G. V. Plehhanovi nimelise Rahvamajanduse Instituudi juures majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV kaubandusvõrgu areng ja paiknemine". Samal aastal sai ta ka dotsendiks ja TPI kaubandusökonoomika kateedri juhatajaks. Aastatel 1954–1968 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli kaubandusökonoomika kateedri juhataja, 1968–1972 rahvamajandusharude ökonoomika kateedri dotsent, 1972–1975 professori kohusetäitja, 1976–1979 professor ja 1979–1983 konsultantprofessor. Ta tegeles kaubanduse ajaloo, käibekulude, kaubahinna, väliskaubanduse ja kaubandusökonoomika küsimustega. Kaubandusvõrk Eesti NSV-s, selle paiknemine ja edasine arendamine, 1952 Kaubanduse arengust Eestis kapitalismi tingimustes, 1968 "TRÜ : Tartu Riiklik Ülikool : EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja 18 November 1983 — DIGAR Estonian Articles". dea.digar.ee. Vaadatud 24. detsembril 2023. "TRÜ : Tartu Riiklik Ülikool : EKP TRÜ komitee, TRÜ rektoraadi, ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja 1 September 1975 — DIGAR Estonian Articles". dea.digar.ee. Vaadatud 24. detsembril 2023. "Sauks, Feliks - Eesti Entsüklopeedia". entsyklopeedia.ee. Vaadatud 24. detsembril 2023.
Reinhold Johann Woldemar von Stackelberg

Reinhold Johann Woldemar von Stackelberg (ka Roman Johann Woldemar; 11. detsember 1819 – 2. juuli 1878) oli Stackelbergide aadlisuguvõsast pärit baltisaksa mõisnik, kellele kuulusid Abja ja Vanamõisa mõis. Reinhold Johann Woldemar von Stackelberg sündis 1819. aastal Georg Gotthard von Stackelbergi ja Sophie von Stackelbergi (sünninimega von Anrep) peres. Ta õppis Tartus, seejärel Gotha reaalgümnaasiumis ja Berliini Ülikoolis. Pärast isa surma 1844. aasta 7. septembril päris Reinhold Johann Woldemar Abja, Vanamõisa ja Kamara mõisa. 1857. aasta 31. detsembril abiellus Stackelberg Henrietta Augusta Charlotte von Stackelbergiga. Abielust sündis kuus last: Karl Adam Eduard, Walter, Otto Friedrich, Georg Matthias Theodor, Reinhold Otto ja Marie Sophie Karoline. Lisaks olid mõisnikul olnud abieluvälised suhted Katariina Pikkoriga, kellega tal oli kaks last. Reinhold Johann Woldemar von Stackelbergi ajal toimus Halliste kihelkonnas laialdaselt talude päriseksostmine, mida olevat ajendanud mõisniku rahaprobleemid. 1856. aastal aitas ta rajada ka Kaidi külla kooli ning lubas koolile tasuta küttepuid. 1854. aasta 10. oktoobril välja antud ukaasiga sai Stackelberg õiguse kanda parunitiitlit. 1856. aastal müüs ta Caroline von Sternile (sünninimega von Patkul) Vanamõisa, Kamara ning lisaks Palu ja Pässaste küla. 1870. aastal kolis Stackelberg Pärnusse ning sealt Münchenisse, kust naasis Apja kahe aasta pärast. Vahepeal olid surnud ka Georg Matthias Theodor ja Otto Friedrich. 1877. aastal määrati ta ringkonnakohtuniku asetäitjaks ning hiljem veel ringkonnakohtunikuks. Reinhold Johann Woldemar von Stackelberg suri 2. juulil 1878. "Reinhold (Roman) Johann Woldemar von Stackelberg". Vaadatud 23.12.2023. (Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft) "TALUDE PÄRISEKSOSTMISEST ABJA VALLAS". Lõuna-Mulgimaa. 01.12.2009. Artiklis on ekslikult nimetatud Abja tolleaegse mõisnikuna Georg von Stackelbergi, kes tegelikult suri juba 1844. Seetõttu peaks artiklis mainitud mõisnik hoopis Reinhold von Stackelberg olema. Vaadatud 24.12.2023. "Kaidi algkool 75-aastane". Sakala. 31.10.1931. Vaadatud 24.12.2023. Lk 131 (Archiv der Familie von Stackelberg, 1900) Lk 9 (Lehesmets, 2004) Archiv der Familie von Stackelberg. Peterburi. Kd. 11. 1900. Lehesmets, Helju. Abja mõis läbi aegade. 2004. Stackelberg, Otto Magnus von. Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft. Görlitz. Kd. 1. Lk 341. 1931.
Pyhä-Häkki rahvuspark

Pyhä-Häkki rahvuspark (Pyhä-Häkin kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis asub Kesk-Soomes. See asutati 1956. aastal ning seda laiendati 1982. aastal. Rahvuspargi pindala on 13 ruutkilomeetrit. Selle rajamist kavandati juba 1930. aastate lõpus, kuid Teine maailmasõda katkestas need plaanid. Rahvuspark kaitseb vanu männi- ja kuusemetsi, mis hakkasid kasvama siis, kui Soome oli veel Rootsi võimu all, ning rabasid, mis moodustavad rahvuspargist poole. Rahvuspark on suurim allesjäänud põlismetsaala Soome lõunapoolses osas. Lisaks männile ja kuusele on rahvuspargis leitud kasvamas arukaski, sookaski, haabu ja sangleppa. Rahvusparki külastas 2022. aastal 17 900 turisti. Metsähallitus. "History of Pyhä-Häkki National Park". Vaadatud 24.12.2023. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023.
Puurijärvi-Isosuo rahvuspark

Puurijärvi-Isosuo rahvuspark (soome keeles Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto) on rahvuspark Soomes Pirkanmaa ja Satakunta maakondades. See asutati 1993. aastal ja selle pindala on 27 ruutkilomeetrit. Rahvuspark koosneb peamiselt suurtest sooaladest ja Puurijärvi järvest. Pargist läbi voolava Kokemäenjoki kaldaloopealsed on pargi alal säilinud peaaegu looduslikus seisundis. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 23.12.2023.
Selkämeri rahvuspark

Selkämeri rahvuspark (Selkämeren kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis asub Selkämere merealal Päris-Soome ja Satakunta maakondade vahel. Park asutati 2011. aastal. Selkämeri rahvuspark on märkimisväärse suurusega Läänemere kaitseala, mis ulatub Kustavist Merikarviani 160-kilomeetrisel merealal. Pargi pindala on umbes 940 ruutkilomeetrit, millest 98 protsenti moodustab meri. Valitsuse põhimõtteline otsus piirkonna moodustamise kohta tehti 2. oktoobril 2009 ja seadusandlik ettepanek tehti 2010. aasta aprillis. Rahvuspargi planeering tekitas aga ägedat vastuseisu, mistõttu kaitse alla mineva territooriumi pindala vähendati. Piirkonnas on teatud tingimustel lubatud kormoranide ja hallhüljeste küttimine. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023.
Sipoonkorpi rahvuspark

Sipoonkorpi rahvuspark (soome keeles Sipoonkorven kansallispuisto, rootsi keeles Sibbo storskogs nationalpark) on rahvuspark Soomes. See asutati 2. märtsil 2011 ja asub Uusimaa maakonnas kolme omavalitsusüksuse territooriumil (Helsingi, Vantaa ja Sipoo). Rahvuspargi pindala on 24 km². Piirkonda katavad valdavalt kuusemets, sood ja kultuurmaastik. Sipoonkorpist voolab läbi väike Byabäckeni jõgi, mille ääres elab rikkalik linnupopulatsioon. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023.
Everybody

"Everybody" oli Eesti eurolaul, mis saavutas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esikoha. Autorid olid Ivar Must (viis) ja Maian Kärmas (sõnad). Laul oli inglise keeles ning seda esitasid Tanel Padar, Dave Benton ja 2XL. Lugu esitati Eurovisiooni lauluvõistlusel kahekümnendana; enne Eestit oli laval Saksamaa laul "Wer Liebe Lebt", mida esitas Michelle, järgnes Malta laul "Another Summer Night" Fabrizio Faniello esituses. "Everybody" sai 198 punkti, teise koha pälvis 177 punktiga Taani. Laulu sõnad räägivad peole kutsumisest ja rõõmsast tujust, olenemata nädalapäevast (duett laulab "every night's a Friday night", eesti keeles "iga õhtu on reede õhtu"). Lauluvõistluse fännid on kesise edetabelimenu tõttu pidanud "Everybodyt" üheks nõrgemaks võitjalauluks, samuti on "Everybody" üks ootamatumaid võite Eurovisioonil, kuna hääletusedetabelites ega kihlveokontorites sellele edu ei ennustatud. Teisalt on Eesti võidulaul mitmel põhjusel silmapaistev: üks lauljatest, Dave Benton, oli vanim esikoha saanud osaleja (oli esituse ajal 49-aastane). Samuti oli see esimene Eurovisiooni võidulaul, mida esitas tumedanahaline laulja, ning Eesti oli esimene endistest Nõukogude Liidu liiduvabariikidest, kes võitis Eurovisiooni. Eestile andis maksimumi, 12 punkti, kokku 9 riiki (Holland, Prantsusmaa, Türgi, Suurbritannia, Malta, Kreeka, Läti, Leedu ja Sloveenia). Sellest hoolimata jäi laulu menu tagasihoidlikuks, lugu figureeris vaid ühe nädala Saksamaa singlimüügi edetabelis Top 100, mõnevõrra kauem aga Rootsi raadiote edetabelites. Nii nagu varasemagi Eestit esindanud kontrastse dueti "Kaelakee hääle" puhul, selgusid ka selle laulu solistid juhuste läbi. Laulu tellis helilooja Ivar Mustalt esmalt hoopis estraadiansambel Laine, kes kogunes isegi stuudiosse lugu salvestama. Laul pidi kõlama eesti keeles Maian Kärmase tekstile. Töö jäi siiski katki ning Must asus uusi esitajaid otsima. Nimesid on ajakirjanduses vähe avaldatud, ent Õhtulehe andmetel tehti enne Padarit ja Bentonit pakkumine Lea Liitmaale ja Kaire Vilgatsile. Kärmas kirjutas pärast lõplike solistide selgumist uue, ingliskeelse teksti, millega salvestasid laulu Padar ja Benton. Eestikeelse teksti refräänis oli fraas "Sügavale, sügavale südames..." (fraasi "Come on, everybody, let`s sing along..." asemel). Laulust on teinud kaveri Maarja-Liis Ilus. Muusikavideo YouTube'is "Everybody" andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Soome lahe idaosa rahvuspark

Soome lahe idaosa rahvuspark (Itäisen Suomenlahden kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis hõlmab umbes Kymenlaakso piirkonnas. See asutati 1982. aastal ja selle pindala on 6,7 ruutkilomeetrit. Park koosneb ainult väikestest (alla 1 km2) saartest ja laidudest, millest osal kasvab metsa, enamasti männipuid. Rahvuspark on tuntud oma veelindude fauna poolest. Levinumad veelinnud on jääkoskel ja tuttvart. Pargi kaitsealustel saartel pesitsevad ka teised linnud, sealhulgas alk ja krüüsel. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023.
Valkmusa rahvuspark

Valkmusa rahvuspark (soome keeles Valkmusan kansallispuisto) on rahvuspark Soomes Kymenlaakso maakonnas. See asutati 1996. aastal ja hõlmab 19,5 ruutkilomeetrit. Rahvuspark koosneb kahest eraldiseisvast alast. Lääneosas asuv Munasuo on Soome suurim ja väärtuslikum platooraba. Idaosasse kuuluvad Valkmusa, Kananiemensuo, Lamminsuo ja Mustanjärvensuo, mis on hästi arenenud kooreoaas. Rahvuspargi piir piirneb põhjas Kymijoki Hirvikoskeni haruga. Idaosas rahvusparki kuuluvate sooalade vahel on osaliselt Pernoon Haukkavuori ja Moronvuori, mida kasutab Soome kaitsevägi. 2022. aastal külastas rahvusparki 22800 inimest. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 23.12.2023.
Teijo rahvuspark

Teijo rahvuspark (soome keeles Teijon kansallispuisto) on rahvuspark Soomes Päris-Soome maakonnas Salo linnas. Park asutati 1. jaanuaril 2015 ja selle pindala on 34 ruutkilomeetrit. Rahvuspargis on üks eutroofne madalsoo, mis on Lõuna-Soomes peaaegu kadunud sooliik. Metsad on peamiselt noored majandatavad männimetsad. Pargi veekogudes leidub mageveekalu. Metsades või mujal maastikul leidub pesitsevaid linde, sealhulgas laglesid, sookurgu, mudatildreid ja tetresid, ning imetajaid, nagu põder ja hirv. Rahvuspargi alal on olnud ajaloolisi tööstuspiirkondi, sealhulgas endine rauatööstusala Kirjakkalas. Rauatöökodades on palju 1800. aastatest pärit palkmaju, mis on ennistatud. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023. National Parks. "History of Teijo National Park". Vaadatud 24.12.2023.
Tiilikkajärvi rahvuspark

Tiilikkajärvi rahvuspark on rahvuspark Soomes, mis asub Põhja-Savo ja Kainuu maakondades. Rahvuspargi pindala on 71 ruutkilomeetrit ja see asutati 1982. aastal. Pargis segunevad lõuna- ja põhjaosa looduslikud omadused, moodustades üleminekuvööndi metsa- ja sootüüpide vahel. Rahvuspark loodi järvede, jõgede, soode ja seljandike ainulaadse põlislooduse kaitseks. Tiilikkajärvi piirkonna suured sood on viimased kuivendamata sood Lõuna-Soomes. Rahvusparki külastas 2022. aastal 18 400 inimest. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 23.12.2023.
Torronsuo rahvuspark

Torronsuo rahvuspark (soome keeles Torronsuon kansallispuisto) on rahvuspark Soomes Kanta-Häme maakonnas. Rahvuspark loodi 1990. aastal ja selle pindala on 30 ruutkilomeetrit. Pargiala on tüüpiline ombrotroofne raba – paks mättakiht, mille keskosa kõrgub servadest kõrgemale. Mättakiht on Soome rabade seas üks paksemaid, ulatudes kohapeal 12 meetrini. Torronsuo on väärtuslik oma rikkaliku linnustiku ja liblikaliikide poolest. Piirkonnas pesitseb ligikaudu sada liiki. Osa lindudest ja putukatest on liigid, kes elavad tavaliselt põhjapoolsetes piirkondades ja mujal Lõuna-Soomes neid eriti ei kohta. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 24.12.2023.
Tammisaare saarestiku rahvuspark

Tammisaare saarestiku rahvuspark asub Tammisaari saarestikus Raaseporis Lääne-Uusimaal. Rahvuspark asutati 1989. aastal ja selle pindala on 55 ruutkilomeetrit. Rahvuspargi alguspunktiks oli 1956. aastal rajatud Jussarö looduspark. Rahvusparki külastas 2022. aastal 65 700 turisti. Metsähallitus. "Käyntimäärät maastossa". Vaadatud 23.12.2023.
Mesa Verde rahvuspark

Mesa Verde rahvuspark (Mesa Verde National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark ja UNESCO maailmapärandi nimistus, mis asub Colorado osariigis Montezuma maakonnas. Park kaitseb paleoindiaanlaste kõige paremini säilinud arheoloogilisi paiku Ameerika Ühendriikides. President Theodore Roosevelti 1906. aastal asutatud park võtab enda alla 212 ruutkilomeetrit Ameerika edelaosa Four Cornersi piirkonna lähedal. Rohkem kui 5000 paigaga, sealhulgas 600 kaljul asuva eluruumiga, on see USA suurim arheoloogiline kaitseala. Mesa Verde (hispaania keeles "roheline laud" või täpsemalt "roheline lauamägi") on kõige paremini tuntud selliste ehitiste poolest nagu Cliff Palace, mida peetakse Põhja-Ameerika suurimaks kaljuelamuks. National Park Service. "History & Culture". Vaadatud 24.12.2023.
STS-51-D

STS-51-D oli NASA Space Shuttle'i programmi 16. lend ja kosmosesüstik Discovery neljas lend. STS-51-D startis Floridast Kennedy Kosmosekeskusest (KSC) 12. aprillil 1985. See oli kolmas süstikumissioon, mida pikendati. Missiooni ajal sooritati esimene satelliidiparandus kosmoses, viidi orbiidile kaks satelliiti ning Jake Garn sai esimeseks ametis olevaks poliitikuks kosmoses. 19. aprillil 1985 maandus Discovery pärast nädala pikkust lendu Kennedy Kosmosekeskuses. Süstik sai maandumisel ulatuslikke pidurikahjustusi ja üks rehvidest purunes. Vahejuhtumi tõttu toimusid kõik järgnevad süstikute maandumised tegema Edwardsi õhuväebaasis Californias, kuni NASA töötas välja süstiku ninaratta juhtimise, mille rakendamine muutis maandumised KSC-s teostatavamaks. NASA. "STS-51-D". Vaadatud 24.12.2023.
George Lillo

George Lillo (4. veebruar 1693 – 3. september 1739) oli inglise näitekirjanik. Sündis Londonis hollandi juveliiri perekonnas. George Lillo tuntuim teos on "Londoni kaupmees ehk George Barnwelli lugu" (1731). "George Lillo. English dramatist". Britannica.com. Vaadatud 24. detsember 2023.
Mauna Kea observatooriumid

Mauna Kea observatooriumid (MKO) on iseseisvate astronoomia uurimisasutuste ja suurte observatooriumide rühm Ameerika Ühendriikides Hawaii osariigi Hawaii saarel Mauna Kea tipus. Rajatised asuvad 212 hektaril maa erikasutuse tsoonis, mida tuntakse "astronoomiapiirkonnana", mis omakorda asub 4544 hektari suurusel Mauna Kea teaduskaitsealal. Astronoomiapiirkond asutati 1967. aastal ja asub maal, mis on kaitstud selle tähtsuse tõttu Hawaii kultuurile. Teleskoopide olemasolu ja jätkuv ehitamine on väga vastuoluline Mauna Kea keskse tähtsuse tõttu kohalikus Hawaii religioonis ja kultuuris ning erinevatel keskkonnaalastel põhjustel. Asukoht on peaaegu ideaalne, kuna sellel on valgusreostuse puudumisest tingitud pime taevas, madal õhuniiskus, puhas õhk, hea ilm ja asukoht madalal laiuskraadil. Mauna Kea tipus asuvaid teleskoope rahastavad erinevate riikide valitsusasutused. Hawaii Ülikool haldab kahte teleskoopi. Kokku on Mauna Kea tipus või selle ümbruses kaksteist rajatist, milles on kolmteist teleskoopi. Caltechi submillimeeterobservatoorium (CSO): Caltech — suleti 2015 Kanada-Prantsusmaa-Hawaii teleskoop (CFHT): Kanada, Prantsusmaa, Hawaii Ülikool Gemini observatooriumi põhjapoolne teleskoop: Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia, Kanada, Tšiili, Austraalia, Argentina, Brasiilia NASA infrapunateleskoop (IRTF): NASA James Clerk Maxwelli teleskoop (JCMT): Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea, Taiwan, Suurbritannia, Kanada Subaru teleskoop: Jaapani Riiklik Astronoomiline Observatoorium Sub-Millimeter Array (SMA): Taiwan, United States Suurbritannia infrapunateleskoop (UKIRT): Lockheed Martin, Hawaii Ülikool, Arizona Ülikool Hawaii Ülikooli 2,2 m teleskoop (UH88): Hawaii Ülikool Hawaii Ülikooli 9,1 m teleskoop (Hoku Kea): Hawaii Ülikool Hilos Very Long Baseline Array vastuvõtja: Ameerika Ühendriigid W. M. Kecki observatoorium Maunakea Observatories. "About". Vaadatud 24.12.2023. Maunakea Observatories. "Mauna Kea is unique". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.12.2023. Vaadatud 24.12.2023.
Hadersdorf-Kammern

Hadersdorf-Kammern on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Kremsi maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Jaidhof

Jaidhof on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Kremsi maaringkonnas. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Krumau am Kamp

Krumau am Kamp on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Kremsi maaringkonnas. See oli loodusteadlase ja armeeohvitseri Christoph Fellner von Feldeggi (1779–1845) sünnikoht. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.