laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pan (kuu)

Pan (ka Saturn XVIII) on üks Saturni kuudest ning Saturnile läheduselt teine kuu. Pan on väikeste mõõtmetega Kreeka pähklit meenutav kuu, mille läbimõõt on ligikaudu 30 km. Ta tiirleb ümber Saturni, olles Saturni A-rõngas 330 km laiuses Encke pilus. Selle kuu avastas 1990. aastal kosmosesondi Voyager 2 fotodelt Mark R. Showalter. Algul nimetati see tähisega S/1981 S 13, kuna fotod, millelt see Saturni kaaslane avastati, olid tehtud 1981. aastal. Nime Pan sai see kuu 16. septembril 1991 Vana-Kreeka mütoloogiast tuntud Paani järgi. Vana-Kreeka karjuste jumala nimi on valitud seepärast, et Encke pilus tiirlev Pan hoiab seda muust rõnga materjalist vabana ja pilu servi selgepiirilisena. Selles on nähtud analoogiat karja koos hoidva karjusega. Pan tiirleb ümber Saturni, jäädes sellest 133 583 km kaugusele. See teeb ühe tiiru ümber Saturni 13 tunni ja 48 minutiga. Pani koostis pole seni veel täpsemalt teada, kuid see paistab koosnevat üsna jäigast materjalist. Pan asub orbiidil, mis on Saturnile lähemal kui Roche'i piir. Seega peaks ta olema purunenud Saturni loodeliste jõudude tõttu, kuid seni teadmata põhjusel püsib taevakehake ühes tükis. On ennustatud, et ta võib mõne miljoni aasta pärast puruneda. Samas on simulatsioonid näidanud, et Pani-suurune iseenese gravitatsiooni jõul koos püsiv jääosakeste agregaat oleks sarnasel orbiidil piisavalt tugev, et mitte puruneda. Kuigi Pan hoiab ümber Saturni tiireldes Encke pilu ümbritsevast rõngamaterjalist puhtana, on pilus näha Paniga samal orbiidil olevat kitsast rõngakest. Sealne materjal on Paniga kaasorbitaalses liikumises hobuserauakujulisel orbiidil (ingl horseshue orbit). Pan keset Saturni rõngaid Cassini pilt, millel Encke pilus tiirlev Pan Lähem vaade Encke pilule. Pilu keskel olev kitsas rõngake on samal orbiidil kui Pan Pildil on näha Panile iseloomulikku Kreeka pähklit meenutavat kuju Valguse ja varju kontrast toob nähtavale ekvaatoril asuva seljandiku Tõnu Tuvikene (2006) Saturni rõngast leiti kuukesed. (Veebiversioon, vaadatud 24.10.2016). Pan. JPL (Veebiversioon, vaadatud 24.10.2016). What is a Shepherd Moon and what does it do. Actforlibraries.org. (Veebiversioon, vaadatud 24.10.2016.) Porco, C. C., Thomas, P., Spitale, J., Jacobson, R. A., Denk, T., Charnoz, S., Richardson, D. C., Dones, L., Baker, E., Weiss, J. W. (2005). "Physical and Orbital Properties of Some of Saturn's Small Satellites." American Astronomical Society, DPS kohtumine.
Adamivka (Pogrebõštše rajoon)

Adamivka (ukraina keeles Адамівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 638. Pindala on 0,399 km².
Rakenduspsühholoogia

Rakenduspsühholoogia kasutab teadusliku psühholoogia meetodite ja psühholoogiliste alusuuringute tulemusi inimeste ja loomade praktiliste psühholoogiliste probleemide lahendamiseks. Rakenduspsühholoogiat kasutatakse ka kliinilises psühholoogias ja pedagoogilises psühholoogias, mida rakenduspsühholoogia alla kitsamas mõttes ei pruugita paigutada. Tuntuim rakenduspsühholoogia väljund on eneseabiõpikud. Rakenduspsühholoogiad kasutatakse: ergonoomika (osaliselt) inseneripsühholoogia kohtupsühholoogia koolipsühholoogia liikluspsühholoogia majanduspsühholoogia militaarpsühholoogia motivatsiooniuuringud nõustamispsühholoogia organisatsioonipsühholoogia reklaamipsühholoogia spordipsühholoogia tarbijapsühholoogia tervisepsühholoogia tööpsühholoogia tööstuspsühholoogia õiguspsühholoogia ühiskonnapsühholoogia
Prometheus (kuu)

Prometheus on üks Saturni kuudest. See avastati 1980. aastal kosmosesondi Voyager 1 tehtud fotode põhjal. Esimeseks katalooginimeks sai ta S/1980 S 27. 1985. aastal anti talle kreeka mütoloogiast võetud nimi Prometheus (Prometheus oli üks titaanidest). Prometheust teatakse ka nime Saturn XVI all. Selle kartulikujulise pikerguse kuu mõõtmed on ligikaudu 136 × 79 × 59 km. Prometheusel on näha mitu kõrgemat aheliketaolist moodustist, orge ja kraatreid. Kraatrite läbimõõduks on ligikaudu 20 km. Selle kuu väikse tiheduse ja suhteliselt suure albeedo tõttu arvatakse, et ta on urbne ja koosneb peamiselt jäätunud veest. Täpsem koostis on seni teadmata. Kosmosesond Cassini tehtud piltidelt on näha, et Prometheus mõjutab oma gravitatsiooniväljaga Saturni F-Rõnga kuju sellest lähedalt möödudes. Ta tekitab F-rõngas lainetusi ja tõmbab sealt möödudes kaasa ka materjali. Prometheus on ka orbiidil liikudes vastasmõjus Saturni kuu Pandoraga. Märgatavaim muutus nende orbiitides toimub iga 6,2 aasta tagant, kui oma orbiidi peritsentris olev Pandora joondub Prometheusega, mis on samal ajal oma orbiidi apotsentris ning kuud lähenevad teineteisele saavutades üksteisest ligikaudse kauguse 1400 km. Prometheus mõjutab märgatavalt ka Saturni kuu Atlase orbiiti. Prometheus tõmbamas oma gravitatsiooniga Saturni F-rõngast materjali Prometheuse tekitatud säbrulisus Saturni F-rõngas Voyager 2 pilt Prometheusest (25. august 1981) Kosmosesond Cassini pilt Prometheusest (26. detsember 2009) 27. jaanuaril 2010 tehtud pilt. Saturni kuma valgustamas kuu öist külge Kosmosesond Cassini pilt Prometheusest, millel on näha peene materjaliga kaetud pinda (Saturni-poolne külg jääb alla paremale) Prometheus tõmbamas Saturni F-rõngast materjali Prometheus "künnab" oma gravitatsiooniga Saturni F-rõngasse vagusid Spitale, J. N.; Jacobson, R. A.; Porco, C. C.; Owen, W. M., Jr. (2006) "The orbits of Saturn's small satellites derived from combined historic and Cassini imaging observations". The Astronomical Journal 132 (2): 692–710.Bibcode 2006AJ....132..692S DOI:10.1086/505206 Thomas, P. C. (2010) "Sizes, shapes, and derived properties of the saturnian satellites after the Cassini nominal mission" Icarus 208 (1), 395–401. Bibcode 2010Icar..208..395T DOI:10.1016/j.icarus.2010.01.025 Marsden, B. G. (1980) Planet and Satellite Names and Discoverers IAU Circular 3532 Vaadatud: 14.04.2014 Marsden, B. G. (1986) "Satellites of Saturn and Pluto" IAU Circular 4157. Vaadatud: 14.04.2014 USGS/IAU (2006) "Planet and Satellite Names and Discoverers". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology, Vaadatud: 14.04.2014 Cassini–Huygens: Multimedia-Videos / Soft Collision. NASA (Prometheus tõmbamas oma gravitatsiooniväljaga materjali Saturni F-rõngast) Prometheus Profile lehel NASA's Solar System Exploration site 3-D 3D pilt Prometheusest
Rhea (kuu)

Rhea on üks Saturni kaaslastest. Ta on Saturni kaaslaste seas suuruselt teine. Päikesesüsteemi planeetide kaaslaste seas suuruselt üheksas. Rhea avastas 1672. aastal Giovanni Domenico Cassini. "Saturni kuul Rheal leidub raketikütust" ERR Novaator, 5. veebruar 2021
Telesto

Telesto on Saturni üks kaaslastest. Selle avastasid 1980. aastal Smith, Reitsema, Larson ja Fountain. Algul kandis see nime S/1980 S 13. Kreeka mütoloogiast pärit nime Telesto sai kaaslane 1983. aastal. Telestot on nimetatud ka Saturn XIII-ks ja Tethys B-ks. Telesto on kaasorbitaalne Saturni kuuga Tethys, jäädes Tethyse Lagrange'i punkti L4. Selline seos avastati 1981. aastal. Tethyse teises Lagrange'i punktis (L5) asub Kalypso.
Tethys (kuu)

Tethys (ka Saturn III) on Saturni üks keskmise suurusega kuudest. Tethyse tihedus (0,98 g/cm³) viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jäätunud veest (vee tiheduseks võetakse tavaliselt 1 g/cm³), seda on tõendanud ka spektraalanalüüs. Mõnes kohas on näha ka seni kindlaksmääramata koostisega tumedamat ainest. Tethys on Saturni kuudest Enceladuse järel oma pinna heleduselt teisel kohal ning võrreldes teiste Päikesesüsteemi suuremate kuudega on ta kõige väiksema tihedusega.
Joonestaja

Joonestaja on üksikasjaliste tehniliste plaanide või tehniliste jooniste valmistaja, kas käsitsi paberile joonestades või arvuti abil. Tänapäeval on levinumad CAD-joonestamine ja BIM-joonestamine. Käsitsi paberile joonestamiseks kasutatakse mitmesuguseid pliiatseid või tušši ning erinevaid joonlaudu ja malle või joonestuslauda.
Tööstuspsühholoogia

Tööstuspsühholoogia on rakenduspsühholoogiasse kuuluv psühholoogia haru, mis on suunatud tööstuses tekkivatele psühholoogiateadmisi nõudvatele ülesannetele. Tavaliselt on need seotud inimese, masina ja organisatsiooni vaheliste suhetega. Ergonoomika Tööpsühholoogia Organisatsioonipsühholoogia
Motivatsiooniuuringud

Motivatsiooniuuringud on turundusuuringute haru, mis püüab seletada tarbijate ja müüjate käitumist teadvustamata motiividega, tuginedes süvapsühholoogiale ja sotsiaalpsühholoogiale.
Organisatsioonikultuur

Organisatsioonikultuur on organisatsiooni- või rühmasisene kultuur. See hõlmab ühised taotletavad väärtused, sotsiaalsed normid (millised hoiakud, teod ja käitumine on vastuvõetavad) ja arusaamad. Mõiste võeti kasutusele 1980. aastatel. Edgar Scheini järgi on organisatsioonikultuuril vaadeldavad avaldused, mida ta nimetab artefaktideks. Adrian Furnhami järgi võib organisatsioonikultuur anda organisatsiooni liikmetele organisatsiooniidentiteedi, innustada osalust ning suurendada organisatsiooni kui sotsiaalse süsteemi stabiilsust. Hea ja kohanemisvõimeline organisatsioonikultuur võib saada konkurentsieeliseks. Sellepärast soovitatakse organisatsioonikultuur välja kujundada. Organisatsioonikultuuri sees võivad olla ka allkultuurid. Need võivad olla omavahel konfliktis (kultuurikonflikt). Konfliktid võivad tekkida osakondade vahel, kutserühmade vahel ning juhtkonna ja töötajate vahel. Kriitilised käsitlused organisatsioonipsühholoogias on küsimärgi alla seadnud, kas üldse on olemas jagatud väärtused ning kas kultuuri kaudu on võimalik organisatsiooni juhtida. Lähedane mõiste on organisatsioonikliima. Edgar Scheini järgi on organisatsioonikliima organisatsioonikultuuri väline avaldumine, mida on kergem vaadelda ja mõõta. E. H. Schein. Organizational Culture. – American Psychologist, 1990, 45 (2), lk 109–119. Adrian Furnham. The Psychology of Behaviour at Work: The Individual in the Organization, 2. trükk, Hove: Psychology Press 2005. E. H. Schein. Organizational Culture and Leadership, 4. trükk, San Francisco: Jossey-Bass 2004.
Bonn

Bonn on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaa lõunaosas. Asub Reini jõe ääres 20 km Kölnist lõunas. Ühena Saksamaa vanimatest linnadest pidas Bonn aastal 1989 oma 2000. aastapäeva, kus tähistati esimese Rooma laagri asutamist Reini jõe äärde aastal 12 eKr. Aastatel 1949–1990 oli Bonn Saksamaa pealinn ja kuni 1999. aastani asus seal Saksamaa Liitvabariigi parlament Bundestag. Bonn on üks Saksamaa vanemaid linnu. Aastal 11 eKr ehitasid Rooma sõdurid silla üle Reini jõe ja asutasid sinna tugipunkti. Samas kohas oli juba varem olnud ubilaste asula. Pärast lüüasaamist Teutoburgi lahingus jäi Bonn roomlaste piirikindluseks, kus asus 7000 leegionäri. 13. sajandist alates asus Bonnis Kölni kuurvürstide residents. Aastal 1794 vallutasid linna Napoleoni väed. Aastal 1815 läks Bonn Preisimaa koosseisu. Pärast esimest maailmasõda oli Bonn okupeeritud Briti ja seejärel Prantsuse vägede poolt 1926. aastani. Teises maailmasõjas hävis 30% Bonni hoonetest. Linna okupeerisid Briti väed. 3. novembril 1949 sai Bonnist Saksamaa Liitvabariigi ajutine pealinn 1990. aastani. Kuigi pealinnaks pretendeerisid ka näiteks suurlinnad Frankfurt ja Stuttgart, otsustas Lääne-Saksamaa toonane kantsler Konrad Adenauer pealinnaks teha just Bonni, sest tema nägemustes pidi tulevikus taasühineva Saksamaa pealinnaks saama just Berliin. Kui Frankfurt või Stuttgart oleks pealinnaks saanud, oleks võinud toetus Berliini uuesti pealinnaks saamisele väheneda. Pärast Saksamaa taasühinemist sai Berliin uuesti pealinnaks. Algul plaaniti valitsus jätta Bonni, kuna Berliini ajalugu oli liiga tugevalt seotud Saksa keisririigi, Weimari vabariigi ja Kolmanda Reichiga, ning Bonn asub lähemal Euroopa Liidu peakorterile Brüsselis. 20. juunil 1991 korraldati liidupäeva hääletus, kus võeti häältega 338:320 vastu otsus kolida valitsus üle Berliini. Valitsuse Bonni jäämist pooldasid eelkõige nooremad ning Lõuna- ja Lääne-Saksamaa saadikud, vastu olid vanemad ning põhja- ja idaosa saadikud. Kompromissiks lubati siiski osadel ministeeriumidel (näiteks kaitse- ja põllumajandusministeeriumil) jääda Bonni. Tänapäevalgi tegutsevad Berliinis ainult nende ministeeriumide tippjuhid, 18 000 riigiametnikust töötab Bonnis veel ligi 8000. Ehitustööde vajaduse tõttu Berliinis asusid Saksamaa liiduvalitsus ja Bundestag 1999. aastani Bonnis. Bonni ülikool Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Bonni koduleht
Organisatsioonipsühholoogia

Organisatsioonipsühholoogia on rakenduspsühholoogia haru, mis rakendab üldpsühholoogia, organisatsiooniteooria ja sotsioloogia tulemusi inimeste ja rühmade käitumise kohta organisatsioonides praktiliste probleemide lahendamiseks. Nende probleemide seas on organisatsioonisiseste probleemide lahendamine ja ennetamine; inimeste ja organisatsiooni arengu soodustamine. Organisatsioonipsühholoogia teemasid: töötajate värbamine ja väljavalimine organisatsioonisisene väljaõpe ja töötajate paigutamine ametikohtadele rühmasisesed ja rühmadevahelised töö- ja koostöövormid juhtimise vormid ja nende mõju otsustamine hindamine probleemilahendus inimese ja tehnika suhted organisatsiooni tervise, muutumise, arengu, kasvu ja kohanemise tingimused kommunikatsioon kaasamine organisatsiooni struktuur ja organisatsioonikultuur organisatsioonidevahelised suhted Uuritakse nii organisatsiooni liikmete mõju organisatsioonile kui ka organisatsiooni mõju oma liikmetele. Organisatsiooni käsitatakse dünaamilise keskkonnana, mille struktuurid protsessid tingivad indiviidide ja rühmade hoiakuid ja käitumist organisatsioonis ja väljaspool seda. 1990. aastatel hakati rohkem rõhku panema teadvustamata ja irratsionaalsetele protsessidele ning reaalsuse sotsiaalsele konstrueerimisele. Organisatsioonipsühholoogiat rakendatakse organisatsiooni arendamise ja personali arendamise nõustamisel ning juhtimis- ja koostööprobleemide lahendamisel. Organisatsioonipsühholoogia piirneb muu hulgas tööstuspsühholoogia, organisatsiooniteooria, tööpsühholoogia ja organisatsioonikäitumise uurimisega. Sageli käsitletakse tööpsühholoogiat ja organisatsioonipühholoogiat koos ning kasutatakse mõlemat valdkonda hõlmavat mõistet "töö- ja organisatsioonipsühholoogia". 20. sajandi alguses tekkis USA-s tööstuspsühholoogia, mis tegeles muu hulgas personali värbamise ja valiku probleemidega. 1920. ja 1930. aastatel hakati rohkem huvi tundma organisatsiooniprobleemide psühholoogiliste seletuste vastu. Näiteks Hawthorne'i uuringud näitasid rühmanormide ja sotsiaalsete suhete mõju töömotivatsioonile ja toodangule. Eraldi distsipliinina kujunes organisatsioonipsühholoogia välja 1960. aastatel Edgar Scheini ja Chris Argyrise eestvedamisel.
Animal Diversity Web

Animal Diversity Web (lühend ADW) on internetipõhine andmebaas ja veebientsüklopeedia, kuhu kogutakse loodusajaloolist ja taksonoomilist informatsiooni peamiselt loomade kohta. Lisaks on võimalik tutvuda loomafotode, häälte salvestistega ja külastada virtuaalset muuseumi. Animal Diversity Webi asutas 1995. aastal Michigani Ülikooli bioloogia professor Philip Myers. Sissekanded loomaliikide kohta kirjutavad nii Ameerika Ühendriikides asuvate kolledžite õpilased kui ka õpetajad. Sissekandeid redigeerivad professorid ja ADW kaastöölised. Animal Diversity Webi kasutades soovitatakse viitamisel kasutada järgmisi andmeid: Myers, P., R. Espinosa, C. S. Parr, T. Jones, G. S. Hammond, and T. A. Dewey. 2014. The Animal Diversity Web (online). Accessed at http://animaldiversity.org. Animal Diversity Webi avaleht Jim Erickson,Revamped Animal Diversity Web reaching millions worldwide 18 years after launch, News Service, Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Animal Diversity Web seisuga 11.04.2014.
Magadan

Magadan (vene keeles Магадан) on linn Venemaal, Magadani oblasti keskus. Asub Ohhoota mere Taui lahe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 59°34'N, 150°48'E. Magadani hakati rajama 1930. aastate alguses seoses kullakaevandamisega. Seal asusid ka sunnitöölaagrid. Linnaõigused sai 1939. aastal ja 1959. aastast on Magadani oblasti keskus. Magadan on suur sadamalinn, linnas on ka masina- ja metallurgiatööstus. Magadan on kullakaevanduste keskus. Väljarände tõttu on Magadani rahvaarv tunduvalt vähenenud, kuid viimasel ajal[millal?] ületab sisseränne väljarände. Sisseränne toimub põhiliselt Magadani oblastist. Elanike arvu areng: 1939 - 27 000 1959 - 62 225 1962 - 68 000 1972 - 102 000 1979 - 121 200 1989 - 151 600 1991 - 155 000 2000 - 121 000 2005 - 104 700 2006 - 107 500 2007 - 112 200 2010 - 95 925 2020 - 92 052 2024 - 89 193 Linna haldusalasse kuuluvad ka Sokoli (49 km keskusest, 4700 elanikku) ja Uptari (41 km keskusest, 2000 elanikku) alev. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2016/bul_dr/mun_obr2016.rar 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019. Magadani koduleht Jaanus Piirsalu, "Üllatuse tipp — Eesti restoran Kolõmal, Eesti Päevaleht, 11. aprill 2009
Organisatsiooni sotsialiseerumine

Organisatsiooni sotsialiseerumine on sotsialiseerumine uude organisatsiooni või uude rolli samas organisatsioonis. Organisatsiooni pingutused selle õnnestumiseks on organisatsiooni sotsialiseerimine. Uude organisatsiooni sotsialiseerumisel saadakse selgeks, kuidas organisatsioon toimib, elatakse selles sisse ning leitakse endale selles sobiv koht. Kohanemise ajal ollakse organisatsiooni teravdatud tähelepani all. Uustulnukas kogeb tavaliselt teatud määral ebakindlust, stressi või šokki. Et saada organisatsiooni täisväärtuslikuks liikmeks, tuleb palju õppida, sealhulgas omandada tööoskusi, õppida tundma inimesi ja nendevahelisi suhteid, saada aru oma tulevikuväljavaadetest ning saada selgeks, kuidas organisatsioonis asjad käivad, näiteks millises rollis hakatakse olema, milline on organisatsioonikultuur, mis on organisatsiooni väärtused ja eesmärgid ning millised on võimuvahekorrad ning formaalsed ja mitteformaalsed suhted. Sotsialiseerumise õnnestumisest oleneb hilisem tööga rahulolu, pühendumus, aktiivsus ja selgus oma rollis. Van Maanen, J., Schein, E. H. Toward a theory of organizational socialization. – M. B. Staw, L. L. Cummings (toim). Research in Organizational Behavior (kd 1), Greenwich, Conn. : JAI Press 1979. Louis, M. R. Surprise and sense making - what newcomers experience in entering unfamiliar organizational settings. – Administrative Science Quarterly, 1980, 25(2), lk 226–251. Morrison, E. W. Longitudinal study of the effects of information seeking on newcomer socialization. – Journal of Applied Psychology, 1993, 78(2), lk 173–183. Chao, G. T., O'Leary-Kelly, A. M., Wolf, S., Klein, H. J., Gardner, P. D. Organizational Socialization - Its Content and Consequences. – Journal of Applied Psychology, 1994, 79(5), lk 730–743. Taormina, R. J. Organizational socialization: A multidomain, continuous process model. – International Journal of Selection and Assessment, 1997, 5(1), lk 29–47. Saks, A. M., Ashforth, B. E. Organizational Socialization: Making Sense of the Past and Present as a Prologue for the Future. – Journal of Vocational Behavior, 1997, 51(2), lk 234–279. Cooper Thomas, H. D., Anderson, N. Invited manuscript: Organizational socialization: A new theoretical model and recommendations for future research and HRM practices in organizations. – Journal of Managerial Psychology, 2006, 21(5), lk 492–516. Bauer, T. N., Bodner, T., Erdogan, B., Truxillo, D. M., Tucker, J. S. Newcomer adjustment during organizational socialization: A meta-analytic review of antecedents, outcomes, and methods. – Journal of Applied Psychology, 2007, 92(3), lk 707–721. Saks, A. M., Uggerslev, K. L., Fassina, N. E. Socialization tactics and newcomer adjustment: A meta-analytic review and test of a model. – Journal of Vocational Behavior, 2007, 70(3), lk 413–446.
Püha Gertrudi kabel

Püha Gertrudi kabel oli keskajal sakraalhoone Tallinnas. Pühale Gertrudile kui rändajate kaitsepühakule pühitsetud kabel ehitati väljapoole Tallinna linnamüüri, Suure Rannavärava ees asunud alale meremeeste teenimiseks 1438.–1450. aasta vahel. Riia peapiiskop Michael Hildebrand kinkis linnale ka püha Gertrudi reliikvia. Väidetavalt pidi vesi, kuhu reliikviat kasteti, katku vastu aitama. Hildebrand nõudis püha Gertrudi säilmeid 1506. aastal tagasi, kuna linn polnud neid katkuepideemia ajal kasutanud. Reliikvia viidigi edasi Riiga, kus sellele ehitati eraldi kabel. Kabelis teenis 1515. aastal vikaar Reymer Wintberch. Pärast reformatsiooni, 1524. aastast kuni kabeli lammutamiseni 1535. aastal kasutasid seda ka Kalamaja eeslinna elanikud. Kabel oli ehitatud paekivist. Hoone pikkus ei ületanud 13 meetrit ja hoone laius oli umbes 6 m. Kabeli juures asus ka Gertrudi kalmistu ja kalatiik. Uus Gertrudi kirik ehitati Kalamaja kalmistu lähedale, tegutses 1545–1571, põletati Liivi sõja ajal maha, ehitati uuesti 1602, põletati lõplikult 1710. Mänd, Anu. "Saints' Cults in Medieval Livonia" (PDF). Lk 208. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15.11.2023. Vaadatud 13.08.2024. Heiki Suurkask, Tallinna eeslinnade keskaegsed kabelid ja kalmistud (ja rüüstajate hordid läbi aja), www.forte.ee, 16. märts 2014 Robert Nerman, Kalamaja esimene kirik ehitati 1450, Eesti Päevaleht, 19. september 2002 Hugo Peets, Tallinna eeslinnade keskaegsed kabelid ja kalmistud., Päewaleht, nr. 21, 22 jaanuar 1934 H. Peets. Püha Gertrudi kabel Tallinnas. Usuteadusline Ajakiri, 1933, nr. 3, lk. 74–81.
Edgar Schein

Edgar Henry Schein (5. märts 1928 Zürich – 26. jaanuar 2023) oli USA psühholoog, organisatsioonipsühholoogia klassik. Tema mõjukamad tööd puudutavad karjääriarendust, organisatsiooni sotsialiseerumist ja organisatsioonikultuuri. Ta oli endise õppeasutuse MIT Sloan School of Managementi professor. Karjääriankur hoiab karjääri paigal või suunab seda kindlas suunas. Selle loovad kogemused ja see põhineb enda arusaamal oma võimetest ja väärtustest. Organisatsioonikultuur koosneb vaadeldavatest artefaktidest, väärtustest ja fundamentaalsetest aluseeldustest. Artefaktid on organisatsiooni ja organisatsioonikultuuri füüsilised, käitumuslikud või sõnalised avaldused. Füüsilised artefaktid on näiteks logod, hooned ja riietuskoodid. Käitumuslikud artefaktid on näiteks tseremooniad, traditsioonid ja suhtlemismallid. Sõnalised artefaktid on näiteks anekdoodid, keelepruugid, jutustused ja metafoorid. Väärtused ja normid on põhimõtted ja kirjutamata reeglid, mis määravad oodatava ja vastuvõetava käitumise. Reeglid ja normid põhinevad aluseeldustel, mis moodustavad organisatsioonikultuuri tuuma. Need alusveendumused on sageli teadvustamata, kuid määravad organisatsioonis käibivad ideed ja rõhuasetused. Aluseelduste hulka kuuluvad näiteks arusaamad inimloomusest ja sellest, mis on reaalne. Artefakte saab tõlgendada aluseelduste pinnal. Organizational Psychology, Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall 1965. Career Dynamics, Reading, MA: Addison-Wesley 1978. Organizational Culture and Leadership, San Francisco: Jossey-Bass 1985. Organizational culture. – American Psychologist, 1990, 45 (2), lk 109–119.
Käitumisgeneetika

Käitumisgeneetika ehk psühhogeneetika on teadusharu, mis uurib pärilikkuse ja keskkonna osa psühholoogiliste omaduste, eriti intelligentsuse, temperamendi, isiksuse ja patoloogiliste omaduste kujunemises. Meetoditena kasutatakse pärilikkuse kaudset hindamist kaksikute, sugulaste ja kasulaste põhjal ning otsest, molekulaargeneetilist hindamist.
Nigeri lipp

Nigeri lipp on Nigeri ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 23. novembril 1959. Horisontaalsete väljadega trikoloori pikkuse ja laiuse suhe on 7:6. Ülemine oranž väli sümboliseerib Sahara kõrbe, keskmine valge väli puhtust ja Nigeri jõge ning alumine roheline väli lootust ja Lõuna-Nigeri viljakat pinnast. Oranž ring keskmisel väljal tähistab päikest, mis on rahva võitlustahte ja ohvrimeelsuse sümboliks. Nigeri vapp