laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Polina Kuznetsova

Polina Kuznetsova on mitme tuntud naise nimi: Polina Viktorovna Kuznetsova on Venemaa käsipallur (sündinud 1987) Polina Olehivna Kuznetsova on ukraina kunstnik (sündinud 1985)
Ekvipotentsiaalpind

Ekvipotentsiaalpind on välja mõtteline pind, mille kõikidel punktidel on ühesugune potentsiaal. Ühe ja sama ekvipotentsiaalpinna kõikide punktide elektriliste potentsiaalide vahe võrdub nulliga. Seega võrdub nulliga ka elektrivälja jõudude töö laengu liikumisel seda pinda mööda. Siit järeldub, et ekvipotentsiaalpinda mööda liikuvale laengule mõjuv jõud on risti kiirusvektoriga. Järelikult on elektrivälja jõujooned risti ekvipotentsiaalpinnaga. Punktlaengu ekvipotentsiaalpindadeks on seda laengut ümbritsevad kontsentrilised kerapinnad. Homogeense elektrivälja ekvipotentsiaalpinnad on jõujoontega ristuvad tasandid.
Wechsel

Wechsel on madal mäestik Ida-Austrias, mille kõrgeim tipp on Hochwechsel (1743 m). Veel kaks tippu on üle 1700 m. Mäestik moodustab Alam-Austria ja Steiermargi liidumaade vahelise piiri u. 15 km ulatuses, Semmeringist kagus ja Grazi nõost kirdes, Feistritzi sadula ja samanimelise Wechseli kuru vahel. Wechsel on osa Eelalpidest Murist ida pool. See on – välja arvatud Wienerwald, mis on poole madalam – Alpide idapoolseim ahelik. Selle kõrgeim punkt (1743 m) on Hochwechsel, mida varemalt kutsuti Hoher Umschussiks, mille tipus asub Austria Alpiklubile kuuluv hütt Wetterkoglerhaus. Siit kulgeb mäehari loodesse Umschußriegelile (1720 m), jätkudes Schöberlriegelile (1704 m) ja itta Niederwechselile (1669 m). Wechsel on piiriks Steiermargi Jogllandi ja Bucklige Welti vahel, mis ulatub Viini nõost Alam-Austria äärmisesse kaguossa. Ida pool läheb see piirkond üle Pinka oruks, Günsi mägedeks ja Kesk-Doonau madalikuks. Wechseli jalamil asuvad olulised asulad, mis saavad kasu mäega seotud turismist, on Aspang, Aspangberg-St. Peter, Dechantskirchen, Feistritz am Wechsel, Friedberg, Kirchberg am Wechsel, Mönichkirchen, Mönichwald, Pinggau, Trattenbach, St. Corona am Wechsel, Sankt Jakob im Walde, Sankt Lorenzen am Wechsel, Vorau, Waldbach ja Wenigzell.
Blaindorf

Blaindorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see Feistritztali valla osa.
Kaibing

Kaibing oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast.
Opus incertum

Opus incertum oli Vana-Rooma ehitistes kasutatud seinapindade müüriladumistehnika, milles laoti looduslikud või klombitud rusikasuurused (8–10 cm läbimõõduga) looduskivi- või tufitükid ebakorrapärases asetuses rooma betoonist (opus caementicium) müürisüdamikule. Varasem opus incertum kujutas endast tihedat segu betoonist ja looduskivitükkidest. Selle välispind püüti töödelda nii siledaks kui võimalik. Hilisem meetod taotles väiksemat betoonisisaldust segus ja kivide ühtlasemat suurust; kui betooni kasutati välisseinal kivide vahel eriti vähe, nimetati seda opus quasi reticulatum ('nagu opus reticulatum'). Opus incertum oli tavaline müüritehnika 2. sajandi algusest eKr kuni 1. sajandi keskpaigani, mil selle suurel määral asendas opus reticulatum. Vitruvius eelistab oma teoses "De architectura" opus incertum '​i, pidades opus reticulatum '​i küll elegantsemaks, kuid ka kallimaks ja struktuuriliselt nõrgemaks, kuna sellesse tekivad praod kergemini. Opus incertum-tehnikas hoone nurk suurematest kvaadritest Opus incertum-müüritis betoonsüdamikuga ja tellistest vahekihiga (opus mixtum) Opus incertum. - Western architecture: Construction. - britannica.com H.R. Childress. What is Opus Incertum? - About Mechanics H.R. Childress. What is Opus Incertum? About Mechanics H.R. Childress. What is Opus Incertum? - About Mechanics Opus incertum. - Western architecture: Construction. - britannica.com
Sankt Johann bei Herberstein

Sankt Johann bei Herberstein oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast.
Vītiņi

Vītiņi (vanasti ka Vītiņa muiža) on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Vītiņi valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas merepinnast 90 meetri kõrgusel, jäädes piirkonna keskusest Dobelest 45 ja Riiast 114 kilomeetri kaugusele. Vītiņis on rahvamaja ja raamatukogu. Vītiņi on tekkinud endise Vītiņi mõisa (Weitenfeld) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Auce piirkonda. Aastal 2022 oli külas 291 elanikku. Vietvārdu datubāze
Siegersdorf bei Herberstein

Siegersdorf bei Herberstein oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast.
Hirnsdorf

Hirnsdorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
E = mc²

Tegemist on Albert Einsteini relatiivsusteooria valemiga. E n e r g i a = m a s s × ( v a l g u s e   k i i r u s   v a a k u m i s ) 2 {\displaystyle \mathrm {Energia} =\mathrm {mass} \,\times \,(\mathrm {valguse\ kiirus\ vaakumis} )^{2}} Füüsikas väljendab võrdus E = m c 2 {\displaystyle E=mc^{2}} ekvivalentsust energia E {\displaystyle E} ja massi m {\displaystyle m} vahel, kus võrdeteguriks on ruutu võetuna valguse kiirus vaakumis ( c 2 {\displaystyle c^{2}} ). Selle valemi kaudu saab erirelatiivsusteoorias defineerida massi. Kui kiirendada keha korduvalt, tuleb meil igal ajavahemikul lisandunud kiirus liita eelnevaga relativistlikult. See tähendab, et kiirus küll läheneb valguse kiirusele, kuid ei saavuta seda iialgi. Kui rakendame kehale üha suuremat jõudu, muutub tema kiirendamine üha raskemaks. Newtoni II seaduse põhjal peab mass kiiruse suurenemisel kasvama. Loomulik on oletada, et mass kasvab võrdeliselt kinemaatilise teguriga γ {\displaystyle \gamma } : m = γ ⋅ m 0 {\displaystyle m=\gamma \cdot m_{0}} , kus m 0 {\displaystyle m_{0}} on seisumass. Pannes keha liikuma lisasime talle kineetilist energiat samal ajal täienes tema mass. Need suurused on nähtavasti võrdelised: E k i n = k ⋅ m k i n {\displaystyle E_{kin}=k\cdot m_{kin}}   m k i n {\displaystyle \ m_{kin}} on lisandunud mass ehk kineetiline mass ja E k i n {\displaystyle E_{kin}} on lisandunud kineetiline energia. Keha koguenergia koosneb keha seisuenergiast ja liikumisest või asendist tulenevast energiast. m = m 0 + m k i n {\displaystyle m=m_{0}+m_{kin}} m k i n = m − m 0 = m 0 ( γ − 1 ) {\displaystyle m_{kin}=m-m_{0}=m_{0}(\gamma -1)} Kui suur on võrdetegur k? Uurime olukorda väikeste kiiruste juures, kus peab kehtima E k i n = m 0 v 2 2 {\displaystyle E_{kin}={\frac {m_{0}v^{2}}{2}}} Teiselt poolt   E k i n = m 0 ( γ − 1 ) k {\displaystyle \ E_{kin}=m_{0}(\gamma -1)k} Kui kiirused on väikesed, võib kinemaatilise teguri arvutamiseks kasutada ligikaudset valemit, mille saame, kui arendame kinemaatilise teguri Maclaurini ritta ja võtame sealt 3 esimest liiget: γ ≈ 1 + v 2 2 c 2 {\displaystyle \gamma \approx 1+{\frac {v^{2}}{2c^{2}}}} Seda arvestades saame väikeste kiiruste puhul E k i n = m 0 ( γ − 1 ) k ≈ m 0 v 2 2 c 2 k {\displaystyle E_{kin}=m_{0}(\gamma -1)k\approx m_{0}{\frac {v^{2}}{2c^{2}}}k} Järelikult k = c 2 {\displaystyle k=c^{2}} ja   E k i n = m k i n c 2 {\displaystyle \ E_{kin}=m_{kin}c^{2}} Sellega on kineetilise energia ja kineetilise massi võrdelisus tõestatud. Üldistame massi ja energia võrdelisuse ka seisumassile. Saame seisuenergia   E 0 = m 0 c 2 {\displaystyle \ E_{0}=m_{0}c^{2}} Seisuenergiat omab keha ka siis, kui tal muud energiat pole. Ja teistpidi: igasugune energia omab massi vastavalt seosele m = E c 2 {\displaystyle m={\frac {E}{c^{2}}}} Järelikult mass ja energia on ekvivalentsed. Viimasest valemist saab teha huvitavaid järeldusi. Näiteks peab laetud aku mass olema suurem kui laadimata aku mass. Või näiteks kui suudaksime muuta 1 kg kivisütt täielikult energiaks, saaksime 25 miljardit kWh elektrienergiat.
Friedberg (Steiermark)

Friedberg ([ˈfʁiːtˌbɛʁk]) on vald (Gemeinde) ja kuurort Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. Friedbergi rongijaam pakub sihtkohtadeks Wiener Neustadti, Viini, Hartbergi ja Fehringit. Friedbergi läbivad 3 rongiliini: Thermenbahn, Wechselbahn ja Pinkatalbahn. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Šruti (muusika)

Šruti on india muusikas väikseim intervall, mida inimese kõrv suudab tuvastada ning mida laulja või muusikainstrument suudab tekitada.
Rovanperä

Rovanperä on soomepärane perekonnanimi. Harri Rovanperä (sündinud 1966), soome endine rallisõitja Kalle Rovanperä (sündinud 2000), soome rallisõitja
Homogeenne elektriväli

Homogeenne elektriväli on elektriväli, mille tugevus on igas ruumipunktis nii suuruselt kui suunalt ühesugune. Ligikaudu võib homogeenseks nimetada kahe erinimeliselt laetud metallplaadi vahelist elektrivälja. Homogeense elektrivälja jõujooned on üksteisega paralleelsed sirged.
Tänak

Tänak on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tänak 15 mehel ja 20 naisel. Perekonnanimede levikult on Tänak meeste puhul 8436. ja naiste puhul 6716. kohal. Ott Tänak https://www.stat.ee/nimed/pere/T%C3%A4nak
Pisargaas

Pisargaas on gaasilises olekus ründemürk, aerosool, mille aur põhjustab pisaravooluse, keemiarelv, mis stimuleerib silma pisaranäärme närve, et toota pisaraid. Lisaks võib see põhjustada tugevat silmade ja hingamisteede valu, nahaärritust, verejooksu ja pimesust.
Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum

"Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum" oli omakirjastuslik almanahh, mida ilmus aastatel 1977-1979 kolm numbrit. Tartu koolides oli lõpetatud iga-aastaste omaloominguliste kirjanduslike almanahhide ilmumine. Nende asemel ilmus 1977. aasta kevadel esimene koolide koondalmanahh nimega "Tipa-tapa". 1977. aasta sügisel panid õpilased Tartu II Keskkoolis kokku ja andsid välja esimese eneste poolt koostatud ja toimetatud almanahhi. 1978. aasta aprillis ilmus teine almanahh pealkirjaga "Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum" ning 1979. aasta jaanuaris "Tartu II Keskkooli almanahhi juhtum nr 3". Need kõik levisid viies eksemplaris käest kätte, olid ilma igasuguse kujunduseta, kiirköitja kaante vahel. 1979. aasta veebruaris-märtsis algasid koolis uurimised, vestlused, seletuskirjade nõudmised, koosolekud jmt tegevused. Kirjandusõpetaja Helgi Rivis vallandati. Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis. IV kogu, 1979, lk 112-113.
Love Is War

"Love Is War" on Vanilla Ninja neljas album, mis ilmus 2006. aasta maikuus. Plaadilt leiab 14 ingliskeelset laulu, nende hulgas singlitena välja antud laulud "Rockstarz", "Dangerzone", "Insane in Vain".
Lindt

Muude kasutuste kohta vaata artiklit Lindt (täpsustus). Mitte segi ajada Confiserie Sprüngliga. Chocoladefabriken Lindt & Sprüngli AG (kaubamärgiga Lindt) on Šveitsi šokolaadi- ja kondiitritoodetetootja. Ettevõte asutati aastal 1845 ning see on tuntud maiustuste, eriti šokolaaditrühvlite ja -tahvlite poolest. Lindti vabrik ja muuseum asuvad Zürichi kantonis Kilchbergis. "Change in Group Management of Lindt & Sprüngli" (inglise). Lindt Sprüngli AG. 27. juuni 2022. "Annual Report 2021" (PDF). Lindt Sprüngli AG. Vaadatud 24. märtsil 2022. "An Outline on the Story & Creation of Lindt | LindtUSA". www.lindtusa.com. Vaadatud 3. mail 2022.
Ibrahim Traore

Elevandiluuranniku jalgpalluri kohta vaata artiklit Ibrahim Traoré (jalgpallur). Guinea jalgpalluri kohta vaata artiklit Ibrahima Traoré. Ibrahim Traoré (sündinud u 1988) on Burkina Faso sõjaväelane, alates 30. septembrist 2022 Burkina Faso riigipea. Ta kukutas riigipöördega president Paul-Henri Sandaogo Damiba. "Burkina Faso: Ibrahim Traoré proclaimed President, Damiba ousted". The Africa Report. Jeune Afrique. 1. oktoober 2022. Vaadatud 1. oktoobril 2022. Katrin Gänsler (1. oktoober 2022). "Putsch in Burkina Faso: Ibrahim Traoré hat die Macht". Jeune Afrique (German). Vaadatud 1. oktoobril 2022.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Thiam Ndiaga; Anne Mimault (30. september 2022). "Burkina Faso army captain announces overthrow of military government". Reuters. Vaadatud 30. septembril 2022.
Paul-Henri Sandaogo Damiba

Paul-Henri Sandaogo Damiba (sündinud 2. jaanuaril 1981) on Burkina Faso sõjaväelane, 2022. aasta 31. jaanuarist 30. septembrini Burkina Faso ajutine president. Ta tuli võimule pärast Roch Marc Christian Kaboré kukutamist 24. jaanuaril 2022. Sama aasta septembri lõpus kukutas tema relvavend Ibrahim Traore ta uue uue riigipöördega. "Burkina Faso's military leader sacks defence minister amid jihadist attacks". France 24 (inglise). 13. september 2022. Vaadatud 13. septembril 2022. "Fresh from promotion, Burkina Faso writer-colonel leads a coup" (inglise). Reuters. 24. jaanuar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2022. Vaadatud 25. jaanuaril 2022. "Burkina Faso restores constitution, names coup leader president". Al Jazeera (inglise). 31. jaanuar 2022. Vaadatud 31. jaanuaril 2022.
Kärnkonlased

Kärnkonlased (Bufonidae) on päriskonnaliste (Anura) seltsi kuuluv sugukond. Sugukonda kuulub ligikaudu 50 perekonda 570 liigiga. Konnade ja kärnkonnade taksonoomia pole teaduslikult eristatav, mõiste on levinud rahvapärases kasutuses. Kärnkonlased on ainus päriskonnaliste sugukond, mille kõiki liikmeid nimetatakse kärnkonnadeks. Päris kärnkonnad hõlmavad enam kui 35 perekonda, millest kõige tuntum on harilik kärnkonn (Bufo). Sugukonda kärnkonlased kuuluvate konnade kõige iseloomulikum tunnus on nende kuiv ja kärna meenutava tekstuuriga nahk. Enamasti on neil lühikesed eesjäsemed - hüppamiseks kasutavad nad tagajäsemeid. Kärnkonlastel esineb mürk, mis asub peamiselt nende nahas, kuid osa on koondunud ka süljenäärmetesse. Röövloomadele võib see mürk surmavaks osutuda, kuid inimesed on seda kasutanud nii rahvameditsiinis kui vähiravis. Kärnkonlaste sugukonnas on tavaline nii kudemine vette kui ka maismaale. On teada ka liike, kes poegivad elavaid ning täielikult arenenud järglasi. Kärnkonlaseid leidub kõikidel mandritel välja arvatud Austraalias. Ainuke liik Austraalias on sisse toodud ning ohustab teisi sealseid liike. Täiskasvanud kärnkonlased eelistavad üldiselt niiskeid ja avatud elupaikasid, näiteks põlde ja rohumaid. Eestis on esindatud kolm kärnkonlaste sugukonda kuuluvat liiki. Harilik kärnkonn on levinud üle terve Eesti. Juttselg-kärnkonn ehk kõre on levinud Lääne-Eestis ja saartel ning rohe-kärnkonn on levinud peamiselt Ida- ja Kagu-Eestis. "Bufonidae". eol.org. Vaadatud 03.10.2022. "Toad". britannica.com. Vaadatud 03.10.2022. "Bufonidae". Amphibiaweb.com. Vaadatud 03.10.2022. "Toads". nwf.org. Vaadatud 03.10.2022. Riinu Rannap. "Eesti kahepaiksed". eestiloodus.ee. Vaadatud 03.10.2022.
Infundibulicybe

Infundibulicybe on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond. Infundibulicybe geotropa – sirge lehtrik Infundibulicybe gibba – tavalehtrik Infundibulicybe gigas – hiidlehtrik Infundibulicybe andmebaasis eElurikkus
Siberi kuusk

Siberi kuusk (Picea obovata) on männiliste sugukonda kuuluv puuliik. Siberi kuusk on igihaljas okaspuuliik, mis võib kasvada kuni 40 meetri kõrguseks. Siberi kuuske võib leida taiga- või boreaalsetest metsadest. Siberi kuusk moodustab 5,7% boreaalse metsa kogupindalast. Siberi kuuse tüve läbimõõt võib ulatuda kuni ühe meetrini. Koore värvus on tumehall. Puu oksad on suunatud veidi allapoole, mistõttu meenutab puu veidi püramiidi või koonust. Selle kuju tõttu langeb lumi kergemini okstelt maha ja ennetab okste murdumist. Võrsed on kollakad või rohekad ning võivad olla veidi läikivad. Okkad on küllaltki väikesed, pikkusega 10–18 mm, ning paiknevad tihedalt koos. Okkaid katab paks vahakiht, mis muudab need veekindlaks ja kaitseb neid tuulte kuivatava mõju eest. Okaste värvus võib olla nii heleroheline kui ka sinakasroheline. Käbid on silindrilise kujuga. Algul on käbid lillad, hiljem kasvades muutuvad pruuniks. Seemned on tumepruunid ning umbes 5 mm suurused. Siberi kuusk levib peamiselt Uurali mäestikust idas Magadani oblastini ja arktilisest puupiirist lõunasse Altai mägedesse Loode-Mongoolias. Siberi kuusk võib kasvada 40 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda 1 meetrini. Kuusk paljuneb käbi sees olevate seemnete abil. Siberi kuuse metsad on oluline osa Venemaa puidutööstuses. Puitu kasutatakse ehitusmaterjalina hoonete ehitamisel ning samuti müüakse ka sae materjalina. Siberi kuuse võrsed on toiduks põtradele ning seemned toiduks lindudele. Farjon, A. (2013). Picea obovata. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2013. Siberian Spruce - Encyclopedia of life Picea obovata / Siberian spruce Blue Plant Biomes - Siberian Spruce [1] Siberian Spruce Picea obovata
Ukri

Ukri (vanasti ka Ukru muiža) on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Ukri valla halduskeskus. Küla asub valla edelaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel, jäädes piirkonna keskusest Dobelest 43 ja Riiast 108 kilomeetri kaugusele. Ukris on postkontor, rahvamaja ja raamatukogu. Ukri on tekkinud endise Ukri mõisa (Ukry) keskuse juurde. Ala kuulus varem Leedule, ent 1920. aastal läks see Leedu ja Läti piirilepinguga Läti koosseisu. Nõukogude perioodil oli küla Ukri sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Auce piirkonda. 2022. aastal oli külas 98 elanikku. Vietvārdu datubāze Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
Fürstenfeld

Fürstenfeld ([ˈfʏʁstn̩fɛlt]; ungari: Fölöstöm) on linn (Stadt) Kagu-Austrias Steiermargi liidumaal, Ungari piiri lähedal. See oli samanimelise ringkonna keskus 2012. aasta lõpuni, mil viimane ühendati Hartbergiga, et moodustada Hartberg-Fürstenfeldi ringkond. Fürstenfeld asutati 1170. aasta paiku kindlusena ja sai linnaõiguse 1215. aastal. Tänapäeval on see tuntud oma koolide, keskmise suurusega tööstuse ja läheduse poolest mitme spaaga (Bad Loipersdorf, Bad Blumau, Stegersbach). Fürstenfeld asub Feistritzi madalamas orus Burgenlandi piiri lähedal. Linna territooriumi kõrgus on vahemikus 255 - u. 300 m. Linna keskosa paikneb jõeterrassil mõnikümmend meetrit orupõhjast kõrgemal. Esimesi inimjälgi Fürstenfeldi piirkonnas on seostatud neoliitikumiga. Urniväljade kultuuri arheoloogilisi leide on arvukalt ning ka roomlased leidsid tee nende Pannoonia provintsiga piirnevasse hilisemasse Noricumi provintsi. Alates 6. sajandist levisid Pannoonia piirkonda slaavlased ja 8. sajandil järgnesid neile Baieri asunikud. Anita Wagner Herbert Depisch Wilfried Elmenreich, teadur ja ülikooli professor Hans Fronius Sissy Handler Richard Heschl, sündinud Welsdorfis Markus Hirtler, kabareekunstnik Max J. Hiti Max Keimel Karl Mader, maalikunstnik, graafik Bert Isatitsch Katharina Paldauf (1625-1675), Feldbachi Suure nõiaprotsessi ajal kohtu alla antud "lillenõid" Josef Reichl (1913, Rudersdorf - 2003) Helmut Röhrling (tuntud kui "Schiffkowitz"), S.T.S. liige Emmerich Schreiner Hanna Schulze-Bauer Hannes Schulze-Bauer Günter Timischl (sündinud 1948, Fürstenfeld), S.T.S. liige Fritz Vogt Gregor von Rezzori, õppis Fürstenfeldis Körmend (Ungari) Zug, Šveits Vișeu de Sus, Rumeenia Aindling, Saksamaa Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Rodrigo Becão

Rodrigo Nascimento França (tuntud enam kui Rodrigo Becão; sündinud 19. jaanuaril 1996 Salvadoris) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe. Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Bahia. 2015. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia esiliigas. Hooajal 2018/19 oli ta Bahiast laenul Venemaa kõrgliigaklubis Moskva CSKA. 2018. aasta juulis võitis ta CSKA-ga Venemaa superkarika. 2019. aasta juulis siirdus ta 1,6 miljoni euro eest Itaalia kõrgliigaklubisse Udinese. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 25. augustil mängus AC Milani vastu ja lõi mängu ainsa värava. 2023. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Fenerbahçega. Bahia Copa do Nordeste: 2017 Campeonato Baiano: 2018 Moskva CSKA Venemaa superkarikas: 2018 "UFFICIALE: Udinese, dal Bahia arriva Becao". Vaadatud 7. juulil 2019. "Fenerbahçemize hoş geldin Rodrigo Becao" (türgi). Fenerbahçe S.K. 20. juuli 2023. Vaadatud 20. juulil 2023. "Rodrigo Nascimento França (Becao) transferinin sonuçlanması hk" (türgi). KAP. 20. juuli 2023. Vaadatud 20. juulil 2023.
Heino Krevald

Heino Krevald (25. jaanuar 1930 Riia – 13. detsember 2007 Tallinn) oli eesti korvpallur ja korvpallitreener. Heino Krevald lõpetas 1949. aastal Tallinna 10. Keskkooli, seejärel õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas (1949–1952), ülikooli lõpetas 1980. aastal. Korvpallitreeninguid alustas Krevald Joann Lõssovi juures, hiljem oli tema treener ka Edgar Naarits. Heino Krevaldi pikkus oli 188 cm. Heino Krevald kuulus Eesti noortekoondisse ning 1945. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks, 1946. aasta võitis hõbemedali ja 1947. aastal pronksmedali. 16-aastaselt hakkas ta mängima täiskasvanute meeskonnas. Aastatel 1946–1955 kuulus Krevald Eesti koondisse. NSV Liidu meistrivõistlustel mängis ta Tartu ÜSK meeskonnas ning võitis selle koosseisus 1949. aastal kuld-, 1950. aastal hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali. 1951. aastal oli ta ka NSV Liidu koondise kandidaat. Hiljem osales NSV Liidu meistrivõistlustel Tallinna Kalevi koosseisus. Tartu ÜSK ja Tallinna Kalevi mängijana tuli Krevald 7 korral Eesti meistriks. Meistersportlase nimetuse sai ta 1951. aastal. Treeneritööd alustas ta 1950. aastal Viljandis, kuid tegutses treenerina ka Võrus ja Tõrvas. 1952.–1955. aastal ning 1961.–1980. aastal oli Krevald Tallinna Kalevi meeskonna treener, samuti töötas ta treenerina Tallinna spordikoolides ning Eesti Spordigümnaasiumis. Lisaks juhendas ta Eesti noorte- ja juunioride koondisi, kes võitsid NSV Liidu meistrivõistlustel 2 kulda (1956., 1960.) ja 4 pronksi (1957.–1959., 1983.). Tema juhendamisel tuli Tallinna Kalev 1967., 1968. ja 1971. aastal Eesti meistriks. Heino Krevald oli aastatel 1970.–1978. Eesti koondise ja korvpalliklubi Kalev esindusmeeskonna treener ning 1971.–1973. aastal vanemtreener. Heino Krevald oli ka korvpallikohtunik (1962. aastast üleliiduline kategooria). Ta kuulus 1960.–1989. aastal Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni presiidiumisse ning oli seal 1968.–1984. aastal treenerite nõukogu esimees. Tema korvpalliteemalisi artikleid ilmus ajakirjas Kehakultuur ja Spordilehes. 1967 Kalevi auliige 1971 Eesti NSV teeneline treener 2002 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk Heino Krevaldi ema Gerta Krevald oli korv- ja võrkpallur, kes tuli 1927. ja 1928. aastal võrkpallis ning 1931. aastal korvpallis Eesti meistriks. Tema isa oli Artur Krevald. Tema abikaasa Õie Krevald võitis medaleid Eesti meistrivõistlustel käsipallis ja korvpallis. Heino Krevaldi tütar on Kersti Meimer, endine Eesti korvpallikoondise liige, ja poeg on Raivo Krevald. Heino Krevald, Eesti Entsüklopeedia vaadatud 02.10.2022 Heino Krevald, tulemused ESBL, vaadatud 02.10.2022 Heino Krevald, biograafia ESBL, vaadatud 03.10.2022 "Teenetemärkide kavalerid". president.ee. Vaadatud 16. detsembril 2022. Heino Krevald - genealoogia. Vello Lään, Märt Ibrus. "Eesti korvpall". Portreed. Eesti Korvpalliliit 2006. Korvpallitreener Heino Krevald Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum. Heino Krevald, ERR Audioarhiiv. Heino Krevald mängijana – Basket.ee. Teenetemärgi üleandmine 2002. Fotoalbum. Lahkus korvpallitreener Heino Krevald. Õhtuleht 14. detsember 2007.