laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Laskurliit

Eesti Laskurliit (inglise Estonian Shooting Sport Federation) on Eesti püssi, püstoli (tuli- ja õhkrelvadest) nii seisvate, liikuvate kui lendavate märkide (kaevik ja kaarrada jahilaskmise klassikalise osa) laskmisega tegelevaid laskureid ühendav organisatsioon. Eesti Laskurliit loodi 26. aprillil 1931. aastal ning on International Shooting Sport Federationi (ISSF, endine UIT) liige samast aastast. Laskurliidu esimene esimees oli kolonel Friedrich Pinka. Praegu juhib laskurliitu Meelis Loit, kes 22. juulil 2001 valiti Euroopa Laskekonföderatsiooni presiidiumi täitevkomitee liikmeks. Eesti Laskurliitu kuulunud sportlased on võitnud Maailmameistrivõistlustelt (MM) 149 medalit (81 kulda, 35 hõbedat, 33 pronksi; 2006. aasta seis). Mati Mark (laskesportlane ja vanemtreener) Meelis Loit (vehkleja ja vehklemistreener) Argentina karikas Eesti Jahispordi Liit Jahilaskmine 22. september 2008 21:52, Lahkus kauaaegne Eesti Laskurliidu juht ja treener Mati Mark Eesti Laskurliit Laskurliidu kronoloogia Info EOK lehel, sport.ee EFIS: Eesti laskesportlased maailmameistrivõistlustel Stockholmis (1947)
Tahumiskirves

Tahumiskirves on õhukese laia labaga kirves puidu tahumiseks. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 12.10.2017)
Ágnes Szávay

Ágnes Szávay [aagneš saavai] (sündinud 29. detsembril 1988) on Austrias elav Ungari tennisist. Veebruaris 2013 teatas ta, et lõpetab profikarjääri.
Püüdurhävitaja

Püüdurhävitaja on vaenlase kõrgel lendavate õhusõidukite, eriti pommitajate hävitamiseks välja töötatud kiire sööst-hävituslennuk. Selliseid lennukeid ehitati Nõukogude Liidus kuni 1960. aastateni, kuid nende tähtsus vähenes peagi, kui strateegilisi pommitajaid asendasid kontinentidevahelised ballistilised raketid.
Petra Kvitová

Petra Kvitová (sündinud 8. märtsil 1990) on Tšehhi tennisist. 31. oktoobril 2011 jõudis ta üksikmängus WTA edetabelis teisele kohale. Ta on võitnud üksikmängus 31 WTA turniiri, neist kaks suure slämmi turniiri (2011. ja 2014. aastal Wimbledonis), 2011. aasta WTA aastalõputurniiri Istanbulis ning 2016. aasta WTA Elite Trophy aastalõputurniiri, ja 7 ITF-i turniiri. Petra alustas tennisemängu isa juhendamisel. 16-aastaselt innustas tema tollane treener alustama profikarjääri. Aastail 2006–2007 võitis ta kuus ITF turniiri ning 2007. aastal tegi esimese katse pääseda WTA turniiri põhitabelisse. Kokku võitis Kvitova 7 ITF turniiri. Esimese WTA turniiri võiduni jõudis Kvitová 2009. aastal Hobarti turniiril. WTA edetabeli esikümnesse jõudis Kvitová 2011. aastal pärast turniirivõitu Madridis. 2011. aasta oli Kvitová karjääri kõige edukam, kui ta võitis kuus turniiri ja tõusis WTA edetabelis teiseks, kaotades esinumber Caroline Wozniackile kõigest 115 punktiga. 2016. aasta detsembris langes Kvitová kodus relvastatud röövi ohvriks, noarünnakuga vigastati ta vasakut kätt. Kvitova on vasakukäeline. Pärast vigastusest paranemist tuli Kvitová uuesti võistluskarusselli 2017. aasta juuni lõpus. Vigastuspausi tõttu langes Kvitová WTA esi-kahekümnest välja. Järgmisel aastal tõusis Kvitová uuesti esiviisikusse. 31. turniirivõidu sai Kvitová 2023. aastal WTA 500 turniiril Berliinis, 14 aastat pärast esimest turniirivõitu. Jaanuaris 2024 teatas Kvitová, et on lapseootel, ja pole teada, kas ta pärast lapse sündi profitennises võistlemist jätkab.
John R. Cash

"John R. Cash" on Johnny Cashi 50. album. Plaadi andis 1975. aastal välja plaadifirma Columbia Records. Album koosneb peamiselt teiste esitajate lugude töötlustest. Cashi ainuke enda kirjutatud laul "Lonesome to the Bone" oli avaldatud 1974. aasta albumil "Ragged Old Flag" ning see avaldati veel ka 1979. aasta albumil "Silver". "My Old Kentucky Home (Turpentine and Dandelion Wine)" (Randy Newman) - 2:49 "Hard Times Comin'" (Jack Routh) - 2:40 "The Lady Came from Baltimore" (Tim Hardin) - 2:43 "Lonesome to the Bone" (Johnny Cash) - 2:34 "The Night They Drove Old Dixie Down" (Robbie Robertson) - 3:25 "Clean Your Own Tables" (Chip Taylor) - 3:36 "Jesus Was Our Saviour and Cotton Was Our King" (Billy Joe Shaver) - 2:46 "Reason to Believe" (Hardin) - 2:08 "Cocaine Carolina" (David Allan Coe) - 2:38 "Smokey Factory Blues" (Albert Hammond, Mike Hazelwood) - 3:18
400 meetri vabaujumine

400 m vabaujumine on spordiala, kus ujutakse vabas stiilis 400-meetrist distantsi. Aita täiendada seda artikli alaosa! Aita täiendada seda artikli alaosa!
Saudi Araabia riaal

Saudi Araabia riaal (araabia keeles ريال) on Saudi Araabia rahaühik. Selle valuutakood on SAR. 1 riaal jaguneb 100 halalaks. Käibel on 5-, 10-, 50-, 100- ja 500-riaalised rahatähed ning 1, 5, 10, 25, 50 halala ning 1 ja 2 riaali väärtuses mündid.
Ø

Ø (ø) on ladina kirja täht, mis on kasutusel fääri, norra ja taani keeles.
Tööstusgeograafia

Tööstusgeograafia on majandusgeograafia haru, mis käsitleb tööstusettevõtete paiknemist ja seda mõjutavaid tegureid, tööstuse toodangu tootmise ja tarbimise ruumilist korraldust, tööstuse tervikuna, tööstusharude ja ettevõtete arengu seaduspärasust ja ruumilise omapärasust lokaalsel, piirkondlikul, riiklikul, riikidevahelisel (regionaalsel) ja globaalsel tasandil. Põllumajandusgeograafia Veonduse geograafia Teeninduse geograafia Энциклопедия «География» (с иллюстрациями)/ Под ред. Горкина А. П.—Издательство «Росмэн», 2006 г.
Royal Mail

Royal Mail (eesti keeles Kuninglik Post) on Suurbritannia postisüsteem. See loodi 1660. aastal. Royal Maili koduleht inglise keeles
Ruse (Bulgaaria)

Ruse on linn Bulgaaria põhjaosas Rumeenia piiri ääres, Ruse piirkonna keskus. Asub Doonau paremal kaldal. Ruse on elanike arvult viies linn Bulgaarias. Volgograd (Venemaa) Saint-Ouen (Prantsusmaa) Giurgiu (Rumeenia) Peristéri (Kreeka) Huainan (Hiina) Bratislava (Slovakkia) Simferopol (Ukraina) Ruse lahing https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-06-2024_2.txt
Pujŏn

Pujŏn on linn Põhja-Koreas Lõuna-Hamgyŏngi provintsis. Ajaloolises kontekstis nimetatakse linna mõnikord jaapanipäraselt Fusen. 2008. aastal elas seal 48 351 inimest. 2008 North Korean census
Jahilaskmine

Jahilaskmine on laskespordiala, kus sileraudsetest sportrelvadest lastakse lendavaid pigitaldrikuid või liikuvaid märke ning vint-sportrelvadest seisvaid või liikuvaid märke. Ainuüksi Euroopa riikides on jahilaskmises kasutusel üle 80 liigi jahilaskeharjutusi. Kogu maailmas kasutatavate jahilaskeharjutuste liikide arv pole täpselt teada. Jahilaskmine lendavate märkide ehk nõndanimetatud pigitaldrikute, rahvasuus ka pigilindude (clay pigeon shooting) laskmise osas jaguneb kahte liiki laskealadeks: klassikalised harjutused: kaarrada (skeet), kaevikrada (trap), paariskaevikrada (double trap), ja automaatkaevikrada (automatik trap). Neid laskealasid koordineerib Eestis Eesti Laskurliit; jahipraktilised jahilaskeharjutused: sporting, compak sporting, kõrge kukk, jahikahevõistlus (JKV) ja Eestis veel vähe levinud Helies, St. Hubert jt. Neid laskealasid koordineerib Eestis Eesti Jahispordi Liit. Lendavate märkide pihta laskmiseks kasutatakse 12-kaliibriseid sileraudseid jahisportrelvi, mis omakorda võivad olla kas kaheraudsed jahipüssid või üheraudsed poolautomaatsed jahirelvad. Laskemoonana kasutatakse sõltuvalt harjutusest kas 24- või 28-grammise haavlilaenguga padruneid, kus haavlite lubatud läbimõõt on 2,0–2,5 mm ehk haavleid numbritega 9–7. Märkidena kasutatakse põhiliselt lendavaid ja veerevaid, enamasti oranži värvi 60–110 mm läbimõõduga ja 36–182 g kaaluvaid pigitaldrikuid. Standardmärk on 110 mm läbimõõdus ja kaalub 105 g. Märkide (taldrikute) materjaliks on pigi ja kukermiidi (või mõne muu analoogse aine) segu, mis tõhustab märkide purunemist. Jahilaskmise alla kuuluvad ka vint- ja sileraudsetest relvadest lastavad jahipraktilised kuuliharjutused liikuvate ja seisvate märkide pihta. Näiteks "jooksev metssiga" (JM) lastakse sileraudse relvaga distantsilt 35 meetrit, harjutused JM-1 – JM-7 aga 50 meetri distantsilt, harjutused VJM-1 – VJM-4 ja "jooksev põder" (JP) lastakse vintrelvast 50 ja 100 meetri distantsilt, harjutused JP-1 – JP-4, "seisvad siluetid" ehk harjutus VSS lastakse vintrelvast 100 meetri distantsilt. Neid kuuliharjutusi koordineerib ja arendab Eesti Jahispordi Liit. Eestist pärit jahilaskurid on maailmas tuntud ja tunnustatud. Eestlased on võitnud olümpiamängude hõbemedali kaevikrajal (Tokio), tulnud maailmameistriks kaarrajal (2006) ning saavutanud muidki kõrgeid kohti Euroopa ja maailmameistrivõistlustel. 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises 1956. aasta Eesti meistrivõistlused jahilaskmises 1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises
Dualism (täpsustus)

Dualism on kahesus või seisukoht, mis väidab millegi kahesust. Filosoofias mõistetakse dualismi all tavaliselt seisukohta, mille kohaselt nii vaimne kui ka materiaalne alge eksisteerivad iseseisvalt. Selle üks vorm on keha ja vaimu dualism. Usundiloos on dualism õpetus üleloomulike jõudude vastandlikkusest. Lainelis-korpuskulaarne dualism on kvantmehaanikas võimalus tõlgendada teatud nähtusi nii osakeste (korpusklite) liikumisena kui ka lainete levimisena. Pluralism (täpsustus)
.kw

.kw on Kuveidi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
.py

.py on Paraguay Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.mr

.mr on Mauritaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.pf

.pf on Prantsuse Polüneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.pg

.pg on Paapua Uus-Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.cc

.cc on Kookossaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.do

.do on Dominikaani Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.dm

.dm on Dominica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
.np

.np on Nepali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast. Domeeni registreerimine
Werner Tübke

Werner Tübke (30. juuli 1929 Schönebeck – 27. mai 2004 Leipzig) oli saksa maalikunstnik ja graafik. Ta kuulus koos Bernhard Heisigi ja Wolfgang Mattheueriga niinimetatud Leipzigi koolkonda. Tübke sai tuntuks põhiliselt talupoegade sõja panoraamiga Bad Frankenhausenis. 1935–1945 Schönebecki rahvakool ja reaalgümnaasium 1946–1947 õppis Schönebeckis maali ning käis samal ajal Magdeburgis saksa käsitöömeistrite koolis 1947–1948 lõpetas Schönebeckis keskkooli 1948–1949 või 1950 õppis Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis lavakunstnikuks (sealhulgas Elisabeth Voigti ja Ernst Hassebrauki käe all) 1950–1952 või 1953 õppis Greifswaldi ülikoolis kunstipedagoogikat ja psühholoogiat ning sooritas riigieksami 1952–1954 Leipzigi harrastuskunsti keskmaja teadur 1954 vabakutseline maalikunstnik ja graafik Leipzigis 1955 assistent, hiljem ülemassistent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 1956 Saksa raamatukunstnike liidu liige 1961–1962 õpingud Nõukogude Liidus 1964 dotsent Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkoolis 1972 korraline professor, asus tööle Leipzigi kõrgkooli maali õppetooli juurde 1973–1976 Leipzigi graafika- ja raamatukunstikõrgkooli rektor 1976–1987 töötas Bad Frankenhauseni muuseumi panoraampildi "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal') kallal 1984 Salzburgi suveakadeemia külalisprofessor 1985 Leipzigi ülikooli audoktor 1991–1993 töö Carl Maria von Weberi "Nõidkütt" lavakujunduse kallal Bonni ooperiteatris 1993–1996 töö Clausthal-Zellerfeldi Püha Salvatori kiriku altaripealmiku kallal Werner Tübke elas ja töötas Leipzigis. Tübke eeskujuks olid mineviku suured kunstnikud. 1958 "Fünf Kontinente" ('Viis kontinenti'; sotsiaalsed konfliktid) 1961 "Geschichte der deutschen Arbeiterbewegung" ('Saksa töölisliikumise ajalugu') 1965–1967 "Lebenserinnerungen des Dr. jur. Schulze" ('Dr. jur. Schulze mälestused'; neofašism) 1969–1970 "Nationalkommitee Freies Deutschland" 1967–1971 dramatiseeritud rannamotiivid 1971–1975 Itaalia motiivid 1970–1973 "Arbeiterklasse und Intelligenz" ('Töölisklass ja intelligents') 1975 "Der Mensch – Maß aller Dinge" ('Inimene – kõikide asjade mõõt') 1976–1987 monumentaalpanoraam "Frühbürgerliche Revolution in Deutschland" ('Varakodanlik revolutsioon Saksamaal') 1990–1993 dekoratsioonikavandid Weberi "Nõidküti" lavastusele Bonnis 1993–1996 Püha Salvatori kiriku suur tiibaltar Clausthal-Zellerfeldis
.ni

.ni on Nicaragua Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.
.nf

.nf on Austraaliale kuuluva Norfolki saare ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
.nl

.nl on Hollandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 25. aprill 1986.
.so

.so on Somaalia Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal, kuid oli pikka aega tegelikult mittetöötav. Domeeni haldas Pennsylvanias tegutsenud firma Monolith Innovations kuni 2009. aastani. Domeeni hakati uuesti reaalselt kasutama 2010. aastal. Veebisaite saab registreerida ka alamdomeenide .com.so, .net.so ja .org.so alla.
.hn

.hn on Hondurase Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.mq

.mq on Martinique Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.ms

.ms on Montserrati Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
.mt

.mt on Malta Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast. Traditsiooniliselt saab registreerida saite järgmiste aladomeenide alla: edu.mt: haridusasutused gov.mt: valitsusasutused com.mt: äriettevõtted net.mt: Interneti teenusepakkujad org.mt: mittetulundusühingud Alates 1. detsembrist 2017 on võimalik registreerida ka otse tippdomeeni alla. Domeeni registreerimine
.cl

.cl on Tšiili Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast. Domeeni haldab Tšiili Ülikool. 2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 730 000 saidi. Domeeni registreerimine
.gy

.gy on Guyana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast. Domeeni haldab Guyana Ülikooli infotehnoloogia keskus. Domeeni registreerimine
.gw

.gw on Guinea-Bissau Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Vahh

Vahh (vene Вах) on jõgi Aasias. Voolab kogu ulatuses Lääne-Siberi madalikul (läände), suubub Nižnevartovski lähedal paremalt Obi jõkke. Vahhi jõe pikkus on 964 km ja valgala 76 700 km2.
Svertpaat

"Joll" suunab siia. Teatud paadi kohta vaata artiklit eistuk. Svertpaat, ka joll ning julla, on triivi vähendava sverdiga purjekas. Svertpaat võib olla kas sportjaht või lõbusõidujaht. Svertpaadi stabiilsust aitab hoida purjetajate kehakaal vastukaaluna ja paadikere kujustabiilsus. Triivi vähendamiseks kasutatakse ühte või mitut sverti. Sverte jaotatakse kuju, kinnitus- ja liigutamisviisi järgi giljotiin-, mõõk-, sektor- ja trapetssverdiks. Alates 19 sajandi lõpust kasutatud sportliku võistlusjahina üle kogu maailma. Enam tuntud seda klassi jahi tüüpideks on Optimist, Star, 470 ja Finn. O-joll ehk olümpiajoll
Tuletatud teos

Tuletatud teos ehk tuletis on algsel teosel (mis võib kuuluda ka teisele autorile) põhinev uus, loominguliselt iseseisev ja algsest teosest sõltumatu teos. Tuletatud teos on näiteks kirjandusteose tõlge, algse teose kohandus ehk adaptatsioon või töötlus ehk arranžeering. Tuletatud teose loomine on näiteks jutustava teose ümbertöötamine draamateoseks või stsenaariumiks, draamateose või stsenaariumi ümbertöötamine jutustavaks teoseks, draamateose ümbertöötamine stsenaariumiks ja stsenaariumi ümbertöötamine draamateoseks. Vastavalt autoriõiguse seadusele tekib isikul, kes on loonud algse teose alusel uue, loominguliselt iseseisva ja algsest teosest sõltumatu teose, autoriõigus sellele teosele. Tuletatud teose puhul tuleb ära näidata algse teose autori nimi, teose pealkiri (nimetus) ja allikas, kus teos on avaldatud. Tuletatud teose loomisel tuleb järgida algse teose looja autoriõigusi.
Maavägi

Maavägi on relvajõudude põhiväeliik või väeliik. Maavägi tegutseb maismaal ja kaitseb riigi territooriumi. Tavaliselt on maavägi armee kõige arvukam väeliik. Maaväel on omad, maaväe auastmed. Tavaliselt on maaväel ka oma juhtiv staap. Maavägi koosneb tavaliselt järgmistest põhilistest relvaliikidest (väeliigid): soomusvägi jalavägi suurtükivägi pioneerivägi (insenerivägi) õhutõrje Lisaks võivad maaväe koosseisu kuuluda eraldi relvaliikidena sidevägi logistikateenistus maaväelennuvägi dessantvägi Ajalooliselt on maaväe koosseisu kuulunud ratsavägi, mis on nüüdisajal jäänud mõne riigi mehhaniseeritud üksuse nimetuseks. Maaväe põhilised ekvivalentsed formeeringud: Väekoondised Armee Korpus Diviis Brigaad Üksused Rügement Pataljon Allüksused Kompanii Rühm Jagu Grupp (pooljagu) Eesti maavägi
Aasov

Aasov ehk Aasovi meri on sisemeri loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia piiril. See on Kertši väina kaudu ühendatud Musta merega. Aasovi mere pindala on 38 000 km². Meri on madal, suurim sügavus 14 meetrit; teda peetakse maailma madalaimaks mereks. Sissevoolavate jõgede tõttu on Aasovi meres riimvesi, keskmine soolsus 11 promilli. Suurimad merre suubuvad jõed on Don ja Kuban, mis annavad kahe peale üle 90% jõgede sissevoolust Aasovi merre. Väiksemate jõgede seas on näiteks Kalmius ja Mius. Mere ääres asuvad Mariupoli sadam ja Berdjanski sadam. Doni jõe alamjooksul asub ka Doni-äärse Rostovi sadam. Kertši väina äärde jääb aga Kertši sadam. Aasovi meri on kalarikas. Aasovimaa
Raudoja veehoidla

Raudoja veehoidla on tehisveekogu Anija vallas. Soodla veehoidlast suunatakse osa vett edasi Raudoja veehoidlasse ja sealt kanalit pidi Aavoja veehoidlasse, kust voolab Kehras Jägala jõkke. Veehoidla kuulub Tallinna veehaardesüsteemi. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Järvekalda tee

Järvekalda tee (registrinumbriga 11182) on kõrvalmaantee Tallinnas ja Harku vallas Harkujärve külas. Tee pikkus on 0,9 km. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 10. kilomeetril ning kulgeb Tallinna linna ja Harku valla piiril piki Harku järve kallast loodesse. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üht truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Liiklussagedus teel on 3000–6000 autot ööpäevas. 2010. aastal tee rekonstrueeriti, rajati valgustus ja kergliiklustee.
Paldiski majaka tee

Paldiski majaka tee (registrinumbriga 11183) on kõrvalmaantee Paldiski linnas. Tee pikkus on 3,8 km. Tee ühendab Paldiski südalinna Pakri poolsaare tipus oleva Pakri tuletorniga. Tee ületab 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alliku–Laagri tee

Alliku–Laagri tee (varem Alliku–Laagri–Hüüru tee, registrinumber 11184) on 3,3 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. Tee saab alguse Hüüru–Alliku–Saue tee viiendal kilomeetril Vanamõisa ja Alliku küla piiril. Tee kulgeb piki Vanamõisa ja Alliku küla piiri, läbib Koidu küla ja lõpeb Saku–Laagri tee 7. kilomeetril Laagri aleviku piiril. Tee ületab Alliku silda üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril ja nelja truupi. Bussipeatusi teele ei jää. Teel on asfaltkate. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang kogu tee pikkusel on 60 km/h. Koidu külas on sõidutee kõrval ka kergliiklustee. Teevalgustus on ainult kergliiklusteel ja ringristmikul. Enne 2017. aastat ulatus tee Laagrist edasi Hüürusse. Varasema Alliku–Laagri–Hüüru tee pikkus oli 6,9 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Laagri–Hüüru tee eraldi kõrvalmaantee. Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 01.01.2016[alaline kõdulink]. Teeregister, vaadatud 18.05.2019.
Hüüru–Alliku–Saue tee

Hüüru–Alliku–Saue tee (varem Hüüru–Alliku tee, registrinumber 11185) on 6,8 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 16. kilomeetril Hüüru külas (Hüüru silla juures). Tee kulgeb läbi Hüüru, Alliku ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Saue linna piiril raudteeülesõidukoha juures. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viit truupi. Teele jääb kolm bussipeatust. Teega ristub kolmandal kilomeetril Laagri–Hüüru tee, viiendal kilomeetril Püha–Alliku tee ning kuuendal kilomeetril Alliku–Laagri tee ja Tutermaa–Vanamõisa tee. Tee on kaetud mustkattega. Tee on suuremas osas klassiga V, teisel kilomeetril on tee klassita. Liiklussagedus on 1000–2999 autot ööpäevas. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 40 km/h. Tee viiendal ja kuuendal kilomeetril on kiiruspiirangud 40 ja 60 km/h ning tee lõpus on kiiruspiirang 40 km/h. Valgustatud on tee alates Püha–Alliku tee ristist kuni lõpuni. Tee lõunaosa (Allikult Sauele) arvati tee koosseisu 2010. aastal. Varasema Hüüru–Alliku tee pikkus oli 4,6 km. Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 01.01.2010[alaline kõdulink]. Teeregister, 19.05.2019.
Vassili saar

Vassili saar (vene keeles Васильевский остров, soome keeles Hirvisaari) on saar Neeva suudmes Peterburis (omaette linnaosa), piirneb Läänemere ning Suure ja Väikese Neevaga. Halduslikult kuulub Vassili saare rajooni. Saare pindala on umbes 10 km². Saar oli algselt madal, soine ja kõrge veega mere poolt üle ujutatav. Elanike arv 203 058 (2010). 19. sajandil kujunes saarele tööstuslinnaosa (sh laevaehitus). Saarel asub ajalooline börsihoone ning mitmed muuseumid. Vassili saarel on mitmed nummerdatud ja nimetatud liinid, mille järgi nimetati 1951. aastal Kopli liinid. Vassili saare tutvustus, vene keeles, vaadatud 2012-04-21
Tutermaa–Vanamõisa tee

Tutermaa–Vanamõisa tee (registrinumber 11186) on 4,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas. Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne teisel kilomeetril Kiia ja Tutermaa küla piiril. Tee kulgeb läbi Kiia, Tutermaa ja Vanamõisa küla. Tee lõpeb Hüüru–Alliku–Saue tee kuuendal kilomeetril Vanamõisa külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kuut truupi. Teele jääb üks bussipeatus: Vanamõisa. Tee on kruusatee, lõpus 0,5 km pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid ei ole. Tee lõpus on 0,3 km lõik valgustatud.
Mullaprofiil

Mullaprofiil on mulla geneetiliste horisontide vertikaalne läbilõige maapinnast lähtekivimi ülemise piirini, mis aitab mulda uurida, iseloomustada ja klassifitseerida. Mullaprofiil tekkib lähtekivimi diferentseerumise käigus mullatekeprotsesside mõjul ning iseloomustab mulla omaduste muutmist ülalt alla.
Kumna tee

Kumna tee (registrinumbriga 11188) on 2,6 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas. Tee saab alguse Kumna–Vääna tee teisel kilomeetril Kumna külas. Tee kulgeb läbi Kumna ja Tutermaa küla. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski maantee kahekümne neljandal kilomeetril Tutermaa külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust. Tee katte ja klassi kohta info puudub. Liiklussagedus tee esimesel 1,5 kilomeetril on 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta info puudub. Tee alguses on 0,4 km lõik valgustatud.
Krihv

Krihv ehk astmetraat on osadel keelpillidel sõrmlaua detail, mille abil fikseeritakse helikõrgust. Keele surumine vastu pilli kaela kindla krihvi juures fikseerib keele võnkuva osa pikkuse ja sellega ka helikõrguse. Krihvid on näiteks kitarril, lautol, mandoliinil, bandžol. Sümfooniaorkestri keelpillirühma liikmetel (viiul, vioola, tšello, kontrabass) krihve ei ole.
Royce Da 5'9"

Ryan Montgomery (sündinud 5. juulil 1977), esinejanimega Royce Da 5'9, on Ameerika Ühendriikide räppar. Ta on välja andnud kolm stuudioalbumit. Royce sündis USA Michigani osariigis Detroiti linnas. Räppimist alustas Royce koos parima sõbra Jah Da 5'9"-ga juba 18-aastaselt. Mõlemad olid kooli korvpallimeeskonnas kaks lühimat, sest nende kasv oli vaid 175 cm. Esimese lepingu sõlmis Royce Tommy Boy plaadifirmaga, kellega ta andis välja kauaoodatud debüütalbumi "Rock City". Varsti Royce aga lahkus plaadifirmast lahkehelide tõttu. Pärast seda tegi ta lühikest aega koostööd Royce Columbia plaadifirmaga. Tema juhtivaks produtsendiks sai kuulus Eminem, kes aitas Roycel produtseerida palju lugusid. Tuntuimaks hitiks sai underground-lugu "Boom", mille produtseeris DJ Premier. Samuti kogus Royce tuntust arvutimängus "GTA III", kus muusikakanali pealt võis tema räppimist kuulata. Pärast albumi "Independent's Day" on Royce hoidnud madalamat profiili. Praeguseks on tal kokku kolm albumit. {{{Nimi}}} Välja antud: 26. november 2002 Koht tabelis: nr 29 Top R&B/Hip Hop Albums Sertifikatsioon: Kuld (RIAA) {{{Nimi}}} Välja antud: 24. veebruar 2004 Koht tabelis: nr 39 R&B/Hip-Hop, nr 161 Billboard 200 {{{Nimi}}} Välja antud: 28. juuni, 2005 {{{Nimi}}} Välja antud: 2005 Formaat: 12" {{{Nimi}}} Välja antud: 2007 Formaat: 12" Bad Meets Evil MySpace