laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Harilik tiigipäevik

Harilik tiigipäevik (Cloeon dipterum) ühepäevikuliste seltsi kuuluv loomaliik. Loom on Eestis tavaline. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 20 Harilik tiigipäevik andmebaasis eElurikkus
Lemerigi keel

Lemerigi keel on Austroneesia hõimkonda Põhja ja Kesk-Vanuatu keelte rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Vanua Lava saarel. Lemerigi keel on hääbumas, 2008. aastal rääkis seda vaid kaks inimest. http://www.ethnologue.com/language/lrz https://glottolog.org/resource/languoid/id/leme1238
STS-102

STS-102 oli NASA Space Shuttle'i programmi 103. missioon. Missiooni teenindas kosmosesüstik Discovery ning süstik startis 8. märtsil 2001 ja naasis Maale 21. märtsil 2001. STS-102 peamised eesmärgid olid jaama varustamine ning 1. ekspeditsiooni vahetamine 2. ekspeditsiooniga. Voss ja Helms – EVA 1 EVA 1 algus: 11. märts 2001 – 05.12 (UTC) EVA 1 lõpp: 11. märts 2001 – 14.08 (UTC) Kestus: 8 tundi 56 minutit Thomas ja Richards – EVA 2 EVA 2 algus:13. märts 2001 – 05.23 (UTC) EVA 2 lõpp: 13. märts 2001 – 11.44 (UTC) Kestus: 6 tundi 21 minutit "STS-102". Space Facts. Vaadatud 14. juuli 2019. "STS-102". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2021. Vaadatud 14. juuli 2019.
Tusari

Tusari on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Küla kohta kasutati aastal 1402 nime Turgefer või Jurschen, Fent, aastal 1615 nime Tursawärri, aastal 1689 aga nimekuju Tursawery. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju Tusawer. Oli küla nimekuju aastal 1402 siis milline tahes, tegemist on siiski praeguse Tusari külaga, mis läks toona Padise kloostrile. XVI sajandi lisanimed talupoegadel Tursare mycke ja Turriferre Tomas näitavad Tusari päritolu. 1686 on mainitud talupoegi Tuszare Tomas ja Jaan in Tuszareby. Paul Johansen on viimase nime lõpuliite põhjal arvanud neid Riguldist sisse rännanud rootslasteks. Hilisemal ajal asus seal Tusari karjamõis (sks Friedenhof). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. Kui küla nimi on eesti algupäraga, oleks nime algusosa vasteks kalanimetus tursk : tursa, kuid kui oletada selle rootsi algupära , siis võib nimele anda ka isikunimelise lähtekoha rootsi isikunimest Thure, Thore. Nii Paul Ariste kui Johansen peavad aga Risti rootslaste ala kohanimesid on eesti keelest tulenenuiks. Külas on Peraküla, Tusari ja Soosaare bussipeatus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 16 elanikku. Harju-Risti kihelkond Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Gerich

Gerich on Ida-Preisimaalt Wischwillist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa. Suguvõsaliin algab Wischwilli pastori Theodor Siegfried Gerichiga (suri 1748). Tema poeg Theodor Siegfried Gerich (1744−1814) rändas XVIII sajandi 2. poolel Liivimaale. 1780. aastate lõpul asus elama Tartusse, kus oli linna magistraadi ametnik, kreisikohtu protokollija ja maakohtu arhivaar. Tema kaks pojapoega Louis Emil Friedrich Gerich (1833−1909) ja Carl Eduard Theodor Gerich (1837−1907) said 1851. aastal pärilikeks aukodanikeks. Vendadest noorem omandas 1860. aasta 15. juunil (vkj) Vene aadlidiplomi ja võeti 1890. aasta 11. juulil Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Temast sai suguvõsa Soome liini rajaja, tema järeltulijad elavad seal tänini. Theodor Siegfried Gerich (1744−1814), Tartu maakohtu arhivaar Carl Eduard Theodor von Gerich (1837−1907), tõeline riiginõunik, arst Paul Bruno von Gerich (1873−1951), kindralleitnant Ottokar Gerich (1897−?), inseneriteaduse doktor, Berliini ülemehitusnõunik Ottokar Gerich (sündinud 1932), riigiteaduse doktor Zum Andenken an einen würdigen Greis Theodor Siegfried Gerich. Dorpat: Gerdruckt bei Johann Christian Schünmann, 1814. EAA, f. 995, n. 1, s. 1419, L 38. Krusenstjern, Georg von. Die in die Gouvernements-Adelsgeschlechtsbücher von Livland, Estland und Kurland eingetragenen nichtimmatrikulierten baltischen Adelsgeschlechter. − Baltische Hefte. Sonderheft Nr. 2. Hannover-Döhren: Verlang Harro von Hirscheydt, 1958, lk 9. Zum Andenken an einen würdigen Greis Theodor Siegfried Gerich. Dorpat: Gerdruckt bei Johann Christian Schünmann, 1814 [1]. Gerichi suguvõsa Soome liini genealoogia
Veidrad asjad

"Veidrad asjad" (originaalpealkirjaga "Stranger Things") on Ameerika Ühendriikide ulme- ja õudussari, mille idee autorid, stsenaristid, režissöörid ja produtsendid on Vennad Dufferid ning mida levitab Netflix. Esimese hooaja peaosades on Winona Ryder, David Harbour, Finn Wolfhard, Millie Bobby Brown, Gaten Matarazzo, Caleb McLaughlin, Natalia Dyer, Charlie Heaton ja Cara Buono. Kõrvalosades on Matthew Modine, Noah Schnapp ja Joe Keery. Teises hooajas on Schnapp ja Keery samuti peaosades, lisaks neile ka Sadie Sink, Dacre Montgomery, Sean Astin ja Paul Reiser koos Priah Fergusoniga kõrvalosas. Kolmandast hooajast täidab Ferguson teiste hulgas üht peaosa, uus peaosatäitja on ka Maya Hawke. Sarja esimene hooaeg esilinastus Netflixis 15. juulil 2016. Kriitikud hindasid hooaega positiivselt selle tegelaste, atmosfääri, helitausta, stsenaariumi, režii- ja näitlejatöö eest. Teine hooaeg ühtekokku üheksa jaoga esilinastus 27. oktoobril 2017. Kolmas hooaeg kaheksa jaoga ilmus 4. juulil 2019. Vennad Dufferid on öelnud, et sari lõpeb tõenäoliselt pärast neljandat või viiendat hooaega. Sari on kokku saanud 31 Primetime Emmy auhinna nominatsiooni, seejuures parim draamasarja kategoorias, ja neli Kuldgloobuse nominatsiooni. "Teave neljanda hooaja seriaali "Väga kummalised asjad»". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2021. Vaadatud 12. jaanuaril 2021. "IMDb". Vaadatud 30.12.2019. Veidrad asjad Netflixis Veidrad asjad andmekogus IMDb (inglise)
Mežvidi (Saulkrasti vald)

Mežvidi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas Ķīšupe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 5,2 ja Riiast 50,9 km kaugusele. Mežvidi ja Zeme piiril asub Mežvidi bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 30 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 56. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Veselība

Veselība on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Inčupe jõe kaldal Riia-Skulte raudtee ääres. Veselība jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,8 ja Riiast 42,7 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 27 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 37. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Saulīte

Saulīte on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas Ķīšupe jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 2,6 ning Riiast 48,3 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 32 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 77. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Saulainā ieleja

Saulainā ieleja (tõlkes Päikeseline org) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Pēterupe jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 1,6 ning Riiast 48,4 km kaugusele. Külas kasvab looduskaitsealune tamm. Aastal 2017 oli külas 11 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 30. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Rannaküla (Lääne-Nigula)

Rannaküla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Küla kohta kasutati aastal 1871 nime Rannakül, aastal 1923 aga nimekuju Ranna. Arvatakse, et küla tekkis XVII sajandi keskel rannarootslaste külana. Sajandi lõpul (1686–1689) on Nõva mõisas mainitud nelja rannatalupoega: Randa Thomas, Randa Bengt, Randa Mattz ja Randa Jack. Aastal 1725 oli lisanimega Ranna viis talupoega. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 76. Neist 75 olid eestlased. Külas asuvad bussipeatused Käbi ja Nõva rand. Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Roze

Roze on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Pēterupe jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,1 ning Riiast 46 km kaugusele. Vēsma ja Roze piiril asub Vēsma bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 60 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 100. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
VEF-Pabaži

VEF-Pabaži (ka VEFa Pabaži või Vefa Pabaži) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Pēterupe jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,4 ning Riiast 46,2 km kaugusele. Külas asuvad Vefieši, Dārziņi ja Poligonsi bussipeatus. 2017. aastal oli külas 19 elanikku, 2019. aastal 29. VEF Pabaži Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Autotransporta direcija Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Selga

Selga on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Pēterupe jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 2,2 ning Riiast 49 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 34 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 48. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Silmala

Silmala on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,1 ning Riiast 48,8 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 54 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 95. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Banga

Banga on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 2 ning Riiast 48,8 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 24 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 56. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Jubileja

Jubileja (ka Jubilejas) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3 ning Riiast 49,7 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 83 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 114. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Laimjala valla vapp

Laimjala valla vapp oli Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Laimjala valla vapp. Vapp kinnitati 20. mail 1996. Pikuti lainelõikeliselt poolitatud sini-hõbedane kilp, mille sinise välja ülemisel poolel kuldne kaheksaharuline täht. Kangajaotus tähistab valla paiknemist ajaloolisel piiskopi- ja ordumaade piiril. Lainelõige viitab Saaremaa oludes märkimisväärsetele jõgedele. Sinine sümboliseerib merd, valge vaimsust. Need on ka Saaremaa vapi värvid. Kollane täht osutab kompassiristina meresõitudele ja Laimjala vallast igasse ilmakaarde siirdunud inimestele. See kujund sümboliseerib ka kuldset kannusetähte, mis on rüütli, laiemas mõttes kõigi teenekate ja väljapaistvate isikute tunnus. Laimjala valla lipp Laimjala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Gaisma

Gaisma on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,9 ja Riiast 49,6 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 47 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 92. Varem kandis sama nime ka Rumbula küla. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Zeme

Zeme on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 5,8 ja Riiast 51,5 km kaugusele. Mežvidi ja Zeme piiril asub Mežvidi bussipeatus. Aastal 2017 oli külas 33 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 72. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Liepaine

Liepaine on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas maantee A1 ja Riia-Skulte raudtee ääres. Liepaine jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 6,6 ja Riiast 52,3 km kaugusele. Aastal 2017 oli külas 5 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 24. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Kaxgari mäeahelik

Kaxgari mäeahelik on mäeahelik Aasias, mis territoriaalselt jääb Xinjiangi Hiinas. Mäeahelik, mis kulgeb loode-kagu suunas, on umbes 100–150 km pikkune. Läänes külgneb Kaxgari mäeahelik Pamiiriga (sageli peetakse Kaxgar Pamiiri ahelikuks, moodustades nn Ida-Pamiiri); lõunas külgneb Kunluni mäestikuga (vahel loetakse Kaxgar Kunluni ahelikuks). Kongur (7649 m) Kongur Jiubie (7530 m) Muztagata (7509 m) Koskulak (7028 m)
Granada Ülikool

Granada Ülikool (hispaania keeles Universidad de Granada) on ülikool Hispaanias Granadas. Ülikool asutati 1531. Ülikoolis õpib üle 80 000 üliõpilase. Koduleht
Greenwichi Ülikool

Greenwichi Ülikool (inglise keeles University of Greenwich) on ülikool Inglismaal Londonis. Ülikool asutati 1890. Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2016). Koduleht
Vaisi

Vaisi on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 35 elanikku. Küla nimi oli 1402. aastal Waisoe ja 1615. aastal Waise. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju Waisi. 1402. aastal läks küla Lihula kloostrilt Padise kloostrile. 1598. aastal on mainitud talupoegi Waise micke ja Waisse Jurgen. 1725. aastal on mainitud nelja Kõmmaste mõisale kuuluvat Waese hajatalu ning vabadike hulgas on nimetatud veel Waese Ado Wittwet. Esmamainitu järgi otsustades on küla nimi olnud kaheosaline. Tagumise poole moodustas sõna "soo" (e-lõpp oli sel juhul pikendusmärk). Nime selle poole on andnud küla juures asuv Vaisi soo, seega soo nimi oli saanud külanimeks ja küla järgi on hakatud hiljem nimetama sood. Nime algusosa Vai- on problemaatilisem, selle lähtekohaks võib olla nii vai (: vaia) kui ka vadjalaste rahvanimetus. Vaisi ja Variku lähedal paikneb Tamre järv, mille juures paiknes 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi Tamre küla. Küla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu, edelaosa aga Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu. Vaisi lõunaosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale. Külas on Vaisi bussipeatus. Lepaauk Harju-Risti kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 21.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/app/maanteeamet
Halmstadi ülikool

Halmstadi ülikool (rootsi keeles Högskolan i Halmstad) on ülikool Rootsis Halmstadis. Ülikool asutati 1983. Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase (2017). Koduleht
Eesti aukonsulaat Luxembourgis

Eesti aukonsulaat Luxembourgis on Eesti välisesindus (aukonsulaat) Luksemburgis Luxembourgis aadressil 10 Rue Willy Goergen. Aukonsulina on ametis Alexis (Lex) Thielen. Eesti suursaatkond Brüsselis "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2019. Vaadatud 13. juulil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Looduskalender.ee

Looduskalender.ee on Eesti looduse teemaline portaal. Portaal on keskendunud Eesti loodusest tehtud fotode ja videote (looduskaameraid kasutades) kättesaadavaks tegemisele. Portaali haldab MTÜ Loodushariduse Ühendus Fenolo. Portaali projekte: Metsakaamera. Portaali külastab kuus keskmiselt umbes 0,5 miljonit kasutajat umbes 185 riigist. https://www.looduskalender.ee/n/node/11 (vaadatud 11.07.2019) Looduskalender.ee
Peraküla (Lääne-Nigula)

Peraküla (Kohalikus murdes Pära küla) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Nõva valda. Küla nimi võiks tuleneda sõnast pera ('pära', 'tagumine osa', 'tagumine'), kuid murdes esineb see sõna ä-lisena. Kohanimedes ei ole siiski selline muutus er › är alati toimunud. Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Päraküll, 1689. aastal aga nimekuju Parakyll. 1725. aastal on mainitud Nõva mõisa talupoega Perrakülla Marti. 18. sajandi kaartidel on kasutatud nime Perrekül. Külas asub RMK Nõva looduskeskus ja Põlluotsa talumuuseum. Küla territooriumile jäävad Peraküla Mustjärv, Toatse järv ja Väike-Toatse järv. Peraküla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu. Peraküla ranna telkimisala Sügisene lestapüük Peraküla rannas Harju-Risti kihelkond Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 19.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimede leksikon
Matsalu rahvuspargi külastuskeskus

Matsalu rahvuspargi külastuskeskus on külastus- ja loodushariduskeskus Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Penijõe külas Penijõe mõisa peahoones. Keskuses saab infot Matsalu rahvuspargi kohta.. https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/matsalu-rahvuspark/1253 (vaadatud 11.07.2019) http://www.keskkonnaharidus.ee/matsalu-looduskeskus/[alaline kõdulink] (vaadatud 16.07.2013) Külastuskeskusest RMK kodulehel
Noor Ehe

Noor Ehe on Eesti sihtasutus, mis tegeleb Eesti ehtekunstiga. Sihtasutus annab muu hulgas välja stipendiume, mida määratakse noortele ehtekunstnikkudele. 2008 asutas Kadri Mälk Noore Ehte Fondi. Hiljem sai sellest sihtasutus. Sihtasutus kanti Äriregistrisse 2012. Kadri Mälk (asutaja) Tanel Veenre Piret Hirv Kaido Ehasoo (alates 2018) kaasaegse ehte korüfee Liesbeth den Besten (alates 2018, Holland). Lars Pahlman (kuni 2014) Tamara Luuk (2014-2016), Kadri Karro (2016-2018) 2012 Ettel Poobus 2013 Nils Hint 2014 Urmas Lüüs 2015 Sofia Hallik 2015 Darja Popolitova 2016 Kätrin Beljaev 2016 Maria Valdma 2017 Hanna-Maria Vanaküla 2018 Marita Lumi 2019 Sigrid Kuusk 2018 Julia Maria Künnap 2018 Claudia Lepik 2019 Erle Nemvalts 2017 Jens Andreas Clausen 2017 Domestic Jewellery (Claudia Lepik, Ljubov Kedrina ja Kaia Ansip) https://eestielu.goodnews.ee/noore-ehte-fond-tahistab-kumnendat-tegevusaastat-naituse-ja-varske-stipendiaadiga/ (vaadatud 11.07.2019) "Ettel Poobus". "Nils Hint". "Urmas Lüüs". http://nef.ee/sa-noor-ehe-stipendiumi-2016-palvisid-katrin-beljaev-ja-maria-valdma/ "https://portail.ee/sihtasutuse-noor-ehe-stipendiumi-palvis-hanna-maria-vanakula/". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2019. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) "https://portail.ee/noore-ehte-fondi-peastipendiumi-palvis-marita-lumi/". {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) "https://portail.ee/noore-ehte-fondi-stipendiumi-palvis-ehtekunstnik-sigrid-kuusk/". {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) "Claudia Lepik". Koduleht https://eestielu.goodnews.ee/noore-ehte-fond-tahistab-kumnendat-tegevusaastat-naituse-ja-varske-stipendiaadiga/
Mohni (laev)

Mohni oli Eesti Merelaevanduse Spartak-klassi kaubalaev. Projekt 232, Spartak-klass Veeväljasurve 1847 tonni Pikkus 77 m Laius 11 m Laev oli ehitatud Ungaris 1971. aastal ja kasutuses kuni 2003. aastani. Selle klassi laevu ehitati Nõukogude Liidule 15, nendest 9 kodusadamaks sai Tallinn. Mohni oli laeva nimeks nii Nõukogude Liidu kui ka Eesti lipu all. 1997. aastal läks laev Belize'i lipu alla ja sai nime Fighter. 2000. aastal hakkas Belize'i lipu all kandma nime Laagna. 2001. aastal müüdi laev Venemaa Föderatsiooni lipu alla, kodusadamaks sai Viiburi ja nimeks Forvard. Laiemat tuntust on saanud juhtum 1978. aasta oktoobris, kui Mohni meeskond päästis Vahemerel tormis viga saanud jahilt kolm prantslast ja koera. Kolm noort prantslast – fotograaf Michel Bourdin, restauraator Didier Sardet ja kapten Michel Lardin – leidsid Neversi linnas 1978. aastal väikese vana jahi ja otsustasid purjetada Brasiiliasse ning võtsid kaasa ka koera. Plaanis oli filmida reisi käiku ja Brasiilia karnevali. Reisi ettevalmistust ja algust kajastas kohalik ajakirjandus. Vahemerel purjetades puhkes 19. oktoobril väga tugev 12-palline torm, mida ilmateade ei olnud ennustanud. Laine keeras öösel jahi korra üle kiilu, purunes katus ja jahi kere täitus veega. Vett välja loopides leidsid mehed karbi kolme signaalraketiga. Kolmest süttis ainult viimane rakett. Mohni liikus sel ööl samas piirkonnas. Sel reisil oli Mohni kapten Aleksei Seppen (suri 2002), vanemmehaanik Gunnar Niglas, teine tüürimees Ülo Kirt. Mohni teine tüürimees märkas raketti ja laev siirdus merehädalisi päästma. Esialgu otsustati jaht slepis lähemasse sadamasse pukseerida, sest suure lainega merehädaliste pardale võtmine olnuks väga keeruline. Kui jaht hakkas uppuma, õnnestus mehed siiski pardale võtta. Kõige keerulisemaks osutus koera pardale saamine, sest koer kartis, ujus ringi ja hammustas, kui keegi temast kinni haaras. Lõpuks õnnestus saada siiski Mohni pardale ka koer Dick. Merehädalised viidi Hispaaniasse Algecirase sadamasse. Aprillis 2010 rääkis Bell-lel[küsitav] elav Michel Bourdin seda lugu oma tuttavale kirjanikule Hervé Recanat'le. Tema otsustas sellest köitvast loost raamatu kirjutada ning asus selle jaoks teavet koguma. Kontakti loomisel aitasid kaasa Belle-Île'i saarel töötavad üliõpilased Liina Lamson ja Mirt Väli. Kolme kuuga õnnestus koguda nii palju materjali, et juulis toimus päästetute liigutav kohtumine Tallinnas Mohni toonase meeskonna liikmetega. Prantsuse suursaadik andis Mohni meeskonnaliikmetele Prantsuse Merepääste Assotsiatsiooni medalid. Sellest juhtumist, päästjate otsinguist ja järgnevast kohtumisest on tehtud telesaade "Tormi vennad" (2012). Stsenarist Mihkel Kärmas, režissöör Märten Vaher, produtsent Piret Priisaar, esmaeeter ETV-s 25. detsembril 2012. Raamat: Herve Recanati "Kolmas rass. Pääsemine eestlaste abiga" (eesti keeles ilmunud Mirt Väli tõlkes 2010. aastal) "Fleetphoto". "Eesti kangelased saavad Prantsusmaalt medali". ERR. "https://erb.nlib.ee/?kid=28770894". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2020. {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend)
Kihnu pärimuspäevad

Kihnu Pärimuspäevad on Kihnus igal aastal toimuv Kihnu kultuuri festival. Festivali korraldavad SA Kihnu Kultuuriruum ja Kihnu vallavalitsus. Festivali toetatakse ka EST-LAT Interregi programmi kaudu. Festivali raames toimuvad kontserdid, töötoad, näitused, spordivõistlused, jaaniõhtu simman ja Kihnu kudumisfestival. http://www.kultuur.info/syndmus/kihnu-kudumisfestival-2018/ (vaadatud 11.07.2019) https://web.archive.org/web/20190713113203/https://visitkihnu.ee/et/vaeikesadamad/kihnu-paerimuspaeevad/object/uritus/265350 (vaadatud 11.07.2019) https://visitkihnu.ee/et/vaeikesadamad/kihnu-paerimuspaeevad/object/uritus/265350 https://parnu.postimees.ee/4507364/kihnu-parimuspaevad-tipnevad-reesuratta-avamisega