laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Märjamaa

Märjamaa on alev Rapla maakonnas, Märjamaa valla keskus. Alevi peamiseks vaatamisväärsuseks on Märjamaa kirik koos Esimeses maailmasõjas ning Vabadussõjas hukkunutele püstitatud kirikuvärav-monumendiga. Aleviks nimetati Märjamaa aastal 1945. Aastatel 1950–1962 oli ta Märjamaa rajooni keskus. 1931–1968 oli Märjamaal Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee jaam. Märjamaal tegutseb ragbiklubi Märjamaa Vikat. Märjamaa oli ajalooliselt Läänemaa osa, Lääne kreisi Märjamaa kihelkonnas ja hiljem Lääne maakonnas. Eesti NSV, Märjamaa rajoon moodustati aastal 1950 pärast maakondade likvideerimist. Märjamaa rajoon hõlmas Läänemaa idapoolse osa, millele oli liidetud alasid endisest Harjumaast. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Pärnu-Jaagupi rajooni põhjaosa. Rajoon likvideeriti aastal 1962, mil põhiosa liideti Rapla rajooniga ja Kullamaa piirkond liideti Haapsalu rajooniga. Märjamaa alevi omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002. aasta määruse nr 228 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Märjamaa valla (alevi), Märjamaa valla ja Loodna valla osas" alusel moodustati senise Märjamaa valla (alevi), senise Märjamaa valla ja senise Loodna valla baasil uus omavalitsusüksus Märjamaa vald. Märjamaa kui asula liigiks kehtestati alev. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks. Märjamaalt on pärit teatritegelane Hugo Murre, näitleja Arvi Hallik, mineraloog Enn Pärnama, kirjanik Arvo Valton, tehnikateadlased Ülo Rudi ja Kusta Rumma, laskur ja treener Jüri Talu, jurist Mihkel Oviir, korvpallur ja spordiarst Katrin Aasvee, poliitik ja laulja Aivar Riisalu, jurist Priidu Pärna, folklorist Liina Paales, teatrikunstnik Innari Toome ja pärimusmuusik Cätlin Mägi. Märjamaa järtade kaitseala Märjamaa lahing Märjamaa mõis Märjamaa õigeusu kirik Märjamaa alevi lipp Märjamaa alevi vapp Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.12.2018. Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 28.05.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Harju maakonna Saue valla, Rapla maakonna Järvakandi ja Märjamaa alevi ning Juuru ja Käru valla, Saare maakonna Kaarma valla, Tallinna Maardu linna ja Valga maakonna Hummuli valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 21.11.1991) Märjamaa 360° aeropanoraam / aerofoto Märjamaa taasavab rahvamaja ERR, 23. jaanuar 2009.
Sansa Stark

Sansa Stark on tegelane George R. R. Martini eepilises romaanisarjas "Jää ja tule laul" . Ta kuulub põhja Starkide suguvõssa olles Eddard Starki ja Catelyn Tully vanim tütar. Tal on Ürghundi kutsikas, kelle nimeks on Emand. Iseloom Ta on väga kombekas ja hästi kasvatatud - tõeline noor daam. Ta on väga aus ja usaldav. Ta on hoolega kuulanud kõiki oma hoidja nõuandeid unustades seejuures, et välise sära all võib peituda hoopis tumedam pool. Ta on väga rõõmus kui ta isa kutsutakse Kuninga õukonda tööle ning unisatb suurtest ballidest ja turniiridest. Samuti on ta väga armunud oma kihlatusse- prints Jofrey Baratheoni. Pimesi usaldab ta kuninganna Cerseit, kes aga seda väga osavalt ja kurjalt Sansa suhtes ära kasutab. Ta on noor ja usaldav neiu kui ta õukonda tuleb ning valusad on tema õppetunnid, mis talle seal antakse. Tema kihlatu laseb hukata tema isa riigi reetmise eest, kuigi on eelnevalt lubanud Eddardile armu anda. Peale isa surma saab Sansast aga Lannisteride vang, kes istub kuningalossis vangis nagu linnuke oma kuldses puuris.
Rabastumine

Rabastumine (inglise bog formation) on happelise toitevaese vee mõjul toimuv soostumine. Rabastumine võib toimuda nii vaestel liivmuldadel kui ka vaesunud siirdesoodes. Rabastumise tagajärjel turbakihid isoleeruvad mineraalpinnasest ja toiterikkast veest ning kattuvad tiheda turbasamblakihiga. Esineda võib kiduraid mände ja muid sootaimi. Lodustumine Soostumine Raba Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 29.02.2012)
Arya Stark

Arya Stark on tegelane George R. R. Martini eepilises romaanisarjas "Jää ja tule laul" . Ta kuulub põhja Starkide suguvõssa, olles Eddard Starki ja Catelyn Tully noorem tütar. Oma loomuselt on Arya nagu poisstüdruk. Teda iseloomustavad sassis pea, tihti määrdunud riided ja poisilik olek. Täielik vastand oma daamilikule õele Sansa Starkile. Ta vihkab pidusid ja peeneid kleite. Oma hoidja sõnul on ta ka käsitöös vilets. Pigem meeldib talle puust mõõkadega või kaigastega hoovil poistega võidelda ja ratsutada. Ta on väga isepäine ega tee kuulmagi oma ema ja vanema õe märkusi tema poisiliku oleku kohta. Oma õdedest-vendadest saab ta kõige paremini läbi oma poolvenna Jon Snowga. Kui Jon otsustab lahkuda Müürile ja ühineda Öise Vahtkonnaga, kingib ta Aryale ehtsa mõõga, mille on lasknud Talitundru sepikojas just tema jaoks teha. Arya nimetab selle mõõga Nõelaks - see on väike ja kerge, kuid väga terav mõõk. Kui nende isa kutsutakse Kuninga õukonda, siis ta võtab oma tütred ühes. Kui isa viimaks Arya mõõka näeb, otsustab ta palgata tütrele õpetaja, kes õpetaks ta mõõgaga ümber käima. Tema õpetajaks on kuulus mõõgavõitleja Syrio Forell. Lisaks mõõgavõitlusele õpetab Syrio talle palju muudki, peamiselt seda, kuidas tuleb asju vaadata oma silmadega ja mõelda oma peaga. Aryast saabki neiu, kes mõtleb oma peaga ja vaatab asju oma silmadega. Need oskused aitavad tal keerulistes olukordades ellu jääda ja neist välja tulla. Tihti kordab Arya mõttes Syro sõnu: "Hirm lööb sügavamaid haavu kui mõõgad," ja need on talle julgustuseks. Keerulistes oludes muutub Arya osavaks muutujaks, kes oskab osavalt end uutesse oludesse sulatada ja varjata oma tõelist identiteeti. Ta on väga sitke ja julge, tehes oma tegudega vanematele poistelegi silmad ette.
Riivli matmispaik

Riivli matmispaik oli Teise maailmasõja-aegne matmispaik Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Esku külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. Matmispaik paiknes Põltsamaa linnast lääne pool Viljandi maantee ääres enne Võhma ja Pilistvere tee risti. Sinna oli väidetavalt maetud inimesi, kes Teises maailmasõjas võitlesid Nõukogude poolel või tegid Nõukogude võimuga koostööd ning tapeti aastatel 1941–1944. Mälestusmärk püstitati 1967. aastal. 4. septembril 1975 maeti Tapiku rabast siia ümber Pajusi valla 1941. aastal tapetud nelja Nõukogude aktivisti säilmed. 1997. aastast oli matmispaik riiklik ajaloomälestis. Kevadel 2023 eemaldati 1967. aasta mälestusmärk, selle asemele paigaldati tagasihoidlik mälestusmärk pealkirjaga "Teise maailmasõja ohvrid". Vana mälestusmärgi saatus pole teada. Ametliku Nõukogude propaganda järgi oli sinna maetud 169–200 inimest. Herbert Kuurme järgi on sinna aga maetud 54 inimest. Neist oli väidetavalt nimeliselt teada 19 inimest. Pole teada, kas nende hulka arvestati ka 1975. aastal neli ümbemaetut. Väljakaevamistel 14. juunil 2023 leiti 18 inimese säilmed. Need maeti 17. novembril 2023 ümber Põltsamaa II maailmasõja matmispaika. "Ei rohtu siin rajad, siin vaikus on püha...". Punalipp nr 107, 11. september 1975. Lk 1 Taavi Kelder. "Põltsamaal algas Esku jalgtee ehitus". Vooremaa nr 29, 11. aprill 2023. Lk 3 Herbert Kuurme. Pildikesi Põltsamaa ajaloost 1. Põltsamaa 2001. Lk 203 "Ei rohtu siin rajad, siin vaikus on püha...". Punalipp nr 107, 11. september 1975. Lk 1–2 Herbert Kuurme. Pildikesi Põltsamaa ajaloost 1. Põltsamaa 2001 Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VI osa. "Vali Uudised", 28. veebruar 2014. Lk 6 Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 1. osa". Vali Uudised nr 29, 11. aprill 2014. Lk 3 Liisbeth Rats. "Kohalikud Põltsamaa Riivli ühishaua ümbermatmist ei toeta". ERR, 8. veebruar 2023 Raimo Metsamärt. "Riivli ühishaua saatus ükskõikseks ei jäta". Põltsamaa Valla Sõnumid nr 127, 9. veebruar 2023. Lk 3 Taavi Kelder. "Algas Riivli sõjahaua ümbermatmine". Vooremaa, 20. juuni 2023 "17. novembril maeti ümber Põltsamaa vallas Lustivere ja Riivli sõjahaudadest ekshumeeritud II Maailmasõja ohvrid". Põltsamaa vald, 20. november 2023 Riivli matmispaik kultuurimälestiste riiklikus registris Mälestusüritus 1981. aastal. Põltsamaa Muuseumi fotokogu, PLM Fk 303
Soostumus

Soostumus on soode (üle 30 cm paksuse turbakihiga alade) pindala võrrelduna vaadeldava piirkonna kogupindalaga. Näiteks Eesti soostumus on 22%. Soostumine Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Maa (ajaleht)

Maa oli aastatel 1906–1907 Tallinnas välja antud eesti ajaleht, mille vastutav toimetaja ja väljaandja oli Eduard Virgo,. Ajaleht ilmus 2 korda nädalas, 18. detsembrist 1906. aastast kuni 21. juunini 1907. aastal. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK, Virgo, Eduard Reinhold". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2007. Vaadatud 29. veebruaril 2012. Matmispaikade register • Matmispaigad, Virgo, Eduard VR III/2 130 aastat diplomaat Eduard Reinhold Virgo sünnist
Mudastumine

Mudastumine ehk täissettimine on sette kogunemine veekogudesse või veejuhtmesse. Mudastumise peamised põhjused on erosioon, reovee sisselaskmine või eutrofeerumine. Mudastumise tagajärjel enamasti halveneb vee kvaliteet ning vee kasutamine (nt veetranspordis, veevarustuses, kalakasvatuses) häirub. Mültumine Järve kinnikasvamise suktsessioon Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Köster

Köster on luterliku, õigeusu ja katoliku kiriku kirikuteener, kelle ülesandeks on abistada (osalt ka asendada) vaimulikke jumalateenistustel ja talitustel ning hoida kiriku vara. Luteri kiriku jumalateenistusel juhtis köster (saksa k. küster) koguduse ühislaulu (varem eeslauljana, seejärel orelimängijana). 17. sajandil määrati köstrid ametisse igas kihelkonnas ning neid kasutati ka köstrikooli õpetajatena, 19. ja 20. sajandil olid köstrid ka kihelkonnakooli õpetajad. Nii köstri- kui kihelkonnakooli õpetajat nimetati ka kösterkoolmeistriks. 1897. aasta kirikuseaduse venekeelse väljaande 506. artikli järgi valiti köstri ametisse kihelkonnaõpetaja ja kiriku eestseisuste poolt inimesed, kes: "kirja tunnevad, kirikulaulu oskavad ja oma laitmatuse kohta tarviliku kindlustuse ette annavad".  Pikemalt artiklis köstrikool Kösterkoolmeister Eesti õigeusu vaimulikud
Kinemaatiline viskoossus

Kinemaatiline viskoossus (tähis ν {\displaystyle \nu } ) on vedeliku dünaamilise viskoossuse η {\displaystyle \eta } ja tiheduse ρ {\displaystyle \rho } jagatis: ν = η ρ . {\displaystyle \nu ={\frac {\eta }{\rho }}.} Kinemaatise viskoossuse mõõtühik SI-süsteemis on m2/s. Vana ühik on stooks (tähis St), kusjuures 1 St = 10−4 m2/s. Dünaamiline viskoossus Reynoldsi arv Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 14.02.2012)
Annual Gulf Breeze UFO Conference

Annual Gulf Breeze UFO Conference on iga-aastane üritus, mida korraldab organisatsioon MUFON (Mutual UFO Network) USA-s Florida osariigis mõnes Gulf Breeze'i piirkonnas olevas linnas. Gulf Breeze on sagedane ufonähtuste toimumise piirkond. See võib olla seotud sellega, et lähedal asuvad sõjaväebaasid, kust saadetakse välja õhusõidukeid, sealhulgas alles katsetatavaid. MUFON-i koduleht
Semstvo

Semstvo oli 1864. aasta keiser Aleksander II semstvoreformi tulemusel Venemaa keisririigi sisekubermangudes moodustatud maapiirkondade kohalikud omavalitsused. Semstvod moodustati varandusliku seisuse alusel ning seetõttu omasid semstvodes suuremat sõnaõigust piirkondade varakamad Vene aadlikud, kuid semstvote koosseisus olid ka varakamad talupojad ning Venemaa külakogukondade esindajad.
Djatkovo

Djatkovo on linn Venemaal Brjanski oblastis, Djatkovo rajooni halduskeskus. Djatkovo küla on mainitud 1626. aastal. See sai linnaks 1938. 1790 avati Djatkovos kristallitehas. Raudteejaama hoone Linnavaade http://gorod-dyatkovo.ru/
Novozõbkov

Novozõbkov on linn Venemaal Brjanski oblastis, Novozõbkovi rajooni keskus. Asulat on mainitud 1701. aastal. See sai linnaks 1809. Novozõbkov on vanausuliste keskus. 2015. aastal oli linna elanike arv 40 800. Q126728600 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.novozybkov.ru/
Töö (ajakiri)

Töö oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1921–1923 Tallinnas. Väljaanne ilmus 3 korda kuus. Ajakiri oli jätkuks ajakirjale Rõhutute Hääl, mis ilmus 1920–1921. Selle väljaandjaks oli J. Linzmann. Vastutavad toimetajad: J. Hürder 1921 nr 1–2; J. Suuster 1921 nr 3 – 1923. Ilmus ka varjantpealkirjaga – Töö : töölisühisuste häälekandja. Ajakirja trükiti trükikodades – ERK 1921 nr 1 – 1922 nr 5, Täht 1922 nr 6 – 1923. "Töö 1921". Ester.
Zlõnka

Zlõnka on linn Venemaal Brjanski oblastis, Zlõnka rajooni keskus. Asub Valgevene piiri lähedal. Linn on tekkinud 1702. aastal vanausuliste külana ja sai linnaks 1925.
Annual International UFO Conference

Annual International UFO Conference ('Rahvusvaheline ufoteemaline aastakonverents'; mitteametlik nimetus International UFO Congress 'Rahvusvaheline ufoteemaline kongress') on paranormaalsete ja ufonähtuste konverents, mis toimub igal aastal Ameerika Ühendriikides (alates 2011. aastast Arizona osariigis Phoenixi linnas ning mis varem toimus Nevada osariigis Laughlini linnas). Esimene konverents toimus 1992. aastal 50 osavõtjaga. 2003. aasta kongressil oli 900 osalejat ja 27 esinejat ning festivali programmis oli 11 filmi. 15. kongress koos filmifestivaliga toimus 26. veebruarist 4. märtsini 2006. Konverentsi veebileht (inglise keeles)
Mglin

Mglin on linn Venemaal Brjanski oblastis, Mglini rajooni keskus. Asub Sudõnka jõe ääres. Mglin on üks oblasti vanimaid linnu, seda on mainitud juba 1387. aastal, kui leedulased selle vallutasid.
Sevsk

Sevsk on linn Venemaal Brjanski oblastis, Sevski rajooni keskus. Sevsk on üks oblasti vanimaid linnu, seda on mainitud juba 1146. aastal. 1778 sai linnaks.
Mihály Deák Bárdos

Mihály Deák Bárdos (sündinud 30. jaanuaril 1975) on Ungari maadleja. Ta on võistlenud kolmedel olümpiamängudel (2000 – 11. koht, 2004 – 10. koht, 2008 – 8. koht.) Bárdos on tulnud vabamaadluses juuniorite vanuseklassis aastal 1995 MM-il hõbemedalile. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas EM-il 2002 punktidega 6-4; Heiki Nabi kaotas EM-il 2010 (0–3) ja EM-il 2011 (0–2) ja Sergei Fjodorov kaotas MM-il 1997 lisaajal punktidega 0-1. Mihály Deák Bárdos veebisaidil Olympedia (inglise)
Suraž

Suraž on linn Venemaal Brjanski oblastis, Suraži rajooni keskus. Asub Iputi jõe ääres. Suraži küla sai 1781 linnaks.
Starodub

Starodub on linn Venemaal Brjanski oblastis, Starodubi rajooni keskus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Lihula kirik

Lihula Eliisabeti kirik asub aadressil Tallinna maantee 2b Lihulas. Kirikut kasutab EELK Lihula Eliisabeti kogudus. Kirik on üks vanemaid Eestis. Algne kirik ehitati arvatavalt 1230. aastate lõpus ning paiknes praeguse kiriku hoovil. Kirikuhoone hävis Liivimaa kodusõja käigus 1297. aastal. Hiljem ehitati uus kirik, mis püsis 1874. aastani, mil ta osutus ehituslikult kasutuskõlbmatuks. Praegune kirik valmis 1878. aastal. Kiriku altar, pingistik ja kantsel on valmistatud kohaliku meistri Laurbergi poolt. Vanast hoonest on pärit kantslirinnatise baroksed skulptuurid, laelühter ja orel. Vanemasse aega kuuluvad ka altarimaal ja üks tornikelladest. Lihula Eliisabeti kirik Kirikukultuur  Lihula kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Lihula kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Lehte Ilves, Lihula kiriku torni tipp ähvardab alla sadada, Lääne Elu, 21. oktoober 2008
Žukovka

Žukovka on linn Venemaal Brjanski oblastis, Žukovka rajooni keskus. Asub Desna ääres. Žukovka tekkis 1871 rajatud raudteejaama juurde. 1962 sai linnaõigused. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Seltso

Seltso on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Desna ääres, 22 km kaugusel Brjanskist. Seltso tekkis 1870. aastatel raudteejaama juurde. 1990 sai linnaõigused. 2023. aasta novembris leiti Seltsosse rajatava Tehmaši Brjanski keemiatehase tsehhi juurest lõhkemata Ukraina droon. "Предварительная оценка численности населения Брянской области по городским округам и муниципальным районам на 1 января 2015 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015. Elsa Court (14. november 2023). "Russian media: Drone damages Bryansk explosives plant". The Kyiv Independent. Vaadatud 14. novembril 2023. An unexploded attack drone was "discovered in a workshop under construction at the Bryansk Chemical Plant" in the village of Seltso, Baza said.
Fokino

Fokino on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Bolva jõe ääres, 16 km kaugusel Brjanskist põhja pool. 1954 sai linnaks. "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 2. märts 2015.{{cite web}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://admfokino.narod.ru/
Maadlus 1996. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 1996. aasta suveolümpiamängudel toimus Atlantas Ameerika Ühendriikides. Nii Kreeka-Rooma kui vabamaadluses võisteldi kümnes kaalukategoorias: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni 130 kg. 1. KURT ANGLE
Raul Kalev

Raul Kalev (sündinud 21. oktoobril 1972) on Eesti suhtekorralduse konsultant ja ettevõtja, kes elab Marokos. 2008. aastal vahistati Raul Kalev seoses kahtlustusega prostitutsiooni vahendamisele kaasaaitamises. 2009. aastal mõistis kohus ta kuriteokoosseisu puudumise tõttu õigeks.[viide?] 1992 – Tallinna 1. Õhtukeskkool 1996–2004 rahvusvaheline ärijuhtimine Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis Kalevi noorpõlveharrastuste hulka kuulusid sõnakunstiring ja isetegevuslik teater Tallinna Mererajooni Pioneeride Majas, aastatel 1983–1989 osalemine Tallinna Noorteklubis Kodulinn. Kalevi pioneeriaega kuulub ka kaks vahetust rahvusvahelises pioneerilaagris Artek. 1988. aastal lõi ta kaasa Eesti Raadio Noorte Reporterite Klubis.[viide?] 1993–1994 oli EKJ Kalevi Pataljoni staabikirjutaja ja kantselei ülem.[viide?] 1994. aastast sai Kalevist majanduslehe Äripäev ajakirjanik.[viide?] 1997. aastast töötas Kalev toiduainetekontserni ETFC Grupp meedia- ja infojuhina[viide?]. Selle kõrvalt tegi ajakirjanduslikku kaastööd (Favoriit, Postimees Extra, Eesti Naine[viide?] jt). Aastatel 1999–2001 töötas ta Eesti Telekomi infojuhina[viide?]. 1998. aastal asutas OÜ Nägu & Tegu, mis hakkas osutama suhtekorraldusteenuseid. 2023. aasta seisuga töötab ta kommunikatsioonikonsultandina ettevõttes Winston Communication[viide?]. Kõrvaltegevustena arendab ta turismiteenuseid Eestis[viide?] ja Venemaal[viide?], samuti juhib enda loodud Pattheego nime kandva Põhjamaise käsitööpõhiste moerõivaste ja aksessuaaride brändi arendamist ja müüki[viide?]. 2007. aastal Pronkssõduri ümber toimunud pronksiöö rahutustes vahistati ta oma kodutänaval, kahtlustatuna pronksiöö mässus osalemises. Pärast vabanemist kirjutas Kalev üleelamisest emotsionaalse artikli Postimehes, kus heitis valitsusele ette ilmselgeid inimõiguste rikkumisi (http://tartu.postimees.ee/270407/esileht/arvamus/257553.php) 2008. aastal sattus Kalev prokuratuuri uurimise alla seoses kahtlustusega prostitutsiooni vahendamisele kaasaaitamises ja vahistati 48 tunniks. Kahtlustuse aluseks oli Kalevi poolt ühele erootilise massaaži pakkujale kirjutatud eesti keelsed reklaamtekstid. 2009. aastal mõistis Tallinna Linnakohus Raul Kalevi kogu süüdistuse osas õigeks. Õigeksmõistvat otsust kinnitas 2010. aastal ka Tallinna Ringkonnakohus. Mõlemad kohtuinstantsid kinnitasid, et reklaamtekstide koostamises ja eestindamises ei olnud midagi kriminaalset ja kindlasti ei kvalifitseeru reklaamitegevus prostitutsioonile kaasaaitamiseks. 1991–1995 Tallinn Valguse Tee vabakoguduse laiendatud juhatuse liige[viide?], olles samas noortepastor[viide?] MTÜ Eesti Elulaadi Selts (tegeleb nõukogude perioodi disainipärandi kogumise ja hoidmisega) liige MTÜ Targa Töö Ühing (edendab Eestis kaugtööd) liige Raul Kalevi isa on Uno Kalev (automaatikainsener ja ettevõtja, sünd 1945) ja ema Ülle Kalev (sünd 1946 Mikhein, köögimööbli disainer). Raul Kalevi esimene abikaasa oli jurist ja endine murdmaasuusataja Jaanika Vilde, neil on kaks poega.[viide?] Hilisemast kooselust Ilona Abdullajevaga on Kalevil kaks tütart. [viide?] Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel toimus Hispaanias Barcelonas. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni 130 kg.
Maadlus 1936. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 1936. aasta suveolümpiamängudel toimus Berliinis, Saksamaal. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi seitsmes kaalus: kuni 56 kg, kuni 61 kg, kuni 66 kg, kuni 72 kg, kuni 79 kg, kuni 87 kg ja üle 87 kg. Meeskondlikult sai Kreeka-Rooma ja vabamaadluses esikoha Rootsi, teise koha Ungari ja kolmanda Soome. Eesti maadluskoondis saavutas 5 medaliga kõrge 4. koha.
Rosen Plevneliev

Rosen Asenov Plevneliev (bulgaaria keeles Росен Асенов Плевнелиев; sündinud 14. mail 1964) on Bulgaaria ettevõtja ja poliitik, Ta oli 22. jaanuarist 2012 kuni 22. jaanuarini 2017 Bulgaaria president. Ta lõpetas 1989. aastal Sofia tehnikaülikooli informaatika alal, töötas seejärel elektroonikainstituudis ning tegeles ehitusettevõtlusega. Aastatel 2009–2011 oli ta regionaalarengu ja riigihangete minister. Oktoobris 2011 peetud presidendivalimistel oli ta paremtsentristliku partei GERB kandidaat. Ta jõudis koos sotsialisti Ivajlo Kalfiniga valimiste teise vooru, kus võitis 52,58 protsendiga häältest.
‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī

‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī (araabia keeles عبد ربه منصور الهادي; sündinud 1. septembril 1945) on Jeemeni sõjaväelane ja poliitik, kes oli aastatel 2012–2022 Jeemeni president. Alates 22. jaanuarist 2015 ta reaalselt presidendi kohuseid ei täitnud. ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī astus 1970. aastal Jeemeni Demokraatliku Rahvavabariigi sõjaväkke. Aastal 1990 sai temast Jeemeni armees kindralmajor. Ta oli 1994. aastal lühikest aega kaitseminister. Enne presidendiks saamist oli ta alates 3. novembrist 1994 asepresident. Pärast seda, kui president ‘Alī ‘Abdullāh Sāliḩ atentaadis vigastada sai, oli ‘Abd Rabbuh Manşūr al-Hādī 4. juunist 23. septembrini 2011 ja 23. novembrist 2011 kuni 27. veebruarini 2012 presidendi kohusetäitja. Ta on valitseva partei Üldine Rahvakongress liige. 21. veebruaril 2012 peetud presidendivalimistel oli ta ainus kandidaat. Teda toetas nii valitsev partei kui ka opositsioon. 22. jaanuaril 2015 teatas president šiiitide mässu tulemusel vallandunud poliitilise kriisi tõttu, et astub ametist tagasi, kuid Jeemeni parlament keeldus tema tagasiastumispalvet rahuldamast. Seega tema tagasiastumine ametlikult ei jõustunud. Reaalselt oli president juba mitu päeva enne tagasiastumist mässuliste valve all koduarestis. 6. veebruaril 2015 läks kogu täitevvõim Sanaas mässuliste kätte. 21. veebruaril vabanes al-Hādī koduarestist presidendi residentsis Sanaas ja põgenes seejärel kohe oma kodulinna Adenisse, kus tegi avalduse, et ta on endiselt riigi seaduslik president.
Al-Munşif al-Marzūqī

Al-Munşif al-Marzūqī (araabia keeles المنصف المرزوقي; sündinud 7. juulil 1945 Qurambālīyah's) on Tuneesia arst, inimõiguslane ja poliitik. 13. detsembrist 2011 kuni 31. detsembrini 2014 oli ta Tuneesia president. Al-Marzūqī õppis Strasbourgi ülikoolis arstiteadust. 1979. aastal pöördus ta kodumaale tagasi, asutas tervisekeskuse Sūsah's ning lõi Aafrika laste väärkohtlemise ennetamise võrgustiku. Ta on juhtinud Araabia maade inimõiguste komisjoni ja olnud riigi poliitvangide kaitsekomitee asutajate hulgas. 2001. aastal asutas ta erakonna Vabariigi Kongress, mis sai legaalselt tegutsema hakata alles 2011. aastal. Ta juhtis seda (peamiselt Prantsusmaalt) kuni presidendiks saamiseni. Novembris ja detsembris 2014 toimunud esimestel vabadel ja demokraatlikel presidendivalimistel pääses ta küll teise valimisvooru, kuid kaotas seal endisele diplomaadile ja riigiametnikule Muḩammad al-Bājī Qā‘id as-Sabsīle. 2021. aasta novembris anti Moncef Marzouki kohta rahvusvaheline vahistamismäärus riigi julgeoleku ohustamise tõttu.