laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vihm

Vihm on vee vedelate osakeste sadu atmosfääris. Vihma sajuks on vajalik, et atmosfääris oleks õhutemperatuur jäätunud vee sulamispunktist kõrgem. Kui atmosfääris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale. Õhu niiskusest küllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks koos toimivat protsessi: õhu jahenemine ja veeauru lisandumine õhku. Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani jõudmist; see on üks viis, kuidas õhk võib veeaurust küllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad või jääkristallid pilves omavahel tõukudes liituvad. Vihma peamine tekkimise põhjus on õhuniiskuse liikumine ruumis (kolmemõõtmelistes) temperatuuri- ja niiskuskontrasti tsoonides, mida tuntakse atmosfäärifrontide nime all. Kui on piisavalt niiskust, mis tõuseb õhuvooluga ülespoole, tekib konvektsioonipilvedest nagu rünksajupilved (cumulonimbus; äikesepilved) sadu, mis võib moodustada kitsaid vihmasaju ribasid. Mägedes võib tihe sadu tekkida paikades, kus tuulega surutav, mööda mäekülge tõusma sunnitud õhumass mäeaheliku samal tuulepealsel küljel vabaneb adiabaatilise jahenemise tõttu kondensatsioonikõrgusel küllastavast niiskusest, niiskus õhus kondenseerub ja sajab enne mäeharja ületamist vihmana mäenõlvadele. Mägede tuulealustel aladel on õhk kuiv, kuna allanõlva langev õhuvool soojeneb juba kuivadiabaatiliselt (föön). Mussoone põhjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele ökosüsteemidele, annab vett hüdroelektrijaamadele ja niisutussüsteemidele. Vihma hulka mõõdetakse sadememõõtjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil. Linnade sooajussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavapäraseid sajutingimusi, põhjustades niiskemat ilma Põhja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on üks põhikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma aasta keskmine sademete hulk on 990 mm. Kliimaklassifikatsioonisüsteemid nagu Köppeni kliimaklassifikatsioonisüsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimarežiimide eristamiseks. Maa kõige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on täheldatud või oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist või väävelhappest. Eesti vihmakestusrekord pärineb 1996. aastast, kui Väike-Maarjas sadas 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest. Vihmamõõtur Cheugugi Happevihm Vihmakuninganna
Gerald Götting

Gerald Götting (9. juuni 1923 Nietleben (tänapäeval Halle linnaosa) – 19. mai 2015 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane. Gerald Götting oli pärit äriteenija perekonnast. 1941. aastal lõpetas ta gümnaasiumi. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Luftwaffes. 1945. aastal oli ta lühikest aega ameeriklaste käes sõjavangis. 1946. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1946–1947 töötas ta Halle Sõjakahjude Ametis. 1947–1949 õppis Götting Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis filosoofiat, vanu keeli, germanistikat ja ajalugu. 1947. aasta märtsis valiti ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Saksi-Anhaldi allorganisatsiooni juhtkonda. 1947. aasta septembris sai ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Peavalitsuse liikmeks. 19. oktoobril 1949 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretäriks. Suure töökoormuse tõttu katkesid ta ülikooliõpingud. 3. mail 1966 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimeheks. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1953. aasta juuni töölisülestõusu Ida-Berliinis iseloomustas Götting, kes kiitis heaks ka nõukogude tankide kasutamise ülestõusnute vastu, 1953. aasta juulis muu hulgas järgmiselt: "Rahvastiku rahulolematust Berliinis kasutasid ära kinnimakstud jõmmid Lääne-Berliinist, kes olid varustatud jalgrataste ja müürseparõivastega ning kasutasid neid demonstratsioone teretulnud ajendina, et röövida ja hävitada. 12. maist 1969 kuni 29. oktoobrini 1976 oli Gerald Götting Rahvakoja president (parlamendi juhataja). 1976–1989 oli ta Rahvakoja asepresident (parlamendi asejuhataja). 1960–1989 oli ta üks Saksa DV Riiginõukogu aseesimeestest. 2. novembril 1989 astus Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimehe kohalt tagasi. 17. novembril 1989 astus ta tagasi Saksa DV Riiginõukogust. 1989. aasta detsembrist kuni 1990. aasta veebruarini oli ta eeluurimisvangistuses kahtlustatuna partei raha isiklikel eesmärkidel kuritarvitamises. 1991. aasta veebruaris arvati ta Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu koosseisust välja. 9. juulil 1991 karistas Berliini Maakohus teda partei raha kuritarvitamise eest 18-kuulise tingimisi vabaduskaotusega. Taasühinenud Saksamaal kirjutas ta alla mitmele SDV-d õigustavale avalikule pöördumisele. Gerald Götting Chronik der Wende Gerald Götting: deutscher Politiker; Vorsitzender der CDU in der DDR (1966-1989) Munzinger Gerald Götting : Philologe, Vorsitzender der CDU in der DDR, Volkskammerpräsident * 9. Juni 1923 Nietleben/Halle, † 19. Mai 2015 Berlin, evangelisch Konrad-Adenauer-Stiftung. Geschichte der CDU Gerhard Besier. Die Kirche hat alles getan, um eine Verschärfung zu mildern Die Welt, 13. juuni 2003 German Democratic Republic :Ministries, political parties, etc. Volkskammer rulers.org GÖTTING, GERALD * 9.6.1923, † 19.5.2015 :Vorsitzender der CDU, Volkskammerpräsident :Biographische Angaben aus dem Handbuch "Wer war wer in der DDR?" Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur Wahrheit und Geschichte : Umstände, Bedingungen, Folgen: Eine Erklärung zum 40. Jahrestag der Sicherung der Staatsgrenze der DDR Kommunisten-online
Annelies Kammenhuber

Annelies Kammenhuber (19. märts 1922 Hamburg — 24. detsember 1995 München) oli saksa keeleteadlane, anatoolia keelte jt Väike-Aasia keelte (hati keel, hurri keel jt) uurija. Eriti tuntud oli hetitoloogia eriteadlasena. Mitmed Kammenhuberi teosed on tõlgitud võõrkeeltesse.
Kristian Põldma

Kristian Põldma (sündinud 19. septembril 1988 Tallinnas) on eesti näitleja. 2007. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 2007–2008 õppis ta Tartu Ülikoolis geograafiat ja lõpetas 2013. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näitleja erialal. Alates 2013. aastast töötab ta Viljandi teatri Ugala näitlejana. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2014. Vaadatud 11. juunil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://statistika.teater.ee/stat/actors/show/1354 Kristian Põldma Ugala teatri kodulehel
Tõnu Sal-Saller

Tõnu Sal-Saller (sündinud 20. aprillil 1939) on eesti puhkpillimängija ja orkestrijuht. Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Muusikakooli fagoti erialal. 1964. aastast mängis Eesti Raadio Sümfooniaorkestris. Lisaks mängis ansamblites Admiral ja Levimo saksofoni ja klarnetit. 1995. aastast orkestri Nissi Trollid juht. Tema poeg on Hendrik Sal-Saller. 5. mail 2019 toimus Nissi kultuurimajas Tõnu Sal-Salleri 80. sünnipäeva tähistav kontsert. Seal esinesid teiste hulgas Hendrik Sal-Saller, orkester Nissi Trollid ning kaheks looks tuli kokku ka ansambel Admiral (Tõnu Sal-Saller, Tiit Varts, Ain Varts, Rein Roos, Tõnis Kõrvits jt). Muusikasõbra ABC. Kultuur ja Elu, 5, 1984 Piret Kooli. Hendrik Sal-Saller: armastuse nimel võib kõigest loobuda. LP, 9. november 2013 "Nissi Trollid. Orkester. Ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2016. Vaadatud 12. juunil 2016. Rahvakultuuri Keskus. Tõnu Sal-Saller
Liina Paales

Liina Paales (aastani 1996 Liina Laur, sündinud 18. aprillil 1973 Märjamaal) on eesti folklorist ja kutseline viipekeeletõlk (vanem-viipekeeletõlk). 2002. aastal sai ta Eesti kurtide pärimuse jäädvustamise eest Eesti Vabariigi Presidendilt Rahvaluule kogumispreemia. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Kurtide nimepärimuse aspekte: puudelisuse ja kurdiksolemise folkloristlik uurimus". Doktoritöö juhendaja oli Tiiu Jaago. 2017. aastal ilmus (valmis 2016) monograafia "Kurtide rahvarühm. Kehastus, kultuur ja nimed" (Eesti Keele Sihtasutus). Rahvaluule kogumispreemia president.ee Liina Paales Eesti Teadusinfosüsteemis Doktoritöö Liina Paales Academia.edu portaalis
Karl Steinhoff

Karl Steinhoff (sünninimi Carl Steinhoff; 24. november 1892 Herford – 19. juuli 1981 Wilhelmshorst) oli saksa jurist ja Saksa DV riigitegelane. Karl Steinhoff oli pärit postiametniku perekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1910. aastal. Seejärel õppis ta esialgu ülikoolis kirjandust ja seejärel vahetas eriala ning asus õppima õigusteadust. Vahepeal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast. Õigusteaduste doktoriks promoveeriti ta 1921. aastal. Seejärel töötas ta mitmetel administratiivsetel ametikohtadel. 1923. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel oli ta 1933. aastal sunnitud administratiivtöölt lahkuma ja aastatel 1933–1945 töötas ta sündikuna ühes Berliini kartongivabrikus. 1945. aastal sai Karl Steinhoff Nõukogude okupatsioonitsoonis Brandenburgi peaministriks. 1949. aasta jaanuarist kuni 1950. aasta juulini oli Karl Steinhoff Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 1949–1954 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee ja Rahvakoja (parlamendi) liige. 12. oktoobrist 1949 kuni 9. maini 1952 oli Karl Steinhoff Saksa DV siseminister. 1949–1955 oli ta haldusõiguse professor Berliini Humboldti Ülikoolis. http://www.eulenspiegel.com/images/verlag/medien/9783360018342-Leseprobe_Steinhoff.pdf http://www.bundesarchiv.de/aktenreichskanzlei/1919-1933/10a/adr/adrsz/kap1_1/para2_457.html https://www.munzinger.de/search/portrait/Karl+Steinhoff/0/18893.html https://www.bundesarchiv.de/sed-fdgb-netzwerk/html/gremien.html?mode=SED&cat=25 http://www.rulers.org/egergovt.html http://www.literaturport.de/literaturlandschaft/autoren-berlinbrandenburg/autor/carl-steinhoff/
Kuldne tund

Kuldne tund on ajavahemik fotograafias, veidi pärast päikesetõusu ning enne päikeseloojangut. Kuldse tunni ajal on päevavalgus punakamat tooni, kui ajal mil Päike on kõrgemal taevas. Sõna "tund" on termini nimes kujundlik. Tegelikult ei ole kuldsel tunnil kindlalt määratavat kestust ning see oleneb vaatleja asukohast ning aastaajast. Hommikul eelneb ja õhtul järgneb kuldsele tunnile sinine tund. Hämarik: koit ehk agu ja eha ehk videvik Koidupuna ja ehapuna
Hristo Stoichkov

Hristo Stoichkov (kuni 2012. aastani soovitatud transkriptsiooni järgi Hristo Stoičkov; bulgaaria keeles Христо Стоичков; sündinud 8. veebruaril 1966 Plovdivis) on Bulgaaria endine jalgpallur, ründaja. 1990. aastal võitis ta Euroopa kuldsaapa, misjärel liitus ta Hispaania kõrgliigasse kuuluva Barcelonaga, kus ta tuli viis korda Hispaania meistriks ja võitis ka 1991–92 hooajal Euroopa karika. 1994. aastal nimetati Stoichkov Euroopa parimaks jalgpalluriks. Hispaanias kutsuti teda hüüdnimega El Pistolero. Stoichkov liitus Bulgaaria kõrgliiga klubiga CSKA Sofia 1984. aastal. Sofiaga tuli ta kolm korda Bulgaaria meistriks ja võitis neli korda karikat. 1989–90 hooajal lõi ta 30 liigamängus 38 väravat. Sellega oli ta Euroopa parim väravakütt ja võitis Euroopa kuldsaapa. Sofia meeskonnas lõi Stoichkov kuue aasta jooksul 112 väravat 169 mängus. 1990. aastal osteti Stoichkov Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Ta mängis toona Johan Cruijffi juhendamise all. Barcelonaga tuli ta viis korda Hispaania meistriks, neist neli korda järjestikustel aastatel, ja võitis ka 1992. aasta Euroopa karika. 1994. aastal valiti ta Euroopa parimaks jalgpalluriks. 1996–97 hooajal tuli ta Barcelonaga Euroopa karikavõitjate karika võitjaks. Samuti on Stoichkov mänginud veel Itaalia klubis Parma. Pärast Barcelonat siirdus ta tagasi vanasse koduklubisse CSKA Sofia. Stoichkov esindas veel klubisid nii Saudi Araabias, Jaapanis kui ka Ameerika Ühendriikides. Aastatel 1986–1999 mängis Stoichkov Bulgaaria jalgpallikoondises 83 mängu ja lõi 37 väravat. Ta tegi oma debüüdi koondise rivistuses 23. septembril 1987 Belgia vastu. Oma esimese värava lõi ta sõpruskohtumises Katariga, kui Bulgaaria kaotas 3:2. 1994. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Stoichkov kuus väravat, millega oli turniiri parim väravakütt. Ta aitas Bulgaarial jõuda poolfinaali ja valiti Romário ja Roberto Baggio järel MM-i kolmandaks parimaks mängijaks. 1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta kolmes mängus kolm väravat. Stoichkov lõpetas koondisekarjääri 1997. aastal. CSKA Sofia Bulgaaria liiga: 1987, 1989, 1990 Bulgaaria karikas: 1985, 1987, 1988, 1989 Bulgaaria superkarikas: 1989 Barcelona La Liga: 1990–91, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 1997–98 Hispaania superkarikas: 1992, 1994, 1996 Euroopa karikas: 1991–92 Euroopa superkarikas: 1992, 1997 Copa del Rey: 1996–97 UEFA karikavõitjate karikas: 1996–97 Al-Nassr Aasia karikavõitjate karikas: 1998 Chicago Fire US Open Cup: 2000 Bulgaaria jalgpallikoondis 4. koht Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1994 Ballon d'Or: 1994 Euroopa kuldsaabas: 1990 FIFA 100 Rob Moore ja Karel Stokkermans. "European Footballer of the Year ("Ballon d'Or")". RSSSF. Vaadatud 21. jaanuar 2017. Profiil veebilehel "National Football Teams" Profiil saidil "RSSSF"
Alpihelendus

Alpihelendus on optiline nähtus, mille puhul on horisondi kohal, Päikese vastasküljes näha punakalt helendav valgusriba. Nähtus leiab aset siis, kui Päike on vahetult horisondi all. Alpihelendust on kõige lihtsam vaadelda, kui see valgustab mägesid, kuid sobivates oludes on seda võimalik näha ka taevas.
Gary Lineker

Gary Winston Lineker (sündinud 30. novembril 1960) on Inglismaa endine jalgpallur, ründaja. Inglismaa jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1992 81 mängu ja lõi 48 väravat. Gary Lineker veebisaidil National Football Teams (inglise) RSSSF
Bebeto

José Roberto Gama de Oliveira (tuntud enam nime all Bebeto; sündinud 16. veebruaril 1964 Salvadoris) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja. Ta esindas Brasiiliat koondises kolmedel maailmameistrivõistlustel, võites 1994. aastal kulla ja 1998. aastal hõbeda. Olümpiamängude võitis ta 1988. aastal hõbeda ja 1996. aastal pronksi. Lisaks võitis ta Brasiilia koondisega FIFA 1997. aasta konföderatsioonide karikavõistlused ja 1989. aasta Copa América. Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 1985–1998 kokku 75 mängus ja lõi 39 väravat, millega on ta Brasiilia kõigi aegade kuues väravakütt. 1989. aastal valiti ta Lõuna-Ameerika aasta jalgpalluriks. Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta tegelenud poliitikaga. 2010. aastal valiti ta Rio de Janeiro osariigi parlamenti. Bebeto veebisaidil National Football Teams (inglise) RSSSF
Dunga

Carlos Caetano Bledorn Verri (sündinud 31. oktoobril 1963 Ijuíis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Pärast mängikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2006–2010 ja 2014–2016 on ta olnud Brasiilia jalgpallikoondise peatreener. 2013. aastal oli ta Brasiilia kõrgliiga klubi Internacional peatreener. Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1998 91 mängu ja lõi 6 väravat. Dunga veebisaidil National Football Teams (inglise)
Leonardo Araújo

Leonardo Nascimento de Araújo (sündinud 5. septembril 1969 Niteróis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja. Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on Araújo tegutsenud treenerina. Aastatel 2009–2010 oli ta AC Milan, aastatel 2010–2011 Milano Internazionale ja 2017. aastal Türgi kõrgliiga klubi Antalyaspori peatreener. Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2001 55 mängu ja lõi seitse väravat. Brasiilia koondisega tuli ta 1994. aastal maailmameistriks. Ta kuulus Brasiilia koondisse veel ka 1995. aasta Copa Américal, 1997. aasta Copa Américal, 1997. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 1998. aasta maailmameistrivõistlustel. Flamengo Campeonato Brasileiro Série A: 1987 Copa do Brasil: 1990 São Paulo Intercontinental Cup: 1993 Recopa Sudamericana: 1993, 1994 Supercopa Sudamericana: 1993 Kashima Antlers J1 League: 1996 Milan Serie A: 1998–99 Coppa Italia: 2002–03 Leonardo Araújo veebisaidil National Football Teams (inglise)
Salvatore Schillaci

Salvatore Schillaci (1. detsember 1964 Palermo – 18. september 2024 Palermo) oli Itaalia jalgpallur, ründaja. Itaalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1991 16 mängu ja lõi 7 väravat. Salvatore Schillaci veebisaidil National Football Teams (inglise)
Ivica Vastić

Ivica Vastić (sündinud 29. septembril 1969 Splitis) on horvaadi päritolu Austria endine jalgpallur, ründaja. Tema karjääri edukamad aastad olid 1994–2002, mil ta mängis Austria kõrgliiga klubis Grazi Sturm. Hooaegadel 1997–98 ja 1998–99 tuli ta klubiga Austria meistriks, võitis aastatel 1996, 1997 ja 1999 Austria karika ning aastatel 1996, 1998 ja 1999 Austria superkarika. Hooaegadel 1995/96 ja 1999/00 oli ta Austria kõrgliiga suurim väravakütt (vastavalt 20 ja 32 väravat). Aastatel 1995, 1998, 1999 ja 2007 valiti Vastić Austria aasta jalgpalluriks. Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2008 kokku 50 mängu ja lõi 14 väravat. Ta kuulus Austria koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Ivica Vastić veebisaidil National Football Teams (inglise)
Savistumine

Savistumine on bioloogilisel või keemilisel murenemisel vabanenud mineraalühendite ümberkristalliseerumine ja kuhjumine. Selle tulemusel rikastub muld tolmu, ibe ning raud- ja alumiiniumoksiidide hüdraatidega. Savistumine saab toimuda karbonaatse lähtekivimi mullas, mis on neutraalse või nõrgalt happelise reaktsiooniga, intensiivse aineringe tingimustes. "Savistumine". Eesti entsüklopeedia. Vaadatud 5.7.2017.
Narva Kadastiku Kool

Narva Kadastiku Kool oli põhikool Narvas Soldina linnaosas aadressil Partisani 2. Kool lõpetas oma tegevuse 1999. aastal. Kool loodi 1965. aastal Narva 8. Põhikooli nime all 1280 õpilasele. 1990. aastate keskel nimetati kool ümber Narva Kadastiku Kooliks, oletatavasti endise Kadastiku linnaosa järgi. 1999. aastal otsustati 400 õpilasega kool sulgeda õpilaste vähesuse ning majanduslike kaalutluste tõttu. Pärast kooli sulgemist kolis hoonesse Narva Laste Loomemaja, mis enne seda oli asunud Narva raekojas. Hoone rekonstrueeriti Euroopa Liidu fondide rahalisel toel aastatel 2010–2013. Oleg Rumjantsev Oskar Ida Niina Belouss Школа не может быть «бывшей» Narvacity.ee, 23.11.2015 Koolivõrk vapustusteta Õpetajate Leht, 13.09.1996 Vene koolid Virumaal lähevad kinni Õhtuleht, 17.03.1999 Narva Laste Loomemaja ajalugu
Oliver Gurney

Oliver Robert Gurney (28. jaanuar 1911 London – 11. jaanuar 2001 Oxford) oli inglise assürioloog Gurney perekonnast ja üks maailma juhtivaid hetitolooge. Tema klassikalist tööd "Hetiidid" ("The Hittites"), mille esmatrükk avaldati 1952. aastal, on antud välja paljudes keeltes ja trükkides. 1959. aastal valiti Gurney Briti Akadeemia liikmeks.
Krivitšid

Krivitšid (ka kriivitšid) on Vana-Vene leetopissides mainitud rahvarühm. Leetopissi "Jutustus möödunud aegadest" teatel elasid nad Volga, Daugava ja Dnepri jõe lähete juures. Vanema seisukoha järgi oli tegu 5. sajandil esimeste slaavlastena Loode-Venemaale jõudnud hõimuga, mis rajas seal 5.–10. sajandil levinud pikk-kääbaste kultuuri. Uurijate uuemate arvamuste kohaselt olid krivitšid baltlased või slaavistunud baltlased, kes esindasid pikk-kääbaste kultuuri lõunapoolset ja hilisemat osa (slaavlasteks ei nimeta neid ka "Jutustus möödunud aegadest"). Petri Kallio (2015). "The Language Contact Situation in Prehistoric Northeastern Europe". Kogumikus: Robert Mailhammer, Theo Vennemann gen. Nierfeld, Birgit Anette Olsen (toim.), The Linguistic Roots of Europe: Origin and Development of European Languages, lk 77-102. Copenhagen Studies in Indo-European 6. Copenhagen. Lk 93 Andres Tvauri (2001). "Muinas-Tartu. Uurimus Tartu muinaslinnuse ja asula asustusloost", doktoritöö, juhendaja Valter Lang. Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond. Lk 221–222 Andres Tvauri (2007). Migrants or natives? The research history of Long Barrows in Russia and Estonia in the 5th–10th centuries. Slavica Helsingiensia, 32. Helsinki. Lk 247–285.
Detsember

Detsember ehk jõulukuu ehk talvistepühakuu ehk talvekuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheteistkümnes kuu. Detsembris on 31 päeva. Detsembrit nimetatakse ka nimetustega talvistekuu, talsipühakuu, mängukuu (jõulumängude aja järgi). Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99. Aasta päevad
Laura Tesoro

Laura Tesoro (sündinud 19. augustil 1996 Antwerpenis) on Belgia laulja ja näitleja. Lauluvõistluse "The Voice van Vlaanderen" 2014. aasta hooajal sai ta teise koha. Ta esindas Belgiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "What's the Pressure", mis sai lauluvõistlusel 181 punktiga 10. koha. Aastatel 2012–2014 Belgia seebiseriaalis "Familie".
1167

1167. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1162 1163 1164 1165 1166 - 1167 - 1168 1169 1170 1171 1172 Asutati Lombardia Liiga Rajati Oxfordi Ülikool ... ... ...
Eesti-Soome maavõistlus maadluses

Eesti-Soome maavõistlust maadluses on peetud mitu korda: 1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses 1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses 1959. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses ...
1198

1198. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad - 1190. aastad - 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad Aastad: 1193 1194 1195 1196 1197 - 1198 - 1199 1200 1201 1202 1203 17. mai – hilisem keiser Friedrich II krooniti Palermos Sitsiilia kuningaks. 9. juuni – hilisem keiser Otto IV valiti Saksa kuningaks. 12. juuli – hilisem keiser Otto IV krooniti Aachenis Saksa kuningaks. Kristliku ekspansiooni algus ... Berthold, Liivimaa piiskop
Partisani tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Partisani tänav on tänav Narvas Soldina linnaosas. See algab Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, ristub Mõisa tänavaga ja lõpeb Vahtra tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 720 m. Aadressil Partisani tänav 2 asub endise Narva Kadastiku Kooli maja, praegune Narva Laste Loomemaja.
Mõisa tänav (Narva)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mõisa tänav on tänav Narvas Soldina linnaosas. See algab Võidu prospektilt, kulgeb lääne poole, ristub Partisani tänavaga ja lõpeb Soldina tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 730 m.
Vahtra tänav (Narva)

Vahtra tänav on tänav Narvas Soldina linnaosas. See algab Partisani tänavalt, kulgeb lääne poole, ristub Soldina tänavaga ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 716 m. Enne Teist maailmasõda oli selles piirkonnas Vahtra tänav, mis kulges V Kadastiku tänava ja Kadaka tänava vahel. Sõja ajal hävisid selles piirkonnas kõik tänavad. Tänav rajati uuesti Narva linna RSN TK otsusega nr 121 26. novembrist 1948 Kirovi tänava nime all. See sai nime Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei tegelase Sergei Kirovi järgi. Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 27. septembrist 1995 ennistati tänava nimi Vahtra tänav. 27.09.1995 Narva Linnavolikogu määrus nr 70/30