laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Silmaläte (täpsustus)

Silmaläte on silmaallika sünonüüm. Silmaläte on ka mitme Eesti allika nimi: Mäletjärve Silmaläte on silmaallikas Tartumaal Võnnu kihelkonna Mäletjärve külas Navi Silmaläte on silmaallikas Võrumaal Võru valla Navi külas Pragi Silmaläte on looduslik pühapaik Võrumaal Laheda valla Pragi külas Visela Silmaläte on silmaallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Visela külas Silmaläte on Tepia ohvriallika üks variantnimesid, Võrumaal Mereväe vallas Tepia külas Silmaallikas (täpsustus) Silmaveeallikas (täpsustus)
Jason Dunham (laev)

Jason Dunham (DDG-109) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku 59. Arleigh Burke-klassi hävitaja. 12. novembril 2010 teenistusse võetud laev kannab Iraagi sõjas langenud Jason Dunhami nime. Laeva kodusadam on Norfolk Virginia osariigis. Aprillis 2015 NATO laevastiku koosseisus Mustal merel õppustel osalenud hävitaja saabus sama aasta mai alguses Läänemerele. "Navy Christens Newest Arleigh Burke-Class Ship Jason Dunham". Navy News Service. 1. august 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2011. Vaadatud 4. augustil 2009. "Navy to Commission New Guided-Missile Destroyer Jason Dunham". Navy News Service. 10. november 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2012. Vaadatud 11. novembril 2010. Kristovskis, Gatis (6. mai 2015). "U.S. guided missile destroyer to patrol Baltic Sea" (inglise). LETA. Vaadatud 6. mail 2015.[alaline kõdulink] "Ракетный эсминец ВМС США "Jason Dunham" зашел в Балтику - поддержать «решимость»" (vene). Infovastupanu. 6. mai 2015. Vaadatud 6. mail 2015.  Jason Dunham (laev) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Laeva ametlik koduleht USS Jason Dunham (DDG-109)
Causus defilippii

Causus defilippii on rästiklaste sugukonna maoliik. Causus defilippii keskmine kogupikkus (keha koos sabaga) on 20–35 cm , harva 50 cm. Pea on lühike ja lai, nokis on esileuletuv, nokisekilbis on suur. Silmad on keskmise suurusega. Silmakilbiste ring koosneb 1–2 silmaeessest , 1–2 silmatagusest ja 1–2 silmaalusest kilbisest mis eraldavad silma ülamokakilbisest. Ülamokakilbiseid on kokku 6–7 ja alamokakilbiseid 7–10. Esimesed 3–4 alamokakilbised on ühenduses eesmiste alalõuakilbistega. Tagumised alalõuakilbised on väikesed ja teistest kilbistest eristamatud. Oimukilbiseid on 2+3, vahel 2+4, ja harva ka 1+2. Keskkehal on 16–18 rida seljakilbiseid. Kõhukilbiseid 108–128: harva 117 isastel, või ka 118 emastel. Anaalkilbis paaritu. Sabaaluste kilbiste arv 10–19: harvemini 14 isastel, või rohkem kui 15 emastel. Mao soomuste värvus on varieeruv helepruunist punakaspunase, halli või hallikasrohelise põhjaga, mida ilmestavad (süvendavad) erineva kujuga värvilaigud seljal. Kõhualune on kollakasvalge. Noored maopojad on läikivmustad või hallid. Neid võib kohata roomamas Sambias, Tansaanias, Malawis, Zimbabwes, Mosambiigis, Botswanas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lüuna-Aafrika Vabariigis ja Svaasimaal. Causus defilippii (JAN, 1862), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Causus defilippii, ADW, veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Causus defilippii ja ingliskeelset artiklit en:Causus defilippii seisuga 6.05.2015.
Hiieallikas

Hiieallikas on pühaks peetud allikas, mille juures taotleti rituaalide ja ohvritalituste abil kõrgemate jõudude (vaimude, jumaluste, esivanemate) soosingut. Püha allikas Püha allikas (täpsustus)
Hiieallikas (täpsustus)

Hiieallikas on pühaks peetud allikas. See on ka mitme Eesti allika nimi: Iila hiieallikas on Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Iila külas Hiieallikas on Arkna Kuldallika üks nimesid ...
Hiiekivi (täpsustus)

Hiiekivi on hiies asuv ohvrikivi. Hiiekiviks on nimetatud ka mitut Eesti ohvrikivi: Aresi hiiekivi Lääne-Viru maakonnas Sõmeru vallas Aresi külas Aulepa hiiekivi Haeska Hiiekivi Läänemaal Martna kihelkonna ja Haapsalu linna Haeska külas Hageri hiiekivi Harjumaal Hageri kihelkonna ja Rapla maakonna Kohila valla Põikma külas Hiiekivi Harjumaal Jõelähtme valla ja kihelkonna Maardu külas Jaagu-Mihkli hiiekivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas ja kihelkonnas Ridase külas Jõgisoo hiiekivi Laukna Hiiekivi Läänemaal Kullamaa kihelkonna ja Rapla maakonna Märjamaa valla Laukna külas Liivi hiiekivi Läänemaal Kullamaa valla Liivi külas Ohtla hiiekivi Oonga hiiekivi Paenase Hiiekivi Muhus Patsu hiiekivi Raudoja hiiekivi Harju maakonnas Anija vallas Raudoja külas Tuhu hiiekivi ehk Litrikivi Ubasalu hiiekivi Varja hiiekivi Virumaal Lüganuse kihelkonna ja valla Varja külas Varudi-Altküla Hiiekivi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna ja Rakvere valla Varudi-Altkülas Villemihansu hiiekivi Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võitra hiiekivi Väkra hiiekivi Saaremaal Saaremaa valla ja kihelkonna Väkra külas ...
Naja mossambica

Naja mossambica on mürknastiklaste sugukonna maoliik. Nende madude soomuste värvus on hall, olliviroheline või pruunikas oranž. Kõhualune on lõheroosat kuni lillakas-kollast värvi, mis vaheldub mustade triipudega. Täiskasvanute keskmine kehapikkus on 90–105 cm, pikim isend oli 154 cm pikkune isane.(Durban, KwaZulu-Natali provints Lõuna-Aafrika Vabariik). Need maod on väga närvilised ja ärksad. Kui nendeni jõuda, siis võib madu tõsta õhku kuni 2/3 oma kehapikkusest, ajada laiali oma lehvikutaolise kaelanaha 'kapuutsi' ja 'sülitada' valmilt enesekaitseks sülge. Sülje lennukaugus on 2–3 meetrit. Aga nad võivad ka hammustada ja kui vaja surnut teeselda. Emased suguküpsed maod võivad eduka paaritumise ja munade kandluse korral muneda 10–22 muna, millest kooruvad maopojad on 230-250 mm pikkused. Neid võib kohata roomamas Lüuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Angolas, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas,Sambias, Malawis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tansaanias ja Somaalias. Naja mossambica PETERS, 1854, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Naja mossambica, ADW, veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Naja mossambica ja ingliskeelset artiklit en:Mozambique spitting cobra seisuga 6.05.2015.
Tulemaa (täpsustus)

Tulemaa võib tähendada mitut asja. Tulemaa ehk Tulemaa saar ehk Isla Grande on samanimelise saarestiku peasaar. Tulemaa ehk Tulemaa saared ehk Tulemaa saarestik on saarestik Lõuna-Ameerika mandri lõunatipu lähedal. Tulemaa ehk Tulemaa provints, provints Argentinas. Tulemaa provints on provints Tšiilis. "Tulemaa" (Tierra del fuego) on Hispaania-Itaalia film aastast 2000. Tulemaa rahvuspark
Seltsing

Seltsing on registreerimata mittetulundusühendus, mis on asutatud kirjaliku seltsingulepinguga võlaõigusseaduse alusel ühise eesmärgi saavutamiseks. Seltsing ei ole juriidiline isik. Erinevalt viimasest on seltsing sobiv väikeste ühenduste moodustamiseks. Seltsingu asutamisel on vaja vähemalt kahte isikut (seltsinglased), kelle vahel sõlmitakse seltsinguleping. Võlaõigusseaduse § 580 lõige 1 sätestab et "Seltsingulepinguga kohustuvad kaks või enam isikut (seltsinglased) tegutsema ühise eesmärgi saavutamiseks, aidates sellele kaasa lepinguga määratud viisil, eelkõige panuste tegemisega." Seltsingud on ka valimisliidud.
Dieri keel

Dieri keel on pama-njunga keelte hulka kuuluv väljasurnud keel. Seda kõnelesid Lõuna-Austraalia põhjaosas dierid. Dieri keeles eristatakse kolme täishäälikut ja 23 kaashäälikut, mida märgitakse järgmiste tähtede ja täheühenditega. i [i] u [u] a [a] d [d] k [k] l [l] lh [l̪] (tõeline dentaalne lateraalne aproksimant, keeleots on hammaste vahelt väljas) ly [ʎ] (palataalne lateraalne aproksimant) m [m] n [n] ng [ŋ] (velaarne nasaal) nh [n̪] (tõeline dentaalne nasaal, keeleots on hammaste vahelt väljas) ny [ɲ] (palataalne nasaal) p [p] r [ɾ] rr [r] ṟ [ɻ] (retrofleksne aproksimant) rd [ɖ] (heliline retrofleksne klusiil) rl [ɭ] (retrofleksne lateraalne aproksimant) rn [ɳ] (retrofleksne nasaal) rt [ʈ] (helitu retrofleksne klusiiv) t [t] th [t̪] (helitu dentaalne klusiiv, keeleots on hammaste vahelt väljas) ty [c] (helitu palataalne klusiiv) w [w] y [j] David Trefry. The phonological word in Dieri. – D. C. Laycock. Linguistic trends in Australia, Canberra: Australian Institute for Aboriginal Studies 1970, lk 65–73. Peter K. Austin. A grammar of Diyari, South Australia, Cambridge: Cambridge University Press 1981. ISBN 0-521-22849-2. academia.edu Peter K. Austin. Trill-released stops and language change in Central Australian languages. – Australian Journal of Linguistics, 1988, 8 (2), lk 218–245. R. M. W. Dixon. Australian Languages: Their Nature and Development, Cambridge: Cambridge University Press 2002. ISBN 0-521-47378-0.
Silmaallikas

Silmaallikas (harvem ka silmaveeallikas, silmaläte) on allikas, millel arvatakse olevat haigusi (eeskätt silmahaigusi) raviv mõju.
Silmaveeallikas (täpsustus)

Silmaveeallikas (sagedamini kasutatud terminit silmaallikas) on allikas, millel arvatakse olevat haigusi (eeskätt silmahaigusi) raviv mõju. Silmaveeallikaks (Silmaveeallikateks) on nimetatud ka mitut Eesti allikat: Urvaste Silmaveeallikas, Võrumaal Urvaste kihelkonna Urvaste külas Kangsti silmaveeallikad, Võrumaal Rõuge kihelkonna Kangsti külas ... Silmaallikas (täpsustus) Silmaläte (täpsustus)
Mailaul

Mailaul on alates 2003. aastast Tartus maikuus toimuv iga-aastane autorilaulufestival. Mailaul Facebookis Mailaul toob mitmekesise programmi Postimees, 6. mai 2015 Autorilaulufestival Mailaul toob Tartusse eheda muusika Eesti ja välismaa autoritelt ERR, 16.04.2015 TARTU MUUSIKAKEVADE ALGUSTÄHIS MAILAUL TULEB TAAS Müürileht, 3. aprill 2014 Aimar Ventsel KITARRE SAATEL TAGUMISES VAGUNIS Keskus, 2. mai 2007
Eva Kams

Eva Kams (sündinud 28. märtsil 1972) on ettevõtja, koorijuht ja poliitik. 1991. aastal lõpetas Kams Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli, ta on ennast täiendanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Aastatel 2001-2006 õppis ta Eesti Maaülikoolis kinnisvara planeerimist ja hindamist ning lõpetas cum laude. Kamsil on magistrikraad. Kams on Elva vallavolikogu liige. Aastatel 2005-2009 oli ta Elva linnavolikogu liige ja 2015-2017 Elva linnapea. 2002. aastal alustas Eva Kams ettevõtlusega kinnisvaravaldkonnas ja asutas EST Kinnisvara OÜ, mille juhatuse liige ja omanik ta on tänaseni. Lisaks on Kams olnud ja on siiani mitme ettevõtte juht ja osanik. Samuti on ta töötanud 11 aastat muusikaõpetajana Rõngu keskkoolis. Kams on elu jooksul juhtinud mitmeid laulukoore. 2012. aastal asutas ta Tartu Hansa segakoori, kus on praegugi dirigent. Kams on ettevõtjatöö kõrvalt ka naiskodukaitse ja Tartu Hansa Rotary klubi liige. 2005. aasta augustist 2015. aasta maikuuni oli ta Eesti Reformierakonna liige. Männilinnas vahetus võim Postimees, 6. mai 2015 Poliitiline tants Elva maksimarketi ümber kahjustab linna mainet Postimees, 23. august 2017 Suu laulab, süda muretseb Postimees, 26. detsember 2018 Poolik haldusreform soosib üksnes vallajuhtide kaugenemist rahvast Postimees, 22. jaanuar 2019 Mitu ametnikku on vaja, et teha head riiki? Postimees, 15. veebruar 2019
Liukivi

Liukivi on endisajal pühaks peetud kivi (päritolult rändrahn), millelt usuti saavat – näiteks sellelt liugu lastes – väge, jõudu, viljakust. Enamasti on need kivid sellise kujuga, et neilt sai liugu lasta. Eestis on vähemalt 60 liukivi. Ahto Kaasik. Pühapaikade teejuht: Eesti põlised väekohad. Tallinn: Pegasus 2017, lk 188.
Liukivi (täpsustus)

Liukivi on endisajal pühaks peetud kivi (päritolult rändrahn), millelt arvati saadavat (nt sellelt liugu lastes) väge, jõudu, viljakust. Liukiviks on nimetatud ka mitut Eesti rändrahnu: Raeküla liukivi, Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Raekülas Salla liukivi, Virumaal Simuna kihelkonna Salla külas Kostivere liukivi, Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere külas Kabelikivi ehk Muuga Liukivi, Viimsi vallas Liukkibi (ka Liukibi, Liukivi, Läätsi kibi, Tõlluse kivi, Ohvrikivi), Läänemaal Massu külas Liukivi, Harjumaal Irvli külas Kaarnavälja liukivi, Harjumaal Kurkse külas Liukivi, Saaremaal Anseküla kihelkonna Toomalõuka külas
Risti kabel

Risti kabel (rahvasuus on seda nimetatud Risti kirikuks) oli keskaegne kabel Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vanamõisa külas Risti Kabelimäel. Kabelist on säilinud umbes meetrikõrgused konserveeritud müürid, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Risti kabelit on esimest korda mainitud 1481. aastal. Vanim kirjutis kabeli kohta pärineb aastast 1774 August Wilhelm Hupelilt. Kabel hävis Liivimaa sõjas ja see lammutati 1777. aastal. 18. sajandini oli see talupoegadele oluline kultuskoht, kuid nagu osutavad mündileiud, jätkus ohverdamine kabeliasemel veel 19. sajandi alguseni. Sinna koguneti kord aastas kabeli nimega seotud kirikupühal – kevadisel ristipäeval, mil õnnistuseks, tänuks ja palvete täitumiseks tehti annetusi.  Veinika Västrik. Risti kabeliga seotud pärimus 18. sajandist tänapäevani folklore.ee (Vaadatud 01.08.2016) Risti kabel kultuurimälestiste riiklikus registris (Vaadatud 06.05.2015) Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland I. Riga 1774 Risti kabel kultuurimälestiste riiklikus registris Risti kabeliga seotud pärimus 18. sajandist tänapäevani – folklore.ee
Võrgukeskne sõjapidamine

Võrgukeskne sõjapidamine ehk võrgusõda on sõjanduskontseptsioon, mille kohaselt saavutatakse sõjaline eelis kasutades ära eeliseid infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni vallas, mis võimaldavad muu hulgas kiirendada otsustusprotsesse ning parandada iga operatiivüksuse informeeritust hetkeolukorrast. Võrguarhitektuur, mis tagab pideva andmete liikumise erinevate mobiilsete üksuste, sensorite, inimeste vahel sõltumata kasutavatest sidekanalitest ning sõltumata võimalikest katkestustest üksikute võrgusõlmede vahel. Satelliidid, nii sidekanali kui ka info kogujatena. Pakkudes pildilist infot, asukohainfot (GPS), infot ilma kohta, raketihoiatussüsteemi võimalust. Raadioside Mehitamata sõidukid: praegu enamasti kaugjuhitavad sõidukid, mida kasutatakse luureinfo kogumiseks. Üha kasvav arvuti protsessorite jõudlus Nanotehnoloogia, mis võimaldab luua kergemaid ja väiksemaid relvi ning miniatuurseid sensoreid Tarkvara Omavahel 'võrgutatud' üksused võivad olla väiksemaarvulised, liikudes kiiremini ja nõudes vähem ressursse Võimalus kasutada uusi taktikaid. Iraagi sõjas kasutasid USA üksused nn sülemlemistaktikat. Omavaheline sidepidamine võimaldab üksustel liikuda hajutatult ilma kindla formeeringuta. Iga üksus teab teise asukohta. Kui üks sattub hätta, siis saavad naabruses olevad üksused kohe reageerida, rünnates vastast sülemina igast suunast. Väheneb sensorist-tulistajani reageerimisaeg. Üksused saavad kohe kasutada sensorite luureandmeid, ilma et need peaks enne staablist läbi käima. Network Centric Warfare: Background and Oversight Issues for Congress The Implementation of Network-Centric Warfare
Hiiekoht (täpsustus)

Hiiekoht (ka hiie koht) on hiie üks sünonüüme. Hiiekohaks (Hiie kohaks) on nimetatud ka mitut Eesti pühapaika: Hiie koht on Tääksi Hiiemäe üks variantnimesid. Laiküla Hiiekoht Metsaääre Hiiekoht Saaremaal Leisi valla ja Karja kihelkonna Metsaääre külas Oru Hiiekoht Harjumaal Kose kihelkonna ja valla Oru külas Paimvere Hiiekoht Pärnumaal Lääneranna valla Paimvere külas Põltsamaa hiis ...
Isla Grande

Isla Grande (hispaania keeles 'suur saar') on mitme koha nimi. Tulemaa saar ehk Tulemaa ehk Isla Grande on Tulemaa saarestiku peasaar. Isla Grande on Rosario saarte (Colombia) suurim saar. Isla Grande on saar Vahemeres asuvas Columbretese saarestikus (Hispaania) Isla Grande, Panamale kuuluv saar Kariibi meres Isla Grande, mitteeksisteeriv saar Antarktikas Isla Grande on asula Boliivia Potosí departemangus. Isla Grande on asula Colombia Bolívari departemangus. Isla Grande on asula Colombia Caquetá departemangus. Isla Grande on asula Colombia Sucre departemangus. Isla Grande on asula Mehhiko Veracruzi osariigis. Isla Grande on asula Panama Bocas del Toro provintsis. Isla Grande on asula Panama Colóni provintsis. Isla Grande on asula Tšiili Antofagasta piirkonnas.
Ruleerimine

Ruleerimine on lennuki omal jõul liikumine maapinnal, näiteks terminalist stardirajale või vastupidi (lennuki hoovõtmist startimisel ja pidurdamist pärast maandumist ei loeta ruleerimiseks). Lennukid ruleerivad tavaliselt lennuvälja vastavalt märgistatud ruleerimisradadel. Lennukid ruleerivad tavaliselt oma mootorite tõmbe/tõukejõu abil. Mõne lennukitüübiga, näiteks C-17 Globemaster III, on võimalik ka tagurdada, enamik lennukeid vajab tagurpidi liikumiseks siiski puksiiri abi. Ruleerimisel liiguvad lennukid reeglina aeglaselt, sest nii on võimalik vajadusel kiiresti peatuda. Ka rajalt välja sõitmisel on võimalike rehvikahjustuse oht sel juhul väiksem. Ruleerimiskiirused on tavaliselt 9 kuni 37 km/h (5 - 20 sõlme) . Mootori suure tõmbe/tõukejõu kasutamine on terminali lähedal keelatud, et vältida tugeva gaasijoa tekitatud kahjustusi. Ruleerimisrada
Tammemägi

Tammemägi on mitme Eestiga seotud geograafilise ja muu objekti nimi: Vanamõisa Tammemägi on Viljandimaal Viljandi kihelkonna Vanamõisa külas Taara Tammemägi on Harjumaal Rae vallas Aaviku külas ... Tammemägi (perekonnanimi)
David Wagner

David Wagner (sündinud 17. aprillil 1971 Andernachis) on saksa kirjanik.
Sarah Angliss

Sarah Angliss (sündinud 1966) on Briti muusik ja musikoloog, kes kasutab oma loomingus mitmesuguseid eksootilisi instrumente. "Sarah Angliss Paul Hamlyn Foundationi lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2020. Vaadatud 6. aprillil 2020. Sarah Anglissi koduleht Sarah Angliss TEDx Southampton University kodulehel
Tarbe-kruvipuu

Tarbe-kruvipuu ehk tarbepandan (Pandanus utilis) on kruvipuuliste sugukonna taimeliik. Tarbe-kruvipuu on palmi meenutav igihaljas puu, mis võib kasvada 20 meetri kõrguseks. Arvatakse, et tarbe-kruvipuu kasvuala ja kimberliidi leiukohad Aafrikas võivad viidata teemandileiukoha lähedusele. Tarbe-kruvipuu päritolumaa pole selge. Pikka aega arvati, et taim on pärit Madagaskarilt, kuid hiljuti on pakutud sünnipaigaks Maskareenide saarestikku. Isasõied "The Plant List: A Working List of All Plant Species". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.12.2019. Vaadatud 26.02.2015. Pandanus utilis[alaline kõdulink] Jaan-Juhan Oidermaa, Haruldane puu viitab teemantide lähedusele, 7. mai 2015, veebiversioon (vaadatud 7.05.2015) Brink, M. & Achigan-Dako, E.G, "Fibres", 2012, lk 351, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 7.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Pandanus utilis seisuga 7.05.2015.
Konstantin Žigulin

Konstantin Žigulin (vene keeles Константин Николаевич Жигулин; sündinud 23. juunil 1972 Barnaulis) on vene muusik, helilooja ja luuletaja.
Ogre rajoon

Ogre rajoon oli 1. juulini 2009 Läti 1. järgu haldusüksus. Ogre rajooni keskus oli Ogre linn. Rajoonis asusid veel Ikšķile, Ķegumsi ja Lielvārde linn.
Andres Roots

Andres Roots (sündinud 1976 Tallinnas) on eesti kitarrist, üks maailmas tuntumaid Eesti bluusimängijaid. Roots on mänginud ansamblis Bullfrog Brown, 2015. aasta seisuga tegutseb ta kollektiivis Andres Roots Roundabout. Juhan Lang Augustibluusil voolab Tartu verdki Tartu Ekspress, 16/08/2012
UTTV

UTTV ehk Tartu Ülikooli Televisioon on Tartu Ülikooli televisiooniprojekt, mille raames filmitakse ja avaldatakse internetis videoid ülikooli loengutest, konverentsidest ja muudest akadeemilist huvi pakkuvatest ettevõtmistest ning kontsertidest ja muudest kultuuriüritustest. UTTV koduleht
Mõneku raudteepeatus

Mõneku raudteepeatus oli raudteepeatus Tartu–Valga liinil Õru vallas Õrustes umbes 3,5 km kaugusel Õrust. Tänapäeval jääb peatuse asukoht Valga valda. Peatus asus Keeni ja Sangaste raudteejaama vahel. Mõnekul peatusid kõik aeglased Tartu–Valga reisirongid. Avamisajal jäi peatus Laatre valda. Raudteepeatus suleti 2008. aastal. Peatuskoht oli varustatud 30 m pikkuse ja 20 cm kõrguse ooteplatvormiga ning ooteruumiga, mis lammutati raudteelõigu remonditööde käigus (2008–2009). Foto: Edelaraudtee reisirong Mõneku raudteepeatuses - Baltic Trains Picture Gallery Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Annemägi

Annemägi on Viljandi maakonnas Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Lilli külas asuv kõrgendik, mida on kasutatud kalmistu ja ohverdamiskohana. Annemägi on arvele võetud kultuurimälestisena. Annemägi kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.05.2015) Kalmistu ja ohverdamiskoht "Annemägi" kultuurimälestiste riiklikus registris
Afrotyphlops angolensis

Afrotyphlops angolensis on pimemadulaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata Angolas, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Gabonis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Ugandas, Keenias ja Tansaanias. Afrotyphlops angolensis (BOCAGE, 1866), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 7.05.2015)(inglise keeles) Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, "Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species", 22. aprill 2014, lk 14, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 7.05.2015) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Afrotyphlops angolensis seisuga 7.05.2015.
Volžski

Volžski on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Ahtuba jõe suudmes. Volga vastaskaldal 20 km kaugusel asub Volgograd. Volžski kohal asus 18. sajandil tekkinud Bezrodnoje küla. Peeter I käskis sinna rajada siiditehase. Volžski on asutatud 1951. aastal seoses Volžski HEJ ehitamisega, linnaõigused sai 1954. aastal. Q126684906
Afrotyphlops mucruso

Afrotyphlops mucruso on pimemadulaste sugukonna maoliik. Neid võib kohata Ugandas, Tansaanias, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Zimbabwes ja Mosambiigis. Afrotyphlops mucruso (PETERS, 1854), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 7.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Afrotyphlops mucruso seisuga 7.05.2015.
Pistoia

Pistoia on linn Itaalias Toscana maakonnas, Pistoia provintsi halduskeskus. Pistoia asub umbes 30 km Firenzest loodes. San Zeno katedraal koos 12. sajandist pärit kellatorniga, mis algselt oli kavandatud linnamüüri vahitorniks. San Giovanni Fuoscivitase kirik ehitatud 12. ja 14. sajandil. Tõlkes tähendab kiriku nimi "Johannese kirik linnast väljas" ja kirik seisiski kunagi väljaspool linnamüüri. Cappella del Tau kirik (1360); nime on saanud kirik sellest, et teda ehitanud mungad kandsid rüüdel tau–tähte, mis sümboliseeris katku ning munkade pühendumist haigete ja vigaste abistamisele. Ospedale del Ceppo 1277. aastal asutatud haigla. Peafassaadil Giovanni della Robbia terrakotatahvlid (1514–1525). Palazzo Taus on näha Pistoia 20. sajandi kunstniku Marino Marini taiesed. Enrico Betti Mauro Bolognini Licio Gelli Cino da Pistoia Paavst Clemens IX Marino Marini Giovanni Michelucci Filippo Pacini Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Pistoia valla koduleht (itaalia keeles)
Armavir (Venemaa)

Armavir on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe ääres Urupi jõe suudmes. Armaviri rajas 1839. aastal Vene Keisririigi kindral Grigori Zass Tšerkessia armeenlastele (tšerkessogaidele) ja see kandis 1848. aastani nime Armjanski aul (Армянский аул, 'armeenia auul'). Linnaõigused sai 1914. aastal. Peamised tööstusharud on masinaehitus, keemia- ja toiduainetetööstus. Linnas asub mitu kõrgkooli. Armaviris surid 1920. aastal Georg Lurich ja Aleksander Aberg. Q126688609 Armaviri koduleht www.armavir.ru
Vana-Vigala mõisa park

Vana-Vigala mõisa park on park Vana-Vigala mõisa härrastemaja taga. Seda hakati rajama 18. sajandi lõpul. Pindala on 17,2 hektarit. Vabaplaneeringuga mõisapark on dendroloogiliselt rikas – üle 100 puu- ja põõsaliigi. Silmapaistvaimad on hiiglaslikud lehised. Parki ilmestab tiikide süsteem. Mõisapargi põhjapoolsemat külge piirab Näljamüür. Pargis asub ka 1987. aastal rajatud lauluväljak koos lavaga. 20. ja 21. sajandi vahetusel rajati parki loodusõpperada. Vana-Vigala mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Afrotyphlops schmidti

Afrotyphlops schmidti on pimemadulaste sugukonna maoliik. Maoliigil Afrotyphlops schmidti klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid : Afrotyphlops schmidti schmidti (Laurent, 1956) Afrotyphlops schmidti laurenti (Wallach, 2003). Neid võib kohata Sambias, Tansaanias ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Afrotyphlops schmidti (LAURENT, 1956), Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 7.05.2015)(inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Afrotyphlops schmidti seisuga 7.05.2015.