laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Priština Ülikool

Priština Ülikool (serbia keeles Универзитет у Приштини / Univerzitet u Prištini) on serbiakeelne ülikool Mitrovicës ja teistes linnades Kosovos. Ülikool samastab end 1999. aastani Prištinas tegutsenud Priština Ülikooliga. Kosovo võimud nimetavad seda Mitrovicë Ülikooliks. Ülikoolis on 10 264 üliõpilast, 730 õppejõudu ja teadlast ning 320 administratiivtöötajat. Ülikooli rektor on Zdravko Vitošević. Priština Ülikooli koduleht
Sonia Sabri

Sonia Sabri on India päritolu Briti tantsija, laulja ja tantsupedagoog, kes on spetsialiseerunud Põhja-India kathak-tantsule. Ta elab Birminghamis, kuid on käinud india tantse õpetamas ka Soomes.
Harish Nagpal

Harish Nagpal (sündinud 3. augustil 1964) on India poliitik, kes esindab Amrohat (Lok Sabha valimisringkond) Uttar Pradeshi osariigis. Ta ei kuulu ühtegi erakonda. Harish Nagpal on abielus Anjula Nagpaliga, neil on kaks tütart. Nad elavad J. P. Nagari rajoonis Bangalore'i lähedal.
Algimantas Kuncaitis

Algimantas Kuncaitis (sündinud 18. detsembril 1958 Šakiai rajoonis Leedus) on leedu insener ja poliitik. Kuncaitis lõpetas 1983. aastal Leedu Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainsenerina. Ta on olnud Jurbarkase rajooni postiülem ja bussipargi direktor. Algimantas Kuncaitis on Leedu kristlik-demokraatliku partei Isamaaliit liige. 2007–2009 kuulus ta Jurbarkase rajooni volikokku.
Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel

Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11. – 21. veebruarini Val Chisone orus Pragelatos, Albergiani mäe jalamil. Kahevõistlejate stardid toimusid 1518 m kõrgusel merepinnast. Hüppemägede kompleks koosnes kahest võistluste tarbeks ehitatud hüppemäest ja kolmest treeningute tarvis ehitatud mäest, mis asusid umbes kahe kilomeetri kaugusel. Kogu kompleksi ehituseks kulus veidi üle 36 miljoni euro. Kahevõistlejate murdmaasuusatamise rajad ja võistluskeskus asub mõne kilomeetri kaugusel Sestrièrest. 21. veebruar Osavõtjaid: 49 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Samppa Lajunen, Soome Ametlikud tulemused 11. veebruar Osavõtjaid: 50 (*stardileht) Olümpiavõitja 2002: Samppa Lajunen, Soome Ametlikud tulemused 15. veebruar Osavõtjaid: 10 meeskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Soome (Jari Mantila, Hannu Manninen, Jaakko Tallus, Samppa Lajunen) Ametlikud tulemused (hüpped)-(4x5 km)
Kristlik demokraatia

"Kristlikud demokraadid" suunab siia. Erakondade kohta kohta vaata artiklit Kristlikud Demokraadid. Kristlik demokraatia on konservatiivne poliitiline vool, mis püüab ühendada kristlikke moraaliprintsiipe sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, jõudes heaoluriigi kui keskteeni turumajandusliku kapitalismi ja sotsialismi vahel. Kristlik demokraatia ei ole üheselt seotud konkreetsete kristluse harudega, kristlik-demokraatlikke parteisid esineb nii protestantlikes kui ka katoliiklikes maades. Euroopa Liidu poliitikas on kristlikul demokraatial oluline roll. Näiteks on Saksamaa üks traditsiooniliselt mõjukamaid parteisid Kristlik-Demokraatlik Liit, mida 2014. aasta seisuga juhib Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. Eestis on kristlikule demokraatiale suurtest erakondadest lähim Isamaa ja Res Publica Liit, väikeparteidest eelkõige Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid, kuid vähemal määral ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (endine Rahvaliit).
Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid

Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (leedu keeles Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai) on Leedu paremtsentristlik kristlik-demokraatlik partei. 1993. aasta mais asutatud parteisse kuulub 18 000 inimest ja sel on Leedu seimis 33 kohta 141-st. Erakonna juht on Gabrielius Landsbergis. Partei koduleht
Jurbarkase rajoon

Jurbarkase rajoon (leedu keeles Jurbarko rajono savivaldybė) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Tauragė maakonnas Leedus. Rajoon piirneb edelas Venemaa Kaliningradi oblastiga. Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1507 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 28 675 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Eržvilkase, Girdžiai, Juodaičiai, Jurbarkai, Raudonė, Seredžiuse, Skirsnemunė, Smalininkai, Šimkaičiai, Veliuona ja Viešvilė vald. Omaette omavalitsuse moodustab veel Jurbarkase linn. Suurim asula on halduskeskus Jurbarkas (13 797 inimest). Teine linn rajoonis on Smalininkai. Lisaks asuvad rajoonis Eržvilkase, Raudonė, Seredžiuse, Stakiai, Šimkaičiai, Vadžgiryse, Veliuona ja Viešvilė alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,3% leedulased, 0,5% venelased, 0,12% sakslased, 0,11% mustlased, 0,11% valgevenelased, 0,1% ukrainlased, 0,07% poolakad ja 0,7% oli teistest rahvustest. Rajooni suurim jõgi on lõunapiiril voolav Nemunas. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Mituva ja Dubysa, samuti Jūra lisajõgi Šešuvis. Jurbarkase rajooni territooriumile jäävad osaliselt Panemunė regionaalpark, osaliselt aga Viešvilė looduskaitseala. Imsrė jõgi Juodaičiai Skirsnemunė kirik Girdžiai kirik Eržvilkase linnamägi Lapgiryse mõis Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Jurbarkase rajooni koduleht
Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia

Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia (2019. aastani Aleksandras Stulginskise Ülikool) on põllumajandusülikool Leedus Akademija alevis Kaunase lähedal. Praegune Vytautas Suure Ülikooli Põllumajanduse Akadeemia rajati 3. septembril 1924 Dotnuvas, kui liideti Dotnuva Põllumajanduskool ja Leedu Ülikooli põllumajandus-metsandusteaduskond. 2011. aastal oli ülikoolis 5 teaduskonda ja 5950 üliõpilast.
Akademija

Akademija on alev Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis. Alev asub Kaunase linna serval, Nemunase jõe lõunakaldal. Seal asub Akademija valla halduskeskus. Vaatamisväärsusteks on Kaunase kindluse Marva fordi varemed, Obelynė park ja professor Tadas Ivanauskase majamuuseum. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna rajati Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Alev moodustati 1999. aastal, mil see eraldati Noreikiškėse külast. 2001. aastal oli alevis 4213 elanikku. Tadas Ivanauskase maja Koolimaja Ülikooli peahoone Obelynė park Jugapuuallee Obelynė pargis [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Zenkō Suzuki

Zenkō Suzuki (jaapani keeles 鈴木 善幸 Suzuki Zenkō; 11. jaanuar 1911 Yamada, Iwate prefektuur – 19. juuli 2004 Tōkyō) oli Jaapani poliitik. Ta sündis Yamadas Iwate prefektuuris. Ta lõpetas aastal 1935 Tōkyō Mereteaduse- ja Tehnoloogiaülikooli. Ta on olnud juhtivatel positsioonidel jaapani kalatööstuslikes organisatsioonides. Pärast Teist maailmasõda lülitus ta aktiivsesse poliitikasse. Ta astus Jaapani sotsialistlikku parteisse, ta valiti selle partei ridades aastal 1947 parlamenti. Aastal 1948 läks ta üle Jaapani liberaalsesse parteisse (mis aastal 1955 formeerus Jaapani Liberaaldemokraatlikuks Parteiks) ja seejärel on kogu tema karjäär olnud seotud Jaapani Liberaaldemokraatliku Parteiga. Ta oli aastatel 1965–1966 tervishoiu- ja sotsiaalminister Eisaku Satō kabinetis ja aastatel 1976–1977 metsandus- ja maavaldusminister Takeo Fukuda kabinetis. Ta on täitnud Jaapani Liberaaldemokraatlikus Parteis juhtivaid kohti. 17. juulist 1980 kuni 27. novembrini 1982 oli ta Jaapani peaminister. Zenkō Suzuki suri 19. juulil 2004 Tōkyōs Jaapani Rahvusvahelises Meditsiinikeskuses kopsupõletikku. Tema tütre Chikako abikaasa Tarō Asō oli Jaapani peaminister aastatel 2008–2009, ka poeg Shun'ichi Suzuki on poliitik.
Žürii

Žürii (prantsuse sõnast jury) on võistluse, näituse vms auhinnasaajate väljaselgitamiseks mingite tööde hindamise tarvis, nt näitusele valitavate tööde väljaselgitamiseks, moodustatud komisjon. Eesti entsüklopeedia. 9. köide: SUN–TÜRG. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996, lk 161. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 23.05.2014)
Tiitel

Tiitel on koos nimega kasutatav sõna või liide, mis viitab näiteks seisusele või teaduskraadile. Aadlikul võib olla aadlitiitel. Kõnetlussõna
Tiitel (täpsustus)

Sõnal tiitel on mitu tähendust: Tiitel on nime ees kasutatav sõna või liide. Tiitel on trükinduses ja bibliograafias tiitellehel olevad teatud andmed. Tiitel on teose pealkiri. ...
Torma Stahhaanovlane

Torma Stahhaanovlane oli Tormas 10. augustist 1951 kuni 29. novembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Torma Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel

Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel toimusid 11. - 20. veebruaril Pragelatos Normaalmäe suurus oli HS106 ja suure mäe suurus HS140. Samas asusid ka kolm harjutusmäge (K-60, K-30, K-15). Mängude ajal sai hüppevõistlustele kaasa elada umbes 7500 pealtvaatajat. Suusahüpetes jagatud medalid riigiti. 12. veebruar Osavõtjaid: 69 (*stardileht - lõppvõistluse stardileht) Olümpiavõitja 2002: Simon Ammann, Šveits Ametlikud tulemused 18. veebruar Osavõtjaid: 69 (stardileht) olümpiavõitja 2002: Simon Ammann, Šveits Ametlik lõpuprotokoll 20. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Saksamaa (Sven Hannawald, Stephan Hocke, Michael Uhrmann, Martin Schmitt) Ametliku tulemused
Karula Stahhaanovlane

Karula Stahhaanovlane oli Karulas 15. juunist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Karula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Traktor (ajaleht)

Traktor oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vastseliinas 1. augustist 1951 kuni 27. detsembrini 1953; Vastseliina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Elu (Rakke)

Uus Elu oli Rakkes 9. juunist 1951 kuni 12. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rakke Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Uus Küla

Uus Küla oli Sipa külas 22. juunist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Sipa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kolhoosi Aktivist

Kolhoosi Aktivist oli Järva-Jaanis 1. augustis 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Järva-Jaani Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
David Papineau

David Papineau (sündinud 1947) on Briti teadus- ja vaimufilosoof. Ta on õppinud Lõuna-Aafrika Vabariigis Natali Ülikoolis matemaatikat ja Cambridge'i Ülikoolis filosoofiat. Aastal 1974 sai ta Cambridge'ist Ian Hackingi juhendamisel doktorikraadi. Aastal 1990 sai ta Londoni King's College'i teadusfilosoofia professoriks. 1978 – "For Science in the Social Sciences" 1979 – "Theory and Meaning" 1987 – "Reality and Representation" 1993 – "Philosophical Naturalism" 1996 – "Philosophy of Science" (epistemoloogilise teadusfilosoofia antoloogia) 2000 – "Introducing Consciousness" 2002 – "Thinking about Consciousness" 2003 – "The Roots of Reason: Philosophical Essays on Rationality, Evolution and Probability" Raamatu "Philosophical Naturalism" ümbertöötatud variant Katkend raamatust "Thinking about Consciousness" PDF-failina Mind the Gap Normativity and Judgement The Evolution of Knowledge The Rise of Physicalism Metaphysics over Methodology--Or, Why Infidelity Provides No Grounds To Divorce Causes from Probabilities Theories of Consciousness Is Representation Rife? Could There Be a Science of Consciousness? Why you don’t want to get in the box with Schrödinger’s cat Human Minds David Lewis and Schrödinger’s Cat Social Learning and the Baldwin Effect Phenomenal and Perceptual Concepts The Cultural Origins of Cognitive Adaptations Antipateetiline eksitus Koduleht King's College'is Publikatsioonide loend
Rein Miller

Mitte segi ajada 1947. aastal sündinud endise Reformierakonna liikme Rein Milleriga. Rein Miller (2. august 1938 Tallinn – 10. aprill 2017) oli Eesti rahandustegelane, poliitik ja sporditegelane. Ta lõpetas 1957. aastal Kiviõli 1. Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal. Ta töötas aastatel 1962–1963 Tallinna linna rahandusosakonnas ökonomistina, aastatel 1963–1966 Tallinna Mererajooni rahandusosakonna asejuhataja ja juhatajana. Aastatel 1966–1990 töötas ta Eesti NSV Rahandusministeeriumis, olles kaubanduse ja teeninduse finantseerimise osakonna juhataja, kontrolli ja revisjoni valitsuse juhataja, riigitulude valitsuse juhataja ning eelarve valitsuse juhataja. Aastatel 1990–1992 oli ta Edgar Savisaare valitsuses rahandusminister. Aastatel 1993–1994 oli ta Sotsiaalpanga juhatuse esimees, aastatel 1994–1996 AS Naviplasti peadirektor, 1992–2008 oli ta turvafirma Falck Baltic finantskontrolli juhataja. 1950. aastast harrastas ta Jõgeva Keskkoolis Valdur Rajalo juhendamisel jäähokit. Aastatel 1976–1999 oli ta Eesti NSV/ Eesti Jäähokiföderatsiooni president. 1999 Jäähokiföderatsiooni teeneteplaat 2004 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk 2008 Jäähokiliidu teeneteplaat 2017 Eesti jäähoki kuulsuste hall Milleri tütretütar on tennisist Anett Kontaveit. "Anett Kontaveidi uued sugulased on nii Olav Ehala kui ka Koidula ja Jannsen". ERR menu, 4. veebruar 2022 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951-2000. Ilo. 2003 Biograafia ESBL-is Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Juulivihm

"Juulivihm" on 1966. aastal Mosfilmis valminud mängufilm. Filmi peategelane Leena töötab trükikojas insenerina. Tema peigmees Volodja on andekas ja lootustandev teadlane. Filmis jälgitakse nende suhteid mitme kuu jooksul, juulist kuni hilissügiseni. Nende suhe tundus esialgu olevat ideaalne, kuid Leena pettub Volodjas ja nad lähevad lahku. Jevgenia Uralova – Leena Aleksandr Beljavski – Volodja Juri Vizbor – Alik Jevgenia Kozõreva – Leena ema Aleksandr Mitta – Vladik Ilja Bõlinkin – Ženja Juri Iltšuk – Ljova Alla Pokrovskaja – Ljolja Kurihhina Boriss Beloussov – Šapovalov Valeria Beskova – Šapovalovi naine Valentina Šarõkina – Ljusja Vitali Beljakov – Jura
Otto Friedrich von Pistohlkors

Otto Friedrich von Pistohlkors vanem (21. märts (10. märts vkj) 1754 Rutikvere mõis – 22. juuni (10. juuni vkj) 1831 Põltsamaa) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (major), Liivimaa maanõunik, kartograaf, kunstnik, arhitekt ja Rutikvere mõisnik. Otto Friedrich von Pistohlkors oli aktiivne ühiskonnategelane, väljapaistev harrastusarhitekt, botaanik, kohtunik, Liivimaa maanõunik, kartograaf ja Põltsamaa kiriku eestseisja. Tema kavandite ja plaanide järgi kujundati 18. ja 19. sajandi vahetusel Rutikvere mõisaansambel praeguse Järva- ja Jõgeva maakonnapiiril. Pistohlkorsi joonistused on hoiul peamiselt Eesti Kunstimuuseumis. Ta suri 1831. aastal Põltsamaal ning maeti esialgu Põltsamaa saksa kalmistule, kuid hiljem maeti ümber Rutikvere mõisa kalmistule. Otto Friedrich von Pistohlkorsi noorem vend oli Woldemar Conrad von Pistohlkors, kes ehitas Tartu linnamuuseumi praeguse hoone, mida tuntakse Pistohlkorsi majana. 26. detsembril 1785 (vkj)/ 7. jaanuaril 1786 abiellus ta Kuremaal Maria Elisabeth von Helmerseniga (1757–1831). Nende poeg oli samuti Otto Friedrich von Pistohlkors (1789–1843). Merlin Lumiste. "Otto Friedrich von Pistohlkorsi (1754-1831) elu ja tegevus Liivimaal". Bakalaureusetöö. Tartu 2013. Leht 48 Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust Merlin Lumiste. "Otto Friedrich von Pistohlkorsi (1754-1831) elu ja tegevus Liivimaal". Bakalaureusetöö. Tartu 2013 "Tartu Linnamuuseumis avatakse näitus "Kunst, arhitektuur, vabamüürlus. Rutikvere mõisa Pistohlkorsid"". Tartu Linnamuuseumi pressiteade, 21. mai 2014
Tallinn Music Week

Tallinn Music Week (lühendatult: TMW) on Tallinnas toimuv üritus, mille põhiosad on talendifestival ja muusikatööstuse konverents. 2014. aasta TMW talendifestivalil osales ligi 200 artisti nii Eestist kui välismaalt. Gorö Lana rattapoes Jook (2015) Me and My Drumme (2016) Liima kontsert kinos Sõprus (2016) Kristjan Järvi ja Glasperlenspiel Sinfonietta (2016) Folktroonika lava on alates 2020. aastast bändi OOPUS liikmete poolt korraldatud lava, kus astuvad publiku ette žanri- ja meediumiülesed artistid, kelle loomingus on ühendatud traditsioonid ja tänapäev. Folktroonika laval üles astuvad artistid esitlevad pärimusmuusikat elektroonilise muusika ja/või kaasaja tehnoloogiliste võimalustega. Folktroonika lava on TMW tagasisideküsitluste põhjal festivali üks populaarsemaid lavasid. 2020. aasta 28.augustil toimus Folktroonika lava esmakordselt. Seal astusid üles Mick Pedaja (EE), Ilkka Heinonen (FI), OOPUS (EE) ja Argo Vals (EE). 2021. aastal toimus Folktroonika lava 2. oktoobril ning seal esinesid DJ Ken Kuusk (EE), GG Gulaygorod (UA), Mehehe (PL), Puuluup (EE), Annamaret (FI), OOPUS (EE) ja Oligarkh (RU). 2022. aastal toimus Folktroonika lava 6. mail ning seal astusid üles Kymbali Williams (EE), Tõnu Tubli (EE), Omnion (CZ), Fanfara Station (IT), OOPUS (EE) ja Balaklava Blues (CA/UA). https://web.archive.org/web/20140326000633/http://www.tallinnmusicweek.ee/est_about_2014n.php (vaadatud 23.05.2014) Тарналицкий, Тарас (28. september 2015). "Музыка на экспорт" (vene). Belorusy i rynok. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.04.2020. Vaadatud 10.04.2020. "TMW 2020 Folktronica Stage". https://www.facebook.com/events/322052136052607 https://www.facebook.com/events/1375452822880003 TMW koduleht Karin Koppel, Henry-Laur Allik: "TMW koostööpartnerid süüdistavad Sildnat arvete maksmata jätmises" ERR, 24. juuli 2018
Tallinna Jahtklubi

Tallinna Jahtklubi on Tallinnas tegutsev Eesti jahtklubi. Ühtlasi on tegemist ühe Eesti vanima jahtklubiga. Klubi ajalugu ulatub aastasse 1910, kui võeti vastu klubi põhikiri. Klubisse kuuluvad peamiselt kaatri- ja jahiomanikud, võistluspurjetajaid, huvimeresõitjaid, võistlusametnikud ja treenerid. Aastal 2006 avas klubi purjetamiskooli. Klubi juhatuse eesotsas on kommodoor Kuno Peek. https://web.archive.org/web/20131216063607/http://www.tjk.ee/?lang=et&page_id=121 (vaadatud 23.05.2014) Klubi koduleht
Must Peeter (film 1963)

"Must Peeter" on 1963. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmis kujutatakse 16-aastase Petri suhteid vanematega ning eakaaslastega ja tema praktikat koolivaheajal. Tegemist on vaimuka sotsiaalpsühholoogilise ja ühiskonnakriitilise filmiga, milles on ka absurdikoomika elemente. Ladislav Jakim – Petr Pavla Martínková – Pavla Jan Vostrčil – Petri isa Božena Matušková – Petri ema Pavel Sedláček – Sako Vladimír Pucholt – Čenda Zdeněk Kulhánek – Kudrnáček František Kosina – poejuhataja
Jens Arne Svartedal

Jens Arne Svartedal (sündinud 14. veebruaril 1976) on norra murdmaasuusataja. 2006 Torinos hõbemedal koht teatesprindis 5. koht 4×10 km teatesõit 44. koht 15 km klassikas 2010 Vancouveris 23. koht 50 km klassikas 2003 Val di Fiemmes: 11. koht sprindis 19. koht 15 km klassikas 2007 Sapporos: maailmameister koht klassikasprindis 19. koht 50 km klassikas 2009 Liberecis: 20. koht sprindis Üldkarikas 2. koht: 2004 3. koht: 2006 Sprindikarikas 1. koht: 2007 2. koht: 2002, 2004 Jens Arne Svartedal on osalenud (seisuga 27. märts 2015) 132 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 24 korral, millest 12 korral kõige kõrgemale astmele. Jens Arne Svartedal FIS-i kodulehel
Unustatud esivanemate varjud

"Unustatud esivanemate varjud" on 1964. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Poeetilise ja kujundliku filmi tegevus toimub Karpaatides hutsuulide maal. Ivan ja Maritška on pärit vaenutsevatest suguvõsadest. Maritška isa tapab Ivani isa, see aga ei takista noorte vastastikust armastust. Noored kavatsevad abielluda. Maritška aga kukub õnnetult jõkke ja upub. Ivan langeb sügavasse masendusse. Hiljem ta abiellub Palagnaga, kuid nende kooselu ei kujune õnnelikuks – Ivan ei suuda kuidagi Maritškat unustada. Ivan Mõkolaitšuk – Ivan Palitšuk Igor Dzjura – Ivan lapsena Larissa Kadotšnikova – Maritška Gutenjuk Valentina Glinko – Maritška lapsena Tatjana Bestajeva – Palagna Spartak Bagašvili – Jurko Molfara Nikolai Grinko – Batag Leonid Jengibarov – Miko Nina Alissova – Ivani ema Aleksandr Gai – Ivani isa Neonila Gnepovskaja – Maritška ema Aleksandr Raidanov – Onufri Gutenjuk, Maritška isa
Malik Bendjelloul

Malik Bendjelloul (14. september 1977 Ystad – 13. mai 2014 Stockholm) oli Rootsi filmilavastaja. 2013. aastal võitis ta dokumentaalfilmi "Searching for Sugar Man" (eesti keeles "Suhkrumeest otsimas") eest parima dokumentaalfilmi Oscari. Lisaks võitis film BAFTA ja muidki mainekaid auhindu[viide?]. Ta sooritas 36-aastaselt enesetapu. Malik Bendjelloul andmekogus IMDb (inglise)
Välismaa sildade loend

See loend loetleb sildu, välja arvatud Eesti sillad, mis on loetletud Eesti sildade loendis. On ka sildade loend riigiti. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Akashi-Kaikyō sild - Alberti sild - Alcántara sild - Aleksander III sild - Aleksander Nevski sild - Amuri sild - Anitškovi sild - Anpingi sild - Anshuni sild - Antonivka sild - Atatürki sild Blagoveštšenski sild - Bolšoi Moskvoretski sild - Bosporuse sild - Britannia sild - Broadway sild - Brooklyni sild - Brömsebro - Bryggebroen Čevljarski most - Chaudière'i sild - Chelsea sild - Cliftoni rippsild - Colossus Bridge - Conwy raudteesild - Conwy rippsild Danyangi-Kunshani sild - Darnõtsja sild - Darnõtsja raudteesild - Daugavpilsi raudteesild - Djavolski most - Draakoni sild - Dvortsovõi sild Eshima Ohashi sild Forthi maanteesild - Franz Josephi sild - Forthi sild Grammene raudteesild - Gupo sild Alexander Hamiltoni sild - Hammersmithi sild - Hangzhou lahe sild - Henry Hudsoni sild - Humberi sild - Höga Kusteni sild Iroise'i sild Jaapani sild - Johannese sild Kertši väina sild - Kierbedźi sild - Kingsgate'i sild - Krimmi sild (Moskva) - Krjukivi sild - Krki sild - Kuldīga tellissild - Kuldvärava sild - Kvalsundi sild Laekeni raudteesild - Lambethi sild - Langfangi-Qingxiani viadukt - Liteinõi sild - Londoni sild Magdeburgi veesild - Mala Rijeka viadukt - Manhattani sild - McCall's Ferry Bridge - Mehmed-paša Sokolovići sild - Menai rippsild - Merefa-Hersoni sild - Millau viadukt – Minnesundi raudteesild - Minnesundi vana sild - Minnesundi uus sild - Msta sild Nanjing Shi Jangtse sild - Nikolai kettsild - Novovolžski sild Ohete sild Palmburgi sild - Pelješaci sild - Permanent Bridge - Pinzano sild - Plougasteli sild - Pont de Cassagne - Pont de Fontpédrouse - Pontcysyllte akvedukt - Ponte Vecchio - Ponte Sant'Angelo - Pont d'Avignon - Pont Neuf - Port Depositi sild - Postbridge'i sild - Puente Romano sobre el río Guadiana - Punane sild Quebeci sild - Queensboro sild Raippaluoto sild - Raudteesild Volga raudteejaama juures - Raudteesild üle Luga jõe Tolmatšovo raudteejaama juures - Rialto sild - Riia raudteesild - Royal Border Bridge - Rževi raudteesild - Russki saare sild Saami sild - Schuylkilli kettsild - Sinine sild - Sotra sild - Széchenyi kettsild - Starovolžski sild - Storstrømi sild - Struve raudteesild - Sundi sild - Sundsvalli sild - Suur-Beldi sild - Sõzrani sild Šeher-Ćehaja sild - Štefániki sild Zelenodolski raudteesild - Zubizuri Tacoma Narrowsi sild - Tarr Stepsi sild - Tianjini sild - Tiberiuse sild - Topologi sild - Toweri sild - Traianuse sild - Tsurunomai sild - Tšonhari raudteesild - Tšonhari sild - Tutškovi sild - Tveri raudteesild - Tähtiniemi sild Uddevalla sild Vabadussild - Vasco da Gama sild - Vauxhalli sild - Verebja sild - Verrazano–Narrowsi sild - Västerbron George Washingtoni sild - Waterloo sild - Westminsteri sild - Williamsburgi sild Ölandi sild - Öresundi sild Peterburi sillad Eesti sildade loend
Ooker

Ooker (vanakreeka keeles ochros 'kahvatu') on looduslik kollane, punane, pruunikasvioletne, punakaspruun kuni pruun värvipigment, mida kasutatakse igasuguste sideainetega värvides, nagu liim-, lubi-, akvarell-, tempera- õli- ja emailvärvides. Ookrit tunti juba neoliitikumis. Ookriks nimetatavad muldpigmendid võivad värvuselt erineda ja kanda seetõttu erinevaid nimetusi. kollaste ookrite hulka kuuluvad hele ooker, kuldooker, küprose ooker, ka sieena (terra di Siena). Kollane ooker on põhikomponent Schönbrunni kollases. punaste ookrite hulka inglispunane, india punane, Pozzuoli punane, Ercolano punane, Sinope punane, Pompei punane, Veneetsia punane jt, ka lilla ooker pruuni ookrina on nimetatud erineva koostisega raudoksiide sisaldavaid mineraale, nagu götiit jt punane ooker sieena umbra roheline muld ookerkollane (värvus) Kunstileksikon. 2001. Eesti Klassikakirjastus, Tallinn. Lk 307