laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paul Naaber

Paul Naaber (sündinud 7. detsembril 1966 Tartus) on eesti arstiteadlane ja mikrobioloog. Paul Naaber on bioloogi poeg. 1985. aastal lõpetas Naaber Tallinna 2. Keskkooli, 1991 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ning oli seejärel Tartu Ülikooli doktorant. 1997. aastal kaitses ta sealsamas meditsiinidoktori väitekirja "Clostridium difficile infection and intestinal microbial ecology" ja sai doktorikraadi. Naaber oli aastatel 1991–1992 Tartu Ülikooli nakkushaiguste kateedri stažöör-uurija, 1992–1997 Maarjamõisa haigla mikrobioloogia labori ja TÜK ühendlabori mikrobioloogia osakonna arst, 1995–1998 Berner Eesti AS-i müügijuht, 1996 TÜ mikrobioloogia instituudi erakorraline assistent, 1996–1997 vanemlaborant, 1997–1998 assistent, 1998–2000 erakorraline vanemteadur, aastast 1998 TÜK kliinilise mikrobioloogia osakonna juhataja, 2001–2002 ja 2003–2004 TÜK ühendlabori direktori kohusetäitja, aastast 2000 ka TÜ mikrobioloogia instituudi vanemteadur, 2005 ka sotsiaalministeeriumi nakkushaiguste peaspetsialist ja aastast 2006 Norras Stavangeri Ülikooli haigla arst. Aastast 2013 on ta Synlab Eesti OÜ kliiniline juht. Paul Naaberi peamised uurimisvaldkonnad on inimese mikrobioökoloogia, infektsioonide mudelid ning infektsioonide epidemioloogia. Rahvusvahelise keskkonnaprojekti PHARE mikrobioloogia peaekspert, Eesti esindaja Euroopa ravimiresistentsuse jälgimise süsteemis ja Euroopa antimikroobse ravimitundlikkuse komitees. Ta on Eesti Laborimeditsiini Ühingu juhatuse liige (2000–2006), Eesti Infektsionistide Seltsi, Seksuaalsel Teel Levivate Infektsioonide Eesti Ühingu, American Society for Microbiology ja European Society for Clinical Microbiology and Infectious Diseases liige. Tal on ilmunud 170 teadustrükist ja ta on ühe patendi kaasautor. Prevalence and properties of Clostridium difficile in hospitalized patients in Estonia (kaasautorid M. Maimets, M. Mikelsaar). // Review Medicine Microbiology 8 (1997) The intestinal microflora in allergic Estonian and Swedish 2-year-old children (kaasautor). // Clinical and Experimental Allergy 29 (1999), lk 3 Interactions between lactobacilli and antibiotic-associated diarrhea (kaasautor M. Mikelsaar). // Applied Microbiology 54 (2004) Inhibition of Laboratory diagnosis of sexually transmitted infections in Estonia in 2001–2002: Shortcomings with impact on diagnostic quality and surveillance (kaasautor). // Sexually Transmitted Diseasis 32 (2005), lk 12 Prevalence and antibiotic susceptabiliti of Acinetobacter baumanni, Pseudomonas aeroginosa and Klebsiella pneumoniae in Estonian intensive care units in comparisarison with European data (kaasautor). // Scandinavian Journal of Infectious Disease 38 (2006), lk 11–12 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Mikelsaar, M. Meditsiinidoktor Paul Naaber. Eesti Arst (1998) 2, lk 187 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Tartu, 2004, lk 366–367 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Tartu, 2007, lk 116, 123, 125, 126, 377 Paul Naaber Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Insar

Insar (mokša Инзара Inzara) on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Insari rajooni halduskeskus. Ta asub Issa ja Insari ühinemiskohas 77 km Saranskist edelas. Asula tekkis 1648 rajatud kindluse juurde. Linnaõigused sai 1780. 1926 muudeti maa-asulaks. 1958 sai uuesti linnaks. Linnas asub kanepikiu tehas. Q127251094
Silvi Ait

Silvi Ait (kodanikunimi aastatel 1976–1991 Silvi Pukk, aastast 1991 Silvi Aule; 9. veebruar 1954 Haapsalu – 7. märts 2006) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1972. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8. lend). Silvi Ait töötas aastatel 1978–1998 Vanemuise Teatris. Hiljem mängis Tartu Lasteteatris ning juhendas kooliteatrite truppe. Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
Tartu Kreiskool

Tartu Kreiskool (saksa keeles Dorpater Kreisschule) oli 1804. aastal Liivimaa kubermangu Tartu kreisi kreisilinnas Tartus avatud saksakeelne õppeasutus. 1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused. Tartu Kreiskool avati Tartus 1804. aastal, samal ajal Tartu Kubermangugümnaasiumiga. Algselt, 1820. aastast tegutses kubermangugümnaasium Lutsu tänav 8, 1828. aastal kolis kool Riia tänava ja Karlova tänava (tänapäeval Kalevi tänav) nurgal asuvasse hoonesse. Kreiskooli ja elementaarkooli ning tütarlastekooli tegevust juhtis inspektor: aastatel 1807–1820 Karl Samuel Anders, 1820–1824 Johann Samuel Boubrig, 1824–1841 Michael Gerhard Schwan, 1841–1846 Theodor Liborius, 1846–1872 Carl Oettel ja 1873–1880 Andreas Bruttan. Kreiskooli võeti õppima poeglapsi, kes olid lõpetanud elementaarkooli või omandanud lugemis-, kirjutamis- või arvutamisoskuse muul viisil. Õppekava kohaselt oli õppeprogrammis: usu- ja kõlblusõpetus, saksa keel, vene keel, ladina keel, aritmeetika, geograafia, füüsika, looduslugu ja tehnoloogia, ajalugu, geograafia, antropoloogia, ülevaade kodumaa seadustest, ilukiri ja joonistamine. Fakultatiivselt sai õppida ka prantsuse keelt. Kuni 1821. aastani oli kreiskoolis 3 klassi, seejärel kreiskoolid reorganiseeriti ning Tartu Kreiskool muudeti 2-klassiliseks, 1864. aastal aga muudeti kool 4-klassiliseks. 1880. aastal muudeti kool Tartu Reaalkooliks ning 1881. aastal moodustati uus Tartu linna kreiskool (Dorpater Städtische Kreisschule) (1881–1889), vastukaaluks linnas venestamisajal moodustatud venekeelsele Tartu linnakoolile. Kreiskool valmistas õpilasi ette järgmiseks astmeks gümnaasiumi ehk kes otsekohe ellu astusid, neile andis tarvilikke teadmisi tegutsemiseks kaubanduse ja tööstuse alal. Mõnesuguste muudatustega töötas Tartu kreiskool kuni 1880. aastani, olles sellega ainukeseks õppeasutuseks, mis keskmiste kihtide lapsi otsekohe elule ette valmistas 1881. aastal nimetati kool ümber reaalkooliks, hiljem ülem-reaal-kommerts-põllutöökooliks. Linnakool (1428–1805) maakonnalinnad ehk kreisilinnad kubermangulinn Tartu Tütarlaste Gümnaasium Tartu poeglaste reaalgümnaasium., Postimees (1886-1944), nr. 326, 1 detsember 1925 Äsja Tartust tulnu meenutab TTG juubelit, Võitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja, 1 jaanuar 1960 Allan Liim. Tartu, baltisakslased ja Saksamaa : artiklite kogumik. Koostajad Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage. Tartu Ülikool, Saksa filoloogia õppetool. Tartu Ülikooli Kirjastus 1998 (Saksa koolidest Tartus 19. sajandil)
Amae

Amae (jaapani keeles 甘え 'hellitamus', verbist 甘える 'ära hellitatuna käituma') on Jaapanis sotsiaalset sõltuvussuhet tähistav termin- Jaapani armastuse vorm. Terminit kasutas jaapani psühhiaater Takeo Doi, kirjeldamaks jaapanlastele omast sõltuvussuhet ema ja lapse vahel, mis tavaliselt muudes kultuurides teatud vanuses ära katkestatakse. Kuigi esmajoones kirjeldab amae ema ja lapse sidet, siis laiendab Doi selle ka õdede ja vendade, vanemate ja nooremate kolleegide jne vahelisele sidemele, mistõttu väidab ta, et sellel põhineb ka jaapanlastele iseloomulik ühiskondlik vastutus ja hoolivus. Doi käsitluse kohaselt on amae "vajadus passiivse armastuse" järele. Tema psühhoanalüütiline armastusekontseptsioon käsitleb sisemisi tundeid ja käitumist, sisemist soovi mõistmisvajaduse ja hoolitsusvajaduse järele. Ta käsitleb ka jaapanlaste mina-tunnetuse kontseptsiooni. Hikikomori ijime Doi, T., "The Anatomy of Dependence", 1971. Doi, T., The anatomy of dependence: The key analysis of Japanese behavior (J. Bester, tõlk.). Tokyo: Kodansha International. 1973. Hisa A. Kumagai Utah Ülikool Arno K. Kumagai, The Hidden "I" in Amae: "Passive Love" and Japanese Social Perception, Vol. 14, nr 3, lk 305-320, Ethos, https://doi.org/10.1525/eth.1986.14.3.02a00040, 1986. Stalter, Emily. "The relationship of ijime and amae in Japanese middle school classrooms.", International Research Scape Journal, Vol. 4 , artikkel 6., 8-7-2017.
Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)

"Eh, Eh (Nothing Else I Can Say)" on Lady Gaga kolmas singel debüütalbumilt "The Fame".
Tartu Linna-tütarlastekool

Tartu Linna-tütarlastekool (saksa keeles Stadttöcherschule zu Dorpat) oli aastatel 1804–1893 Tartus tegutsenud saksakeelne õppeasutus tütarlastele. 1803. aastal kinnitati Venemaa keisri Aleksander I poolt Venemaa Keisririigi "Rahvahariduse esialgsed eeskirjad", mille kohaselt moodustati Venemaa keisririigis kolmeastmeline haridusasutuste süsteem: kihelkonnakoolid ehk elementaarkoolid või rahvakoolid maapiirkondades; maakonna- ehk kreiskoolid maakonnalinnades ja kubermangugümnaasiumid kubermangulinnades. Avalike koolide kõrval olid lubatud ka elementaarkooli-, kreiskooli- või gümnaasiumikursusega eraõppeasutused. Kool asutati Tartu magistraadi poolt varasema Tartus asunud saksakeelse tütarlastele ettenähtud kooli asemel. Tartu Linna-tütarlastekool avati Tartus 14. oktoobril 1804. Algul asus linna-tütarlastekool Rüütli tänaval, pärast kooli reorganiseerimist Kõrgemaks Linna-tütarlastekooliks kolis kool Suurel turul asuvas Bokovnevi majja. 1857. aastal kolis kool Rüütli tänava ja Gildi tänava nurgal asuvasse hoonesse, kus asuti 1892. aastani. Linna-tütarlastekooli tegevust juhtis kreiskooli inspektor: 1871–1888 pastor Theodor Pfeil; 1888–1893 Woldemar Schneider. Kooli juhatajannad olid 1853–1866 Emilie Feldmann; 1866–1888 Emma von Riekhoff ja 1888–1893 Amalie Kemmerer. Algselt oli Linna-tütarlastekool üheklassiline, 1815. aastast kaheklassiline. 1853. aastal reorganiseeriti tütarlastekoolid ja ka Tartu Linna-tütarlastekool neljaklassiliseks Kõrgemaks Linna-tütarlastekooliks. Klasse nimetati alates madalamatest klassidest quarta, tertia ja secunda ning 1854. aastal avati ka lõpuklass prima. 1874. aastal lisati veel kaks klassi: quinta ja sexta. Õppeained olid järgmised: usuõpetus, prantsuse keel, saksa keel, aritmeetika, ajalugu, geograafia, loodusõpetus ja ilukiri, joonistamine ja käsitöö. 1880. aastail Venemaa keisri Aleksander III algatatud venestamispoliitika käigus kinnitas keiser 10. aprillil 1887 dokumendi "Vene õppekeele tarvitusele võtmisest Tartu õpperingkonna riiklikes keskõppeasutustes", mille kohaselt pidid ka kõik Läänemere kubermangude riiklikud õppeasutused järk-järgult üle minema saksakeelselt õppetöölt venekeelsele õppetööle. Protestiks kooli sunniviisiliselt venekeelsele õppetööle üleviimise eest lõpetas Tartu saksakeelsetest linnajuhtidest Tartu magistraat kooli finantseerimise ja kool oli sunnitud tegevuse lõpetama 1893. aastal. Linnakool (1428–1805) Eesti koolide loend Allan Liim. Saksa koolidest Tartus 19. sajandil. "Tartu, baltisakslased ja Saksamaa". Artiklite kogumik. Koostajad: Helmut Piirimäe, Claus Sommerhage. Tartu Ülikool, saksa filoloogia õppetool. Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998.
Otto II (Braunschweig-Harburg)

Otto II, hüüdnimega Noorem (der Jüngere) või Kuulus (der Berühmte), (25. september 1528 – 26. oktoober 1603) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Harburgi isand aastast 1549 kuni oma surmani. 8. septembril 1551 abiellus Otto oma esimese naise, Schwarzburg-Leutenberg krahvi Johann Heinrichi tütre Margaretega (1530–1559). Naine suri sünnitusel. Neil olid järgmised lapsed: Elisabeth (1553–1618), oli abielus Visingsborgi krahvi Erik Brahega (1552–1614) Otto Heinrich (1555–1591) Johann Friedrich (23. veebruar 1557 – 21. veebruar 1619), loobus õigusest valitseda Harburgi 8. oktoobril 1562 abiellus Otto oma teise naise, Ida-Friisimaa krahvi Enno II tütre Hedwigiga (1535–1616). Neil olid järgmised lapsed: Wilhelm August (1564–1642) Enno (1565–1600) Anna Margarete (1567–1643) Heinrich (1568–1569) Hedwig (1569–1620) Christoph (1570–1606) Otto III (1572–1641) Johann (1573–1625) Elisabeth (1574–1575) Katharina Sophia (1577–1665) Friedrich (1578–1605) August Friedrich (1580–1580) Otto II thePeerage.com kodulehel
Rimi Baltic

Rimi Baltic on Eestis, Lätis ja Leedus tegutsev super- ja hüpermarketite kett, mis kaupleb peamiselt toidu- ja esmatarbekaupadega. Sellele kuuluvad Rimi kaubamärki kandvad kauplused Eestis, Lätis ja Leedus ning Säästumarketid Eestis ja Supernetto poed Lätis ja Leedus. Rimi Baltic omanik on Rootsi ettevõte ICA. Rimi Baltic moodustati, kui Soome Kesko ja Rootsi ICA ühendasid 2004. aastal enda tegevused Balti riikides. Ametlik tegutsemise alustamise kuupäev on 1. jaanuar 2005. 2006. aasta lõpus otsustas Kesko ühisettevõtte omanikeringist taanduda ja müüs oma osa ära ICA-le, kes sai alates 1. jaanuarist 2007 ettevõtte ainuomanikuks. Eestis tegeleb Rimi poodide haldamisega Rimi Baltic tütarettevõte Rimi Eesti Food AS. Eesti koduleht.
LoveGame

"LoveGame" on Lady Gaga neljas singel debüütalbumilt "The Fame".
Paparazzi (singel)

"Paparazzi" on Lady Gaga viies singel debüütalbumilt "The Fame".
Born This Way (Lady Gaga laul)

"Born This Way" on Lady Gaga esitatud laul ja esimene singel tema teiselt stuudioalbumilt "Born This Way". Born This Way "Born This Way – Single by Lady GaGa". iTunes Store. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.04.2011. Vaadatud 23.10.2017. "Born This Way (The Remixes, Pt. 1) – Single by Lady GaGa". iTunes Store. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.03.2011. Vaadatud 23.10.2017. "Born This Way (The Remixes, Pt. 2) – Single by Lady GaGa". iTunes Store. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.04.2011. Vaadatud 23.10.2017. "Born This Way – Limited Edition CD Single". Amazon.com. Vaadatud 23.10.2017. "The 20 Best Record Store Day Exclusives". Rolling Stone. 16.04.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.04.2011. Vaadatud 23.10.2017. "Born This Way (The Country Road Version) – Single by Lady Gaga". iTunes Store. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.04.2011. Vaadatud 23.10.2017. YouTube: "Born This Way" Zeddi remiks Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Born This Way (song) seisuga 23.10.2017.
Roland Clara

Roland Clara (sündinud 8. märtsil 1982 Brunicos Bolzano provintsis) on endine Itaalia murdmaasuusataja. Clara parim individuaalarvestuse tulemus tiitlivõistlustel oli viies koht 30 km suusavahetusega sõidus 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis. Samal võistlusel sai ta Itaalia 4×10 km teatevõistkonna koosseisus neljanda koha. 2011. aasta MM-il Oslos oli ta 30 km suusavahetusega sõidus seitsmes. Clara võistles maailma karikasarjas alates 2005. aastast. 2015. aasta Tour de Ski viimasel etapil 14. jaanuaril Val di Fiemmes võitis ta 9 km vabasõidu (mäkketõus). Roland Clara osales 172 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile seitsmel korral, neist kõige kõrgemale astmele ühe korra. Clara esindab suusaklubi Fiamme Gialle. Ta elab Riscones ja on töötab politseinikuna. Roland Clara FIS-i kodulehel (inglise) Roland Clara koduleht
Judas (Lady Gaga laul)

"Judas" on Lady Gaga teine singel tema teiselt stuudioalbumilt "Born This Way". Judas (Goldfrapp'i remiks) – 4:42 Judas (Hurtsi remiks) – 3:57 Judas (Mirrors Une Autre Monde – Nuit) – 6:14 Judas (Guena LG Club remiks) – 7:41 Judas (John Dahlback'i remiks) – 6:01 Judas (Chris Lake'i remiks) – 5:09 Judas (R3HABi remiks) – 4:56 Judas (Röyksopp'i European Imbecile'i miks) – 3:15. "Judas (Legal Title) – BMI Work #12598986". Broadcast Music Incorporated, House of Gaga Publishing, Inc. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2016. Vaadatud 23.10.2017. YouTube: "Judas" muusikavideo "Judas" laulusõnad Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Judas (Lady Gaga song) seisuga 23.10.2017.
Wilhelm Noorem (Braunschweig-Lüneburg)

Wilhelm (1535–1592), kutsutud ka Wilhelm Noorem, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1559 kuni oma surmani. Aastani 1569 valitses ta koos oma venna Heinrichiga. Sophie (30. oktoober 1563 – 1639), oli abielus Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Georg Friedrich I-ga Ernst II (31. detsember 1564 – 2. märts 1611); Lüneburgi vürst 1592–1611 Elisabeth (19. oktoober 1565 – 17. juuli 1621), oli abielus Hohenlohe-Langenburgi krahvi Friedrichiga Christian (19. november 1566 – 8. november 1633); Lüneburgi vürst 1611–1633, Mindeni piiskop August (18. november 1568 – 1. oktoober 1636); Dorothea (1. jaanuar 1570 – 15. august 1649), oli abielus pfaltskrahv Karl I-ga Clara (16. jaanuar 1571 – 18. juuli 1658), oli abielus Schwarzburg-Blankenburgi krahvi Wilhelmiga Anne Ursula (22. märts 1572 – 5. veebruar 1601) Margarethe (6. aprill 1573 – 7. august 1643), oli abielus Saksi-Coburgi hertsogi Johann Casimir-iga Friedrich IV (28. august 1574 – 10. detsember 1648); Lüneburgi vürst 1636–1648 Marie (21. oktoober 1575 – 8. august 1610) Magnus (30. august 1577 – 10. veebruar 1632) Georg (17. veebruar 1582 – 12. aprill 1641); Calenbergi vürst 1635–1641 Johann (23. juuni 1583 – 27. november 1628); Mindeni piiskop Sybille (3. juuni 1584 – 5. august 1652), oli abielus Dannenbergi vürsti Julius Ernstiga
The Edge of Glory

"The Edge of Glory" on Lady Gaga kolmas singel teiselt stuudioalbumilt "Born This Way".
Yoü and I

"Yoü and I" on Lady Gaga neljas singel teiselt stuudioalbumilt "Born This Way".
Mohamed Zaoui

Mohamed Zaoui (araabiapäraselt محمد زاوي; sündinud 14. mail 1960) on Alžeeria endine poksija. Zaoui sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Virgil Hillile (USA). Zaoui on koos Mustapha Moussaga esimesed Alžeeria poksijad ja üldse sportlased, kes on võitnud olümpiamedali. Zaoui poksis detsembrist 1988 kuni aprillini 1990 elukutselisena. Ta osales kokku 8 kohtumisel ning võitis neist 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Mohamed Zaoui veebisaidil Olympedia (inglise) Mohamed Zaoui veebisaidil BoxRec (inglise)
Mustapha Moussa

Mustapha Moussa (araabiapäraselt مصطفى موسى; 2. veebruar 1962 Oran – 3. august 2024) oli Alžeeria poksija. Moussa sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Anton Josipovićile (Jugoslaavia). Moussa on koos Mohamed Zaouiga esimesed Alžeeria poksijad ja üldse sportlased, kes on võitnud olümpiamedali. Moussa poksis juulist 1988 kuni jaanuarini 2004 elukutselisena. Ta osales kokku 4 kohtumisel ning kaotas need kõik (neist 3 nokaudiga). 23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles Mustapha Moussa veebisaidil Olympedia (inglise) Mustapha Moussa veebisaidil BoxRec (inglise)
Harilik müürlook

Harilik müürlook (Arabidopsis thaliana) on ristõieliste sugukonda müürlooga perekonda kuuluv rohttaimeliik. Eestis pärismaine. See liik on üks geneetika mudelorganisme. Harilik müürlook oli esimene taim, mille kogu genoom sai sekveneeritud. See taim valiti mudelliigiks sellepärast, et tal on väike genoom – ainult 5 kromosoomi, mida on märksa vähem kui teistel müürlookadel (8, 13 või 16) ning enamikuil taimedel, ning ta elutsükkel on väga lühike. Kuigi esimene mutatsioon müürloogas dokumenteeriti juba aastal 1873 (Alexander Braun) ja kromosoomide arv määrati 1907 (Friedrich Laibach), pakuti Arabidopsis thaliana mudelorganismina välja alles 1943. aastal. Harilik müürlook on võimeline risttolmlema, aga ta teeb seda vähe. Hinnanguliselt alla 0,3% seemneist on risttolmedud. Isetolmlemise oluline mehhanism on see, et suurem osa viljastumisest toimub enne õienupu avanemist. Hariliku müürlooga õied Müürlooga avanev tolmukapea tolmuteradega. Mikrofoto, konfokaal Võidupilt: Müürlooga tolmukas, Novaator, 9.10.2009 Harilik müürlook andmebaasis eElurikkus
Timo Palo

Timo Palo (sündinud 7. jaanuaril 1979) on eesti meteoroloog, polaarrändur ja teadusfotograaf. Timo Palo polaarekspeditsioonide fotoseeria võitis konkursi "Teadusfoto 2011". 2017. aastal korraldas ajakiri Nature fotokonkursi "Teadlased tööpostil", mille üheks võitjaks valiti Timo Palo fotoga "Teadlased jääl" (2010). Aprillist septembrini 2007 tegi Timo Palo uuringuid Põhja-Jäämerel jääs triivival polaarlaeval Tara, kus tutvus oma hilisema matkakaaslase norralase Audun Tholfseniga. Kevadel 2008 suusatas Timo Palo koos Audun Tholfseniga läbi Gröönimaa idast läände. 22. aprillist kuni 3. juulini 2012 läbis ta koos Tholfseniga 1620 km retke põhjapooluselt Teravmägede saarestikus asuvale Longyearbyenile. Selle retke eest kanti Timo Palo 2014. aasta Guinnessi rekordite raamatusse. Palo ja Tholfsen pälvisid selle eest ka Ernest Shackletoni auhinna [1]. Jäine teekond. Omal jõul põhjapooluselt maismaale. Aasta Raamat Tallinn, 2014. ISBN 9789949941735 Timo Palo fotoseeria, millega ta võitis 2011. aastal Eesti teadusfoto võistluse: "Galerii: Eesti parimad teadusfotod" Novaator, 19. november 2011 Leeming, Jack (03.05.2017). "Photography: Science on camera". Nature, vol 545. Vaadatud 10.05.2017. Jung, Kristjan (08.05.2017). "Eesti teadlase pilt ajakirja Nature fotokonkursi võitjate seas". ERR Novaator. Vaadatud 10.05.2017. "Polaarseikleja Timo Palo: jääkaru küttis meid nagu hülgeid" Eesti Päevaleht, 6. juuli 2012 Artur Tänna. Jäine väljakutse. Navigaator 2014, nr 1 "Polaaruurija Timo Palo pälvis maineka auhinna" ERR Menu, 14. veebruar 2014 Timo Palo Eesti Teadusinfosüsteemis White World Images: Timo Palo ajaveeb Timo Palo fotoblogi Arktika ekspeditsioon uurimislaeval Tara Tara Arctic "Profile of Timo Palo" Tara expeditions 2007 Mike Dunn "Timo Palo" North Carolina Museum of Natural Sciences, 2. september 2006 Timo Palo "Timo Palo: Taas kord Arktika" looduskalender.ee, 11. juuli 2008 Peedosaarõ Kaisa. Palo Timo: vaimu piät triinma, muido lindas katus päält! Uma Leht, 4. november 2008 Timo Palo "Polaarseikleja Timo Palo Arktika väravas" Reisiajakiri Go, 2009 Priit Pullerits "Doktorandist seikleja harjutas kooselu jääkarudega" tarbija24.ee, 20. juuni 2009 Priit Pullerits "Timo Palo Teravmägedel" Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi, 10. august 2009 Madis Filippov "Eestlased uurivad Antarktikas ilma " ilmajaam.ee, 13. jaanuar 2011 Hanneli Rudi "Eestlane asus suuskadel Gröönimaad ületama" Postimees.ee, 7. mai 2008 Timo Palo. Suuskade ja süstadega põhjapooluselt Teravmägedele. KanuuKajak 2013, nr 4 "Polaaruurija Timo Palo: vaesuses elades on raske kliima pärast muretseda" ERR Novaator, 26. detsember 2019
Sosnogorski rajoon

Sosnogorski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Asub vabariigi keskosas. Rajoonis on Sosnogorski linn, Nižni Odessi ja Voivoži alev ning 7 külaasundust 16 külaga. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 52 486, neist 72% venelased ja 10% komid. Q126687602 http://www.sosnogorsk.org/
Petšora rajoon

Petšora rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Asub Petšora jõe keskjooksul. Piirneb idas Handi-Mansimaaga. Rajoonis on 14 kohalikku omavalitsust. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 66 291, neist 69% venelased, 15,4% komid ja 7,6% ukrainlased. Rajooni majanduses on tähtsal kohal naftatööstus. http://pechoraonline.ru/
Vuktõli rajoon

Vuktõli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsust: Vuktõli linn ja 4 külaasundust. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 68% venelased, 11,9% komid ja 10,3% ukrainlased. Rajoonis asub Jugõdva rahvuspark. Оценка численности постоянного населения на 1 января http://vuktyl.com/
Marjina Roštša

Marjina Roštša on munitsipaalringkond (linnarajoon) Moskva Kirderingkonnas. Seal asub Marjina Roštša metroojaam. http://www.m-roscha.ru/