laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jääkarussell

Jääkarussell on jääl teljeks olevale postile kinnitatud ridva abil ringikujuliselt liigutatav kelk. See on üks tuntumaid rahvapäraseid talviseid meelelahutusvahendeid. Jääkarussell koduõuel, Maaleht
Riho Päts

Riho Päts (1934. aastani Richard Päts; 26. juuni 1899 Tartu – 15. jaanuar 1977 Tallinn) oli eesti helilooja, koorijuht, muusikaajakirjanik ja muusikaõpetaja. Pätsi elutööks oli muusikapedagoogika edendamine Eestis. Riho Päts alustas muusikaõpinguid Tartus 1915. aastal Mart Saare juures. 1916. aastast õppis Tartus Rudolf Grivingi muusikakoolis ja 1920. aastast Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Aastatel 1923–1927 õppis Päts Tallinna Konservatooriumis Artur Lemba klaveriklassis, kõrgkooli lõpetas kompositsiooni erialal (Artur Kappi klass) 1926. aastal. Päts töötas koolides muusikaõpetajana. Alates 9. augustist 1940 sai ta omal soovil Tallinna Konservatooriumi direktori ametikohalt lahkunud Juhan Aaviku kohusetäitjaks. Aastatel 1940–1941 ja 1944–1950 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud. Aastal 1950 represseeriti, oli aastani 1955 vangilaagreis. Aastatel 1956–1971 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, aastail 1959–1960 laulu- ja muusikakateedri juhataja, aastast 1962 professor. 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 1947 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane 1948 – Nõukogude Eesti preemia Abikaasa Made Päts-Jakobson oli tuntud laulja ja laulupedagoog. Tema tütar Leelo Kõlar on samuti muusikaõpetaja. Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium Järva Teataja nr.92, lk 4. 9. august 1940 EE 14. köide lk. 394 Riho Päts Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Inge Raudsepp "Riho Pätsi fenomen eesti muusikapedagoogikas", doktoritöö, 2013
Nina Dobrev

Nina Dobrev (täisnimi Nikolina Konstantinova Dobreva, bulgaaria keeles Николина Константинова Добрева; sündinud 9. jaanuaril 1989) on Kanada näitleja. Ta mängis Mia Jonesi (kuuendast hooajast üksiku teismelise ema) rolli telesarjas "Degrassi kool ja tema noored" ("Degrassi: The Next Generation") ning peaosa Elena Gilbertit teleseriaalis "Vampiiripäevikud" ("The Vampire Diaries"). Dobrev sündis Sofias Bulgaarias ja kolis kaheaastasena Kanadasse, kasvades üles Torontos. Tema ema on kunstnik ja isa arvutispetsialist. Dobrevil on vanem vend Aleksander, kes õpib inseneriks. Dobrev käis algkoolis J. B. Tyrrell Sr. Public School ja keskkoolis Wexford Collegiate School for the Arts (Scarboroughis Ontarios). Juba noorelt ilmnes huvitas Dobrevit tantsimine, võimlemine, teater, muusika, kujutav kunst ja näitlemine. Dobrevi anne avastati Dean Armstrongi näitlemiskoolis Torontos. Modellitöö viis reklaamideni ja seejärel filmide prooviesinemisteni. Dobrev näitles mängufilmides "Fugitive Pieces", "Away from Her", "Never Cry Werewolf" ja telesarjas "Degrassi kool ja tema noored". Lisaks osales ta MTV filmis "The American Mall" ning mängis peaosa CW Televisiooni draamasarjas "The Vampire Diaries", mängides kaksikrollis Elena Gilbertit ja Katherine Pierce'i. Pierce on vampiir, keda armastasid Ameerika kodusõja ajal kaks venda, olles tol ajal veel inimesed. Lisaks mängis Dobrev erootilises põnevikus "Chloe", mille tõi 26. märtsil 2010 linale Sony Pictures Classics. Film haaras teatraalselt $3 000 000 USAs ja oli üks kõrgema laiendusteguritega erialafilme USAs 2010. aastal. Dobrev käis Toronto koolis Wexford Collegiate School for the Arts. Mõnda aega õppis ta Torontos ka Ryersoni Ülikoolis sotsioloogiat, kuid langes 2008. aastal välja, et jätkata näitlemiskarjääri. Nina Dobrev koduleht Nina Dobrev IMDb's Nina Dobrev Twitteris AOL Interview: Degrassi AOL Interview: The American Mall Nina Dobrevi eestikeelne leht
Tallinna Noorte Klubi Kodulinn

MTÜ Tallinna Noorte Klubi Kodulinn on 24. oktoobril 1985 Eesti Televisiooni noortesaadete algatusel loodud klubi, mis 16. augustil 1986 ametlikult moodustati nimega Tallinna Noorte Klubi Kodulinn. Klubi peakorter Kodulinna Maja paikneb Kuldjala torni külje all kunagises Püha Mihkli kloostri abihoones, kus hiljem asus Tallinna Limonaadivabriku osakond. Kodulinna Maja ajalugu Eesti Muinsuskaitse Selts Tiina Mägi
Kaarel Kilvet

Kaarel Kilvet (13. juuli 1944 Pärnu – 30. aprill 2005 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja laulja. Kaarel Kilvet õppis aastatel 1963-1966 Tallinna Muusikakoolis ning lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitleja ja lavastaja eriala IV lennu 1970. aastal. Aastatel 1970–1993 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. 1979. aastal asutas Kaarel Kilvet Noorsooteatri trio Hampelmann, mis tegutses aktiivselt 1987. aastani. 1993–1998 oli ta Pärnu Endla teatri lavastaja, 1998–2005 vabakutseline. Kilvet on lavastanud ka mitmes muus Eesti kutselises ja rahvateatris. Kilvet tegi tihedat koostööd Eesti Raadio ja Eesti Televisiooniga. Raadios esines ta paljudes kuuldemängudes, avalikel üritusel ja oli aastaid "Meelejahutaja" lavastaja. Televisioonis sai väga populaarseks tema lavastatud lastelavastuste sari "Mõmmi ja aabits". "Don Quijote" 1970 IV lennu diplomilavastus Noorsooteatris "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" "Nukitsamees" 1981 täispikk mängufilm, Ätt Kilvet tõi Eesti lavadele üle 80 lavastuse, neist 15 jaoks kirjutas ta muusika. "Mary Poppins" Noorsooteater "Valge tee kutse" 1985 Noorsooteatris "Thijl Ulenspiegel" 1986 "Skangpoomijad" 1988 "Miks Jeppe joob?" 1993 Endla teater "Toronto – Vilsandi, nõudmiseni" 1993 ""Valge Hobuse" võõrastemaja" 1993 "Gösta Berlingi saaga" Pärnu Endla teatris. "Mängime Smuuli" 1998 Koguval kooliteatrite kirjanduslik teatriprojekt "Mõmmi ja aabits" jäi viimseks lavastuseks, 2005 Rakvere teatris. "Mary Poppins" 1970 Noorsooteater (oli ka lavastaja) "Mõmmi ja aabits" lastelavastustesari Eesti Televisioonis "Wagga Jenowewa ajalik elloaeg" 2002 Ugala (Kilvet oli ka lavastaja ja üks näitlejaid) Kaarel Kilvet laulis ja mängis ansamblites Leegajus ja Kukerpillid, teatriansamblites Hampelmann ning Folcklassikhuliganbänd ja Vana-Juhan, samuti oli populaarne duett Kaarel Kilvet ja Tõnu Tamm. Kilveti lauludest on tänaseni menukad "Rannalinna restoranis", "Istsõ maailma veerekõsõ pääle" ja "Pojad on mul õige naksid". Tema 60. sünnipäevaks 2004. aastal valmis muusikakogumik autori lauludega aastatest 1969–2000. Eesti NSV teeneline kunstnik (sai selle aunimetuse eelviimasena)[viide?] 2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk Aastatel 1970–1990 oli Kaarel Kilvet abielus Krista Kilvetiga. Nende tütred on Krõõt Kilvet, Kertu Saks (s Kilvet) ja Kadri Kilvet. Aastatel 1995–2005 elas koos Ene Talmariga[viide?]. Kertu Saks. Isaga koos: mälestusi Kaarel Kilvetist: jutualbum, Pegasus 2006. Kaarel Kilveti lavastuste loetelu Eesti Lavastajate Liidu kodulehel
Felix Schlag

Felix Oscar Schlag (4. detsember 1891 Frankfurt – 9. märts 1974) oli saksa päritolu kunstnik, kes kujundas 1938–2003 vermitud USA 5-sendise mündi ("Jefferson Nickel"). Ta osales Saksa sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1929. aastal siirdus ta USA-sse.
Briti Ida-India Kompanii

Briti Ida-India Kompanii (inglise keeles East India Company (EIC); ka Honourable East India Company (HEIC), the British East India Company ja mitteametlikult John Company) oli 31. detsembril 1600 kuningliku tegevusloa (Royal Charter) saanud aktsiakompanii, mis asutati kauplemiseks Lõuna-Aasiaga. Briti Ida-India Kompanii peamisteks tegevuspiirkondadeks kujunesid India ja Hiina. Ida-India Kompaniisid asutati ka muudes Euroopa riikides. 18. sajandi algupoolel oli Briti Ida-India Kompanii kaubavahetusbilanss Hiinaga negatiivne. Hiina ei vajanud Kompanii kaupu. Olukorda uurides avastas Kompanii, et Portugal ja Holland müüvad Hiinasse oopiumi, saades suurt kasumit, ning Kompanii lülitus 1765 samuti sellesse ärisse. Kompanii müüs Hiinasse 1799. aastal 900 tonni ja 1838. aastal 1400 tonni oopiumi. Hiina valitsus oli vastu oma rahva hävitamisele välismaise oopiumi abil ning see põhjustas 19. sajandil Esimese ja Teise oopiumisõja, mis mõlemad lõppesid Hiina kaotusega. Briti valitsus andis Ida-India Kompaniile suuri kaubanduseeliseid võrreldes näiteks Põhja-Ameerikas olevate teeimportijatega. Kompanii ei pidanud teed Põhja-Ameerikaase müües maksma mingeid kohalikke makse. See viis Bostoni teejoominguni 16. detsembril 1773 ja järgnenud Briti valitsuse poolsed repressioonid põhjustasid USA iseseisvussõja ülejärgmisel aastal. Briti Ida-India Kompanii omandas 18. sajandi teisel poolel võimu suure osa India üle. Kompanii rakendas Indias sõjalist jõudu ja täitis administratiivseid funktsioone. 1858. aastal, pärast Sipoide mässu, võttis Briti kroon India oma vahetu võimu alla, kuninganna Victoria kuulutati India keisrinnaks. Ida-India Kompanii tegevus lõpetati 1. jaanuaril 1874. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 3. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Amme Rock

Amme Rock on iga-aastane rokkmuusikaürituste sari Eestis, mis leiab aset Vasulas Tartumaal ja on traditsiooniliselt alati tasuta. Üritus sai esimest korda teoks 1997. aastal, mil toimus sünnipäevapidustuste raames avalik jämmimine. Nimi "Amme Rock" on tulnud Amme jõe järgi, mille kaldal üritus toimub. Havana Black Blake The Black League Kolumbus Kris Mannhai Havana Black HND Sonic Roots Barbe-Q-Barbies Helena Nova TISS Cramp Stone Crew Chick'n'Band Smõuk Melmac Kolumbus Kris James Graff Taak (Eesti) Mind of Doll (Soome) The Happy Endings (Austraalia) Kolumbus Kris (Eesti) The Spyro (Soome) The Hook Smashed Nail Sister 4Free Dunghill James Graff Dramamama Chick'n'Band (Eesti) Rahe (Eesti) Üritus toimus 16.–17. juulil 2010. Rahe Stone Crew Crazy Dayz Highway Redneck Rampage Kolumbus Kris Havana Black Nägemus Dunghill Freddy Tomingas Greedy Pig Moonraker Üritus toimus 15.–16. juulil 2011. Havana Black Mind of Doll Kolumbus Kris Moonraker Crazy Days Deathcats Riff Taak Little Mercey The Right Orchestra Üdi Peacemaker Amme Rock toimus 18.–19. juulil 2014. Amme Rock toimus 10.–12. juulil 2015. Amme Rock toimus 8.–9. juulil 2016. Amme Rock toimus 7.–8. juulil 2017. Ürituse raames avati Amme jõekäärus mälestuskivi eesti rokkmuusikule Gunnar Graps (1951–2004), kes veetis oma lapsepõlvi Vasulas. https://tartu.postimees.ee/4171893/piltuudis-vasulas-avati-gunnar-grapsi-auks-malestuskivi Amme Rocki koduleht
Quraishi hõim

Quraishi hõim (araabia keeles قريش‎; eesti keeles on kasutatud ka nimetust Kuraiši hõim) oli islami tekkimise ajal Mekas domineerinud hõim, millesse kuulus ka prohvet Muḩammad.
Foneem

Foneem on häälikusüsteemi väikseim üksus, mille abil eristatakse ühe sõna tähendust teisest. Kui asendada sõnas üks foneem teisega, võib tulemuseks saada uue tähendusega sõna. Asendades näiteks sõnas lina esimese foneemi /l/ foneemiga /n/, saame tulemuseks teisetähendusliku sõna nina. Häälduses võib iga foneem realiseeruda erinevate variantidena, mida nimetatakse allofoonideks. foneetika fonoloogia ehk foneemika grafeem häälik morfeem täht
Keava kahar mänd

Keava kahar mänd on looduskaitsealune põlispuu (harilik mänd) Raplamaal Kehtna vallas Linnaaluste külas. Männi ümbermõõt on umbes 2,2 m ja kõrgus 8,0 m. Keava kahar mänd Keskkonnaregistris
Larry Kramer

Larry Kramer (kodanikunimi Laurence David Kramer; 25. juuni 1935 Bridgeport, Connecticuti osariik – 27. mai 2020 New York) oli juudi päritolu USA ingliskeelne kirjanik, stsenarist ning tervise- ja seksuaalvähemuste õiguste aktivist. Tema romaan "Faggots" (1978) kujutab USA geide elu. Näidend "The Normal Heart" kujutab kriisi, mille AIDS-i epideemia tõi geide ellu. Aastal 1987 asutas ta AIDS-ivastase võitluse aktivistide grupi ACT UP. Ta oli HIV-iga nakatunud.
Lee Krasner

Lee Krasner (sünninimi Lena Krassner; 27. oktoober 1908 – 19. juuni 1984) oli juudi päritolu USA maalikunstnik. Väljaspool kodu tuntud ka kui Lenore Krasner. Ta oli abstraktse ekspressionismi New Yorgi koolkonna üks rajajaid. 25. oktoobril 1945 abiellus ta Jackson Pollockiga.
Häälikusüsteem

Häälikusüsteem hõlmab kõiki häälikuid, mida mingis keeles teabeedastuse eesmärgil kasutatakse. Keeleteaduslikus kirjanduses kasutatakse mõistet "häälikusüsteem" kitsamas ja laiemas tähenduses. Kitsamas tähenduses kuuluvad mingi keele häälikusüsteemi foneemide foneetilised realisatsioonid ehk häälikud (foonid), mida kirjeldatakse süstemaatiliselt vastavalt artikulatoorsetele, akustilistele või auditiivsetele kriteeriumitele. Kitsamas tähenduses eristatakse iga keele foneetilist häälikusüsteemi selle keele abstraktsest fonoloogilisest süsteemist. Laiemas tähenduses kuuluvad keele häälikusüsteemi nii tähenduse eristamiseks kasutatavad foneemid kui nende variante esindavad kuuldeliselt eristatavad suulise kõne vähimad üksused, kaasa arvatud suprasegmentaalid.
Rajameeter

Rajameeter on ro-ro-, ro-pax- ja parvlaevade lastimahutavuse näitaja. Rajameeter on 1 meetri pikkune lõik normikohast laeva autotekil märgistatud sõidurada. Sõltuvalt konkreetse autoteki otstarbest (sõidu- või veoautode jaoks) ja kõrgusest võib sõidurada olla eri laiusega, tavaliselt vahemikus 2...3 meetrit, ja eri kõrgusega. Sõiduraja laius peab olema piisav, et juht saaks autost väljuda ja sõiduki saaks nõuetekohaselt kinnitada. Ekslikult on mõnes ametlikus dokumendis kasutatud autoteki mõõtühikuna sõna "liinimeeter", mis on neis dokumentides defineeritud kui 1 m pikkune ja 2 m laiune maa-ala, näiteks. Merekeele nõukoja selgitus 25. mail 2010 teokirjas nr 54 Eesti Vabariigi ja TS Laevad OÜ ning OÜ TS Shipping vahel sõlmitud sõitjateveo avaliku teenindamise leping Rohuküla-Heltermaa ja Virtsu-Kuivastu parvlaevaliinil
Hans Adolf Krebs

Sir Hans Adolf Krebs (25. august 1900 Hildesheim – 22. november 1981 Oxford) oli Saksamaa juudi päritolu Suurbritannia arst ja biokeemik. Ta avastas uurea tsükli ja tsitraaditsükli ehk Krebsi tsükli (1936). Viimase avastuse eest pälvis ta 1953. aastal kahasse Fritz Lipmanniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1947 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1953 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 1954 – Royal Medal 1961 – Copley medal
Hans Krebs

Hans Krebs on olnud mitme tuntud inimese nimi: General der Infanterie Hans Krebs, Saksamaa sõjaväelane (1898–1945) SS-Brigadeführer Hans Krebs, Saksamaa poliitik (1888–1947) Sir Hans Adolf Krebs, Saksamaa juudi päritolu biokeemik, Nobeli auhinna laureaat (1900–1981)
Fritz Kreisler

Fritz Kreisler (õieti Friedrich Kreisler; 2. veebruar 1875 Viin – 29. jaanuar 1962 New York) oli Austria päritolu USA viiuldaja ning helilooja. Tema isa oli tõenäoliselt juut ja ema tõenäoliselt mitte. 12-aastaselt ristiti ta katoliku kirikus. 1943. aastast oli ta USA kodanik. Ta oli virtuoosi tüüpi viiuldaja. Ta on kirjutanud karakterpalu viiulile ja klaverile, opereti "Õunapuuõied" (Apfelblüten; 1919, koos Viktor Jacobiga) jm. Jewish violonists
Kremloloogia

Kremloloogia on uurimisvaldkond, milles püütakse mõista Nõukogude Liidu või Venemaa Föderatsiooni juhtkonna siseringis toimuvat väliste märkide järgi. Sovetoloogia
Kreplach

Kreplach (jidiši keeles קרעפּלעך kreplech (mitmus sõnast קרעפּל krepl)) on väikesed tainataskud, mis on täidetud näiteks loomaliha, maksapasteedi või kartulipudruga ning mida tavaliselt keedetakse ja serveeritakse kanasupis. See on aškenazi juutide roog.
Kroitser

Kroitser (saksa keeles Kreuzer, Kreutzer, varem ka Creutzer; lühend sageli Kr või Xr) oli väike hõbemünt või vaskmünt Lõuna-Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. Kroitserile vastas rahaühik, mille väärtus oli Lõuna-Saksamaal enamasti 4 penni.
Krewe

Krewe on New Orleansi vastlapäeva ja sellele eelnevaid karnevaliparaade korraldav selts. Mistick Krewe of Comus Krewe of Proteus Rex Zulu Social Aid & Pleasure Club The Knights of Momus
Jaak Kukk

Jaak Kukk (kuni 1937. aastani Johannes Kukk; 8. november 1904 Võisiku vald, Viljandimaa – 5. oktoober 2001 Sarasota, Florida, USA) oli Eesti sõjaväelane (aastast 1938 kapten) ja loomaarst. Ta teenis Ratsarügemendis ja 3. Suurtükiväegrupis. Loomad sõjategevuses ja sõjagaaside mõju neile. Sõdur, 29. mai 1936, nr. 20-21, lk. 514–517.
Manilla

Manilla ehk manillakanep ehk abaka ehk manilla kanep (varem ka maniila ehk Maniila kanep) on kerge, tugev ja vastupidav kiudaine, mida saadakse kanepbanaani ebavartest ja leherootsude äärtest. Ta on üks tähtsamatest lehekiududest. Seda kiudu, mille pikkus on 0,7–3,6 m, saadakse alates taime kolmandast eluaastast ebavarrest ja leherootsudest (väliskihist). Kiud eemaldatakse mehaaniliselt lehtede välispinnalt 1–3 m pikkuses. Manilla on saanud nimetuse oma peamise väljaveosadama, Filipiinide pealinna Manila järgi. Kuigi ka kanepist valmistatakse kiudu, ei ole manillal kanepikiuga mingit pistmist. Kiu pikkus on 3–12 mm (keskmiselt 6 mm) ja paksus 0,016–0,032 mm (keskmiselt 0,024 mm). Otstest lähevad nad väga aeglaselt teravamaks. Keskkanal on lai. Manilla on väga läikiv. Manilla on väga painduv ja soolasele veele vastupidav ning kõige tugevam ja vastupidavam looduslik kiud, mistõttu temast valmistatakse laevanduses kasutatavaid köisi (manillaköisi), mis ei vaja tõrvamist. See on manilla peamine kasutusala. Manillaköied võistlevad tänini sünteetilisest materjalist köitega. Jämedamatest manillakiududest valmistatakse ka sidumisnööri ja matte, samuti muid köisi peale laevaköite. Filipiinidel valmistatakse peenemast manillast ka jämedat riiet ja kübaraid, kuigi viimasel ajal vähem. Manillast tehakse ka näiteks sigaretifiltreid, teekotte ja viineriümbriseid. Samuti saab manillast tugevat niiti ja võrke. Manillat kasutatakse ulatuslikult vastupidava paberi (manillapaberi) tootmiseks, näiteks paberraha ja varem ka ümbrike jaoks, samuti tugevat pakkimispaberit. Manillapaberit tehakse peamiselt vanadest manillaköitest. Manillal on mitut sorti. Jämedamast peenemani on nende nimed: Bandala Lupis Quilot Tupoz Manillat on valmistatud alates 16. sajandist. Manillat on toodetud kõikjal Filipiinidel.
Boris Rink

Boris-Voldemar Rink (9. juuni 1893 Tartu – 8. mai 1936) oli Eesti kaitseväeametnik. Ta lõpetas Tartu Ülikooli (õigusteaduskonnas) 1926. aastal. Ta teenis Loodearmees ja astus 1. juulil 1920 Eesti sõjaväkke, nimetati Sõjaringkonnakohtu juurde kohtuameti kandidaadiks, viis kuud hiljem sõjakohtu-uurijaks, kellena töötas surmani. Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1936
Viktor Väin

Viktor-Leonhard Väin (sündinud Viktor-Leonhard Veidenbaum; 27. aprill 1904 Nõmmküla vald, Järvamaa – 2. mai 1936 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (aastast 1929 vanemallohvitser) ja piirivalvur. Ta teenis Eesti sõjaväes vabatahtlikuna 12. jaanuarist kuni 12. maini soomusrongil nr. 4 ja kuni 23. juunini 1920 soomusrongil Kapten Irv. 5. aprillil 1925 võeti ta sundaega teenima ja määrati 5. jalaväerügementi. 25. septembril 1925 lõpetas Viktor Väin Kaitsevägede Ühendatud Õppeasutiste Allohvitseride kooli ja ülendati kapraliks. Sundajateenistusest vabastati ta 26. aprillil 1926. 1. detsembril 1926 astus Viktor Väin teenistusse üleajateenijana. Teenis Harjumaa rahvaväe ülema asutuses, 10. jalaväerügemendis, Scouts üksikus jalaväepataljonis, Mereväe ekipaažis ja Auto-tanki rügemendis. Lõpetas 1929 kehalise kasvatuse kursuse ja 1933 üleajateenijate täienduskursuse. Kõrgendati 1928 nooremallohvitseriks ja 1929 vanemallohvitseriks. 1. augustil 1934 astus Viktor Väin üleajateenijana piirivalve teenistusse, kus ta oli Tallinna jaoskonna Jägala-Jõesuu rajooni kordoniülema kohustetäitja, Petseri jaoskonna Õpperajooni kordoniülem ja alates 1. aprillist 1936 Tallinna jaoskonna kordoniülem. Viktor Väin suri Tartu Ülikooli kliinikus pimesoolepõletiku tagajärjel. Teda jäi leinama abikaasa kahe alaealise lapsega. R. U. Vanem-allohvitser Viktor Väin †. Sõdur, 10. juuni 1936, nr. 22-23, lk. 593.
Karl Kerjan

Karl Voldemar Kerjan (28. oktoober 1900 Valga – 15. juuni 1936 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kapten). Võttis osa Vabadussõjast. Ta hukkus Suur-Männiku laskemoonalao piirkonnas toimunud plahvatustes. Ta oli pürotehnik, laskemoonaladude ülema abi. Ta maeti Viljandisse.
Aleksander Jõgi

Aleksander Jõgi VR II/3 (20. veebruar 1890 Lihula vald, Läänemaa – 8. juuni 1936) oli Eesti sõjaväelane (nooremallohvitser). Ta teenis Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas ja 1. ratsapolgu koosseisus Vabadussõjas, sai haavata. Alates 1. augustist 1930 teenis ta üleajateenijana varustusvalitsuse relvastusosakonna laskemoonalaos. Talle anti Vabariigi Valitsuse otsusega 11. juunist 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk. A. A. N.-allohvitser Aleksander Jõgi †. Sõdur, 25. juuli 1936, nr. 29-30, lk. 767.
Mart Nuudi

Mart Nuudi (17. august 1889 Raiküla vald, Harjumaa – 13. august 1936 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja piirivalvur. Ta lõpetas 1915. aastal Peterhofi lipnike kooli ja 1931. aastal alalisväe ohvitseride kursused. Aastail 1910–1913 teenis ta Vene sõjaväes sundaega, 1914–1918 osales Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas, sai kolm korda haavata. 10. jaanuaril 1918 astus ta alamkapteni auastmes Eesti rahvusväeossa, määrati 4. Eesti jalaväepolgu tööroodu ülemaks ja vabastati teenistusest Saksa okupatsioonivõimude poolt. Eesti sõjaväkke astus Mart Nuudi 25. novembril 1918, määrati Varustusvalitsuse käskudetäitjaks ohvitseriks, 3. märtsil 1919 Tapa kogumispunkti etapi komandandiks, 8. jaanuaril 1920 viidi üle 1. Ratsarügementi, kus teenis kuni 1. augustini 1920, mil vabastati sõjaväeteenistusest. 1. veebruaril 1923 astus kapten Nuudi piirivalve teenistusse ja määrati Tallinna jaoskonna Kunda rajooni ülemaks, 1931 Peipsi jaoskonna Alatskivi rajooni ülemaks. Alates 1933. aastast oli ta Lääne jaoskonna Hiiumaa rajooni ülem. Leinama jäid abikaasa, tütar ja poeg. Vene Püha Georgi IV klassi, Püha Anna IV ja III klassi ja Püha Stanislavi III ja II klassi ordenid Eesti Vabadussõja mälestusmärk Eesti Punase Risti II järgu II astme mälestusmärk, 1929 Kapten Mart Nuudi †. Sõdur, 4. september 1936, nr. 35–36, lk. 891.