laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Malla mõis

Malla mõis (saksa keeles Malla) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Viru-Nigula valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas. Esimesed kirjalikud andmed Malla mõisa kohta pärinevad aastast 1443. Keskajal oli Malla mõis rajatud vasallilinnusena. 1581. aastal läänistati Malla Matts Larsson Cruusile. Eesti NSV ajal kuulus mõis Eesti kalatööstuse tootmiskoondis Ookeanile Mõis pälvis tähelepanu 2014. aastal, kui soomlane Risto Pietilä soetas selle bitcoinide eest. Mõisa peahoone põles 7. septembril 2018. aastal. Tuuleveski varemed Tõllakuur Teenijatemaja Kelder Malla mõis (vaadatud 15.09.2012) Matts Larsson, till Edeby Slottsloven på Reval 1576-09-15. 1581-06-01 i förläning Malla hof i Wesenbergs län i Estland. Befallningsman över Viborgs slott och stad 1583-07-06. Häradshövding i Eurepää härad i Finland 1593-11-13. Sigismunds ståthållare på Viborg 1594-07-13. Lagman i norra Finland 1602-01-12. Riksråd s. å. 27/5. Ståthållare på Tavastehus 1603-05-27 kommissarie till fredsverket med Ryssland 1605-02-12. Död 1606, www.adelsvapen.com Lekkiv katus ja lääpas uksed-aknad löövad meistrimehel silmad särama[alaline kõdulink], Virumaa Teataja, nr. 164, 29 august 2015 "Soomlane ostis rekordarvu bitcoinide eest Lääne-Virumaal mõisa" Virumaa Teataja, 3. aprill 2014 "Lääne-Virumaal põleb Malla mõis" ERR, 7, september 2018 Malla mõis (Viru-Nigula khk), Kinnistute register "Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: värskelt põlenud bitcoinimõis, ehk Malla mõisa lugu" Delfi Forte, 29. september 2018 Malla mõisa lugu Mõisablogis
Juhistik

Juhistik on energiatehnikas elektrijuhtide kogum elektrienergia edastamiseks elektripaigaldise ühelt osalt teisele või ühelt paigaldiselt teisele. Elektrijuhi all mõeldakse siin elektri edastamist võimaldavat seadmekomponenti, toodet või tarindit. Juhid jagunevad otstarbe ja ülesande järgi faasi-, neutraal- ja kaitsejuhtideks. Selle järgi, kuidas neid juhte ühendatakse elektriliini sõlmpunktides, on kasutusel erinevaid juhistikusüsteeme. Elektrijuht Juhistikusüsteem Energiatehnika ja maailm. Tallinn, TTÜ kirjastus, 2013
Ivan Cichan

Ivan Cichan, ka Ivan Tihhon (vene keeles Иван Тихон, valgevene keeles Іван Ціхан; sündinud 24. juulil 1976 Slonimis) on Valgevene kergejõustiklane (vasaraheitja). Kolmekordne maailmameister. 2003. aasta maailma edetabelis Kōji Murofushi järel teisel kohal paiknenud Tihhoni teel maailmameistriks on olnud mitmeid hetki, mil ta on pidanud staadionilt lahkuma, silmad maas. 1997. aasta Ateena MM-il sai ta lõppvõistlusel nulli, 2001. aastal Edmontonis ei suutnud valikvõistluse sõela läbida. Koostöö eksmaailmameister Sergei Litvinoviga õnnestus tipptulemuseks vormida alles Pariisis. Meeste vasaraheite 2005. aasta MM finaalis domineerisid Valgevene vägilased Ivan Cichan ja Vadim Devjatovski. Kuigi hooaja edetabelijuht Cichan oli kolmanda vooru alguseks sattunud üliraskesse olukorda, sest kirjas oli kaks ebaõnnestumist, tuli 2003. aasta maailmameister aga sellest olukorrast auga välja – ta heitis 80.97 ja asus liidriks. Devajatovski vastas aga 82.60-ga ning juhtkoht oli tema käes. Neljandas voorus püstitas Cichan 83.89-ga uue maailmameistrivõistluste rekordi. Devjatovski suutis viimases voorus veel 82.19, kuid sellest esikoha võitmiseks ei piisanud. Pronksi võitis 2001. aastal Edmontonis maailmameistriks tulnud poolakas Szymon Ziółkowski 79.35-ga. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis sai ta kolmanda tulemuse (81,51), kuid andis positiivse dopinguproovi ning jäi pronksmedalist ilma. Sportlane kaebas diskvalifitseerimise ja võistluskeelu otsuse Rahvusvahelisse Spordi Arbitraažikohtusse ning 5. augustil 2010 sai ta olümpiamedali tagasi. 2004 Ateenas: hõbemedal (79.81) 2008 Pekingis: pronksmedal 81.51 (17. august) Pariis 2003 maailmameister (83.05) Helsingi 2005 maailmameister (83.89) Osaka 2007 maailmameister (83.63) Amsterdam 2016 hõbemedal 78.84 Ivan Tihhon on 185 cm pikk ja kaalub 115 kg. Dopinguga põrunud valgevenelastele tagastati Pekingi olümpiamedalid, Delfi Sport, 05.08.2010 Ivan Cichan Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Semitistika

Semitistika ehk semitoloogia uurib semiidi keeli ja semiidi keeltes kirja pandud tekstimaterjali. Üks orientalistika harudest.
Rekreatsioon

Rekreatsioon ehk virgestus ehk virgestamine on töövõime taastamine, lõdvestumine, puhkus ja meelelahutus, mis enamasti toimub looduses. Tavalised rekreatsioonipaigad on näiteks kaitse- või puhkealad, asulate haljasvööndid. Rehabilitatsioon Eesti entsüklopeedia veebis [1] (vaadatud 15.09.2012)
Vaba juurdepääs

Mitte segi ajada mõistega avatud juurdepääs (inglise open access) Vaba juurdepääs (inglise keeles free access) on digitaalselt avaldatud ning Interneti kaudu vabalt ja tasuta kättesaadavat teadusinformatsiooni iseloomustav mõiste. Seda tuleb eristada terminist "avatud juurdepääs" (inglise open access). Vaba juurdepääsuga teoseid võib refereerida ja tsiteerida, kasutada illustreeriva materjalina ja reprodutseerida teoste katkendeid motiveeritud mahus. Muude toimingute tegemiseks on vajalik autorilt või kirjastajalt küsida luba. avatud juurdepääs avatud lähtekood Elena Sipria-Mironov, Mis on Open Access ja kas see on kasulik Eesti teadusele? Universitas Tartuensis, 29. november 2011
Jõgeva linnapea

Jõgeva linnapea on Jõgeva linnavalitsuse juht. Jõgevat on ajaloos peale linnapeade juhtinud ka ja täitevkomitee esimehed. Johannes Võsu (märts 1934 –10. juuli 1940) oli algselt alevivanem, alates Jõgeva linnaks kuulutamisest 1. mail 1938 linnavanem; samuti oli Võsu linnapea 25. juuli 1941 – 7. jaanuar 1942 Joosep Sild (7. jaanuar 1942 – 19. september 1944) ... Otto Anslan (1987–1993) Ants Orgulas (1993–1996) Kalev Lillo (1996–1999) Aivar Lumi (1999–2000) Ants Paju (2000–2001) Viktor Svjatõšev (2001–2009) Kalmer Lain (2009–2013) Mihkel Kübar (2013–2013) Aare Olgo (2013–2016)
Oostrozebeke

Oostrozebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas. Oostrozebeke koosneb järgmistest asulatest: St Amanduse kirik Oostrozebeke Halduskeskus Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Oostrozebeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Kortemark

Kortemark on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas. Kortemark jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Edewalle Zarren Handzame Werken Sint-Bartholomeuskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Kortemark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Ledegem

Ledegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. Ledegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Ledegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Johann Bärner

Johann Bärner (1630 Tallinn – 9. november/19. november 1695 Hanila) oli Eesti vaimulik. Ta on õppinud usuteadust (immatrikuleeriti 4. veebruaril 1651) Tartu Ülikoolis, (immatrikuleeriti 31. mail 1654) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti 6. veebruaril 1657) Wittenbergi ülikoolis (oli seal kohal veel 4. veebruaril 1659). Wittenbergis olles oli koos Michael Möllenbeckiga kostil Wittenbergi ülikooli professor Johann Andreas Quenstedti juures. Ordineeriti 9. augustil 1661 õpetajaks. Ta oli aastatel 1661–1695 Hanila Pauluse koguduse õpetaja. Tema vanaisa Bartholomäus Bärner oli Tallinna Niguliste ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema väimees (tütre Christina Elisabethi abikaasa) Johann Zimmermann oli samuti Hanila Pauluse koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Hans Jaanimägi

Hans Jaanimägi (5. veebruar 1889 Tuhala vald, Harjumaa – 13. veebruar 1920 Porkuni vald, Virumaa) oli Eesti politseinik. 13. veebruaril 1920 jälitas vanemkordnik Jaanimägi kaht hobusevarast. Ta sai kurjategijad kätte ja tahtis nad kinni pidada, aga kui vargad aru said, et Jaanimägi on üksi ja abiväge tulemas pole, tungisid nad politseinikule kallale ja lasid ta maha. geni.com
Gustav Tursman

Gustav Tursman (13. september 1892 – 20. märts 1920) oli Eesti politseinik 20. märtsi öösel jälitas Tallinna 3. politseijaoskonna vanemkordnik Tursman vargajõuku. Varaste ja politseinike vahel tekkis tulevahetus ja Tursman hukkus, kui kuul teda pähe tabas. Politseiniku tapnud väejooksik Matto lasti politseinike poolt maha.
Johannes Põvvat

Johannes Põvvat (14. juuli 1890 – 5. aprill 1921) oli Eesti politseinik. 5. aprillil läks ta koos kolleegiga uurima Hellenurme mõisas toimunud vargust. Nad tabasid varga, kelleks osutus sama mõisa tööline Voldemar Lohk. Põvvat jäi Lohki tuppa valvama. Kui teine politseinik tagasi tuli, läks ta talle õue vastu, jättes kahtlusaluse valveta. Lohk haaras relva ja lasi Põvvati läbi akna maha.
Juuretis

Juuretis on mitmesuguste kääritatavate (hapendatavate) toitude ja jookide koostisosa, aga ka taina kobestaja. Selleks kasutatakse mikroorganisme (erinevad baktereid ja seeni) või ensüüme. Juuretis (inglise keeles leaven) on ka erineva konsistentsiga (vedel, tahke, kuiv jm), hapnemis- ja käärimisseisundis oleva taina osa, mille valmistamiseks kasutatakse rukki-, rukki-nisu- või nisujahu ja vett ning teisi kääritamist soodustavaid lisaaineid. Piimhappeline käärimine kutsutakse esile piimhappebakteritega nagu näiteks: homofermentatiivsete piimhappebakteritega – tüved Streptobacterium, Thermobacterium jpt; heterofermentatiivsete piimhappebakteritega – tüved Lactobacillus'ed. Kui koduses majapidamises toiduvalmistamisega seotud toitainete hulgas ja/või tööstuses ei ole valmisjuuretist käepärast, tuleks kaaluda juuretise aretamist ehk algjuuretise valmistamist. Algjuuretise valmistamiseks soovitatakse kasutada rukkikroovjahu ja rukkilihtjahu, vähem nisujahu. Rukkijahu sisaldab eeldatavasti üsna palju B1-vitamiini, mida piimhappebakterid vajavad oma elutegevuseks. Spontaanne juuretis Kohupiimajuuretis Jogurtijuuretis Hapupiimajuuretis Petijuuretis Kodujuustujuuretis Erinevate pärmiseente ja bakterite juuretise segu: leivajuuretis keefirijuuretis Ensüümidel põhinevad juuretised on valdavalt kasutusel tööstuslikus tootmises: laap ehk juustujuuretis. Algjuuretis Keedud Vahejuuretis Tööstuslik juuretis Eleri Kiisman, Marit Piirman, "Küpsetuskunst õppematerjal pagar-kondiitrile", Atlex, Tartu, lk 252, 2005, ISBN 9985-9617-7-3 Eleri Kiisman, Marit Piirman, "Küpsetuskunst õppematerjal pagar-kondiitrile", Atlex, Tartu, lk 98, 2005, ISBN 9985-9617-7-3 Eleri Kiisman, Marit Piirman, "Küpsetuskunst õppematerjal pagar-kondiitrile", Atlex, Tartu, lk 100, 2005, ISBN 9985-9617-7-3
Leivajuuretis

Leivajuuretis on hapnenud tainas (juuretis), mis on leivataina oluline koostisosa. Juuretiseks sobib kasutada eelmisest leivateost üle jäänud hapnenud tainast, aga selle võib ka spetsiaalselt valmis teha. Kaapekakk
Lülitus

Lülitus on elektrotehnikas omavahel elektriliselt ühendatud elektri- ja elektroonikaseadiste kogum, näiteks elektroonikalülitus, analooglülitus, digitaallülitus, integraallülitus, mikrolülitus (kõnekeeles ka mikroskeem); elektriahela elementide ühendamise viis, näiteks tähtlülitus, kolmnurklülitus, jadalülitus, rööplülitus; selles tähenduses on -lülituse asemel levinum -ühendus: tähtühendus, kolmnurkühendus, jadaühendus, rööpühendus; liitsõnades on lülitus- enamasti tähenduses lülitamine (sisse-, välja-, ümberlülitamine): lülitusseade, lülitusaparaat, lülituskilp. Elektri- ja elektroonikalülituse elementide ning nendevaheliste ühenduste graafiline kujutis on skeem, näiteks struktuuriskeem, põhimõtteskeem, lahterskeem ehk plokkskeem, ühendusskeem, montaažiskeem.
Anzegemi vald

Anzegem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas. Anzegemi valla pindala on 41,79 km². Vallas elas 31. detsembri 2018 seisuga 14 716 inimest, mis annab keskmiseks tiheduseks 352 in/km². Gijzelbrechtegem liideti Anzegemiga 1971. aastal, 1977. aastal liideti Ingooigem, Kaster, Tiegem ja Vichte. Anzegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Heirweg Gijzelbrechtegem Kaster Ingooigem Tiegem Vichte Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Takistuse temperatuuritegur

Takistuse temperatuuritegur (lühend TKR) on elektrotehnikas tegur, mis näitab aine elektritakistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Temperatuuritegur võib olla positiivne (lühend PTC, inglise keele sõnadest positive temperature coefficient) või negatiivne (NTC, negative temperature coefficient): positiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes suureneb, negatiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes väheneb. Temperatuuriteguri tähis on α (alfa) ja mõõtühik 1/K (ehk K‒1). Takistuse muutust võidakse väljendada ka protsentides kraadi kohta (%/K) või miljondikosades kraadi kohta (ppm/K). Kelvini kraadi tähise K asemel võib olla Celsiuse kraadi tähis °C, sest temperatuurivahemikena on need võrdsed. Temperatuurisõltuvus on üldjuhul mittelineaarne, seepärast määratletakse temperatuuritegur teatud lähtetemperatuuril, mis valitakse harilikult vahemikus 0 °C kuni 25 °C. Metallide temperatuuritegur on üldiselt positiivne, erisulameil (konstantaanil, manganiinil) ka nullilähedane. Laias temperatuurivahemikus on temperatuuritegur lineaarne (takistuse muutus 1 kraadi kohta ühesuurune) plaatinal; näiteks plaatinast A-täpsusklassi sensori mõõteviga mõõtepiirkonnas ‒30 kuni +300 °C ei ole suurem kui 0,35 kraadi. Pooljuhtide temperatuuritegur on negatiivne: germaaniumil ‒5%/K, ränil ‒7,5%/K. Aktiivtakistus Takisti Termistor 'Friedrich Tabellenbuch Elektrotechnik/Elektronik. 582. Auflage. Bildungsverlag EINS, Köln 2007
Joe Maggard

Joseph "Joe" Maggard (sündinud 8. detsembril 1955 Lynchis Kentucky osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik. Joe Maggard andmekogus IMDb (inglise)
Ardooie

Ardooie on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas. Vallas asub Ardooie loss. See on 18. sajandi lõpust pärinev klassitsistlik hoone, kus elasid kohalikud maaomanikud. Loss ja selle ümbrus on tänapäeval eraomandis ja 1984 võeti see arhitektuurimälestisena kaitse alla. Kohalik Püha Martini kirik, mis on tuntud gooti stiilis torni poolest, võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla juba 1939. aastal. Kuigi Ardooie vald pole suur, on seal paljude ettevõtete peakorter. Nendest 7 toodab külmutatud juurvilju ja üheski teises kohalikus omavalitsuses kogu Euroopas ei ole nii suurt hulka külmutatud juurviljade tootmise ettevõtet. 2001 ja 2005 oli Ardooie kogu Belgia majanduslikus mõttes kõige kasumlikum vald. Argooie kohalikku omavalitsust juhib juba palju aastaid erakond Open Vld (Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid). Alates 1989 on vallavanem Karlos Callens. Ardooie jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Niisiis jaguneb vald kaheks: lõunas olevaks Ardooieks ja põhjas olevaks Koolskampiks. Neid eraldab teineteisest Adinkerke ja Genti vaheline raudtee. Kuni 1980. aastateni oli valla maa-alal kaks raudteejaama. Ardooie logo Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Hüsterees

Hüsterees (kreeka k hysteresis hilinemine) on süsteemi või keha omadus, mis aeglustab süsteemi muutumist või takistab selle ennistumist esialgsesse olekusse. Sel juhul ei sõltu süsteemi väljundsuurus (keha olek) mitte ainult sisendsuurusest, vaid ka selle eelnenud olekust. Niisugust nähtuse graafiliseks kujutiseks on hüstereesisilmus, näiteks ferromagneetikutel. Magnetiline hüsterees
Beernem

Beernem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas. Beernemi pindala on 71,68 km². 2012. aastal elas vallas 15 366 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 214 in/km². 7. jaanuari 2005 seisuga oli 7 elanikest välismaalased. Beernem asub 24 km kaugusel rannikust. Brugge asub 11 km loodes, Gent 30 km kagus ja Brüssel 80 km kagus. Beernemist läheb läbi kohalik raudteeliin Oostende–Brugge–Gent–Brüssel. Bruggest ja Gentist saab ümber istuda rahvusvahelistele raudteeliinidele. Lähim lennujaam on Oostendes, aga lähim rahvusvahelisi lende vastu võttev lennujaam Brüsselis. Beernem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Maarja kirik Beernemis Beernemi hullumaja Oedelemi raekoda Ryckevelde loss Genti–Brugge kanal Sint-Jorises Peetruse kirik Oostveldis Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Bredene

Bredene on hollandikeelne vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas. Bredene asub Belgia rannikul ja tema peamine tuluallikas on turism. Juulis ja augustis valla elanike arv kahekordistub, osalt massiürituste tõttu, mida sel ajal korraldatakse. Bredenes ei ole uputuse eest kaitsvat tammi, kuid see-eest on katkematu rida luiteid. Bredenes on 30 kämpingut ja Belgia ainus nudistide rand. Bredene jaguneb järgmisteks piirkondadeks: Sint-Theresiakerk Sint-Rikierskerk Sint-Jozefskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Bredene – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi, prantsuse ja saksa keeles)
Langemark-Poelkapelle

Langemark-Poelkapelle on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas. Langemark-Poelkapelle moodustati Bikschote, Langemarki ja Poelkapelle valla ühendamisel. Langemark-Poelkapelle jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Langemark Sint-Juliaan Poelkapelle Madonna Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Langemark-Poelkapelle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Knokke-Heist

Knokke-Heist on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas. Knokkes elas ja suri 1938. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat Corneille Jean François Heymans. Põhja-loodes Põhjamere ja idas Hollandiga piirnev Knokke-Heist moodustati nelja endise valla – Knokke, Heisti, Ramskapelle ja Westkapelle – ühendamisel. Knokke-Heist jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Knokke Duinbergen Heist Zoute Ramskapelle Westkapelle Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Knokke-Heist – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Koekelare

Koekelare on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas. Koekelare jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Koekelare Koekelare De Mokker Zande Bovekerke Bovekerke Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Koekelare – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Koksijde

Koksijde on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas. Põhjamere ääres paiknev Koksijde jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Wulpen Koksijde Koksijde Oostduinkerke Sint-Idesbald Oostduinkerke Koksijde sõpruslinnad on  Austria – Bad-Schallerbach  Saksamaa – Konz Oostduinkerke sõpruslinnad on  Saksamaa – Biedenkopf  Prantsusmaa – La Charité-sur-Loire  Belgia – Wépion Sint-Idesbaldi sõpruslinn on  Belgia – Wanze Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Koksijde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse, hollandi, inglise ja saksa keeles)
Sünoptik

Sünoptik ehk ilmaprognoosija on inimene, kelle tööks on prognoosida ilma. Helve Kotli Pilvi Kirsi Ene Linno Ilme Klementi Aina Laas Merike Merilain Ülle Jõemaa Krista Odakivi Ele Pedassaar Taimi Paljak Maile Meius Helve Meitern Kairo Kiitsak Eva-Maria Sula Kertu Sild Silve Grabbi-Kaiv Sirje Vilms
Northern Calloway

Northern James Calloway (22. jaanuar 1948 – 9. jaanuar 1990) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik. Northern Calloway andmekogus IMDb (inglise)
De Panne

De Panne on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas. 1831. aasta 17. juulil maabus De Pannes Calais'st saabunud belglaste esimene kuningas Léopold I. Sündmuse tähistamiseks on rajatud mälestusmärk. Loodes Põhjamere ja edelas Prantsusmaaga piirnev De Panne jaguneb kaheks osavallaks: Leopold I mälestusmärk De Panne, Jumalaema kirik De Panne, Sint-Petruskerk Westhoeki looduskaitseala Kabel  Prantsusmaa – Sainte-Adresse  Slovakkia – Hlohovec Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  De Panne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
Brandon Lee

Brandon Bruce Lee (1. veebruar 1965 – 31. märts 1993) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja võitluskunstide harrastaja. Ta oli võitluskunstide filmistaari Bruce Lee poeg.
Willard Scott

Willard Herman Scott, Jr. (7. märts 1934 Alexandrias, Virginia – 4. september 2021) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmiprodutsent ja koomik. Willard Scott andmekogus IMDb (inglise)
Deerlijk

Deerlijk on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas. Deerlijki pindala on 16,82 km² ja elanike arv oli 2012. aastal 11 431, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 680 in/km². Deerlijkist asub Kortrijk 7 km edelas, Oudenaarde 17 km idas, Gent 32 km kirdes, Brugge 40 km põhjaloodes ja Brüssel 70 km idas. Deerlijkile lähim rahvusvaheline lennujaam on Brüsselis. Lähim kiirrongijaam on Gentis. Lähimad kohalikud raudteejaamad on Waregemis, Harelbekes, Anzegemis ja Kortrijkis. Raudtee läbib ka Deerlijki, aga rongid seal ei peatu, ehkki jaamahoone on säilinud. Deerlijk jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks: Püha Tuvi (Pühavaimu) kirik Deerlijkis Deerlijki kunagine raudteejaamahoone Maailmasõdades hukkunute mälestusmärk Sint-Lodewijkis Molenhoek Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Hooglede

Hooglede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. Hooglede pindala on 37,84 km². Vallas elas 1. jaanuaril 2006 9831 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 260 in/km², aga 31. detsembril 2011 9897 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 262 in/km². Hoogledest 4 km kagus asub Roeselare, 20 km kagus Kortrijk, 26 km põhjas Brugge, 45 km kirdes Gent ja 90 km idas Brüssel. Hoogledes asub üks neljast Saksa sõjaväekalmistust Belgias. See rajati 1917 ja sinna on maetud 8247 Esimeses maailmasõjas langenud Saksamaa sõdurit. Esialgu maeti sinna 4100 sõdurit ja kõik hauad tähistati ristidega. Aastail 1956–1958 maeti sinna langenud sakslasi ulatuslikult ümber, kui Saksa sõjaväekalmistute arvu Belgias vähendati 128-lt 4-le. Ühtlasi asendati kõik ristid nimeplaatidega. Tänapäeval korraldab Saksa Sõjahaudade Komisjon aeg-ajalt noortelaagreid sõjahaudade eest hoolitsema. Viimastel kolmedel kohalike omavalitsuste valimistel on võitnud valimisliit SAMEN, mis koosneb kolmest erakonnast: sp.a ehk Teistsugune Sotsialistlik Partei, N-VA ehk Uus Flaami Allianss ning Open Vld ehk Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid. 10. märtsil 1977 Hooglede ja Gitsi ühendamisega loodud Hooglede vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Hooglede Gits Sleihage Gits Gits Magistraadihoone Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Identificatie van de gemeente, (hollandi keeles) vaadatud 16. septembril 2012 Koduleht (hollandi keeles)