Carl Schirren

Carl Christian Gerhard Schirren (20. november (vkj 8. november) 1826 – 11. detsember (vkj 28. november) 1910) oli baltisaksa ajaloolane, publitsist ja avaliku elu tegelane. Schirren oli küll geograafiaalase haridusega, kuid hakkas 1850. aastatel huvituma ajaloost. Esialgu kirjutas ta peamiselt arvustusi ja lühiartikleid, selle kümnendi kaalukamaks tööks oli tema arvustus Taani hindamisraamatu põhjal tehtud töö kohta, milles Schirren avaldas oma seisukohti raamatu sisu kohta tunduvalt laiemalt, kui arvustuse formaat oleks eeldanud (ta kirjutas sisuliselt hindamisraamatust oma uurimuse). Aastatel 1861–1864 oli Schirren Õpetatud Eesti Seltsi esimees. Tema ametiajal kaugenes ÕES oma algsest estofiilsest suunast. Aastatel 1862–1864 andis Schirren välja Tartu päevalehte Dorpater Tagesblatt, 1863. aastal sai tast Tartu Ülikooli Vene ajaloo professor ning ta asus üha tõsisemalt ajalooga tegelema. 1860. aastatel huvitus aga Schirren üha enam ka poliitikast, asudes kaitsma baltisakslasi vaikselt hoogu koguva slavofiilsuse ja võimaliku venestuse eest. Tema Liivimaa patrioodi mentaliteet avaldub ka selle aja töödes, kus Schirren rõhutab ajaloo võtmesündmustes osalenud liivimaalaste (Wolter von Plettenberg, Johann Reinhold von Patkul) tähtsust ja positiivsust. Venemaal sai ta tuntuks vastusega slavofiil Juri Samarinile, kes oli rünnanud Balti erikorda. Schirren kaitses oma ajaloolistel argumentidel põhinenud vastuses (aastal 1869) Balti provintsides seni kehtinud õiguslikku korda, viidates Uusikaupunki rahulepinguga Venemaa poolt antud garantiidele. Selle poliitiliselt irriteeriva kirja eest vallandati Schirren Tartu Ülikooli Vene ajaloo professori kohalt ning ta oli sunnitud Venemaalt lahkuma. Ülejäänud elu veetis Schirren Saksamaal, kus ta töötas Kieli ülikooli ajalooprofessorina, 1878–1879 oli ta ka rektor. Kuigi mahukaid ajalooteoseid ta ei avaldanud, kuid ta uuris mitut üksikprobleemi. Tema põhiliseks huvivaldkonnaks oli Põhjasõda ning sellega seotud sündmused. Seda uurides Schirren leidis näiteks, et Rootsi allakäigus polnud süüdi mitte Karl XII, vaid hoopis tema isa Karl XI, kes teatavasti teostas baltisakslastele jaoks ebameeldiva mõisate reduktsiooni. Schirreni olulisimad saavutused olid aga tema allikpublikatsioonid ja personaalarhiiv. Tema teostest mahukaim oli aastatel 1861–1885 välja antud 11-köiteline "Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbsständigkeit" (viimased kolm köidet pealkirjaga "Neue Quellen..."), mis on koostatud Rootsi ja Taani arhiividest leitud Liivi sõja algusaastaid (1557/1558–1562) puudutavatest allikatest. See allikakogu on sisuliselt asendamatu infoallikas Liivi sõja uurijate jaoks. Schirreni personaalarhiivis leidub peamiselt Põhjasõjaga seotud materjale, mis on samuti väga suure teadusliku väärtusega. Zur Geschichte der schwedischen Universität in Livland. Riia, 1853. Der Verfasser der livländischen Reimchronik (vanemast riimkroonikast). Riia, 1855. Beitrag zum Verständniss des Liber Census Daniae : Analyse und Kritik der Schrift Georgs von Brevern : der Liber Census Daniae und die Anfänge der Geschichte Harriens und Wirlands (1219-1244). St. Petersburg: Eggers, 1859 Andmed ESTERis Der Codex Zamoscianus enthaltend Capitel I-XXIII,8 der Origines Livoniae (Henriku Liivimaa kroonikast). Tartu, 1865. Die Capitulationen der livländischen Ritter- und Landschaft und der Stadt Riga vom 4. Juli 1710 nebst deren Confirmationen : nach den Originaldocumenten mit Vorausstellung des Privilegium Sigismundi Augusti und einigen Beilagen. Toimetaja. Tartu, 1865. Die Recesse der livländischen Landtage aus den Jahren 1681 bis 1711. Tartu, 1865 (uuesti välja antud: Hannover-Döhren : Hirschheydt, 1973). Livländische Antwort an Herrn Juri Samarin. Leipzig, 1869. Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbständigkeit: Aus dem schwedischen Reichsarchive zu Stockholm, NF [I] Bd. 1-8. Koostaja ja toimetaja, aastatel 1871–1885. Neue Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbständigkeit: Aus dem dänischen Geheimen Archive zu Kopenhagen, NF [II] Bd. 9-11. Koostaja ja toimetaja, aastatel 1888–1892. Juhan Vasar. Carl Schirren ajaloolasena. Ajalooline Ajakiri, 1926. Livländische Antwort Teoseid