laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laidevahe laht

Laidevahe laht on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare ja Väljamõisa külas. Laidevahe lahe vesi on kollakalt hägune ja selle nähtavuse ulatus on 0,8 m. Veel on kõrge pH-tase (9,06), st lahes on hapniku üleküllus (103%). Samuti leidub seal rohkelt toitesoolasid, lahustunud orgaanilist ainet on keskmiselt. Seepärast on Laidevahe lahe vee üldine kvaliteet halb. Lahte suubuvad Sandla kraav, Mõrrasilm ja Enima silm. Veekogus kasvab arvukalt kaldaveetaimi, näiteks harilik pilliroog (Phragmites australis), kare kaisel (Schoenoplectus tabernaemontanii) ja meri-mugulkõrkjas (Bolboschoenus maritimus). Veesisestest taimeliikidest on esindatud mändvetiktaimed (Charophyta), kamm-penikeel (Potamogeton pectinatus) ja tähk-vesikuusk (Myriophyllum spicatum). II kategooria taimede hulka kuuluvad liht-randpung (Samolus valerandi) ja vahelmine näkirohi (Najas marina subsp. intermedia). Laht paikneb Läänemere läheduses, mistõttu esineb sealses veesiseses taimestikus rannikumeredele iseloomulikke liike, näiteks põisadru (Fucus vesiculosus) ja meri-särjesilm (Ranunculus baudotii). Laidevahe lahes leidub mitmeid kalaliike, kellest arvukaim on ogalik (Gasterosteus aculeatus). Ühtlasi on veekogus rohkelt roosärgi (Scardinius erythrophthalmus), viidikaid (Alburnus alburnus), hõbekokresid (Carassius gibelio), mudamaime (Leucaspius delineatus), nurge (Blicca bjoerkna) ja hauge (Esox lucius). Kaitsealustest liikidest esineb hinki (Cobitis taenia). Veekogus ja selle ümbruses pesitseb suur hulk erinevaid linnuliike, kellest paljud on arvatud looduskaitse alla. Nii kuuluvad II kaitsekategooriasse näiteks sarvikpütid (Podiceps auritus), väikekajakad (Larus minutus, Hydrocoloeus minutus), soopardid (Anas acuta) ja mustsaba-vigled (Limosa limosa), III kategooriasse aga punajalg-tilerid (Tringa totanus), randtiirud (Sterna paradisaea), jõgitiirud (Sterna hirundo) ja tõmmuvaerad (Melanitta fusca). Eelnimetatud looduskaitse kategooriasse kuuluvad veel vööt-põõsalinnud (Sylvia nisoria), hallpõsk-pütid (Podiceps grisegena), ristpardid (Tadorna tadorna), suurkoovitajad (Numenius arquata) ja punaselg-õgijad (Lanius collurio). Laidevahe laht kuulub Laidevahe looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta ohustatud poollooduslikke kooslusi, jäänukjärvesid ning territooriumil esinevaid liike ja nende elupaikasid. Ühtlasi kuulub piirkond Siiksaare-Oessaare lahtede linnualana ja Siiksaare-Oessaare loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Keskkonnaagentuur (s. a.). Veekogu: Laidevahe laht VEE3415000. https://infoleht.keskkonnainfo.ee/default.aspx?state=6;68547593;est;eelisand;;&comp=objresult=veekogu&obj_id=-291760327. Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus. Laidevahe Eesti looduse infosüsteemis
Concordia ülikool (Kanada)

Concordia ülikool (inglise keeles Concordia University) on ülikool Kanadas Quebeci osariigis Montréalis. Ülikool asutati 1974. Ülikoolis õpib üle 46 000 üliõpilase (2017). Koduleht
Messier 24

Messier 24 (ka M24, Amburi täheparv ja IC 4715) on täheparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 20. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 24 asub Maast umbes 10 000 valgusaasta kaugusel ja see on 600 valgusaastat lai. Parv on umbes 220 miljonit aastat vana. Tähed, täheparved ja muud astronoomilised objektid, mis moodustavad Messier 24, on osa Linnutee Sagittarius-Carina harust. Messier ise kirjeldas M24 kui "suurt udukogu, mis sisaldab palju tähti" ja hindas selle laiuseks umbes 1,5°. Messier 24 asub Omega udukogu ja Messier 18 lähedal ning see on üks ainult kolmest Messier' objektist, mis pole süvataeva objekt. "Messier 24 – the Sagittarius Star Cloud". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 24: Sagittarius Star Cloud". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Esna kool

Esna kool oli kool Järvamaal Esnas. Kool asutati 1850. või 1860. aastatel. Kool on olnud algkool. 1943 tähistas kool 100. aastapäeva. http://www.folklore.ee/radar/story.php?area=Peetri&id=2100 (vaadatud 24.06.2019) https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=jarvateatajaew19430902.2.15 (vaadatud 24.06.2019)
Esku (paikkond)

Esku on paikkond Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Tepelvälja külas. 20. sajandi alguses oli see küla staatuses, jäi Haljala kihelkonda. Eskus asub Esku kabel. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Oessaare laht

Oessaare laht (ka Oesaare laht, Põllumaa laht, Siiksaare laht) on jäänukjärv Saaremaa lõunaosas, mis eraldus Läänemerest 1000–1500 aastat tagasi. Halduslikult jääb Saaremaa valda. Lahe pindala on umbes 121,3 ha, selle maksimaalne sügavus on 1,6 m, keskmine sügavus aga 1 m. Lahe pikkus ja laius on vastavalt 1,9 ja 1 km. Lahe järgi on nime saanud Oessaare küla. Oessaare laht on mõningase läbivooluga ja suure kõikuva veetasemega rannikujärv. Seda läbib Lõve jõgi, millest Läänemerre voolavat osa tuntakse Silmajõe või Enismäe silma nime all. Lahe vesi on täiesti läbipaistev (0,3 m) ning see sisaldab rohkelt orgaanilist ainet. Vee pH-tase on kõrge (9,63), st lahes on hapniku üleküllastus. Seetõttu on Oessaare lahe vee kvaliteet halb. Tänu heale ühendusele merega on Oessaare lahe kalastik võrdlemisi liigirikas. Seal leidub näiteks viidikaid (Alburnus alburnus), ahvenaid (Perca fluviatilis) ja särgi (Rutilus rutilus), ka kiisku (Acerina cernua või Gymnocephalus cernuus), angerjaid (Anguilla anguilla) ja ogalikke (Gasterosteus aculeatus). Arvukuselt leidub enim roosärgi (Scardinius erythrophthalmus). Oessaare lahe veetase kõigub ulatuslikult. Seetõttu domineerivad seal erinevad kaldaveetaimestiku liigid, näiteks harilik pilliroog (Phragmites australis), laialehine hundinui (Typha latifolia) ja harilik kuuskhein (Hippuris vulgaris). Samuti leidub rohkelt veesisest taimestikku, näiteks mändvetikad (Charophyta), kamm-penikeeled (Potamogeton pectinatus) ja tähk-vesikuused (Myriophyllum spicatum). Kuna veesisene taimestik katab ulatuslikult terve järve nõo, viitab see suurele toitainete konsentratsioonile vees. Oessaare lahes kaitsealuseid taimeliike pole. Oessaare laht kuulub Laidevahe Looduskaitsealale, et tagada lahe piirkonnas esinevate kaitsealuste liikide ja nende elupaikade säilimine. Samuti kuulub territoorium Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala ja Siiksaare-Oessaare loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Laidevahe Looduskaitseala Poka laht Oessaare laht (Põllumaa laht, Siiksaare laht) (s. a.). Kalapeedia. https://www.kalapeedia.ee/oessaare-laht-pollumaa-laht-siiksaare-laht.html. Autorite kollektiiv. 2003. EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 376 Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus. Kaart (Mapquest)
Eskilstuna Eesti Selts

Eskilstuna Eesti Selts on Rootsi eestlaste selts, mis tegutseb Eskilstunas. Seltsil on oma arhiiv, mida digitaliseeritakse. Selts käib koos peamiselt Eskilstuna Eesti Kodus. Selts on Rootsi Eestlaste Liidu liige. Eskilstuna-Haapsalu Sõprade Selts http://leht.se/eesark/esileht.html (vaadatud 24.06.2019)
Messier 25

Messier 25 (ka M25 ja IC 4725) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Parv asub Maast umbes 2000 valgusaasta kaugusel. Parve vanus on umbes 90 miljonit aastat ja see sisaldab 601 tähte. Messier 25 on umbes 13 valgusaastat lai ja selle mass on 1,937 Päikese massi. "Messier 25 – The IC 4725 Open Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 25". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 26

Messier 26 (ka M26 ja NGC 6694) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus. Parve avastas 20. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 26 asub Maast 5160 valgusaasta kaugusel ja selle laius on 22 valgusaastat. Parve vanus on 89 miljonit aastat. Messier 26 sisaldab 90 tähte. "Messier 26". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 26". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Puhja Valla Leht

Puhja Valla Leht (1995–2002 Kodune Vald Puhja) oli 1995–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Puhja valla uudiseid. Lehte andis välja Puhja vallavalitsus. Lehte toimetas Heiki Rokka. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Puhja vald Elva vallaga, annab endise Puhja valla aladel toimuva kohta uudised edasi Elva Valla Leht. Puhja Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.06.2019) Puhja Valla Leht E-kataloogis ESTER
Messier 28

Messier 28 (ka M28 ja NGC 6626) on kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus. Parve avastas 27. juulil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub Maast umbes 17 900 valgusaasta kaugusel ja see on 12 miljardit aastat vana. Messier 28 sisaldab üle 50 000 tähe. "Messier 28". NASA. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 28". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Warka

Warka on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas, Warka valla halduskeskus. Warka asub Grójecist umbes 24 km idakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 51 km lõunas. Warka oli olemas juba 13. sajandil. Linnaõigused sai Warka millalgi 1302. ja 1321. aasta vahel. Warkas asub õlletehas Browar Warka. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071427306114-0973978?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Warka Historia miejscowości Browar Warka kazikpiwko.pl
Infoleht (Vastemõisa vald)

Infoleht oli 1996–2005 aastatel ilmunud ajaleht, mis vahendas Vastemõisa valla uudiseid. Lehte andis välja Vastemõisa vallavalitsus. Lehte toimetas Malle Kobin. Infolehe eelkäija oli Marjamaa. 2002 ilmus lehe vahel lisa Kildu Killud. Infoleht (Vastemõisa vald) E-kataloogis ESTER (vaadatud 24.06.2019) Infoleht (Vastemõisa vald) E-kataloogis ESTER
Karl Ahrens

Karl Friedrich Wilhelm Ahrens (24. oktoober 1855 Rostock – 1938) oli Eesti metsandustegelane. Ta sündis 1855. aastal Saksamaal Rostockis metsaülema pojana. Õppis metsaasjandust Rostockis ja Greifswaldis, seejärel töötas metsnikuna Mecklenburgis ja Schönburgis. Oktoobris 1880 tuli Eestimaale ning määrati kindraladjutant Orjevskile kuulunud Riguldi, Padise kloostri, Nõva, Hatu, Palivere, Ohtu, Vasalemma, Piirsalu ja Paatsalu ning Soomes asuva Karunsoo mõisate metsaülemaks. 1884. aastal sai krahv Ungern-Sternbergi Hiiumaa metsade ülemvalitsejaks. Elas Hiiumaal Isabella metsamõisas, mille hoonestus on tänapäevaks hävinud (säilinud vaid infotahvel). Esimese maailmasõja ajal saadeti ta Venemaa valitsuse poolt Siberisse, kus elas aastatel 1914–1918 Simbirskis. Eestisse naasnuna määrati Roela metsaülemaks, kust ka 1929. aastal pensionile läks. Suri 1938. aastal. Hiiumaale on Ahrens tähtis kui looduse kujundaja. Tähtsaim metsaarendus on Luidja lepik, mille ta rajas luiteliivade kinnistamiseks aastatel 1901–1903. Veel tõi ta Hiiumaale sisse Kesk- ja Lõuna-Euroopa puid ja põõsaid ning fauna rikastamiseks hirvesid ja halljäneseid. Kuni 1900. aastani ei õnnestunudki Luidja randa elujõulist kultuuri luua. 1901. aastal julgustas fakt, et liivaluidetest läbijooksvate ojade ääres looduslikult sangleppi kasvab (tänu põhjavee lähedusele ja savikihi olemasolule liivavälja all), katsetada liivade kinnistamisel lepa istutamist. Kolme aasta jooksul istutati 23 ha suurusele alale 1-2-aastasi lepataimi, mis võeti koos mullapalliga ojade äärest ja lääne pool asuvast lepikust. Paremate kasvutingimuste loomiseks kaeti liiv adruga. Võitlus liivaga kestis aastaid, enne kui elujõuline lepik kujunes ja oma ülesannet täitma hakkas . Ahrens on Lauka külas mõisaalleede rajaja, kuid paljud puud on vanuse tõttu välja langenud. "Wana metsamehe haruldane juubel". Wirumaa Teataja. 23.10.1930. Vaadatud 12.12.2021. "Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala teataja". virtsu.ee. Vaadatud 6. mail 2023. Suislepp, Even (2018). "Luidja lepiku ja Heistesoo hübriidlepa olukord". {{ajakirjaviide}}: viitemall journal nõuab parameetrit |journal= (juhend)
Messier 29

Messier 29 (ka M29 ja NGC 6913) on hajusparv, mis asub Luige tähtkujus. Parve avastas 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 29 asub Gamma Cygni lähedal ja paikneb Maast 4000 valgusaasta kaugusel. Parve diameeter on 11 valgusaastat. Messier 29 on 10 miljonit aastat vana ja see sisaldab umbes 50 tähte. "Messier 29 – The NGC 6913 Open Star Cluster". Universe Today. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 29". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Messier 30

Messier 30 (ka M30 ja NGC 7099) on kerasparv, mis asub Kaljukitse tähtkujus. Parve avastas 1764. aastal Prantsuse astronoom Charles Messier ja lisas selle oma kataloogi. Messier 30 asub Maast umbes 27 100 valgusaasta kaugusel ja on umbes 93 valgusaastat lai. Linnutee keskosast asub see umbes 22 000 valgusaasta kaugusel. Parv on umbes 12,93 miljardit aastat vana ja selle mass on umbes 160 000 Päikese massi. Parv sisaldab üle 150 000 tähe. "Messier 30". NASA. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 30". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Vabadusaste

Vabadusaste on süsteemi iseloomustav suurus, mille väärtus näitab sõltumatute muutujate arvu, millega süsteem on täielikult kirjeldatav.
Supes

Supes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 210 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V399. Seal asub Supese bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
116

116. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 111 112 113 114 115 - 116 - 117 118 119 120 121 Rooma keisririigis puhkesid 116. aastal mitmed mässud nii äsja vallutatud aladel kui ka mitmetes idaprovintside juudikogukondades. ... ...
Tereški

Tereški on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 215 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V396. Aastal 2007 oli külas 21 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Vecputrene

Vecputrene (kohalikus murdes Vacputrene) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V396. Seal asub Tūcene bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Vēverkalns

Vēverkalns (kohalikus murdes Vieverkols) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 213 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V390. Vēverkalns asub Alūksne jõe kaldal. Külas kasvav 24 m kõrgune Vēverkalnsi tamm on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Visikums

Visikums (kohalikus murdes Veisikums) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed P40 ja V396. Seal asub Ezīšava bussipeatus. Visikums on kujunenud Kolberģi mõisa Vizikumsi karjamõisa ja hilisema Vizikumsi mõisa juurde. Külas kasvav 20 m kõrgune Visikumsi vaher on võetud looduskaitse alla. Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Messier 32

Messier 32 (ka M32 ja NGC 221) on kääbusgalaktika, mis asub Andromeeda tähtkujus. Galaktika avastas 1749. aastal Prantsuse astronoom Guillaume Le Gentil. Messier 32 asub Maast 2,49 miljoni valgusaasta kaugusel. Messier 32 on üks kahest heledamast galaktikast, mis tiirleb ümber Andromeeda galaktika. "Messier 32: Le Gentil". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 32". NASA. Vaadatud 24. juuni 2019.
Blekteskalns

Blekteskalns (kohalikus murdes Blekteskols) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V391. Aastal 2007 oli külas 8 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Cirakalns

Cirakalns (kohalikus murdes Cirakols) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla asub merepinnast 190 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 210 km kaugusele. Küla ei asu ühegi riigimaantee lähistel. Seal asuvad Žubītese ja Zīlītese bussipeatus. 2007. aastal oli külas 14 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija
115

115. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 110 111 112 113 114 - 115 - 116 117 118 119 120 Traianus annekteeri Mesopotaamia ülaosa ja liikus samal või järgmisel aastal Tigrise jõest alla poole ning hõivas Partia pealinna Ctesiphoni. Aasta lõpus toimus Antiookias tugev maavärin, millest keiser Traianus pääses napilt eluga. ... ...
Degumi

Degumi (kohalikus murdes Dagumi) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 25 ja Riiast 227 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Degumi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 24 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Ezīšava

Ezīšava on küla Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 217 km kaugusele. Küla ei asu ühegi riigimaantee lähistel. Seal asub Ezīšava bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 20 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Radzymin

Radzymin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas, Radzymini valla halduskeskus. Radzymin asub Varssavi kesklinnast umbes 23 km põhjakirdes. Radzymin on asutatud 1440. aastal, linnaõigused sai 1475. aastal. Radzyminis on sündinud poola keeleteadlane Jan Baudouin de Courtenay (1845–1929). Historia Radzymina radzymin.org Jan Ignacy Niecislav Baudouin de Courtenay[alaline kõdulink] Nimekad teadlased Tartu Ülikoolis
Lejaskrogs

Lejaskrogs (kohalikus murdes Lajaskrūgs) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 225 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Ponkuļi bussipeatus. Autotransporta direcija
Pujakalns

Pujakalns (kohalikus murdes Pujakols) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 224 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Pīlādži bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Vaidava (Alūksne piirkond)

Vaidava on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla asub merepinnast 169 meetri kõrgusel Vaidva jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 204 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V386.
Vuķi

Vuķi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 km kaugusele. Seal asub Vuķi bussipeatus. Külast läheb läbi maantee V390. Seal asuvad kohaliku kaitse all olevad Vuķi muinaskalmed; ka kasvab seal kaks looduskaitsealust mändi. Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2019. Vaadatud 24. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaunzemi (Mārkalne vald)

Jaunzemi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 19 ja Riiast 220 km kaugusele. Jaunzemi asub Akaviņa jõe kaldal. Külast läheb läbi maantee V391.
114

114. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 109 110 111 112 113 - 114 - 115 116 117 118 119 ... ... ...
Volkova (Läti)

Volkova on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 222 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Volkova bussipeatus. Volkova asub Akaviņa jõe kaldal. Aastal 2007 oli külas 18 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Messier 34

Messier 34 (ka M34 ja NGC 1039) on hajusparv, mis asub Perseuse tähtkujus. Parve avastas Giovanni Batista Hodierna, kuid avastamisaeg pole teada. 25. augustil 1764 vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub Maast 1500 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 14 valgusaastat. Parv on umbes 200 - 250 aastat vana ja see sisaldab umbes 100 tähte. "Messier 34". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 34". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
Haaslava meeskoor

Haaslava meeskoor on Tartu maakonnas Kastre vallas Haaslaval tegutsev meeskoor. Koori asutas 15. jaanuaril 1923 Aksel Rüütel. Koor kandis algul nime Haaslava Meeslauluselts. Koori juhib aastast 1988 Kalev Lindal. https://www.hame.ee/ (vaadatud 24.06.2019) Koduleht
Głogów Małopolski

Głogów Małopolski on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Rzeszówi maakonnas, Głogów Małopolski valla halduskeskus. Głogów Małopolski asub Rzeszówi kesklinnast umbes 12 km põhjas. Głogów Małopolski on asutatud 1570. aastal, linnaõigused sai 1578. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813516064-0974328?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Głogów Małopolski. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
Messier 36

Messier 36 (ka M36 ja NGC 1960) on hajusparv, mis asub Veomehe tähtkujus. Parve avastas Giovanni Batista Hodierna, kuid täpne avastusaeg pole teada. Parve taasavastas 1749. aastal Guillaume Le Gentil ja 1764. aastal vaatles seda Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Messier 36 asub Maast 4100 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 14 valgusaastat. Parv on umbes 25 miljonit aastat vana ja see sisaldab üle 60 tähe. "Messier 36". Messier SEDS. Vaadatud 24. juuni 2019. "Messier 36: Pinwheel Cluster". Messier Objects. Vaadatud 24. juuni 2019.
113

113. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 108 109 110 111 112 - 113 - 114 115 116 117 118 Traianus alustas sõjakäiku Partia vastu, et panna Armeenia troonile tagasi Rooma-meelne valitseja. ... Plinius Noorem (ligikaudne aasta)
112

See artikkel räägib aastast. Telesaate kohta vaata artiklit 112 (telesaade). Päästeteenistuse Häirekeskuse Hädaabinumbri 112 kohta vaata artiklit 112 (hädaabinumber). 112. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad Aastad: 107 108 109 110 111 - 112 - 113 114 115 116 117 ... ... ...
Lennuki tänav

Lennuki tänav on mitme Eesti tänava nimi: Lennuki tänav (Jõhvi) Lennuki tänav (Narva-Jõesuu) Lennuki tänav (Pärnu) Lennuki tänav (Rakvere) Lennuki tänav (Viljandi) Lennuki tänav (Tallinn)
Rehe tänav (Tallinn)

Rehe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Astangu asumis. Tänav sai nime 19. septembril 2007. Tallinna tänavanimed. KNAB (vaadatud 24.06.2019). KNAB (vaadatud 24.06.2019)
Toominga tänav (Tallinn)

Toominga tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Tänav sai nime 1920. aastatel. Varem kandis see Tominga tänava nime. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm (vaadatud 24.06.2019) KNAB (vaadatud 24.06.2019)