laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Calcidius

Calcidius (ka Chalcidius; 4. sajand või 5. sajandi esimene pool) oli filosoof, kes tõlkis ladina keelde Platoni dialoogi "Timaios" alguse (7a–53c; pole teada, kas ta tõlkis ka ülejäänud osa) ning varustas selle kommentaaridega. Tõlge on pühendatud Hispaania piiskopile Córdoba Osiusele. See oli ainus Platoni teos, mida varakeskaegses Lääne-Euroopas (kuni "Menoni" ja "Phaidoni" tõlkeni 1158) tunti. See teos tõi varakeskaegsesse mõttemaailma maailmahinge idee, mis mõjutas Chartresi koolkonda (Bernard Chartresist, Thierry Chartresist), ning suletud korrastatud universumi idee. Calcidiuse elust pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta sai kristlaseks. Timaeus a Calcidio translatus commentarioque instructus édi. par J. H. Waszink, Leyde, éd. Brill, coll. "Plato Latinus" n° 4, 1962. Google'i raamat Commentario al Timeo di Platone (itaaliakeelne tõlge), Milano, 2003 ISBN 88-45-29232-0 J. C. M. Van Winden. Calcidius on Matter. His Doctrine and Sources, Leyde, éd. Brill, 1965. J. Den Boeft. Calcidius on Fate. His Doctrine and Sources, Leiden, 1970; 1997 ISBN 90-04-01730-5 J. Den Boeft. Calcidius on Demons, Leiden, 1977 ISBN 90-04-05283-6
Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun

Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun (小悪魔USAGIの恋文とマシンガンe.p.; Väikese Deemonküüliku Armastuskiri ja Automaatpüstol) on An Cafe kolmas EP, mis ilmus Jaapanis 29. oktoobril 2008. "My ♡ Leaps for "C" "Kawayu's ЯocК" (可愛湯's ЯocК; Kawayusu Rokk) "Zetsubou" (絶望; Meeleheide) "Nyappy in the world 4 -Hannyaka Kyo no Theme-" (Nyappy in the world 4 -般ニャ化教のテーマ-; Nyappy Maailmas) "My ♡ Leaps for "C"
Absoluutne sagedus

Absoluutne sagedus on statistikas väärtusele vastav objektide arv. suhteline sagedus kumulatiivne sagedus
Kumulatiivne sagedus

Kumulatiivne sagedus (sageduste summa) on statistika mõiste. Kumulatiivse sageduse puhul absoluutsed sagedused liidetakse kuni käsiloleva väärtuse sageduseni (kaasa arvatud), kasutatakse ka kumulatiivset suhtelist sagedust (liidetakse suhtelised sagedused).
Sagedustabel

Sagedustabel - võtab andmetabelist kokku mitmel objektil mingit väärtust esineb ehk esitab vastava sageduse. Peame teadma milliseid väärtusi tunnus võib omandada ja kui sageli iga väärtus esines (...mitmel üliõpilasel on hallid silmad...).
Hajuvusdiagramm

Hajuvusdiagramm ehk korrelatsiooniväli on kahe tunnuse ühisjaotuse graafiline esitus. Teisiti öeldes: korrelatsiooniväli on koordinaattasandile kantud punktide hulk, kus punkti esimeseks koordinaadiks (x-koordinaadiks) on objekti esimese tunnuse väärtus ja teiseks koordinaadiks (y-koordinaadiks) sama objekti teise tunnuse väärtus. Hajuvusdiagrammile kantakse kõik valimi objektid. Kui hajuvusdiagrammil paiknevad punktid tõusvas või langevas "pilvekeses", siis viitab see ühisele tendentsile tunnuste käitumises. Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk Abel, E. & L. Lepmann, 2010. Matemaatika mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. 360 lk
Lineaarne korrelatsioonikordaja

Lineaarne korrelatsioonikordaja ehk Pearsoni korrelatsioonikordaja r kasutab hajuvusdiagrammi informatsiooni ning on kõige levinum kordaja. Excel'is r = CORREL(X,Y) Korrelatsioonikordaja r omab tähendust vaid pidevatele ja normaaljaotusega tunnustele. Mida lähemal on r absoluutväärtus ühele, seda tugevamalt on tunnused omavahel seotud. Lineaarne korrelatsioonikordaja r avaldub kujulː r = ∑ ( x i − x ¯ ) ( y i − y ¯ ) n σ X σ Y {\displaystyle r={\frac {\sum (x_{i}-{\overline {x}})(y_{i}-{\overline {y}})}{n\sigma _{X}\sigma _{Y}}}} , kus n on juhuslike suuruste X ja Y väärtuste x i {\displaystyle x_{i}} ja y i {\displaystyle y_{i}} paaride arv (valimi maht), x ¯ {\displaystyle {\overline {x}}} ja y ¯ {\displaystyle {\overline {y}}} aritmeetilised keskmised ning σ X {\displaystyle \sigma _{X}} ja σ Y {\displaystyle \sigma _{Y}} vastavad standardhälbed. Väärtus asub lõigus –1 kuni 1 -1≤r≤1. Kui tunnused on kasvavalt seotud on r>0. Kui tunnused on kahanevalt seotud, on r<0. Kui tunnused on sõltumatud, siis r =0. Nõrk seos: kordaja |r|< kui 0.3 Keskmine seos: kordaja 0.3< |r| < 0.7. Tugev seos: kordaja |r|> 0.7. Mõjutub erinditest (paar erindit võivad “venitada” kordaja suureks, kuigi tegelikult on seos nõrk) – erind välja jätta Mõjutub kolmandast tunnusest ehk punktid moodustavad mingi kolmanda tunnuse suhtes tõusva (langeva) pilve – uurida kordajaid kolmanda tunnuse väärtuste kaupa Tunneb ära vaid lineaarse seose, muu seose korral (ruutfunktsionaalne seos vms) võib anda tulemuseks nõrga või olematu sõltuvuse. Kõigil juhtudel on üldjuhul probleem nähtav hajuvusdiagrammilt. Korrelatsioon Ako Sauga (2020). Statistika õpik majanduseriala üliõpilastele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Lk 398. ISBN 978-9949-83-519-5.
Laiakivi

Kõpu laiakivi on Põhja-Sakala vallas Supsi külas asetsev graniidist rändrahn, mille ümbermõõt on 21,2 meetrit ja kõrgus maapinnalt 3 meetrit. Kivi pikkus on 8,4 meetrit ja laius 5,4 meetrit. Arvatavasti on 2/3 kivist maa sees. Legendid räägivad, et Rootsi ajal olevat kivil elusalt ära põletatud nõid. Pärast seda hakanud kivi pimedas hiilgama, mida võidud näha pimedal sügisööl. Kivil on lohk, mis meenutab inimese magamisaset. Elma Tomson "Kõpu kihelkond", Viljandi 1995 Laiakivi rändrahn (kaitsealune üksikobjekt) Eesti looduse infosüsteemis Laiakivi (ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Laiakivi rändrahn keskkonnaportaalis Laiakivi aare Geopeitus.ee
Seemnerüü

Seemnerüü ehk arill ehk arillus (arillus) on seemet osaliselt (mõnikord vaevalt nähtavana) või täielikult ümbritsev lihakas kate. Tavaliselt moodustub ta seemnealgme jalast ehk funiikulusest või on muundunud seemnesoomus. Mõnel liigil tõlgendatakse seda ka sarcotesta jäänusena. Seemnerüü on sageli erksat värvi. Ta võib olla kollane, punane või isegi sinine. Värviline seemnerüü meelitab ligi loomi, kes söövad selle koos seemnega ära. Seemnerüü sisaldab tavaliselt taimerasva, parkaineid, valke ja tärklist. Seemned läbivad loomade seedekulgla ilma seedumata. Nii levivad seemned zoohooria teel. Seemet ümbritsev kate ei ole alati seemnerüü: piimalilledel on mikropüülide piirkond (eksostoom) lihakas: seda vormi nimetatakse seemnelisemeks. Seemnerüü moodustub mõnel paljasseemnetaimede sugukonnal: jugapuulistel, kivijugapuulistel ja peajugapuulistel. Teistele paljasseemnetaimedele iseloomuliku käbi asemel kasvab neil viljataoline moodustis. Jugapuudel on seemnerüü ainus inimestele mittemürgine osa, sest ta ei sisalda taksiini. Katteseemnetaimedel esineb seemnerüü üksikutel perekondadel ja liikidel ning nad see võib olla mitmesuguse välimusega. Näiteks: Kikkapuudel ümbritseb seemnerüü seemet täielikult. Lõhnaval muskaadipuul nimetatakse seemnerüüd muskaatõieks ning ta on peenelt lõhestunud. Vesiroosidel on seemnerüü õhku täis koti kujuline ning toimib ujupõiena. Litši söödav osa on hiina litšipuu seemnerüü, mangostani söödav osa mangostanipuu seemnerüü, longani söödav osa on longanipuu seemnerüü. Ka maitsva akipuu seemet ümbritsev viljalihataoline söödav osa on seemnerüü. Granadilli lihakad osad on purpur-kannatuslille seemnerüü. Duriani söödavad osad on hariliku durianipuu seemnerüüd. Maduväädil (Hibbertia), kannatuslillel (Passiflora), rüüpuul Prumnopitys andina ja kopsurohul (Pulmonaria) on samuti väga arenenud seemnerüü. Elaiosoom Toomas Kukk. Sissejuhatus taimeanatoomiasse: leht, õis, vili ja seeme
Ratsutamine

"Ratsanik" suunab siia. Vana-Rooma seisuse kohta kohta vaata artiklit Ratsanikuseisus. Ratsutamine on liikumine looma (enamasti hobuse, aga ka eesli, kaameli jmt.) seljas istudes. Elevandi turjal liikumist siiski ratsutamiseks ei nimetata. Ratsutamisel kasutatakse tavaliselt sadulat, aga võib sõita ka ilma selleta (nii sõidetakse tavaliselt maastikul). Hobusega sõidul eristatakse sammu kõndimist, traavi ja galoppi, kui ka vähem levinud kenterit. Ratsutamisega on seotud mitmeid spordialasid. Ratsasport kuulub ka olümpiamängude kavasse. Ratsavägi
Surnud 25. juunil

Siin loetletakse 25. juunil surnud tuntud inimesi. 1673 – Charles de Batz-Castelmore, Artagnani krahv, Prantsuse sõjaväelane ("d'Artagnan") 1767 – Georg Philipp Telemann, saksa helilooja 1856 – Max Stirner, saksa filosoof ja ajakirjanik 1898 – Ferdinand Cohn, Saksa bioloog ja taimefüsioloog 1914 – Georg II, Sachsen-Meiningeni hertsog 1916 – Jaan Bergmann, eesti luuletaja 1933 – Anna Brigadere, läti kirjanik 1938 – Nikolai Trubetskoi, vene keeleteadlane 1937 – Colin Clive, Briti teatri- ja filminäitleja 1949 – Julius Vambola, eesti ehitusinsener, ettevõtja, sporditegelane ja talisupleja 1957 – Juuli Jõgi, eesti näitleja 1960 – Torashirō Kawabe, Jaapani sõjaväelane 1960 – Walter Baade, Saksamaa ja USA astronoom 1962 – Ervin Roos, eesti keele- ja kirjandusteadlane, klassikaline filoloog 1965 – Konstantin Kanep, Eesti sõjaväelane 1976 – Juuli Kotkas, eesti luuletaja 1979 – Jaan Villard, eesti laulja 1982 – Aleksander Tois, Eesti metallitööline ja poliitik 1983 – Alberto Ginastera, Argentina helilooja 1984 – Michel Foucault, prantsuse filosoof 1986 – Luulik Kokamägi, eesti maalikunstnik 1990 – Raoul Kernumees, eesti graafik ja maalikunstnik 1993 – Elmar Liiv, eesti pedagoog ja orkestrijuht 1994 – Alo Tael, Eesti sõjaväelane 1996 – Elmar Karu, eesti psühhiaater 1997 – Jacques-Yves Cousteau, prantsuse mereväeohvitser, maadeuurija, ökoloog, filmiprodutsent, teadlane, fotograaf ja kirjanik 1998 – Raivo Erendi, eesti viiuldaja ja pedagoog 1999 – Jevgeni Morgunov, vene näitleja 2002 – Juhan Kalam, eesti geneetik 2004 – Riita Hansen, A. H. Tammsaare tütar 2005 – Gerard Batliner, Liechtensteini poliitik ja jurist, peaminister aastatel 1962–1970 2005 – Olga Lauristin, eesti riigi- ja ühiskonnategelane 2006 – Seema Aissen Weatherwax, ukraina-juudi päritolu USA fotograaf 2006 – Sophie Maslow, USA koreograaf 2006 – Jaap Penraat, hollandi arhitekt 2006 – Akbar Hossain, Bangladeshi poliitik 2007 – Nina Võrubova, vene baleriin 2007 – Mahasti, Iraani poplauljatar 2007 – Chris Benoit, Kanada profimaadleja 2007 – Jaak Hion, eesti matemaatik, üldalgebra uurimissuuna rajaja Eestis 2009 – Michael Jackson, USA poplaulja 2009 – Farrah Fawcett, USA näitleja 2010 – Kalev Kesküla, eesti kirjanik, ajakirjanik, kirjandus- ning veinikriitik 2012 – Ilkka Koivisto, soome bioloog 2016 – Giuseppe Ferrara, itaalia filmilavastaja ja -stsenarist 2017 – Talvo Pabut, eesti näitleja, lavastaja ja literaat 2017 – Ants-Johannes Martin, eesti zooloog (mürmekoloog) 2019 – Eerik-Juhan Truuväli, eesti jurist, õigusteadlane ja õiguskantsler 2019 – Ringaudas Songaila, Leedu NSV partei- ja riigitegelane 2022 – Raul Tammet, eesti filmi- ja teatrilavastaja 2023 – Siiri Veromann, eesti bioloog
AISI-316

AISI-316 ja AISI-316L on austeniitse struktuuriga happekindel (roostevabateras) teras. L tähises tähistab terase väikest süsinikusisaldust. Omab suurt keemilist vastupidavust ja on (praktiliselt) mittemagnetiline. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel). Koostis: süsinik <0,08%, mangaan <2%, räni <1%, fosfor <0,045%, väävel <0,03%, nikkel 10–14%, kroom 16–18%, molübdeen 2–3%. Kuulub koos selliste roostevabade terastega nagu näiteks AISI-302, AISI-304, AISI-306 ja AISI-312 austeniitsete teraste hulka, olles seejuures nendest mõnevõrra suurema keemilise vastupidavuse ja nõrgema magnetismiga. Vähendatud süsinikusisaldusega AISI-316 (<0,03%) tähis on AISI-316L Sarnase koostisega, kuid mõnevõrra suurema legeerivate elementide sisalduse ja suurema korrosioonikindlusega on AISI-317 teras. Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete, jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele jm. Sobib kasutamiseks näiteks paadiehituses (sellest vahel kasutatav marine grade steel tema korrosioonikindluse suhtes). Austeniitsed roostevabaterased moodustavad umbes 70% roostevabateraste kogutoodangust. Teras Edelstahl AISI-316 ASTM International Xiaoli Tang 2005, Sigma Phase Characterization in AISI 316 Stainless Steel SubsTech AISI-316 Sulamite koostiseid
Moskva metroo

Moskva metroo (vene keeles Московский метрополитен) on Moskvas ja selle eeslinnades (Krasnogorsk ja Reutov) asuv metroo. Moskva metroos on 14 liini 226 metroojaamaga ja kogupikkusega 387,6 km. Keskmiselt teenindab metroo 6,6 miljonit reisijat päevas, nädalavahetustel üle 7 miljoni päevas. 2009. aastal oli metroos 2,3922 miljardit reisijat. Tipptunnil sõidavad rongid poolteiseminutilise intervalliga. Üldjuhul on metrooliinide otspunktid äärelinnas ja keskkoht kesklinnas. Lisaks on olemas 2 ringliini, mis võimaldab peaaegu igalt liinilt igale liinile ümber istuda. Igale metrooliinile on määratud oma number, nimi ja värvus. Rongis peatuste teatamisel kasutatakse liinide nimesid, aga kõnekeeles harilikult värve, välja arvatud roheliste liinide kohta, sest mitmele liinile on määratud üsna lähedane roheline värv. Peatusi teatab meeshääl, kui rong sõidab äärelinnast kesklinna suunas, ja naishääl, kui rong liigub kesklinnast äärelinna suunas. Ringliinil teatab meeshääl peatusi päripäeva sõites ja naishääl vastupäeva sõites. Metroo avatakse hommikuti umbes kell 5.30. Täpne aeg sõltub rongide saabumisest konkreetsesse jaama. Kõik metroojaamad suletakse kell 1.00. 8. jaanuaril 1977 plahvatas pomm rahvast täis vagunis. Hukkus 7 ja raskelt vigastada sai 33 inimest. Rünnakus mõisteti süüdi 3 armeenlast, kes hukati. Juunis 1981 toimus Oktjabrskaja jaamas tulekahju, milles hukkus vähemalt 7 inimest. 17. veebruaril 1982 kukkus Aviamotornaja metroojaamas kokku eskalaator. Hukkus 8 inimest, 30 sai raskelt vigastada. 30. märtsil 1983 hukkus mitu inimest kahe metroorongi kokkupõrkes Belorusskaja jaamas. 6. veebruaril 2004 hukkus pommiplahvatuses Avtozavodskaja ja Paveletskaja jaamade vahel 40 inimest, vigastada sai üle 100. 29. märtsil 2010 kell 7.56 ja 8.38 toimusid metroos Lubjanka ja Park Kulturõ jaamas kaks plahvatust. Neis hukkus 38 ja vigastada sai 102 inimest. Arvatakse, et plahvatused panid toime Kaukaasia päritolu enesetaputerroristidest naised. 15. juulil 2014 sõitis metroorong Slavjanski bulvari ja Park Pobedõ metroojaama vahel rööbastelt välja. Hukkus üle 20 inimese, üle 150 sai vigastada. Metroo kaart 1988. aastast 81-717.5М/714.5М-tüüpi rong 81-775/776/777 (Moskva-2020) tüüpi rong Komsomolskaja metroojaama perroon Eskalaator "Голоса в метро". Moskva metroo ametlik blogi, 26. november 2010 (vaadatud 16. august 2016) Koduleht
Eesti Punase Risti mälestusmärgi kavaleride loend

Siin on loetletud Eesti Punase Risti mälestusmärgi kavalere. Enne Eesti Punase Risti mälestusmärgi muutmist riiklikuks teenetemärgiks anti välja järgmised mälestusmärgid. I järgu I aste vastab hilisemale I klassile, II aste hilisemale II klassile, II järgu I aste III klassile, uuena tuli juurde IV klass, II järgu II aste vastas hilisemale V klassile; senisele III järgule (hõbemedalile) lisandusid kuld- ja pronksmedal. Johan Laidoner 25. november 1926 Konstantin Päts 22. veebruar 1921 Hans Leesment 19. veebruar 1927 Tartu Ülikool 21. veebruar 1927 Jaan Tõnisson 16. veebruar 1928 Miklós Horthy de Nagybánya, Ungari riigihoidja, 1. juuni 1931 Aleksander Tõnisson 20. veebruar 1933 Oskar Amberg 12. veebruar 1934 Arthur Lossmann Boris Voogas Eugen Maddisoo 24. veebruar 1935 Ignacy Moscicki, Poola president Konstantin Pedusaar Kaarel Eenpalu 2. mai 1935 Franz Kogel 20. veebruar 1936 Johannes Nyman Paul Pedusaar Harri Rütman Friedrich Stockholm Friedrich Akel 28. august 1936 Bálint Hóman dr., Ungari kultuuriminister 1933 Eduard Virgo 7. veebruar 1924 Friedrich Akel 19. veebruar 1927 Oskar Amberg Heinrich Bauer Kaarel Eenpalu Christian Kaarna Arthur Lossmann Johan Pitka Karl Robert Pusta Aleksander Tõnisson Jaan Hünerson 16. veebruar 1928 August Kerem Andres Larka Paul Lill Leo Sepp Aleksander (Paulus) 7. veebruar 1929 Leopold Johanson Konstantin Konik Jakob Kukk Oskar Köster Ernst Põdder Jaan Soots Otto Strandman 22. veebruar 1921 Juhan Tõrvand Johan Unt Georg Vestel Boris Voogas Mihkel Martna 19. veebruar 1929 Jaan Miländer 20. veebruar 1930 Aleksander Paldrok Ludvig Puusepp Eugen Maddisoo 15. veebruar 1932 Ants Piip Julius Seljamaa Herbert Rosenfeldt 31. oktoober 1932 Ado Anderkopp 20. veebruar 1933 Nikolai Kann 12. aprill 1933 Gustav Jonson 12. veebruar 1934 Aleksander Kapp Franz Kogel Henrik Koppel Ants Kurvits Johannes Nyman Johannes Orasmaa Paul Pedusaar Konstantin Pedusaar Rudolf Reimann Harri Rütman Friedrich Stockholm Anton Uesson Ludvig Jakobsen 20. veebruar 1934 Karl Terras August Trankmann Nikolai Reek 17. mai 1934 Jaan Masing 24. veebruar 1935 Aleksander Rammul 4. aprill 1935 Johan Müller 17. jaanuar 1936 Albert Borkvell 20. veebruar 1936 Karl Ipsberg Karl Jürgenson Villem Reni August Rennit Karl Selter Johan Sooman Karl Soonpää Otto Sternbeck Nikolai Talts Aksel Mei 27. mai 1936 Hugo Bernhard Rahamägi Juhan Sihver Oskar Kask 18. juuni 1936 Viktor Kargaja 28. august 1936 Alfred Mõttus Károly von Barcsay 1936 , Ungari apteekrile Kálmán Szily dr., 1933, Ungari alla sekretär Henrik Schmidt dr, 1933, ülikooli rektor, Szeged (Ungari) Elemér Veress, 1933, ülikooli prorektor, Szeged (Ungari) István Ereky dr. 1933, ülikooli juriidilise haru dekaan, Szeged (Ungari) Árpád Buday dr., 1933, ülikooli kirjanduslik-ajalooline haru dekaan, Szeged (Ungari) Viktor Neggo 7. veebruar 1929 Jaan Zimmermann 20. veebruar 1928 Osvald Vahtra 20. veebruar 1936 Lucie Sobolev (Rebbenitz) 19. veebruar 1929, Louise Rebbenitzi (Jürgensohn) käsitöökooli õpetaja, Eesti Punase Risti Petseri sõjaorbude lastekodu (Petseris) ja hiljem Saksi mõisas tegutsenud Petseri Lastekodu looja ja juhataja
'Alī Khāmene'ī

Seyyed ‘Alī Khāmene'ī (pärsia keeles: آیت‌الله سید علی خامنه‌ای) (sündinud 15. juulil 1939 Mashhadis) on Iraani kõrgeim juht – ajatolla. Ülemjuhi kohale valiti ta pärast ajatolla Khomeynī surma, kui ekspertide nõukogus olid läbi kukkunud ettepanek seada sisse kolmeliikmeline juhtnõukogu ja seejärel suurajatolla Golpaygani kandidatuur ülemjuhi kohale. 2012. aastal pidas ajakiri Forbes ajatolla Khāmene'ī maailmas mõjukuselt 21. inimeseks. Power Players Forbes (vaadatud 14. detsembril 2012) Ali Khamenei kantselei koduleht Ajatolla Ali Khamenei tegevust kajastav portaal (inglise, saksa, vene, prantsuse, hispaania, türgi, jaapani, indoneesia, hausa, suahiili, pärsia, araabia ja urdu keeles) Profile: Ayatollah Ali Khamenei BBC News, 2009 Khamenei: The Power Behind the President Time, 2009
Nera jõgi (Indigirka)

Nera on jõgi Venemaa Aasia-osas. Jõgi saab algab Nera mägismaalt. Moodustub Deljankiri ja Hudžahi jõe ühinemisel ning voolab valdavalt loodesse, kus suubub Ust Nera juures paremalt Indigirkasse. Jõe pikkus on 106 km (koos Deljankiriga 331 km), valgla pindala 24 500 km². Jõe veestamine pole selge, ülekaalus on ilmselt vihmavesi. Keskmine äravool suudmest 65 km kaugusel on 119 m³/s. Oktoobrist kuni mai-juuni alguseni on jõgi kaetud jääga, detsembrist aprillini põhjani külmunud. Nera jõe orus kulgeb Ust Nera–Magadani maantee.
Bréhat

Bréhat (prantsuse Bréhat, bretooni Enez Vriad) on saar La Manche'i edelaosas Paimpoli lähedal Bretagne'i poolsaare rannikust umbes 1 km kaugusel. Saare pindala on 309 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 34 m. Saar kuulub Prantsusmaale.
AISI-317

AISI-317 (AISI-317L) on austeniitse struktuuriga korrosioonikindel roostevaba teras. L tähises tähistab väiksema süsinikusisaldusega varianti. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel). Koostis: süsinik <0,08% (AISI-317L <0,03%), mangaan <2%, räni <1%, fosfor <0,045%, väävel <0,03%, nikkel 11–15%, kroom 18–20%, molübdeen 3–4%. Tihedus 8 g/cm³ Sulamistemperatuur 1370–1400 °C Kõvadus (HRB) 95 (max) Kuulub austeniitsete teraste hulka, kuhu kuuluvad ka roostevabad terased AISI-302, AISI-304, AISI-306, AISI-310, AISI-312, AISI-314, AISI-316 jt. AISI-316 on sarnase koostisega, kuid mõnevõrra väiksema legeerivate elementide sisaldusega ja pisut väiksema mehaanilise tugevuse- ja korrosioonikindlusega. Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele. Austeniitsed roostevabad terased moodustavad umbes 70% roostevabade teraste kogutoodangust. http://www.efunda.com/materials/alloys/stainless_steels/show_stainless.cfm?ID=AISI_Type_317&show_prop=all&Page_Title=AISI%20Type%20317 http://www.matweb.com/search/datasheet.aspx?MatGUID=96e19de69483489caa28bc2a56aa22fc Metal Suppliers Online
Mihhail Beilinson

Mihhail Beilinson (29. juuli 1941 – 20. juuni 2009) oli Eesti pedagoog, Tallinna Juudi Kooli direktor aastatel 1993–2009. Suri Tallinna Juudi Kooli direktor Mihhail Beilinson ERR.ee, 21. juuni 2009
Lennart Peep

Lennart Peep (sündinud 23. juunil 1984 Tartus) on eesti lavastaja ja harrastusteatrijuht. Ta lõpetas 2002. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 2002–2006 õppis Tartu Ülikoolis teatriteadust, kuid õpingud jäid pooleli. Aastal 2015 lõpetas Lennart Peep TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavastaja ja harrastusteatrite juhi erialal ning 2019. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistrikraadi. Ta on olnud Tartus kooliteatrite ja näiteringide juhendaja, aastatel 2007–2011 Noorte Teatritehase juht ja lavastaja. Aastal 2014 oli ta üks teatri Must Kast asutajaist ja selle lavastaja. "Noorte Hääl" – Raimo "Keskaeg – julm aeg" – Pontu "Mikamaka" – Aasper "Lõvi, nõid ja riidekapp" – hunt "Ninasarvik" – juhataja "Erak ja Kuuevarbaline" "Ameerika" "Metamorfoos" "Eks ta ole" "Üles taevasse" "Ringmäng" "Ihata vihata" "Edasi?!" "Ühel mehel oli nii madal lagi, et ta sai ainult lesta süüa" "Kanala" "And you will know us by the trail of dead" "Hamlet" "Tüdruk nimega Maricruz" Peep, Lennart, Quo vadis, Eesti lavastajaõpe? Teater. Muusika. Kino, jaanuar 2020.
Semjon Školnikov

Semjon Školnikov (vene keeles Семён Семёнович Школьников; 14. jaanuar 1918 Bahmut, Donetski oblast või Bobruiski lähedal Valgevenes – 27. juuli 2015 Tallinn ) oli vene päritolu Eesti NSV filmioperaator ja Eesti poliitik. 1948. aastast oli ta Tallinna Kinostuudio (hilisema Tallinnfilmi) kroonika- ja dokumentaalfilmide filmioperaator ja režissöör. Školnikovi filmograafia ainus mängufilm on "Varastati Vana Toomas". Školnikov oli 2007. aastal Tallinna Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni liige. Školnikov on maetud Pärnamäe kalmistule. В объективе – война, Moskva 1979 Я сотворил себе кумира, Tallinn 1986 Сквозь огонь и стужу, Tallinn 2007 Stalini preemia teine järk (1943) – rindekroonika võtete eest Stalini preemia esimene järk (1947) – kinokroonika "Nõukogude Eesti" eest (1946) Stalini preemia teine järk (1951) – värvilise kinokroonika "Nõukogude Eesti" eest (1950) Punatähe orden (16.11.1943) Isamaasõja ordeni esimene järk (6.11.1985) Isamaasõja ordeni teine järk (2.12.1944) Orden Austuse märk Rahvaste Sõpruse orden Eesti NSV teeneline kunstitegelane (1957) Eesti NSV rahvakunstnik (1978) Tallinna teenetemärk (2003) Vene rahvuslik filmiauhind Nika (2005) Vene Filmioperaatorite Gildi preemia "Belõi kvadrat" (2005) Eesti entsüklopeedia, 9. köide, Tallinn 1996. Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 7. köide, 1975 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuli 2015. Vaadatud 28. juulil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Delfi, Keskerakond saatis vanurist linnavoliniku minema, 4. aprill 2007. "Otsing "Semjon Školnikov" Kalmistute registris". Vaadatud 14.12.2020. EFIS: Semjon Školnikov ﻿Seppa asendab volikogus 89-aastane Školnikov. Ärileht, 23. veebruar 2007 Kuidas Stalini preemia laureaat tuppa kinni pandi ehk tsirkus linnavolikogus. Eesti Ekspress, 1. märts 2007 Ад сквозь объектив кинокамеры Semjon Školnikov (1918‒2015). Rahvusarhiivi ajaveeb, 2015
1640. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 16. sajand | 17. sajand | 18. sajand | ► ◄ | 1610. aastad | 1620. aastad | 1630. aastad | 1640. aastad | 1650. aastad | 1660. aastad | 1670. aastad | ► 1640 | 1641 | 1642 | 1643 | 1644 | 1645 | 1646 | 1647 | 1648 | 1649 1640. aastad on ajavahemik 1640. aasta algusest kuni 1649. aasta lõpuni. ... 1642 – Urvaste kihelkonnas Osulas leidis aset Pühajõe mässuna tuntuks saanud sündmus, mille käigus talupojad hävitasid Võhandu jõele ehitatud mõisa vesiveski. ... ...