laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Erik Valeur

Erik Viggo Valeur (sündinud 2. septembril 1955 Kopenhaagenis) on taani ajakirjanik, kirjanik ja meediakommentaator. 2011. aastal sai Erik Valeur Danske Banki debüüdiauhinna (Danske Banks Debutantpris) romaani "Seitsmes laps" eest ("Det syvende barn"). Sama teose eest sai ta ka Põhjamaade kriminaalkirjanikke ühendava organisatsiooni Skandinaviska Kriminalsällskapet väljaantava auhinna Klaasist Võti (2012) parima Põhjamaade kriminaalromaani eest. Eesti keeles on ilmunud ta teos "Seitsmes laps", 2016 Varrak ("Det syvende barn", 2011), ja "Mees majakas", 2019 Varrak ("Logbog fra et livsfolis", 2015), mõlemad on tõlkinud Jaan Pärnamäe.
Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U15 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. Viimati uuendatud pärast 27. augustil 2023 peetud mängu Bosnia ja Hertsegoviinaga. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend U15 mängud
James Ogilvy

James Ogilvy (James Robert Bruce Ogilvy, sündinud 29. veebruaril 1964) on Kenti printsessi Alexandra ja Angus Ogilvy esimene laps ja ainus poeg. Tal on ka noorem õde Marina. 2019. aasta seisuga on ta Briti troonipärimisjärjekorras 54. kohal. Jamesil ei ole ühtegi kuninglikku tiitlit, kuigi tema ema Alexandra täidab kuninganna eest kuninglikke kohustusi. Briti kuningliku perekonna mitteametliku liikmena osaleb ta suurematel kuninglikel üritustel (pulmades ja matustel). Ta saatis oma lesestunud ema Walesi printsi Charlesi ja Camilla Parker Bowlesi laulatusel 2005. 1988. aastal abiellus ta šotlannast ettevõtja Julia Rawlinsoniga. Neil on kaks last, kes kuuluvad ka troonipärimisjärjekorda: Flora Ogilvy (s. 1994) Alexander Ogilvy (s. 12. novembril 1996) James Ogilvy on printsess Eugenie ristiisa.
Paim

Paim on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paim uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Printsmann ja Pritsmann. Jaan Paimu palvel kanti Paim perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 210 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 7 naisel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Pajusoo

Pajusoo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Pajusoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Paiasson, Pajoson, Pajosson ja Pajusson. Oskar Pajusoo palvel kanti Pajusoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 199 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pajusoo Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel. Ester Pajusoo (sündinud 1934), eesti näitleja Oskar Pajusoo (1895–1942), Eesti sõjaväelane Vive Tolli (endine Vive Pajusoo; sündinud 1928), eesti graafik
Paldre

Paldre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Paldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Posimann ja Vidrigsmann. Voldemar Paldre palvel kanti Paldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 102 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paldre Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Parre (perekonnanimi)

Parre on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Parre on pandud Vana-Vigala mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal ja Sääre mõisas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Parre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Petrov. Leo Parre palvel kanti Parre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 126 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Parre Eestis 5 mehel ja 7 naisel. Aleksander Parre (1898–1948), Eesti motosportlane Feliks Parre (1907–1990), eesti spordipedagoog Jüri Parre (1928–1996), eesti veterinaarparasitoloog Leo Parre (1905–1975), eesti advokaat Viktor Parre (1894–1967), Eesti sporditegelane
Parvet

Parvet on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Parvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Preitoff ja Puss. August Parveti palvel kanti Parvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 196 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. veebruarist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Ain-Villu Parvet (sündinud 1979), eesti ärimees, koolitaja, autor, modell, pornokunn Villu Parvet (1929–2016), eesti kohtuarst
Parving

Parving on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Parving uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Piilberg, Prikman ja Prikmann. Boris Parvingu palvel kanti Parving perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 242 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Karl Parving (1892–1952), Eesti sõjaväelane
Pedari

Pedari on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Pedari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Berendt, Bergmann, Freyberg, Peeterson, Penter, Pertman ja Peterson. Jaan Pedari palvel kanti Pedari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 243 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedari 18 mehel ja 11 naisel. Virve Pedari (1951–2014), eesti metallikunstnik
Pedaste (perekonnanimi)

Pedaste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Pedaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Meenson ja Roth. Imant Pedaste palvel kanti Pedaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 98 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedaste 9 mehel ja 13 naisel. Imant Pedaste (1899–1985), eesti keemik Jaan-Imant Pedaste (sündinud 1941), eesti spordipedagoog Margus Pedaste (sündinud 1976), eesti bioloog
Pihel

Pihel on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Pihel (Pichel, Pihhel, Pehhel) on pandud Keskvere mõisas Martna kihelkonnas ja Lauka mõisas Reigi kihelkonnas Läänemaal, Taaliku mõisas Jaani kihelkonnas, Elme, Kaarma-Suuremõisa, Kudjapäe, Loona ja Piiamõisas Kaarma kihelkonnas, Luulupe mõisas Karja kihelkonnas, Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas, Rinsi mõisas Muhu kihelkonnas, Küdema mõisas Mustjala kihelkonnas, Keskvere, Tumala ja Orissaare mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal ja Sänna mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Pihel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pilberg ja Piilberg. Rudolf Piheli palvel kanti Pihel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 214 all. Jüri Pihel (sündinud 1961), eesti telerežissöör ja -produtsent Peeter Pihel (sündinud 1980), eesti kokk Piret Pihel (sündinud 1961), eesti laskesportlane 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihel Eestis 73 mehel ja 88 naisel.
Pikre

Pikre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Pikre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Prenka. Arnold Pikre palvel kanti Pikre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 145 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Marina Ogilvy

Marina Ogilvy (Marina Victoria Alexandra Ogilvy, sündinud 31. juulil 1966) on Kenti printsess Alexandra ja Angus Ogilvy teine laps; tal on vanem vend James. Ta on 2019. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 57. kohal. Marina põhjustas aastal 1989 skandaali, jäädes lapseootele oma poiss-sõbrast Paul Mowattist. Hiljem kritiseeris ta ajaleheartiklis oma perekonda, teenides sellega nende pahameele. Kui ta 2. veebruaril 1990 Paul Mowattiga abiellus, oli ainsana kohal tema isa Angus; ema ja teised kuningliku perekonna liikmed olid otsustanud mitte tulla. Pärast lahutust 1997 taastas Marina suhted perekonnaga. Paaril oli kaks last, kes kuuluvad ka troonipärimisjärjekorda: Zenouska Mowatt (s. 26. mail 1990) Christian Mowatt (s. 4. juunil 1993)
Lina tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lina tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Kesk põigu tänavalt. Tänav suundub läände ja lõpeb Tähe tänava ristmikul. Tänava pikkus on 150 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,6 km. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Kesk põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kesk põik on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes lõuna suunas, lõpeb tänav Kesk tänava ristmikul. Tänava pikkus on 183 meetrit . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,5 km. Tänava ääres paiknevad põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U16 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. Viimati uuendatud pärast 28. septembri 2023 peetud mängu Põhja-Iirimaa. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend U16 mängud
Lahkarvamus

Lahkarvamus on kahe või enama isiku erimeelsused (arvamused) millegi suhtes. Näiteks võib töötajal ja tööandjal olla lahkarvamus töötajale õiglase palga suhtes või tekib kohtunikul ja treeneril lahkarvamus spordimängu käigu suhtes. Lahkarvamuse sünonüümid on lahkheli, arusaamatus, ebasuhe, diskrepants, lahkkõla ja dissonants. Lahkarvamused võivad olla erinevad, see sõltub teema tähtsusest osapooltele ja nende endi suhtlusoskusest. Erinevate arvamuste korral võib rahulik vestlus minna üle vaidluseks, kuid kui inimesed oskavad enda emotsioonid kõrvale jätta, võib vestlus jätkuda rahulikult. Mõtete rohkus võib jutuajamist edasi viia, uusi ideid ja lahendusi probleemidele tekitada ning arendada osapoolte silmaringi. Lahkarvamus on püsiv ja ilma käegakatsutava või selgelt ette kujutatava lahenduseta. Kui kahele isikule anda samad faktid võivad nad jõuda erinevate järeldusteni. Seda nähtust on seletanud Daniel Kahenman läbi piiratud ratsionaalsuse. Teisisõnu langetatakse otsuseid heuristilisel meetodil, mis toimib hästi igapäeva situatsioonides, kuid ei toimi keerulistes teemades nagu kliima soojenemine. Üksikisikud usuvad suurema tõenäosusega kliima soojenemist kui välitemperatuur on tavapärasest kõrgem, kui nad on suunatud mõtlema soojusest. Õigusteoorias on lahkhelid juriidilistest juhtumitest erinevad. Kui kohtuasjade hulka kuuluvad kriminaalmenetlused ja eraisiku juhtumid, siis lahkhelid on puhtalt eraisikutel. Vaidlus Arvamus Vastuolu Väitlus Konflikt Argumentatsiooniteooria Heuristika [1] Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – Sociometry, 1946, kd 9, nr 1, lk 92–108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism. Nicholas Rescher. The Strife of Systems. An Essay on the Grounds and Implications of Philosophical Diversity, The University of Pittsburgh Press 1985. David Chalmers. Verbal Disputes. – Philosophical Review, 2011, 120, 4, lk 515–566. Vt David Chalmers#Vaidlused sõnade üle. https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/disagreement
Orest Reis

Orest Reis (22. juuni 1911 Laimjala vald, Saaremaa – 4. juuli 1997 Laimjala vald, Saare maakond) oli eesti õpetaja ja õigeusu vaimulik (preester). Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1930–1931 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja lõpetas 1937 Petseri vaimuliku seminari. Üliõpilasselts Concordia liige. Ta pühitseti diakoniks ja preestriks 1938. aastal. Aastatel 1938–1939 oli Laanemetsa Peetruse ja Pauluse koguduse preester, aastatel 1941–1944 Salme ja Roobaka kooli õpetaja Saaremaal. 1944. aastal teenis Saksa sõjaväes, 1944–1945 Piila Peaingel Miikaeli koguduse preester, 1944–1946 Eikla algkooli juhataja, 1946–1950 Kahtla algkooli õpetaja, 1950–1955 tööline, seejärel kooliõpetaja Saaremaal. Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.
Johannes Hainsalu

Johannes Hainsalu VR II/3 (Johan Holzmann, Vabadusristi annetamise otsuses Johannes Holtsmann) (29. märts/10. aprill 1894 Suure-Konguta vald, Tartumaa – 16. märts 1980 Alavere, Kose külanõukogu, Harju rajoon) oli Eesti põllumees. Ta oli tisler Tartus, osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus, Vabadussõjas 6. jalaväepolgus, 3. Diviisi tagavarapataljonis, Kuperjanovi partisanide pataljonis reamehena. Pidas Madise talu. Teise maailmasõja järel Saare vallavalitsuse käskjalg, meieri abiline Kääpa meiereis, kolhoosi Punalipp tööline, Saare 8-klassilise kooli teenija ja internaadi kasvataja. Maetud Maarja-Magdaleena kalmistule. Tema Vabadusrist ja rahaline autasu 10 000 marka anti eksikombel reamees Juhan Holtsmannile (Heinsalu) ja ta ei saanud sellest kunagi teada. Eksitus selgus alles 2004. aastal, mil selle avastas Jaak Pihlak.
Põhja põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põhja põik on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril. Tänava pikkus on 147 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,7 km. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Angus Ogilvy

Sir Angus Ogilvy (Angus James Bruce Ogilvy) (4. september 1928 – 26. detsember 2004) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti printsess Alexandra abikaasa. Teda mäletatakse kui nutikat ärimeest ja heategevuslast. Ogilvy sündis 14. septembril 1928 Londonis. Tema isa oli David Ogilvy, Airlie 12. krahv ja ema leedi Alexandra Coke. Angusel oli ka kolm venda ja kaks õde. Mehe suguvõsa juuri võib uurida kuni 12. sajandini. Tema vanaema Mabell oli kuninganna Mary õuedaam, isa kuningas George V kaaskondlane. Ogilvy õppis Heatherdowni koolis Ascotis ning Etoni Kolledžis. 1946–1948 oli ta Briti armees ohvitser. 1947–1950 õppis ta Oxfordi ülikoolis politoloogiat. Pärast lõpetamist töötas ta Draytoni kompaniis ja Lonrhos. Tema karjäär lõppes, kui Lonrho sattus skandaali keskmesse, olles rikkunud sanktsioone, mis käisid Rodeesia kohta. 24. aprillil 1963 abiellus ta Kenti printsess Alexandraga Westminster Abbeys. Laulatustseremoonial viibisid kõik kuningliku perekonna liikmed ning seda jälgis televisiooni vahendusel üle 200 miljoni inimese. Enne laulatust lükkas Ogilvy tagasi kuninganna pakutud krahvi-seisuse. Paaril oli kaks last: James Ogilvy Marina Ogilvy Pärast karjääri lõppemist tegeles Ogilvy heategevusega ja saatis oma abikaasat kuninglikel üritustel. 1988 sai temast rüütel. 1989 sattus perekond skandaali keskmesse, kui Marina jäi oma poiss-sõbrast, Paul Mowattist rasedaks ning hiljem esines ajalehes Today kriitikaga kuningliku perekonna kohta. 1990. aasta laulatusel olid kohal Sir Angus ja printsess Alexandra, ülejäänud kuningliku perekonna liikmed puudusid. 2000. aastate algul haigestus Ogilvy kõrivähki ning tema viimane avalik esinemine oli koos printsessiga viimase Tai ringreisil. 26. detsembril 2004 Sir Angus suri ning tema matus toimus St. George'i kabelis. Ta maeti hiljem Frogmore'i kuninglikule matusepaigale. BBC – Sir Anguse matused
Valguse tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Valguse tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Näituse tänavalt. Suundudes lääne poole, lõpeb tänav Koidu põik tänava ristmikul. Tänava pikkus on 131 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,3 km. Tänava ääres paikneb kaheksa ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Geoportaal". Linnaosad(vaadatud 05. novembril 2017)
Tähe tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tähe tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Põhja-lõunasuunaline tänav saab alguse Rakvere valla piirilt, Tõrremäe küla territooriumilt. Tänav suundub lõuna poole, ristub Põhja ja Kesk tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Tänava pikkus on 607 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 1,4–1,8 km. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teisel poolel. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Mahla tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mahla tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.. Rakvere linnast alguse saava Näituse tänava põhjapoolselt lõigult, mis paikneb Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas, algab Mahla tänav. Suundudes ida poole ja seejärel lõunasse, lõpeb tänav Näituse tänav 22 kinnistu juures. Tänava pikkus on 195 meetrit . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,7–1,9 km. Mahla tänava aadressiga on registreeritud kaks kinnistut. Mahla tn 8 paikneb tootmis-laohoone ja Mahla tn 10 on hoonestamata. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Geoportaal".
Welfide fond

Welfide fond (Welfenfonds) on 29. septembril 1867 sõlmitud lepinguga endisele Hannoveri kuninglikule perekonnale määratud hüvitus. Kuna Georg V jätkas pärast Prantsusmaale põgenemist Preisi-vastast propagandat, toetussummasid talle välja ei makstud, vaid fondi tulusid kasutati peamiselt Saksamaa sisepoliitika huvides ("Reptilienfonds"), muuseas toetati Baieri kuningat Ludwig II. Alates 1879. aastast toetati fondist Georg V leske ja tütreid. Wilhelm II korraldusel maksti alates 1892. aastast fondi tulud välja Hannoveri kuningliku perekonna peale. Riigikohtu otsusega määrati 1933. aastal endisele Braunschweig-Lüneburgi hertsogile Ernst Augustile hüvituseks 8 miljonit riigimarka, Calenbergi mõis ja kaks põllumajandusettevõtet.
Videviku tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Videviku tänav asub Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb see tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala. Tänav on 47 meetrit pikk ja sellega üks Rakvere linna lühemaid. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,4 km. Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut (Videviku 3 ja 4). Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 26. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Geoportaal".
Jegorlõkskaja rajoon

Jegorlõkskaja rajoon (vene keeles Егорлыкский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Jegorlõkskaja staniitsa. Rajoon piirneb põhjas ja läänes Zernogradi rajooniga, idas Tselina rajooniga ja lõunas Krasnodari kraiga. Rajooni pindala on 1460 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 713. Jegorlõkskaja rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Gruzskaja, Jegorlõtšok, Kavalerka, Kamennaja balka, Kugo-Eja, Mokraja Grjaznuhha, Ploskaja, Sredni Jegorlõk, Ternovataja, Ternovaja ja Elbuzd. Q126684906
Oisu külanõukogu

Oisu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere vallas. Külanõukogu pindala oli 126 km² (1977). Oisu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Omedu külanõukogu

Omedu külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raja külanõukoguga. Omedu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Oru külanõukogu

Oru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Oru külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Oru külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Oru külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 1954 juunis Oru külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Kurena külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu. Oru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Paadla külanõukogu

Paadla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kärla külanõukoguga. Paadla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Padise külanõukogu

Padise külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kloostri ja Põllküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 140 km² (1977). Padise külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Paeküla külanõukogu

Paeküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Paeküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Paekülas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Paeküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu. 1954 juunis Paeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Lääne maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Paeküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)