laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1110

1110. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad Aastad: 1105 1106 1107 1108 1109 - 1110 - 1111 1112 1113 1114 1115 Ristisõdijad vallutasid Beiruti ja Siidoni. ... ...
Sefiir

Sefiir (vene keeles зефи́р, prantsuse keeles zéphyr, muudes keeltes zephir) on kohev, vormis tarretatud pastilaa. Konsistentsilt sarnaneb sefiir mõnevõrra vahukommidega, vormilt traditsioonilise beseega. Tavaliselt on see valge või roosa. Sefiiri valmistatakse puuvilja- või marjapüreest (enamasti õunapüree) suhkru ja munavalgega, millele hiljem lisatakse tarretavat ainet, näiteks pektiini, karrageeni, agarit või želatiini. Peamiselt tuntakse seda endise Nõukogude Liidu aladel. Kondiitritoote nimetus tuleneb Vana-Kreeka läänetuulejumala Zephyrose nimest, sümboliseerides õrna õhulist konsistentsi. Laialt on levinud sefiiri katmine šokolaadiga. Erinevalt muudest šokolaadiga kaetud vahukommidest ei sisalda šokolaadis sefiir tavaliselt biskviidikihti. "Interstate Standard 6441-96, Pastila type confectionery. General specifications". 2004. Vaadatud 02.05.2018. https://en.wikipedia.org/wiki/William_Pokhlyobkin "В. В. Похлёбкин,Центрполиграф, 2002 (William Pokhlyobkin, Culinary Dictionary, Centrpoligraf, 2002". Vaadatud 02.05.2018. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)[alaline kõdulink] Sefiiri valmistamise retsept (vene keeles) Zephyr: Why is this favorite Russian dessert named after a Greek god?
Männareika

Männareika on neem Saare maakonnas Abruka saare edelaosas. Neeme koordinaadid on 58° 8′ N, 22° 29′ E. Elmereika Pootsareika
Kadakanina

Kadakanina (ka Kadaka nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m kagu suunas asub Limbinina. Nina koordinaadid on 58° 9′ N, 22° 32′ E.
Limbinina

Limbinina (ka Limbi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m loode suunas asub Kadakanina. Nina koordinaadid on 58° 9′ N, 22° 32′ E.
Ristinina

Ristinina (ka Ristna nina) on neem (maanina) Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas. Neemel asus Risti tulepaak. Neeme koordinaadid on 59° 16′ N, 23° 44′ E.
Ristinina (Saare maakond)

Ristinina (ka Riste nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Nina koordinaadid on 58° 10′ N, 22° 31′ E.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Eurovisiooni lauluvõistlus 2003 oli 48. Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 24. mail 2003 Skonto Hallis Riias Lätis. Õhtujuhid olid Marie N (2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja) ja Renārs Kaupers, kes on Läti bändi Brainstormi solist. Brainstorm jäi 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus kolmandaks. See oli teine kord, kui Eurovisiooni lauluvõistlus juhtisid kaks endist osalejat. Esimene kord toimus see aastal 1991. 2003. aasta Eurovisiooni võitis Türgi esineja Sertab Erener lauluga "Everyway that I can". Sertab Erneri laul oli tüüpiline Türgi poprütmiga laul. 2003. aastal laulis Türgi esimest korda Eurovisiooni ajaloos inglise keeles. Belgiat esitav Urban Trad jäi teisele kohale. Nende laul "Sanomi" oli väljamõeldud keeles. Kõige skandaalsem osaleja oli Venemaa duett t.A.T.u., kellel oli juba enne Eurovisiooni lauluvõistlust suur edu Euroopas. Lauluvõistlusel nad katkestasid proovid ühe laulja haigestumise tõttu. Enne seda oli t.A.T.u. lubanud šokeerivat esinemist, kuid nüüd jäi see ära. t.A.T.u. oli kõige suurem favoriit, kuid kokkuvõttes jäi ta võitjast taha vaid kolme punktiga ja tuli kolmandaks. Hääletamisprotseduuri lõpus, enne viimase punktiandjariigi Sloveenia eel, oli võimalus võita kolmel riigil: Türgil, Venemaal ja Belgial. Sloveenia kinnitas Türgi võitjaks, andes Türgile kümme punkti. Kaksteist punkti andis Sloveenia küll Venemaale, kuid see ei tõstnud Venemaad esimeseks. Suurbritannia ansambel Jemini läks suure neliku riiki esindades ajalukku sellega, et ei saanud ühtki punkti. Venemaa protesteeris lõpptulemuste üle. Iiri televaatajate hääletus ebaõnnestus ja Iirimaa otsustas kasutada žüriid. Žürii ei andnud Venemaale ja Türgile ühtegi punkti. Žürii kasutamine rahvahääletuse ebaõnnestumisel on Euroopa Ringhäälingute Liidu reeglite järgi täiesti lubatud.
Vaherahu nukk

Vaherahu nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Abruka saarel. Nuki koordinaadid on 58° 8′ N, 22° 29′ E.
Pöörna säär

Pöörna säär (ka Pärdinina, vene keeles мыс Пярдинина) on neem (säär) Saare maakonnas Abruka saarel. Sääre koordinaadid on 58° 11′ N, 22° 31′ E. Säärel paiknes esimene Abruka saare sadam.
Pikanina

Pikanina on mitme Eesti neeme nimi: Pikanina (Pärnu maakond) Pikanina (Kuusnõmme), neem Kuusnõmme lahe ääres Kuusnõmme külas Pitkanina (Oju) (Pikanina), neem Kihelkonna lähe ääres Laasi Pikanina Pikanina järv Pikanina neem
Ilona Staller

Ilona Staller, näitlejanimega Cicciolina (sündinud Ilona Anna Staller 26. novembril 1951 Budapestis) on Ungari päritolu Itaalia poliitik, laulja ja endine pornonäitleja. Ta oli 1987–1992 Itaalia parlamendi alamkoja liige. 1964. aastal hakkas ta Ungaris tööle modellina ja hiljem luksushotelli toatüdrukuna. 1972. aastal abiellus ta itaallase Salvatore Martiniga ning emigreerus Itaaliasse. Ta sai tuntuks raadiosaates "Voulez-vous coucher avec moi?", kus ta andis nõu seksi teemadel ning võttis kasutusele pseudonüümi Cicciolina. 1970. aastate alguses tutvus ta pornofotograaf Riccardo Schicchiniga. Ta mängis 1970. aastatel mitmes erootilises filmis. Esimene hardcore-pornofilm, milles ta näitles, oli 1983. aastal valminud "Telefono rosso" ('punane telefon'). 1987. aastal esines ta koos John Holmesiga filmis "Carne bollente". Hiljem selgus, et Holmes oli enne filmivõtteid nakatunud HI-viirusega. Ta on poseerinud Playboy mitme riigi versioonidele 1988–2005. Tal kui lauljal on ilmunud mitu albumit. Lauljana eristus ta teistest näiteks sellega, et esitas lastelaulude viisil roppude sõnadega laule. 1979. aastal kandideeris ta esimest korda parlamenti erakonna Lista del Sole nimekirjas. Ta ei osutunud valituks, kuid 1987. aastal uuesti kandideerides kogus ta üle 20 000 hääle ning pääses parlamenti. 1992. aastal asutas ta koos teise pornofilminäitleja Moanna Pozziga erakonna Partito dell'Amore ja kandideeris taas parlamenti, kuid teda ei valitud tagasi. 2002. aastal püüdis ta kandideerida sõltumatu kandidaadina Ungari parlamenti, kuid ei suutnud koguda selleks vajalikku hulka toetusallkirju. Poliitikuna on ta võidelnud tsensuuri, tuumaenergia, vägivalla, surmanuhtluse, nälja ja loomkatsete vastu ning seksuaalhariduse ja lõbumajade legaliseerimise poolt. 2011. aastal, kui ta sai 60-aastaseks, hakkas ta saama parlamendiliikme pensioni, mis on 39 000 eurot aastas. Aastatel 1991–1994 oli ta abielus ameerika kunstniku Jeff Koonsiga ja elas Ameerikas. Neil on ühine poeg Ludwig Maximilian Koons. Koons valmistas seeria fotosid, maale ja skulptuure ühisnimetusega "Made In Heaven", millel on kujutatud teda ja Cicciolinat seksimas. Abielu lõppes, kui Cicciolina soovis jätkata pornonäitleja karjääri, kuid Koons oli selle vastu. Cicciolina lahkus USAst, võttes seadusevastaselt kaasa nende ühise poja. Järgnenud kohtuvaidlusest hoolimata jäi poiss elama ema juurde Rooma. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2018. Vaadatud 2. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2018. Vaadatud 2. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.trentonian.com/arts-and-entertainment/20140711/jeff-koons-retrospective-at-the-whitney-museum-of-art-nyc Koduleht
Pikanina (Pärnu maakond)

Pikanina (ka Pikanina neem) on neem Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaare tipus. Neeme koordinaadid on 58° 44′ N, 23° 31′ E. Riigimetsa Majandamise Keskuse loodusblogi paigaldas 2018. aasta 30. oktoobril Pikanina neeme ääres paikneva Pikanina talu randa šaakalikaamera. Tiit Hunt (2. november 2018). "Šaakalikaamera alustas ülekannet". RMK. RMK. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018.
Soeginina

Soeginina (ka Soegi nina) on neem (maanina) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse. Neeme koordinaadid on 58° 17′ N, 21° 50′ E.
Kahrunukk

Kahrunukk (ka Kakrunukk, Kakru nukk) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse. Neeme koordinaadid on 58° 20′ N, 21° 49′ E.
Pihelpuu nukk

Pihelpuu nukk (ka Pihelpuunukk, Kelba nukk) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse. Neeme koordinaadid on 58° 28′ N, 21° 52′ E.
Rahuneem

Rahuneem on neem Saare maakonna lääneosas Kuusnõmme poolsaare tipus. Neeme koordinaadid on 58° 21′ N, 21° 56′ E.
Roopa nukk

Roopa nukk on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas Austla küla alal. Neeme koordinaadid on 58° 16′ N, 21° 52′ E.
Meelaiu nukk

Meelaiu nukk (ka Meelaiuneem) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neeme koordinaadid on 58° 18′ N, 21° 50′ E.
Inimvara arendamise strateegia teadlastele

Euroopa inimvara arendamise strateegia teadlastele (Human Resources Strategy for Researchers – HRS4R) on tööriist, mis aitab teadus- ja arendusasutustel ning teadus- ja arendustegevust rahastavatel asutustel rakendada oma eeskirjades ja praktikas Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi (harta ja juhend) põhimõtteid. Inimvara arendamise strateegia teadlastele toetab Euroopa teadusruumi eesmärke nagu nt teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumine. Strateegia rakendamine on asutustele vabatahtlik, kui riiklike määruste kohaselt ei ole sätestatud teisiti. Eestis on strateegia rakendamine asutustele vabatahtlik. Eesti Teadusagentuur ja Euroopa teadlaste mobiilsusvõrgustiku EURAXESSi Eesti kontaktisikud jagavad Eestis infot ja trükiseid strateegiast huvitatud asutustele. Strateegia kirjeldab harta ja juhendi põhimõtete rakendamiseni viivat viiesammulist praktilist protsessi: Asutus teeb eneseanalüüsi lünkanalüüsi (gap analysis) metoodikat kasutades. Ettevalmistatud vormi abil vaadeldakse, milliseid põhimõtteid juba järgitakse ja selgitatakse välja puudused, ehk lüngad. Vastavalt lünkanalüüsi tulemustele koostatakse asutusesisene inimvara arendamise strateegia ja tegevuskava (action plan), mille toel asutakse leitud lünki täitma. Tegevuskava avaldatakse asutuse kodulehel. Asutusesisene inimvare arendamise strateegia ja tegevuskava esitatakse Euroopa Komisjonile hindamiseks ning kui need on heaks kiidetud, siis antakse asutusele õigus kasutada kvaliteedimärgist „HR Excellence in Research“. Asutus asub tegevuskavas väljatoodud puudusi parandama. Kahe aasta möödudes teeb asutus vaheanalüüsi, mis võimaldab vaadelda progressi, ning täiendab tegevuskava. Euroopa Komisjon annab vaheanalüüsile tagasiside. Järgneva kolme aasta jooksul viib asutus vastavalt täiendatud tegevuskavale muudatusi ellu. Sellele järgneb põhjalik eneseanalüüs, Euroopa Komisjoni hinnang ning visiit. Strateegias kirjeldatud protsessi kolme esimese etapi läbimisel annab Euroopa Komisjon asutusele kvaliteedimärgise „HR Excellence in Research“. Eestis ei olnud 2019. aastal seda kvaliteedimärgist veel ühelgi asutusel. Kvaliteedimärgise annab Euroopa Komisjon asutusele, kui see on läbinud ettenähtud protsessi. Asutus võib kvaliteedimärgist kasutada oma kodulehel, trükistel ja muudel teabematerjalidel, et tõsta oma nähtavust ja usaldusväärsust potentsiaalsete uute teadustöötajate ja koostööpartnerite silmis, eriti just rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvaheliselt võrreldavate analüüside tulemusel antud kvaliteedimärgis kinnitab teadlastele, et see tööandja on pühendunud harta ja juhendi põhimõtete järgimisele ning et sealne värbamisprotsess on avatud, läbipaistev ja kompetentsipõhine (OTM-R). Inimvara arendamise strateegia teadlastele "EURAXESS Eesti kontaktisikud". Strateegiat tunnustanud asutuste loetelu Inimvara arendamise strateegia teadlastele Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhend EURAXESS
Muhanina

Muhanina (ka Muha nina) on neem (maanina) Saare maakonna lääneosas. Neeme koordinaadid on 58° 12′ N, 22° 2′ E.
Linarahu neem

Linarahu neem (ka Linarahu säär[viide?]) on neem Saare maakonna lääneosas. Neeme tipuosa moodustab Linarahu, mis on maakerke tulemusena kuivale jäänud madal. Neeme koordinaadid on 58° 16′ N, 21° 52′ E.
Ahenda nukk

Ahenda nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Ahenda poolsaare tipus. Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 13′ E.
Luutsenukk

Luutsenukk (ka Luutse nukk) on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 34′ N, 23° 8′ E.
Paljaslao nukk

Paljaslao nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Aljava küla alal. Neeme koordinaadid on 58° 33′ N, 23° 12′ E.
Lihvketas

Lihvketas on abrasiivmaterjalist tööpinnaga tööriist, mis on loodud terase, roostevaba terase, alumiiniumi, valumalmi, valuterase, kivi, betooni jne. lihvimiseks ning sellisteks tööoperatsioonideks nagu puhastamine, keevisõmbluse lihvimine, liitekohtade ettevalmistus jms. Lihvkettad monteeritakse käsimasinatele ja nende lubatud joonkiirus on kuni 80 m/s. Kettal antud kiirust ei tohi ületada. Käi Käiakivi Liivapaber Lõikeketas
Vanasillanukk

Vanasillanukk (ka Vanasilla nukk, Silla nukk) on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Koguva küla alal. Neeme koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 5′ E.
Javorie

Javorie on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Javorie asub Zvolenist kagus. Selle regiooni kõrgeim tipp on Javorie (1044 m), mis asub Lešťi polügooni servaaladel. Mäestiku võib jagada kolmeks alampiirkonnaks. Javorie mäe ümber asub Javorie mägismaa. Seal asuvad ka regiooni ülejäänud kaks kilomeetrist kõrgemat tippu: Priečne (1023 m) ja Homôlka (1013 m). Lomné mäe (908 m) ümbruses asub Lomné kõrgustik, kolmandaks piirkonnaks on kaht kõrgemat ala eraldav org. Sealne regioon on hõredalt asustatud metsandus- ja põllumajanduspiirkond. Javories domineerivad lehtmetsad. Tähtsaim turismikeskus on Kráľová suusakuurort Zvoleni lähistel. Javorie piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjas Zvoleni nõo, kirdes Poľana, loodes Kremnica mäestiku, lõunas Krupinská planina ja Ostrôžkyga. Sealne mägismaa on jäänuk kolmetipulisest kihtvulkaanist. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit. KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)
Nukasäär

Nukasäär on maasäär Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul. Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 13′ E.
Võrgusääre nukk

Võrgusääre nukk (ka Sääreots) on neem Saare maakonnas Muhu vallas Sääre poolsaare tipus.
Montevideo

Montevideo on Uruguay pealinn ja riigi suurim linn. Asub La Plata lahe põhjakaldal. 1680. aastal rajasid portugallased linna kohale kindluse, mis muutus peagi salakaubanduse keskuseks. Montevideo on asutatud 18. sajandil. 1726. aastal rajasid hispaanlased salakaubandusega võitlemiseks Montevideo kindluse, mille ümber tekkis linn. 1776. aastast kuulus La Plata asekuningriigi koosseisu. Uruguay pealinnaks sai 1828. aastal. 20. sajandi alguses saabus linna palju immigrante Euroopast. Montevideo elanikest on 88% Euroopa päritolu, kolmandik elanikest on Itaalia päritolu. Linnas on subtroopiline kliima. Jaanuari keskmine temperatuur on +23 °C, juulis +10 °C. Aasta keskmine sademete hulk jääb alla 1000 mm. Montevideo Vabariiklik Ülikool on rajatud 1849. aastal. 1930. aastal toimusid linnas esimesed jalgpalli MM-võistlused. Palacio Salvo Torre de las Telecomunicaciones Teatro Solís Palacio Legislativo toomkirik Catedral Metropolitana Cabildo de Montevideo Estadio Centenario http://www.montevideo.gub.uy/
Sotsiaalne konstruktsioon

Sotsiaalne konstruktsioon (inglise keeles social construction) on ühiskonnas inimeste ühistegevuse tulemus, mille tekkimine ei ole objektiivsete loodusseaduste järgi paratamatu. Väljend "konstruktsioon" ei märgi tegelikkust, vaid seda mida me tegelikkusest arvame. Sotsiaalsed konstruktsioonid on näiteks raha. Raha ei oma iseseisvalt väärtust, see on antud sotsiaalse institutsiooni (riigi, keskpanga vms) autoriteediga. Kuigi raha väärtus on “kehtestatud”, on ta sellegipoolest reaalne. Poes saab maksta ainult “päris” rahaga, selle järeletegemine on kuritegu. mehelikkus ja naiselikkus rahvus. Rahvust ei ole olemas, kui selle kandjad end selle liikmetena ei identifitseeri[viide?] kultuuriline identiteet Rein Raud: sotsiaalsed konstruktsioonid ja poliitiline tegelikkus. Postimees 27.4.2018 Mihkel Kunnus: kes on need, kes ei saa aru, mida tähendab mõiste «sotsiaalne konstruktsioon». Postimees 2.5.2018
Tuliliilia

Tuliliilia (Lilium bulbiferum) on liilialiste sugukonda kuuluv liilia perekonda kuuluv taimeliik, püsik. Tuliliilia kasvab 20–90 cm, harva kuni 120 cm kõrguseks. Valge sibul on munajas, selle soomused on laiad ja teravikulised. Tuliliilia sigisibulad arenevad lehtede kaenlais. Sigisibulad on rohekad või helepruunid, paari aastaga areneb kasvama läinud sigisibulast õitsev taim. Tuliliilia õitseb juunis ja juulis. Tuliliilia on Euroopas ainus looduslikult kasvav liilialiik. Tuliliilia on pärit Lõuna-Euroopast. Ta kasvab peamiselt Lõuna- ja harvem Kesk-Euroopa mägedes Püreneedest läbi Korsika ja Apenniinide Balkani poolsaare põhjaosani. Põhja-Euroopas on seda teadaolevalt kasvatatud alates 17. sajandist. Tuliliilial on kaks teisendit: L. bulbiferum var. croceum ja L. bulbiferum var. bulbiferum. Rein Sander, Taluaia liiliad, Maaleht, 21. august 2008 Urmas Laansoo, Liiliad lubavad nautida õiteilu maist septembrini, Eesti Päevaleht, 30. juuli 2013 Tuliliilia andmebaasis eElurikkus
Perets

Perets (ukraina keeles "Перець", eesti keeles 'pipar') on Ukrainas ilmuv satiiri- ja huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1927–1934 ja 1941–2013 ning alates 2017. aastast ilmub taas. Ajakirja algne nimi oli Червоний Перець ('punane pipar') ning see asutati 1927. aastal Harkivis ja ilmus kuni 1934. aastani väljaande Известия ВУЦИК lisana. Ajakirja tiraaž oli 27 150 eksemplari ja selle toimetaja oli Vasilje Chechvyansky. 1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses oli NSV Liidu olukord politiseeritud, mille tulemusena oli ajakirjas kriitiliste artiklite väljaandmine väga piiratud. 20. oktoobril 1929 mõistis kommunistliku partei (bolševike) keskkomitee ajakirja Червоний Перець nr 15 hukka ja otsustati kogu toimetuse koosseis üle vaadata. Alates 1933. aastast algasid ajakirja Червоний Перець toimetuses vahistamised, toimetuse liikmeid süüdistati terrorismis ja Ukraina Kommunistlik Partei juhtide mõrvakatsete ettevalmistamises ja toimetuse liikmed vahistati. Repressioonide tõttu lakkas ajakirja väljaandmine. Ajakirja hakati uuesti välja andma uue nimega "Perets" 14. mail 1941 Kiievis. Kuid pärast suurt isamaasõda, kui intelligentsi hakati taga kiusama, algasid ka uuesti rünnakud ajakirjale. 27. septembril 1946 kritiseeris Ukraina Kommunistlik Partei satiirikirja, mille tulemusena määrati uueks toimetajaks Fedor Makivchuk. Alles koos "Hruštšovi sulaga" tuli Peretsisse huumorit ja elavnes satiir. Ajakirja suurim tiraaž oli 1986. aastal 3,3 miljoni eksemplariga. Pärast NSV Liidu lagunemist ja juba iseseisvas Ukrainas vähenesid järsult perioodiliste väljaannete (sh ka ajakirja Perets) tiraažid. Ajakirja levitati ainult tellitavana, tiraaž oli umbes 10 000 eksemplari kuus. 2013. aasta septembris teatati, et ajakiri lõpetab ilmumise, ning 2013. aasta detsembris seoses rahastamise puudumisega ajakiri suletigi. Alates jaanuarist 2017 ilmub nimega "Перець. Весела республіка" ('pipar. rõõmus vabariik'). 1946–1986 – Fedor Makivchuk 1986–1987 – Oleg Chernoguz 1987–2002 – Juri Prokopenko 2002–2013 – Mihhail Prudnik 1967 – Ukraina NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1977 – orden "Austuse märk" chtyvo.org.ua – Peretsi arhiiv Perets ajakirjad Facebook – Perets
Pikasääre ots

Pikasääre ots (ka Virbi ots, Virbu ots) on neem Harju maakonnas Naissaarel. Neeme koordinaadid on 59° 36′ N, 24° 31′ E.
Pikasääre ots (Saare maakond)

Pikasääre ots on neem Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 14′ E.
Rübjagi neem

Rübjagi neem on neem Saare maakonnas Muhu vallas Võilaiul. Neeme koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 23′ E.
Oosaare neem

Oossaare neem (ka Hoosaare neem) on neem Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 38′ N, 23° 8′ E.
Anenina

Anenina (ka Hanenina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu valla loodeosas. Neeme koordinaadid on 58° 39′ N, 23° 8′ E.
Kalama nina

Kalama nina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 21′ E.
Koeranina

Koeranina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste küla alal. Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 18′ E.
Villema nina

Villema nina (ka Villemi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 34′ N, 23° 11′ E.
Ajutine Valitsus (ansambel)

Ajutine Valitsus oli Eesti punkrockansambel 1980–1981. Peep Männil (laul) Allan Vainola (kitarr, laul) Toomas Kelder (kitarr) Kalev Plink (basskitarr) Herk Haug (trummid) Art Frey (ideed; hukkus autoõnnetuses 1992) Ajutine Valitsus koduleht Helen Arusoo: Metsahümn punkbändilt, Maaleht, 30. november 2012
Üllissaare nina

Üllissaare nina (ka Üllisaare nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 20′ E.
Tuliliilia (film)

"Tuliliilia" on Eesti 2018. aasta põnevusfilm. Filmi režissöör on Maria Avdjuško. Ingrid Isotamm (Pia) Johann Urb (Kaarel) Eva Eensaar (Ida) Epp Eespäev (Dagmar) Adele Taska (Kaia) Kristjan Sarv (Jürgen) Bert Raudsep (silmapatsient) Rasmus Kallas (Peetrike) Kristo Viiding (Ivo) Elina Reinold (nõid) Rain Simmul (kirikuõpetaja) Mari-Liis Lill (Annely) Meelis Rämmeld (Kalev) Sakari Kuosmanen (Jukka)
Jaapani ardiisia

Jaapani ardiisia (Ardisia japonica) on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda ardiisia perekonda kuuluv mitmeaastane taim. Jaapani ardiisia on kiire kasvuga vähenõudlik ja vastupidav igihaljas põõsas kõrgusega 20–40 cm. Süstjad lehed on 4–7 cm pikad ja 1,5–4 cm laiad ning paiknevad varrel paarikaupa kas vastakuti või männastena. Heleroosakad õied kasvavad välja lehekaenlast. Mõlemasuguline õis on viie kroonlehega, 4–10 mm läbimõõduga ja õitseb kobarana, õitsemisaeg on hiliskevadel. Vili on 5–6 mm läbimõõduga, alguses punane, talvel muutub mustaks. Jaapani ardiisiat leidub nii aedades kui ka looduses. Nagu teistelgi ardiisia perekonda kuuluvatel taimedel, on Jaapani ardiisia looduslik leviala Ida-Aasias: Ida-Hiinas, Jaapanis, Taiwanis ja Koreas. Taim eelistab märga metsamulda ja varjulist kasvukohta. Jaapani ardiisia droogid on lehed ja ürt. Drooge kogutakse enne õitsemist, sest õitsemise ajal muutub taime keemiline koostis ning sellega koos ka tema lõhn ja maitse. Lehti ja ürti kogutakse päiksepaisteliste, kuivade ilmadega ning kuivatatakse temperatuuril 30–35 kraadi. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas. Jaapani ardiisia sisaldab mitmesuguseid aineid, millel on meditsiinilisi omadusi. Lehtedes on 0,2% eeterlikku õli bergeniini (keemiline aine, mis on ajurveedas tuntud kui Paashaanbhed ja omab immuunterapeutilist toimet), saponiini, kvertsitiini, terpenoide. Jaapani ardiisiat kasutatakse tema värvikate lehtede tõttu ka ilutaimena. See on laialdaselt levinud ilutaim näiteks USA linnades, eriti sellised sordid nagu "Hakuokan" ja "Ito Fukurin", mille lehtedele ilmub valge ornament. Jaapanist on pärit ka Jaapani ardiisia seostamine jõuludega. Hiina klassikalises meditsiinis peetakse Jaapani ardiisiat üheks viiekümnest olulisemast taimest. Taime on pikka aega kasutatud köhavastase ravimina. Arvatakse, et see ravib ka kasvajaid ning on põletiku- ja viirusevastane. Droogist teed kasutatakse astmaravimina, see mõjub soodsalt hingamisele ning aitab kroonilise bronhiidi korral. Jaapani ardiisiast saab teha alkoholitõmmist, mis toimib kohaliku anesteetikumi ja bakteritsiidina. Suur doos võib kahjustada neere. Flora of China: Ardisia japonica Huxley, A., ed. (1992). New RHS Dictionary of Gardening. Macmillan ISBN 0-333-47494-5. Alternativehealing.org:Ardisia japonica Ardisia japonica Chemical Compounds (Dr. Duke's Databases)
Kannussaarõ

Kannussaarõ (ka Kannussaare) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsooru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsooru külaga. Külast on teateid alates 1926.[viide?] Evar Saar: artikkel "Tsooru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.