laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Auli (eesnimi)

Auli on naisenimi ja mehenimi. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 782. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Auli 95 naisel. 2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4078. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Auli alla viiel mehel. ... Aule https://web.archive.org/web/20190529173220/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Auli (vaadatud 28.05.2019) Auli statistikaameti andmebaasis
Ääremõrd

Ääremõrd on mõrd, mille suu kõrgus ei ületa 3 m. Mõrra suu kõrguseks loetakse mõrra suus kere külge ühendatud tiiva või kariaia rakendatud osa pikkust. Ääremõrd on lõkspüünis. Ääremõrd sobib rannalähipüügiks, seda nimetatakse tavaliselt püütava kala järgi: angerjamõrd, lõhemõrd, siiamõrd. Ääremõrra suu on loogakujuline või neljakandiline raam. mõrd rivimõrd avaveemõrd jõemõrd mõrrajada Kalapüügieeskiri 16.06.2016. § 7.3 Lõkspüünised Ääremõrd, Eesti Rahva Muuseum
The Tulip

Tulip on 305 m kõrgune vaatetorn Londonis Suurbritannias, mille ehitamine oleks pidanud algama 2020. aastal ja mis oleks pidanud kerkima aadressil 20 Bury Street, hoone 30 St Mary Axe kõrvale, mis on tuntud hüüdnimega Gherkin. Ehituse eest vastutas arhitektuuri- ja projekteerimisfirma Foster+Partners. Torni korrustele ei planeeritud kontoriruume, peamine eesmärk oli turismiatraktsioon. Tulip sai ehitusloa 2. aprillil 2019. Plaanikohaselt pidi algama ehitamine 2020. aastal ja torn valmima 2025. aastaks. Planeeringu algatamise taotlus esitati City of Londoni planeerimisasutusele 2018. aasta 19. novembril. 2018. aasta detsembris läbi viidud küsitluse tulemused näitasid, et kaks kolmandikku Londoni elanikest arvasid, et Tulip on atraktiivne täiendus Londoni vaatamisväärsustele. Küsitlus viidi läbi 1011 Londoni elaniku seas. Torni vastu võtsid sõna Historic England, Historic Royal Palaces ja Suur-Londoni Administratsioon. 2019. aasta juulis anti teada planeeringu taotluse tagasilükkamisest. "'Tulip' tower planned for London's skyline". BBC News (Briti inglise). 19. november 2018. Vaadatud 29.05.2019. "London's Tulip Tower is Approved". ctbuh (Briti inglise). 2. aprill 2019. Vaadatud 29.05.2019.
Lender

Lender on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lender 6 mehel ja 5 naisel. Elfriede Amanda Lender (sünninimi Elfriede Meikov, teised nimekujud: Elfriide Lender, Elfriide Amanda Lender; 7. mai (teistel andmetel 19. mai) 1882 Tallinn – 10. aprill 1974 Stockholm) oli eesti haridustegelane ja õpetaja. Ta oli Eestimaa kubermangu esimese eestikeelse tütarlaste kooli rajaja. Uno Lender (24. detsember 1906 Tallinn – 3. august 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti diplomaat. Henno Lender (8. jaanuar 1905 Tallinn – 20. august 1991 Stockholm) oli eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkapten). Voldemar Lender (18. veebruar 1876 Tallinn – 30. september 1939 Tallinn) oli eesti insener, Tallinna linnapea aastail 1906–1913. Mae Lender (kodanikunimega Reelika Kasemägi, sündinud 10. juulil 1981 Viljandimaal) on eesti kirjanik ja blogija. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2019. Vaadatud 18. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jõemõrd

Jõemõrd on mõrd, mille kõrgus võib olla kuni 3,5 m, juhtaia pikkus kuni 50 m ning mille tiivad ei moodusta kariaeda. Jõemõrd on lõkspüünis. Jõemõrda kasutatakse näiteks Emajões, kus mõrrakere ja juhtaed kinnitatakse paigale jõepõhja rammitud vaiade abil. Peamiseks saagikalaks (üle 80%) on latikas. mõrd rivimõrd avaveemõrd ääremõrd mõrrajada Kalapüügieeskiri 16.06.2016. § 7.3 Lõkspüünised Jõemõrd, Hiiumaa Muuseumid
Kärbes (täpsustus)

Kärbes võib tähendada mitut asja. Kärbseks võidakse nimetada mis tahes kärbseliste alamseltsi kuuluvat putukat. Kärbes on tähtkuju. "Kärbes" on A. H. Tammsaare jutustus. "Kärbes" (The Fly) on korduvalt filmitud kultuslik ulmefilm. "Kärbes" on krimiantoloogia. Kärbeskaal Hispaania kärbes Kärbesõis
Mõrrajada

Mõrrajada moodustavad mõrrad, mis püügile panekul asetatakse samasuunaliste juhtaedadega ühendatuna jadasse. Jadasse asetatuna võivad mõrrad paikneda ühel või mõlemal pool juhtaeda ning nende juhtaiaga ühendamiseks võib kasutada lisajuhtaedu. Mõrrajada on lõkspüünis ja tema kogupikkus ei tohi ületada 700 m. rivimõrd avaveemõrd jõemõrd ääremõrd Kalapüügieeskiri 16.06.2016. § 7.3 Lõkspüünised
Juhtaiata mõrd

Juhtaiata mõrd on ühe või mitme mõrrakeres oleva pujusega ja tiibadega või ilma nendeta mõrd, millel puudub juhtaed. Mõrra tiivad, mõõdetuna kerega ühenduse kohast, ei või olla pikemad kui mõrra kere. Juhtaiata mõrd on lõkspüünis. rivimõrd avaveemõrd jõemõrd ääremõrd Kalapüügieeskiri 16.06.2016. § 7.3 Lõkspüünised
Lõkspüünis

Lõkspüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala suunamises ja eksitamises püünisesse või selle osasse, millest väljumine on raskendatud. Lõkspüüniste vormid ja kasutamine on Eestis sätestatud kalapüügieeskirjaga. Lubatud lõkspüünised on mõrd, kastmõrd, kadiska, silmumõrd, vähimõrd ja silmutorbik. "Kalapüügieeskiri" 16.06.2016. § 7. Lõkspüünised Kalapüügieeskiri
Tauširo keel

Tauširo keel on Peruus räägitav keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole. 2000. aastal oli tauširosid 20 inimest. 2017. aastal oli järel vaid 1 tauširo keele kõneleja, Amadeo García García. https://www.ethnologue.com/18/language/trr/ Thousands Once Spoke His Language in the Amazon. Now, He’s the Only One., The New York Times, 26. detsember 2017
Kaits

Kaits ehk kadiska (ka käred) on lõkspüünis kalade püüdmiseks, mida kasutati juba kiviajal. Kaitsa tiivad ja püüniseosa olid valmistatud kuni 2 cm jämedustest ja ligi 3,5 m pikkustest kooritud kuuse või männivarbadest, mis olid ühest otsast teritatud. Varvad ühendati kasevitstest punutisega. Kaitsa moodustas varbadest tarandik, mis oli neerukujulise põhiplaaniga ning pealt lahtine. Selle üks tiib ulatus kaldani ja teine jõe keskosani. Püünise ümber oli vaiadest tugiseade, mille peal paiknes laudadest lava. Ülesvoolu ujuv kudekala (põhiliselt haug) sisenes tarandikku läbi kitsa prao ning laudisel olev kalur ammutas saaki pikavarrelise kahvaga. Selline püünis oli kasutusel kogu suve. Kaitsakujuline püünisaed on maailmas laialdaselt tuntud. Läänemere piirkonnas kasutati kaitsa rohkesti keskajal. Selle vanavene päritolu nimetus viitab slaavi mõjutustele. Eesti aladel oli kaits kasutusel põhiliselt Lõuna- ja Kagu-Eesti jõgedel. Kadiska definitsioon kehtivas kalapüügieeskirjas on - söödastamata, kuni 1,4 m põhja läbimõõduga ja kuni 0,6 m kõrge püünis, mille neel, kustkaudu kala siseneb püünisesse, peab olema kogu kõrguse ulatuses avatud. Püünis võib olla ankurdatud ja varustatud kuni 1 m pikkuse juhtaiaga. mõrd kastmõrd silmutorbik silmumõrd vähimõrd Eesti etnograafia sõnaraamat 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 45 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 57 Vabariigi valitsuse määrus. 16.06.2016. § 7.2 Kaits, Eesti Rahva Muuseum Lõkspüünised
Baltezers

Baltezers on küla (lielciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Ādažist 4,4 ja Riiast 17 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A1. Seal asuvad bussipeatused Sūkņu stacija, Sūkņu stacijas muzejs, Ādažu sanatorija, Baltezers, Baltezers (Dreimaņu iela), Jaunkūlas ja Kapsēta. Baltezers asub Lielais ja Mazais Baltezersi järvede vahel merepinnast 10 meetri kõrgusel. Baltezers on tekkinud Ādaži kihelkonna kiriku juurde. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2.55 m on looduskaitse all. Muinsuskaitse all on Baltezersi kirik, selle kaks portaali ja kommunismiohvrite matmispaik ning mälestusmärk. Aastal 2015 oli külas 813 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 912. Baltezersi raudteepeatus Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts, vaadatud 27.07 2023
Enesemääramise teooria

Enesemääramisteooria, ka isemääramisteooria, (inglise keeles self determination theory – SDT) on inimese motivatsiooni ja isiksuse makroteooria, mis puudutab inimeste kaasasündinud kasvutendentse ja kaasasündinud psühholoogilisi vajadusi. Selles raamistikus käsitletakse motivatsiooni sisemise või välimisena. Välimist motivatsiooni saab tekitada näiteks vägivallaga, ähvardustega, aga ka kõrge palgaga. Sisemine motivatsioon tekib, kui midagi tehakse, sest tegevust ennast peetakse väärtuslikuks, mitte ei väärtustata selle saadusi. Väikeste laste mäng on näide sisemisest motivatsioonist: keegi pole neid käskinud, vaid nad teevad seda omast tahtest. Välimine motivatsioon tekitab stressi ja võib viia läbipõlemiseni. Samas on seda lihtne tekitada. Sisemine motivatsioon vähendab stressi ja on jätkusuutlik. Selle tekitamine on aeglane ja keeruline. Richard M. Ryan ja Edward L. Deci uurisid inimeste psühholoogilisi põhivajadusi, sisemist motivatsiooni ja väliseid heaolu rahuldamise viise ning sõnastasid enesemääratlemise teooria. Selle teooria järgi on inimesel kolm põhivajadust: iseseisvus, võimekus ja sotsiaalsus. Iseseisvus (autonoomia) tähendab vabadust ise otsustada, mida ta tahab teha, kusjuures teo motivatsioon sünnib inimese sisemisest eneseteostuse vajadusest, mitte välisest sunnist. Vajadus on rahuldatud kui me langetame sisulisi otsuseid ise. Kui keegi teine sunnib meid käituma oma tahte vastaselt, siis on autonoomia vajadus rahuldamata. Võimekus (kompetentsus) tähendab, et inimene suudab mõista tõusetunud probleemide olemust, leida lahendusi nendele ja neid realiseerida. Vajadus on rahuldatud, kui me oskame vastata küsimustele: mida, miks, ja kuidas. Kui me ei saa aru mida peame tegema või miks see vajalik on või kuidas seda tehakse, siis kompetentsus vajadus on rahuldamata. Sotsiaalsus (seotus) tähendab võimet teha koostööd teiste inimestega, mõista nende vajadusi, suutlikkust selgitada neile enda vajadusi ning valmidust teha järeleandmisi kokkuleppe saavutamiseks. Vajadus on rahuldatud, kui inimesed meie ümber on sõbralikud, toetavad, mõistvad. Kui meid koheldakse halvasti, mõnitatakse ja meist ei saada aru, siis on see vajadus rahuldamata. Ryan, Richard M.; Deci, Edward L. (1. jaanuar 2000). "Intrinsic and Extrinsic Motivations: Classic Definitions and New Directions". Contemporary Educational Psychology. 25 (1): 54–67. DOI:10.1006/ceps.1999.1020. ISSN 0361-476X. Deci, Edward L.; Ryan, Richard M. (2017). Self-determination theory: Basic psychological needs in motivation, development, and wellness (inglise). New York: Guilford Publishing. ISBN 9781462528769. https://selfdeterminationtheory.org/theory/ Ryan, R. M., & Deci, E. L. (2024). Self-determination theory. In Encyclopedia of quality of life and well-being research (pp. 6229-6235). Cham: Springer International Publishing. https://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007/978-3-031-17299-1_2630 Deci, E. L. (1971). Effects of externally mediated rewards on intrinsic motivation. Journal of personality and Social Psychology, 18(1), 105. https://selfdeterminationtheory.org/SDT/documents/1971_Deci.pdf
Kadaga

Kadaga (ka Upmalas) on küla (lielciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Ādažist 3 ja Riiast 25 km kaugusele. Läti NSV ajal oli küla muudetud Nõukogude armee sõjaväelinnakuks. Külas asuvad bussipeatused Cits Mežaparks, Kadagas ceļš ja Kadaga. Külast läheb läbi maantee A1. Osa Kadagast jääb Ādaži maastikukaitsealale. Looduskaitsealustest puudest kasvavad külas Oliņi tammed, Vinduļi pärn, männid (ümbermõõdud 2.5, 3.2 ja 2.66 m) ja tammed (ümbermõõdud 4.76, 7.12, 4.52, 4.26, 4.53, 4, 4.03, 4.64, 5.15 ja 4.55 m). Aastal 2015 oli külas 2 053 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 2 230. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
UNESCO maailmapärand Kreekas

Kreeka alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 18 objekti ja 14 objekti kandidaati. Nimistusse on kantud: 16 kultuuripärandi objekti: 1986 Apollon Epikuriose tempel Bassais 1987 Ateena akropol 1987 Delfi arheoloogiline kaitseala 1988 Asklepiose pühamu Epidauroses 1988 Rhodose keskaegne linn 1988 Thessaloníki varakristlikud ja bütsantsi mälestised 1989 Mystrase arheoloogiline kaitseala 1989 Olümpia arheoloogiline kaitseala 1990 Dafní, Ósios Loukáse ja Chíose Néa Moní klooster 1990 Dílos 1992 Pythagoreion ja Heraion Samosel 1996 Aigai (tänapäeval Vergina) arheoloogiline kaitseala 1999 Chorá ajalooline keskus koos Johannes Teoloogi kloostri ja Ilmutuse raamatu koopaga Pátmose saarel 1999 Mükeene ja Tirynsi arheoloogiline kaitseala 2007 Kérkyra vanalinn 2016 Filippoi arheoloogiline kaitseala kaks segapärandi objekti: 1988 Athose mägi 1988 Metéora nimistusse kandideerib alates 2014. aastast veel 14 objekti UNESCO maailmapärand Kreekas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 30. mail 2019) UNESCO maailmapärand Kreekas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Alderi

Alderi on küla (vidējciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Külas asub Mazais Baltezersi järv. Küla asus endise Alderi mõisa alal. Seda läbib Koiva-Baltezersi kanal (osa Koiva-Daugava veeteest). Seal asub Alderi bussipeatus. Alderis kasvav Kanali tamm on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 259 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 391. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Atari küla

Atari on küla (vidējciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Ādažist 7 ja Riiast 24 km kaugusele. Seal asub Atari bussipeatus. Külas asub Atari järv. Ataris kasvav mänd (ümbermõõt 2.51 m) on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 113 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 126. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Gustav Sule mälestusvõistlused

Gustav Sule mälestusvõistlused on odaviskaja Gustav Sule auks peetavad kergejõustikuvõistlused. 2018. aastal püstitas võistlustel oma esimese Eesti rekordi Magnus Kirt tulemusega 88.45. Võistluste rekord meeste odaviskes on 1998. aastast Aki Parviaineni nimel tulemusega 90.88. Kahest kaks! Magnus Kirt näitas ka Tartu publikule väga ilusat odakaart Delfi Sport, 31. mai 2019
Eimuri

Eimuri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub merepinnast 5 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Ādažist 6 ja Riiast 28 km kaugusele. Küla juures asub Ādaži lennuväli. Külla jääb Eimuri bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 38 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 40. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Divezeri

Divezeri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Ādažist 8 ja Riiast 31 km kaugusele. Küla asub merepinnast 10 meetri kõrgusel Dūņezersi ja Lilaste järve kaldal. Divezeri on Läti poliitiku Guntis Belēvičsi kinnisvaraprojekt. Aastal 2015 oli külas 48 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 56. Vietvārdu datubāze Real Estate_divezeri_page 7_lv.html «Iepazīstiet Mūs Divezeros»[alaline kõdulink]
Āņi

Āņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Ādažist 12 ja Riiast 32 km kaugusele. Küla asub merepinnast 10 meetri kõrgusel Koiva kaldal. Küla ühendas varem jõe vastaskaldal oleva Iļķene külaga parv. Külast läheb läbi maantee V50. Seal asub Āņi bussipeatus. Aastal 2015 oli külas 71 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 87. Vietvārdu datubāze http://www.gaujaspartneriba.lv/projekts-atputas-vietu-izveide-pie-gaujas-ilkene-un-anos Autotransporta direcija
Garkalne (Ādaži piirkond)

Garkalne on küla (lielciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Ādažist 7 ja Riiast 27 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V50. Seal asuvad bussipeatused Strautkalnu iela, Žagari, Ošlauku ceļš, Ledoņu ceļš, Mārtiņi, Lazdu iela ja Garkalne. Garkalnes kasvavad tamm (ümbermõõt 5.15 m), paju Salix rubens (ümbermõõt 3.99 m) ja must mänd (ümbermõõt 2.38 m) on looduskaitse all. Aastal 2015 oli külas 503 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 528. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Birznieki

Birznieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub merepinnast 3 kilomeetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Ādažist 4 ja Riiast 27 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A1. Seal asuvad Strēlnieki ja Pagriezens uz Carnikavu bussipeatus (Riia suunal), lisaks Birznieki bussipeatus. Birzniekis kasvav tamm (ümbermõõt 4,58 m) on looduskaitse all. 2015. aastal oli külas 89 elanikku, 2020. aastal 74. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. oktoobril 2020. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Stapriņi

Stapriņi on küla (lielciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub piirkonna keskuse Ādaži kõrval, Riiast 23 km kaugusel. Algse Stapriņi kõrvale tekkis pärast Läti taasiseseisvumist teine samanimeline asula. Jaanuaris 2021 liideti need kaks praktiliselt kokkukasvanud asulat ühiseks Stapriņiks. Külast läheb läbi maantee A1. Seal asuvad bussipeatused Stapriņi (Vaivariņu iela) ja Stapriņi. Aastal 2015 oli külas 482 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 535. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija Autotransporta direcija
Tšehhi Sileesia

Tšehhi Sileesia on ajalooline piirkond. Hõlmab Sileesia osa, mis jääb Tšehhi Vabariigi alale. Čechy Morava
Brezdeljovo

Brezdeljovo (vene keeles Брезделево; eestipäraselt Kuurakõsõ) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka. 19. sajandil kuulus küla Vilo kogukonda ja Pankjavitsa kogudusse. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Lõkova

Lõkova (vene keeles Лыково, Лыкова) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka. 19. sajandil kuulus küla Vilo kogukonda ja Pankjavitsa kogudusse. 1928. aastal pandi külale eestipärane nimi Ojavere Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.05.2019) Elvi Nassar. Lõkova (Ojavere) algkuul. Setomaa, Märts 2021. nr3 (376) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Leoniidid

Leoniidid on meteoorivool, mida tekitab komeet Tempel–Tuttle ning mis on tuntud meteooritormide poolest, mis tekivad umbes iga 33 aasta järel. Leoniidid on saanud nime Lõvi tähtkuju järgi, kust need näivad lähtuvat. Leoniidide haripunkt on novembris. Meteoorivool koosneb meteoriitidest, mis eralduvad Tempel-Tuttleist kui see on piisavalt lähedal Päikesele, tavaliselt lähemal kui Jupiteri orbiit. Meteoriidid sisenevad Maa atmosfääri kiirusega 72 km/s. Suuremate Leoniidide läbimõõt on umbes 10 mm ja mass pool grammi ning tekitavad eredaid meteoore (tähesuurus -1,5). Iga-aastane Leoniidide meteoorivool võib Maale tuua 12 kuni 13 tonni materjali. Leoniidid tekitavad meteooritorme umbes iga 33 aasta järel ning siis võib tunnis näha üle tuhande meteoori. "Leonids". NASA. Vaadatud 30. mai 2019. "Leonid Meteor Shower 2019: When, Where & How to See It". Space.com. Vaadatud 30. mai 2019. "Meteor Showers and Shooting Stars: Formation, Facts and Discovery". Space.com. Vaadatud 30. mai 2019.
Olohkova

Olohkova (kirjakeeles varem ka Petseri-Oluhova, vene keeles Печерское Олохово (Petšorskoje-Olohhovo), ka Olohkuva) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka. 19. sajandil kuulus küla Vilo kogukonda ja Saalessa kogudusse (Залесье). Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Nevskoje-Olohhovo

Nevskoje-Olohhovo (vene keeles Невское-Олохово; ka Olohkova) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pankjavitsa vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka. 19. sajandil kuulus küla Vilo kogukonda ja Saalessa kogudusse (Залесье). Petšorskoje-Olohhovo Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Tõlgendamine (õigusteadus)

Tõlgendamine on tegevus, millega selgitatakse välja õigusakti, lepingu või muu õigusallika tegelik sisu ehk mõte. Tõlgendamine on õigusteaduse meetod. Tartu Ülikooli võrdleva õigusteaduse professor Raul Narits on tõlgendamise vajalikkust põhjendanud järgmiselt: "Enne abstraktse õigusnormi rakendamist konkreetsetele elulistele asjaoludele peab õiguse rakendaja endale selgeks tegema õigusnormi sisu ja mõtte. Õigusnormi looja võib eksida terminite valikus või kasutada formuleeringutes ebatäpseid termineid. Taoline olukord muudab õiguse tõlgendamise tema rakendamisel hädavajalikuks." Õigusakti keel on spetsiifiline formaliseeritud keel, kus igal mõistel on talle omane juriidiliselt eriline ja kindel tähendus. Seetõttu võivad sõnad ja terved lausekonstruktsioonid õigustekstis omada tavakeelest oluliselt erinevat tähendust. "Klassikalise" tõlgenduskriteeriumide käsitluse autor Friedrich Carl von Savigny on öelnud tõlgendamise mõtte kohta, et seaduse tõlgendamise ülesanne on asetada ennast mõtetes seadusandja kohale ja korrata kunstlikult tema tegevust. Nii on tõlgendus seaduse sees oleva mõtte rekonstruktsioon. Von Savigny eristas nelja peamist tõlgendusvõtet: grammatiline, loogiline, süstemaatiline ja ajalooline tõlgendamine. Grammatiline tõlgendamine selgitab õigusakti sõnastust keeleliselt, määrates kindlaks sõnade ja lausete tähenduse. Suure tähendusega on keele üldmõistete ja juriidiliste mõistete eristamine. Grammatiline tõlgendamine võib hõlmata sõnaraamatute ja entsüklopeediate kasutamist, samuti sõnade ja fraaside vaheliste süntaktiliste seoste analüüsi. Süstemaatilisel tõlgendamisel võetakse mõistete tähenduse kindlakstegemisel arvesse kõiki asjassepuutuvaid õigusakte, mitte ainult seda, mida tõlgendatakse. Seaduses defineeritud mõistele võib olla tehtud täpsustusi ja kitsendusi muudeski seadustes. Ajalooline tõlgendamine selgitab välja õigusakti väljaandmise ajal valitsenud ning õigusakti loomiseni viinud tingimused, olukorrad ja põhjused. Siin saab kasutada õigusakti ettevalmistusmaterjale (nn travaux preparatoires, näiteks seaduseelnõude seletuskirjad, parlamendiarutelude stenogrammid). Teleoloogiline tõlgendamine on tõlgendamine seaduse sätte mõtte ja eesmärgi kaudu. õigusloome kohaldamine tõlgendamine Katrin Hendrikson. "Lepingute tõlgendamine." (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetool, kursusetöö 1996. Juhendaja Irene Kull)
Tšeremnovo

Tšeremnovo (ka Tserondõ; vene keeles Черемново) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka. Tsergondõ Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 29.05.2019)