laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Demokraatlik Liikumine

Eesti Demokraatlik Liikumine (lühend: EDL) oli aastatel 1972–1975 Eesti NSVs tegutsenud vastupanuliikumine, mille eesmärk oli taastada Eesti Vabariik. EDLi ärgitas looma Nõukogude Liidu Demokraatlik Liikumine. EDLi asutati Mati Kiirendi ja Artem Juskevitši eestvedamisel. Aastal 1972 saatsid EDL ja Eesti Rahvusrinne ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile märgukirja (nimetatud ka memorandumiks), kus palusid ÜRO-lt abi Eestis omariikluse taastamiseks. Märgukirja teksti koostas Tunne Kelam. ÜRO-sse jõudis märgukiri 1974. aastal. 1974. aasta detsembris vahistati mitmed EDLi liikmed (sh Mati Kiirend, Artem Juskevitš, Arvo Varato) ja 1975. aasta kohtuotsuse järgi mõisteti Sergei Soldatovile ja Kalju Mätikule kuus aastat vangilaagrit, Mati Kiirendile ja Artem Juskevitšile viis aastat vangilaagrit ning Arvo Varato (kes ainsana kaitses end advokaadi abil ja esines andekspaluva lõppsõnaga) sai kolm aastat tingimisi.. TEA entsüklopeedia. 6. köide: eerika–faiaagid. TEA Kirjastus, 2011, lk 77. http://rahvusarhiiv.ra.ee/public/TUNA/Artiklid_Biblio/PihlauJaak_Eesti_demokraatlik_III_TUNA2004_4.pdf[alaline kõdulink] Eesti Demokraatlik Liikumine Nõukogudevastasest põrandaalusest võitlusest Eestis. Kultuur ja elu, kuupäevata?
Adramaarevisjon

Adramaarevisjon (ka adrarevisjon) oli adramaade loendus (revisjon), millega määrati kindlaks maavalduse, võimalike tulude ja riigimaksude suurus. Adramaarevisjonide protokollides oli kirjas muu hulgas talude adramaade arv, talupere liikmed, loomade arv, koormiste suurus. Nende andmete tõttu on adramaarevisjonid olulised eriti majandus-, sotsiaal- ja asustusajaloo jaoks. Liivimaa kubermangus toimus esimene adramaarevisjon 1586. ja Eestimaa kubermangus 1582. aastal. 1818. aasta maanimistu alusel oli Eestimaa kubermangus 574 mõisa ja neile kuulus 6918 23/80 revisjoniadramaad "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014) TEA entsüklopeedia. 1. köide: a–Alžeeria. TEA Kirjastus, 2008, lk 164. Eesti nõukogude entsüklopeedia. 1. köide: A–CENT. Tallinn: Valgus, 1985, lk 10–11. Land-Rolle des Ehstländischen Gouvernements, angefertigt im Jahre 1818. Reval, 1818
Heitemasin

See artikkel räägib sõjamasinast. Lennuki stardiseadme kohta vaata artiklit Katapult (lennukikandja). Lenduri päästeseadme kohta vaata artiklit Katapultiste. Heitemasin (ka katapult) oli antiik- ja keskajal kasutatud piiramismasin, millega purustati kindlustusrajatisi ja heideti piiratavate kahjustamiseks kive, mädanevaid laibaosi, aga ka anumatesse suletud tuld, mesilassülemeid, mürgiseid madusid ja lülijalgseid.[viide?] Esimesed kiviheitemasinad leiutati Vana-Hiinas. Kiviheitemasinaid kasutasid eestlaste muistses vabadusvõitluses nii ristisõdijad kui ka eestlased. Eestis kadusid kiviheitemasinad sõjamasinatena 1420. aastatel, kui asemele tulid suurtükid. Keskaegse kiviheitemasina viimane dateeritud kasutamine sõjas toimus 1779. aastal, kui britid ehitasid trébuchet' laengute heitmiseks Gibraltari kindlust piiravate hispaanlaste pihta. Tänapäeval on relvastatud konfliktides ja kokkupõrgetes kasutanud kiviheitemasinaid esimeses maailmasõjas prantslased ning Süüria konfliktis 2013. aastal Aleppos ja ukrainlased 2014. aastal Kiievis. Suurim tänapäeval töötav kiviheitemasina rekonstruktsioon asub Warwicki kindluses ja sellega on heidetud 36 kg kaaluvaid kive 300 m kaugusele.[viide?] Heitemasinaid on mitut tüüpi: raskusjõul põhinev heitemasin ehk blide (ka trébuchet); väändejõul põhinevad heite- ja laskemasinad (katapult, onager, mange); vetruva puuvarva elastsusjõudu kasutavad mehhanismid (raskeamb, porok). Ain Mäesalu (2001). Heitemasinad muistses vabadusvõitluses. Kogumikus: "Muinasaja loojangust omariikluse läveni. Pühendusteos Sulev Vahtre 75. sünnipäevaks." Koostanud Andres Andersen. Tartu Kiviheitemasin TEA entsüklopeedia. 10. köide: Kallas–klarnet. TEA Kirjastus, 2013, lk 357.
Velsker

Velsker oli keskeriharidusega meditsiini- või veterinaartöötaja. Velskriks võis saada vastavas koolis või vastavatel kursustel. Velsker võis olla ka arstiabiline või ravida arsti juhendamisel haigeid. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 21.05.2014) Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 875.
Seltskondlik Maja

Seltskondlik Maja oli Tallinnas aastatel 1924–1940 tegutsenud osaühing, kuhu kuulus ärimehi ja majandustegelasi. Ühing asutati Konstantin Pätsi eestvõttel. Aastal 1925 ostis ühing aadressil Aia 12 asuva kivimaja koos krundiga. Alates 1938. aastast asus Seltskondliku Maja hoones I Riiginõukogu. Nõukogude ajal, kuni 1978. aastani oli hoone tuntud Mererajooni Pioneeride Majana (MPM) ning Tallinna Pioneeride Paleena (TPP). Tänapäeval tegutseb selles hoones Kanutiaia Noortemaja. Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 169 Ajavaod: Seltskondlik maja
Tallinna abilinnapea

Tallinna abilinnapea on Tallinna linnavalitsuse liige (abilinnapea). Abilinnapea kinnitab ametisse või vabastab ametist Tallinna linnavolikogu (Tallinna linnapea ettepanekul). Tallinnas asutati abilinnapea koht aastal 1990. Aastal 2004 oli Tallinnas 6 abilinnapead. Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 9
Narendra Modi

Narendra Damodardas Modi (sündinud 17. septembril 1950 Vadnagaris) on India poliitik, India Vabariigi viieteistkümnes peaminister. 2019 – Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (nr 19)  Narendra Modi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Kia Sorento

Kia Sorento on Lõuna-Korea autotootja Kia toodetav keskklassi linnamaastur, mis on tootmises 2002. aastast ning tänapäeval on tootmises Sorento neljas põlvkond. Esimese põlvkonna oli raamile ehitatud kerega ning baseerus pikapil. Tegu oli tagaveolisele platvormile ehitatud autoga, millele sai lisavarustusena tellida ka nelikvedu. Mudeliuuendus tehti Sorentole 2007. aastal ning selle käigus muudelit veidi auto välimust ning täiendati mootorivalikut. 1. põlvkond 1. põlvkond 1. põlvkond Teist põlvkonda esitleti 2009. aastal Lõuna-Koreas. Uus Sorento tutvustas Kia uut disainikeelt, mille hulka kuulus ka uuematele Kiadele iseloomulik "tigrinina" meenutav iluvõre ning sellel oli mitmeid tehnoloogilisi uuendusi, mis teistele Kia mudelitele jõudsid hiljem. Auto oli ehitatud kandevkerele, mootor ristiasetusega ning mõlemad sillad olid sõltumatu vedrustusega. Mudeliuuendus tehti 2014. mudeliaasta autodele. 2. põlvkond Kia "tiigrinina" (tiger nose) iluvõre 2. põlvkond Kolmanda põlvkonna Sorento jagas platvormi 2015. aasta Kia Carnivaliga ning esitleti seda esmalt Lõuna-Koreas 28. augustil 2014. Saadaval oli nii 5- kui ka 7-kohaline versioon. 3. põlvkond Neljanda põlvkonna esitlus toimus 2020. aasta veebruaris pildiseeria kaudu. Algul oli plaan uut Sorentot esitleda Genfi autonäitusel, mis aga jäeti ära seoses kevadise koroonapandeemiaga. Eesti turul müüakse Sorentot ainult 2,2-liitrise diiselmootoriga (148 kW/202 hj) ning 1,6-liitrise bensiinimootoriga pistiku- ja poolhübriidajamiga mudeleid, millel võimsust vastavalt 197 kW (265 hj) ja 171 kW (230 hj). Soodsaima hinnaga on neist diiselversioon, mille hind 2021. aasta alguses on 53 990 eurot. 4. põlvkond "Kia Sorento history". 10. jaanuar 2020. "Kia: Premiere of the Sorento at the GIMS 2020". 4. veebruar 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2021.
Mercedes-Benz GLA

Mercedes-Benz GLA on Mercedes-Benzi kompaktne linnamaastur (kompaktmaastur). See baseerub Mercedes-Benz A-klassil. Selle 1. põlvkond oli tootmises 2013–2019; uut 2. põlvkonna GLA-d esitleti 2019. aasta lõpus. GLA on 6 cm kõrgem ja 12 cm pikem kui A-klass. Mootorivalik algab 1,6-liitrisest bensiinimootorist (156 hj) ja lõpeb tuunitud versiooniga GLA 45 AMG (360 hj). Interjöör on identne Mercedes-Benz A- ja CLA-klassiga, nagu ka platvorm. Käigukastid on 7-käiguline automaat- ja 6-käiguline käsikäigukast. Pakiruum mahutab 421–836 liitrit. GLA 220 CDi 4Matic AT-l on 2,1-liitrine R4 diiselmootor, mis arendab 170 hobujõudu ja 350 nm pöördemomenti. Kütusekulu on 5,1 l/100 km ja CO2 heide 132 g/km. 220 CDI kiirendab 0–100 km/h 8,3 sekundiga ja maksimumkiirus on 215 km/h. Lisaks sellele on mootorivalikus veel 2 bensiinimootorit (1,6 ja 2,0) ja 2,2 diiselmootor (136/170 hj, 300/350 nm) Käigukastivalikus on 6-käiguline käsi- ja 7-käiguline topeltsiduriga automaatkäigukast. Lisaks on GLA ka esimene Mercedes, mis kasutab uue põlvkonna 4matic-nelikveosüsteemi. GLA kaalub 1,6 tonni. Auto põhikonkurent on Nissan Qashqai. GLA 200 CDI GLA 45 AMG GLA 45 AMG Edition 1 Mercedes-Benz GLA, veebiversioon (vaadatud 27.05.2014) Uus Mercedes-Benz GLA, veebiversioon (vaadatud 27.05.2014) 2015 Mercedes-Benz GLA-class, veebiversioon (vaadatud 27.05.2014) (inglise keeles)
Põhjakotkas

See artikkel räägib sümbolist. Müütilise linnu kohta vaata artiklit Põhjakotkas (mütoloogia). Spordiseltsi kohta vaata artiklit Eesti Spordiselts Põhjakotkas. Põhjakotkas on Eesti sümboolikas kasutatav lind, mis pärineb eeposest "Kalevipoeg". Põhjakotkast on kujutatud nt Eesti Kaitseliidu embleemil, kus see sümboliseerib kodumaa kaitset. Saare, Tiit, 2001. Sümboolikaleksikon. Avita, AS BIT. Lk 276
Garibaldi Pommer

Garibaldi Pommer (ka Karibaldi; 31. detsember 1908 Kolga vald – 11. aprill 1972 Tallinn) oli eesti skulptor. Ta õppis aastatel 1924–1929 vabakuulajana Riigi Kunsttööstuskoolis. Ta töötas aastatel 1930–1941 Jannese kivitöökojas ehituskujurina. II maailmasõja ajal oli ta aastatel 1942–1945 Moskvas, kus ta koos Enn Roosi ja Aleksander Kaasikuga kuulus eesti kujurite brigaadi (Ferdinand Sannamehe juhendamisel). Ta oli aastast 1945 Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta osales aastal 1947 Estonia teatri laemaali ääristava friisi loomises. Ta on teinud portreid (Jaan Kreuks, 1948) ja büste (Johannes Lauristin, 1950; monument arhitekt Karl Lüüs; asus Komandandi aias, praegu Johannes Lauristini pärijate valduses). Ta suri 11. aprillil 1972 ja maeti 15. aprillil Metsakalmistule. Karibaldi (Garibaldi) Pommer Haudi, kalmistute register (vaadatud 3. oktoobril 2015)
Tasuta tarkvara

Tasuta tarkvara ehk priivara (inglise keeles freeware) on tasuta levitatav tarkvara. Selle kasutamisel võidakse ette näha kasutuskoha, -aja, -viisi või muid piiranguid. Samuti võib olla kasutajal endal keelatud tasuta tarkvara paljundada ja levitada. Tasuta tarkvara lähtekood ei pruugi olla avalik. "Tasuta tarkvara" ehk "priivara" tuleb inglise keele sõnast freeware, kusjuures sõnal free on antud juhul tähendus "tasuta", mitte "vaba". Tasuta tarkvara on saadaval tasuta ja annab enamasti ainult väga piiratud õigusi kasutajatele. "Vabavara" ehk "Vaba tarkvara" vastab inglise keele mõistele free software, kus sõna free viitab vabadustele, mis antakse tarkvara kasutajatele. Vaba tarkvara lähtekood on avalik, kasutajal on õigus teha lähtekoodis muudatusi ning neid levitada kas tasuta või tasu eest. Heiki Vallaste arvutisõnastik pakub freeware vasteks kas "priivara" või "tasuta tarkvara". Pingviin.org Linux-kasutajate kogukond hoiatab terminite "tasuta tarkvara" ja "vabavara" segamini ajamise eest, mida võib mõnelt vanemalt veebisaidilt leida. Mõned tuntumate tasuta tarkvara nimetuste litsentsid keelavad selle tarkvara organisatsioonides kasutamise (sh ärides, mittetulundusühingutes, õppe-eesmärkideks jne), piirates kasutuseesmärgid vaid kodusteks või isiklikeks. Isikliku eesmärgi klausel litsentsis võib kasutuse piiri ähmastada, põhjustades küsimusi, et kas niisugust tarkvara võib kontoris kasutada või mitte. Sellistel puhkudel on võib soovitada järgmist: Sellist tarkvara ei tohiks näiteks kontoris hoida, sõltumata sellest, kas see on arvutis või välisel andmekandjal (laserplaadi või ketta peal). Kui tegemist on sülearvutiga, peab selle omanik olema eraisik ja mitte organisatsioon. Kodustes tingimustes kasutamine on üldiselt lubatud. Võimalik, et isikliku eesmärgi klausel näeb ette olukorda, kus tarkvara võib paigaldada organisatsioonile kuuluvale tööarvutile, mis asub kodus või organisatsioonile kuuluvale sülearvutile, mida kasutatakse valdavalt kontoriväliselt ning mida kontoris ei hoita. Arvuti tagasiminekul kontorile (näiteks leiab töötaja uue töökoha) tuleks niisugune tarkvara arvutist eemaldada. Vabavara Heikki Vallaste. "e-Teatmik, freeware". Vaadatud 16.07.2020. "Pingviini Viki, priivara". Vaadatud 16.07.2020. Vabavara.ee. Eestikeelne tasuta tarkvara kataloog, kus kutsutakse tasuta tarkvara ekslikult vabavaraks. Vaadatud 16.07.2020. Eesti. VabaVaraVeeb. Eestikeelne tasuta tarkvara kataloog, kus sõltumata veebisaidi nimest, suur osa pakutud tarkvarast ei ole vabavara. Vaadatud 16.07.2020. Eesti.
Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel

Suusahüpped 2002. aasta taliolümpiamängudel 10. veebruar Osavõtjaid: 60 Olümpiavõitja 1998: Jani Soininen, Soome 13. veebruar Osavõtjaid: 66 Olümpiavõitja 1998: Kazuyoshi Funaki, Jaapan 18. veebruar Osavõtjaid: 13 võistkonda Olümpiavõitja 1998: Jaapan (Takanobu Okabe, Hiroya Saito, Masahiko Harada, Kazuyoshi Funaki)
Naturalism (täpsustus)

"Naturalism" on mitmetähenduslik sõna. Naturalism on kunstivool, mis taotleb tegelikkuse ilustamata kujutamist. Naturalism on filosoofias üldnimetus mitmele seisukohale, mis lähendavad filosoofiat loodusteadusele. Naturalism eetikas ehk naturalistlik eetika on üldnimetus mitmele seisukohale, mis paigutavad eetika uurimisvaldkonna loodusliku maailma raamesse. Naturalist
Noorte Meeste Kristlik Ühing

Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend NMKÜ) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YMCA) kohalik organisatsioon Eestis. Eestisse saabusid senini Venemaal tegutsenud Ameerika YMCA liikmed 1919. aastal. 1920. aastani kuulus noorte meeste kristliku ühingu töö Eestis Berliinis asuva YMCA Vene osakonna alla. Eestis loodi NMKÜ 1924. aastal, kui Eesti ja Läti NMKÜ-de eraldusid YMCA Vene osakonna alluvusest. 1931. aastal võitis ühing rahvusvahelisel matkavõistlusel rändauhinna, siidilipu. Auhind pälviti seepärast, et ühingu liikmed oli 1930. aasta suvel matkanud Eestis ja Soomes 58 000 kilomeetrit. 1931. aasta 15. aprill registreeriti KNNÜ (kristlike noorte naiste ühingu) Liidu põhikiri. NMKÜ osakonnad tegutsesid mh Lutheri vabrikus Kreenholmi, Narva kalevi- ja linavabrikute juures. NMKÜ töötas 9 eri kohas: Lai 1 üldhariduslik tegevus, S. Roosikrantsi 11 liikmeskond, Lutheri NMKÜ klubiruumid S. Pärnu 27, Lutheri vabriku rahvamajas, kehakasvatuslik tegevus Töölisvõimla, Kopli NMKÜ Koplis, suvekuudel arenes osa tegevust Pirita suvekodus, Kloostrimetsa ujulas ja Koitjärve laagris. Liitu kuulus üldse 27 ühingut 3500 tegevliikmega. Enne teist maailmasõda oli Noorte Meeste Kristliku Ühingu valduses Harjuoru võimla. 1940. aastal organisatsioonid suleti. Eesti NMKÜ registreeriti 15. veebruar 1991 EV Haridusministeeriumis. Aastal 1994 Noorte Meeste Kristlik Ühing ja Noorte Naiste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing. Eesti NNKÜ-NMKÜ-de Liidu liikmed on: Tallinna NNKÜ-NMKÜ, Roosikrantsi 11, Tallinn 10119 Sillamäe NNKÜ-NMKÜ, Tallinna mnt. 32- 225 Narva 21006 Tamsalu NNKÜ-NMKÜ, Tehnika 1 A Tamsalu 46107 Lääne- Virumaa Saaremaa NNKÜ-NMKÜ, Uus tn. 38-16 93814 Kuressaare, Saaremaa Põltsamaa NNKÜ-NMKÜ, Ringtee 14-7, Põltsamaa 48106 Noorte Naiste Kristlik Ühing http://www.ymca.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=60&sm_id=202 (vaadatud 25.04.2014) "Rahvusvaheline matkaauhind Eestisse". Sakala. 5. veebruar 1931. Vaadatud 5.02.1931. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Noorte Meeste Kristlik Ühing 15-aastane, Päewaleht, nr. 330, 29 november 1935
Julija Tšepalova

Julija Tšepalova (sündinud 23. detsembril 1976 Komsomolskis Amuuri ääres) on evengi päritolu Venemaa murdmaasuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (1998, 2002 ja 2006) ning kolmekordne juunioride ja kahekordne täiskasvanute maailmameister (2001 ja 2005). Augustis 2009 avalikustati, et Julija Tšepalovalt jaanuaris 2009 võetud dopinguproovist leiti keelatud ainet EPO-t. Pärast uudise avaldamist teatas Tšepalova sportlaskarjääri lõpetamisest. 1998 Naganos olümpiavõitja 30 km vabastiilis 2002 Salt Lake Citys olümpiavõitja sprindis hõbemedal 10 km klassikasõidus pronksmedal 15 km vabatehnika ühisstardiga sõidus 2006 Torinos olümpiavõitja 4×5 km teatesõidus hõbemedal 30 km vabatehnika ühisstardiga sõidus 9. koht 7,5 + 7,5 km suusavahetusega sõidus 26. koht 10 km klassikasõidus 27. koht vabastiilisprindis 2001 Lahtis maailmameister 4×5 km teatesõidus pronksmedal sprindis 2005 Oberstdorfis maailmameister 7,5 + 7,5 suusavahetusega sõidus hõbemedal 10 km vabatehnikasõidus 4×5 km teatesõidus sprinditeates 1993 Harrachovis hõbemedal 15 km vabastiilis 1994 Breitenwangis juunioride maailmameister 15 km vabastiilis 1995 Gällivares juunioride maailmameister 15 km vabastiilis 1996 Asiagos juunioride maailmameister 15 km vabastiilis pronksmedal 5 km klassikastiilis Üldkarikas 1. koht: 2001 3. koht: 2006 Tavakarikas 1. koht: 2006 Julija Tšepalova osales karjääri jooksul 169 MK-etapil ja jõudis poodiumile 33 korral, millest 18 korral kõige kõrgemale astmele. Tšepalova oli aastatel 2000–2006 abielus Dmitri Ljašenkoga. Abielust sündis tütar Olesja (2003). Teist korda abiellus ta Vassili Rotševiga. Abielust sündis tütar Vasselina (2007). "Venemaa kavatseb üle ujutada Julia Tšepalova rahva kodupaiga". Eesti Päevaleht. Vaadatud 14. jaanuaril 2024. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. augustil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Fännisait Fotod Julija Tšepalova FIS-i kodulehel Tšepalova ja Dementjev jäid vahele positiivse dopinguprooviga – Postimees, 25. august 2009
Nägemishallutsinatsioon

Nägemishallutsinatsioon on tajuelamus, kus nähakse objekte, mida tegelikult ei ole. Nägemishallutsinatsioone võivad põhjustada mitmed haiguslikud seisundid, mürgistused, magamatus, aga ka psüühilised häired.
Virtsu ohvrikivi

Virtsu ohvrikivi ehk Nõiakivi on ohvrikivi Lääneranna vallas Virtsu alevikus. Kivi keskel on lohk, mille läbimõõt on 38 cm. Virtsu ohvrikivist 90 m kirdes on teine ohvrikivi, millel on mitu väiksemat lohku. Ohvrikivi (9919) kultuurimälestiste riiklikus registris, vaadatud 9.02.2018. Ohvrikivi (9920) kultuurimälestiste riiklikus registris, vaadatud 9.02.2018. L. Vesker. Lilu Karla päevaraamat. Viljariik II. Hanila ja Karuse ajalooradadel. Hanila Muuseumi Selts. Hanila 2003 Vello Lõugas, J. Selirand. Arheoloogiga Eestimaa teedel. Teine, parandatud ja täiendatud trükk. Tallinn 1989 Virtsu ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Virtsu ohvrikivi saidil "Arheoloogiga Läänemaa teedel"
Xavier Bettel

Xavier Bettel (sündinud 3. märtsil 1973) on Luksemburgi jurist ja poliitik, kes oli 4. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2023 Luksemburgi peaminister. Alates 17. novembrist 2023 on ta Luksemburgi välisminister. Ta on Demokraatliku Partei liige. Novembrist 2011 kuni peaministriks saamiseni oli ta Luxembourgi linnapea. 2018 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Bettel on gei. Ta on öelnud, et luksemburglastele läheb aina vähem korda, kas keegi on gei. Bettel on Luksemburgi esimene peaminister, kes on avalikult tunnistanud geiks olemist. Ühtlasi on ta maailma kolmas avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuht pärast Islandi peaministrit Jóhanna Sigurðardóttirit (2009–2013) ja Belgia peaministrit Elio Di Rupot (2011–2014). Seisuga juuni 2017 on ta üks kolmest avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuhist. Teised on Iirimaa peaminister Leo Varadkar ja Serbia peaminister Ana Brnabić. Bettel sõlmis märtsis 2010 kooselu arhitekt Gauthier Destenayga. Destenay palus augustis 2014 Betteli kätt. Paar abiellus 15. märtsil 2015. Samasooliste abielu seaduseelnõu võeti Luksemburgis vastu 2014. aasta juunis ning jõustus 1. jaanuarist 2015. Xavier Bettel oli esimene Euroopa Liidu valitsusjuht, kes abiellus endaga samasoolise partneriga oma ametiajal. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Je suis surpris de devenir bourgmestre". L'essentiel. 11. oktoober 2011. Vaadatud 11. oktoober 2011. "Luxembourg premier joins vanguard of gay leaders". Los Angeles Times. 20. august 2014. Vaadatud 24. august 2017. "Wedding this week: Bettel marriage grabs international headlines". Wort.lu (inglise). 12. mai 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2017. Vaadatud 24. august 2017. "El primer ministro luxemburgués se casa... con su novio". ELMUNDO (hispaania). 9. mai 2015. Vaadatud 30. märts 2017. Observador (15. mai 2015). "É oficial: o primeiro-ministro luxemburguês é marido de Gauthier Destenay". Observador. Vaadatud 30. märts 2017. "Xavier Bettel: Luxemburger Regierungschef heiratet seinen Freund - WELT". DIE WELT. 15. mai 2015. Vaadatud 30. märts 2017. "Gay leader of staunchly Catholic Luxembourg marries partner". CBC News (inglise). 15. mai 2015. Vaadatud 30. märts 2017. "Luxembourg PM first EU leader to marry same-sex partner". BBC News (Briti inglise). 15. mai 2015. Vaadatud 24. august 2017. "Lussemburgo: il premier Bettel sposa il compagno Gauthier Destenay". Corriere della Sera (itaalia). 15. mai 2015. Vaadatud 30. märts 2017. "Luxembourg Prime Minister engaged to be married". Luxemburger Wort. 21. august 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2017. Vaadatud 24. august 2017. "Xavier Bettel and Gauthier Destenay say 'I do'". Luxemburger Wort. 15. mai 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. veebruar 2017. Vaadatud 24. august 2017.
Sushīl Koīrālā

Sushīl Koīrālā (nepali keeles सुशील कोइराला; 12. august 1939 – 9. veebruar 2016) oli Nepali poliitik. Ta oli 11. veebruarist 2014 12. oktoobrini 2015 Nepali peaminister. Ta oli alates 2010. aastast Nepali Kongressi president. Enne teda oli peaministri ametis olnud kolm tema nõbu: Mātrikā Prasād Koīrālā, Girijā Prasād Koīrālā ja Bishweshwar Prasād Koīrālā. 2. oktoobril 2015 astus ta seoses uue põhiseaduse vastuvõtmisega peaministri ametist tagasi, kuid jäi peaministri kohusetäitjaks kuni uue peaministri valimisteni. 11. oktoobril 2015 parlamendis toimunud peaministri valimistel kandideeris ta ka ise, kuid kaotas Khadga Prasād Sharma Olīle, kes järgmisel päeval uue valitsusjuhina ametisse astus.
Ludwig II

Ludwig II nime on kandnud mitmed monarhid: Louis Sakslane (c. 806–876), tuntud ka kui Ludwig II, Baieri (aastatel 817–843) ja Ida-Frangi kuningas aastatel 843–876 Ludwig II (Frangi keiser) (c. 825–875), Itaalia kuningas (aastatel 844–875) ja Frangi keiser aastatel 855–875 Ludwig II Raudne (1128–1172), Tüüringi maakrahv aastatel 1140–1172 Ludwig II (Württemberg) (1137–1181), Württembergi krahv aastatel 1158–1181 Ludwig II Range (1229–1294), Ülem-Baieri hertsog ja Reini pfaltskrahv aastatel 1253–1294 Ludwig II (Württemberg-Urach) (1439–1457), Württemberg-Urachi krahv aastatel 1450–1457 Ludwig II (Alam-Hessen) (1438–1471), Alam-Hesseni maakrahv aastatel 1458–1471 Ludwig II (Pfalz-Zweibrücken) (1502–1532), Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1514–1532 Ludwig II (Nassau-Weilburg) (1565–1627), Nassau-Weilburgi krahv 1593–1627 Ludwig II (Hessen-Darmstadt) (1777–1848), Hesseni suurhertsog aastatel 1830–1848 Ludwig II (Baieri kuningas) (1845–1886), Baieri kuningas aastatel 1864–1886 "Ludwig II", Saksa muusikal "Ludwig II", 1922. aasta Austria tummfilm "Ludwig II" ("Ludwig der Zweite, König von Bayern"),1929. aasta Saksa tummfilm "Ludwig II" ("Ludwig II: Glanz und Ende eines Königs"), 1955. aasta Saksa film "Ludwig" ("Ludwig... ou le crépuscule des dieux"), 1973. aasta Itaalia film Baieri kuningas Ludvik II nime all oli Böömi kuningaks Lajos II Ludwig Louis II
Joe Natuman

Joe Natuman (sündinud 24. novembril 1952) on Vanuatu poliitik, kes oli 15. maist 2014 11. juunini 2015 Vanuatu peaminister. Ta on sotsialistliku Vanua'aku Pati liige. Ta kuulub parlamenti alates 1995. aastast. Aastatel 1996–2008 oli ta mitmes ministriametis.
Bohuslav Sobotka

Bohuslav Sobotka (sündinud 23. oktoobril 1971) on Tšehhi poliitik, kes oli 29. jaanuarist 2014 kuni 13. detsembrini 2017 Tšehhi peaminister. Ta oli alates 29. maist 2010 kuni 15. juunini 2017 Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Bohuslav Sobotka valiti esimest korda parlamenti 1996. aastal. Aastatel 2002–2006 oli ta rahandusminister.
Vanaküla külanõukogu

Vanaküla külanõukogu nime on kandnud mitu külanõukogu: Vanaküla külanõukogu Haapsalu rajoonis Vanaküla külanõukogu Põlva rajoonis