laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inge Pind

Inge Pind (aastani 1966 Inge Pruuli; sündinud 29. septembril 1945 Tartus) on eesti sõudja ja sõudetreener. Ta lõ­petas 1963 Tartu 7. Keskkooli ja aastal 1967 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ujumistreeninguid alustas 1959. aastal Dünamos Voldemar Hünersoni õpilasena ja sõudmistreeninguid Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel. 175 cm, 67 kg. 1965 – NSV Liidu Ametiühingute meistrivõistlustel neljapaadil hõbemedal 1961–1963 3 korral roolijaga neljapaadil NSV Liidu noortemeister Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 1963–1966, 1971 ja 1975 roolijaga neljapaadil 1964, 1971 ja 1975 kaheksapaadil. 1965 – meistersportlane Töötanud 1966–1971 TRÜ kehakultuuriteaduskonna veespordikateedris õpetajana ning 1971–1985 Tartu Kalevi Laste Spordikoolis ja KSMK-s sõudetreenerina. Õpilasi: Vilve Alt, Anne Freimuth, Piret Kalmet, Anne Kask, Malle Ojokas, Kadri Palm, Mari Järvelaid, Reet Palm-Killing, Jaan Rattassepp, Marju Saks, Hanno Tünder. Kuulunud 1971–1983 Sõudespordiföderatsiooni presiidiumi. Aastatel 1985–2011 töötas Tartu Kivilinna Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana. Tegutsenud joogaõpetajana. Inge Pind oli aastatel 1966–1969 abielus sõudja ja treeneri Aado Pindiga (1942–1969). 1975 – Eesti NSV teeneline treener 1978 – Kalevi auliige https://www.esbl.ee/biograafia/Inge_Pind Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tallinn, 2001, lk 262–266. Biograafia ESBL-is
Jevgeni Tsõpanov

Jevgeni Aleksandrovitš Tsõpanov (vene keeles Евгений Александрович Цыпанов; 15. juunil 1960 Vizinga külas Sõssola rajoonis) on vene fennougrist, komi keele uurija ja kirjanik. Pärast keskkooli lõpetamist astus Tsõpanov Sõktõvkari Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonda, mille lõpetas 1982. aastal. 1987. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja teemal "Морфология причастий в коми языке" (juhendaja Paul Ariste) ning 2002. aastal Mari Riiklikus Ülikoolis doktoritöö teemal "Грамматические категории глагола в коми языке". 1986. aastast töötab ta Komi Keele ja Kirjanduse Instituudis. Причастия в коми языке: история, семантика, дистрибуция. — Екатеринбург: УрО РАН, 1997. Перым-коми гижöд кыв. — Сыктывкар: Пролог, 1999. Коми нэм: чужан мулöн да войтырлöн история важ кадсянь öнiя лунъясöдз. — Сыктывкар: Коми небöг лэдзанiн, 2000. (мукӧдкӧд). Грамматическая категория залога в коми языке. — Сыктывкар: Коми НЦ УрО РАН, 2002. Грамматические категории глагола в коми языке. — Сыктывкар: ИЯЛИ, 2005. Коми кыввор йылысь висьтъяс. — Сыктывкар: Коми небöг лэдзанiн, 2006. Удмурт кыввор да лыддянкуд. — Сыктывкар: «Кола», 2007. Коми пемöс нимкуд. — Сыктывкар: «Анбур», 2008. Финно-угорские языки: сравнительный обзор. — Сыктывкар: «Кола», 2009. Выль кыввор. — Сыктывкар: «Кола», 2009; (мукӧдкӧд). Цыпанов Й. Гажа-курыд тешӧн. — Сыктывкар, 2018. — 110 л.б. 1999 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia Коми кыв сайтын Е.А. Цыпанов йылысь Кыв, литература да история сайтын Е.А. Цыпанов йылысь (Keele ja Kirjanduse Instituut)
Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus

Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus oli Piirivalveameti relvastatud ja sõjaväeliselt korraldatud riigiasutus, mis asus Narva-Jõesuus aadressil Raja tänav 10. Õppekeskuse ülem oli kolonelleitnant Toivo Sander. Asutus tegutses 16. märtsist 1992 - 11. aprillini 2005. korraldada ajateenijate ja piirivalveametnike kaitseväelist ja erialast väljaõpet; korraldada piirivalveametnike täiendõpet; korraldada piirivalve õppelaagreid ja võistlusi; töötada välja ajateenijate ja piirivalveametnike väljaõppe õppekavad. https://www.riigiteataja.ee/akt/89336 (vaadatud 08.04.2019) https://www.riigiteataja.ee/akt/891161 (vaadatud 08.04.2019)
Nööbik

Nööbik (Marasmius) on seente perekond, mis kuulub šampinjonilaadsete seltsi nööbikuliste sugukonda. Nööbiku perekonda kuuluvad seeneliigid on saprotroofid. Nööbiku perekonda kuuluvad väikesed (mõned üksikud keskmise suurusega) ja õhukeste viljakehade ning keskse seenejalaga liigid. Nende kõige väljapaistvam omadus on see, et nad vananedes ja/või kuivatades närbuvad, kuid võivad niisketes oludes uuesti elustuda. Seenekübar on kumer. Eoslehekesed on liistakukujulised ja eospulber on valge. Eosed on siledad ja värvitud. Tavaliselt on olemas tsüstiidid. Hüüfidel on enamasti pandlad. Nööbiku perekonda kuuluvad liigid on saprotroofid, mis tähendab, et nad mädandavad surnuid taimeosasid. Mõned liigid on spetsialiseerunud kindlale substraadile, näites Marasmius hudsonii, kes kasvab ainult mahalangenutel astelpõõsa lehtedel, või Marasmius ephylloides, keda saab leida ainult hariliku luuderohu lehtedel kasvades. Mõnedel liikidel tekkivad seeneringid. Nööbiku perekonda kuuluvate liikide väiksuse tõttu ainult vähesed neist kõlbavad süüa. Maailmas on teada umbes 500 nööbiku perekonda kuuluvat liiki, millest leidub Euroopas umbes 50. Marasmius bulliardii – kraenööbik Marasmius cohaerens – sarvjalg-nööbik Marasmius epiphyllus – lehenööbik Marasmius limosus – rohunööbik Marasmius oreades – aasnööbik, nelknööbik, nööplehik Marasmius prasiosmus – küütsnööbik Marasmius rotula – rõngasnööbik Marasmius wynnei – lilla nööbik (ohustatud) Gymnopus androsaceus – end. jõhvnööbik Gymnopus perforans – end. okka-roisknööbik Mycetinis scorodonius – end. küüslauk-nööbik Gerrit J. Keizer: Seente entsüklopeedia. Sinisukk, Tallinn 2006, ISBN 9985-73-403-3, lk 190–191 Henning Knudsen, Jan Vesterholt: Funga Nordica. Agaricoid, boletoid and cyphelloid genera. Nordsvamp, Kopenhaagen 2008, ISBN 978-87-983961-3-0 Eesti Punane Raamat. (vaadatud 9. aprill 2019).
Merry Aart

Merry Aart (varem Merry Aart-Jüriado; sündinud 31. märtsil 1953 Elvas) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, XIV Riigikogu liige. Merry Aart lõpetas 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina. Aastatel 2013–2016 õppis Eesti Maaülikoolis majandusarvestuse ja finantsjuhtimise magistriõppes. Aastatel 1987–1994 töötas Merry Aart Tartu Rajooni Agrotööstuskoondises (hiljem Tartu Maakonnavalitsuse põllumajandusosakonnas) loomakasvatuseksperdina ning nõuandeühistu Tartumaa Kari ja EDVL konsulendina; aastatel 1994–1999 oli ta Eesti Konsulentide Ühingu juhataja, aastatel 1994–1999 ja alates aastast 2010 juhatuse esimees; aastatel 2003–2004 ja 2007–2009 vastavalt Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja projektijuht ja valdkonna koordinaator. Vahepeal, aastatel 2005–2007 oli ta põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna juhataja. Aastatel 2010–2019 oli ta Toiduainetööstuse ja Põllumajanduse Kutsenõukogu ning konsulentide kutsekomisjoni liige. 2010. aastal ja alates 2015. aastast on ta olnud Maaelu Edendamise Sihtasutuse koostööpartner. Alates 2012. aastast on ta ka MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige. Alates 2019. aastast on ta SA Keskkonnainvesteeringute Keskus nõukogu liige. Enne 2019. aasta Riigikogu valimisi oli ta alates 2011. aastast Mermiko Consult OÜ juhatuse liige ja maaettevõtluse konsultant ja MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige ning aastatel 2015–2019 Tartumaa Põllumeeste Liidu projektijuht. Merry Aart oli aastatel 2003–2011 Eestimaa Rahvaliidu liige. Alates 2013. aastast kuulub ta Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda, olles alates 12. juunist 2016 ka EKRE juhatuse liige (12. juunist 2016 – 9. aprillini 2017 ka üks aseesimeestest). 2017. aastal EKRE aseesimeheks kandideerides jäi ta liisuheitmise teel alla Henn Põlluaasale. Merry Aart kandideeris 2002. ja 2005. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel Nõo valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta EKRE nimekirjas 46 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 279 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris ta Valga valla volikokku, kuid ei osutunud 26 häälega valituks. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 11. valimisringkonnas 1245 häält ning pääses ringkonnamandaadiga Riigikokku. 101 lühielulugu. Riigikogu XIV koosseis seisuga 15. veebruar 2021. Rahvaliitlased kritiseerivad Seederi personalipoliitikat Põllumajandus-muuseum saab täna uue juhi https://maainfo.ee/?page=321 http://www.vvk.ee/arhiiv/kandidaadi-otsing/?otsi_ajaloost=Merry%20Aart https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html "Ekrelane Merry Aart kasutas valimiskampaania rahastamiseks rahva raha" Delfi, 27. september 2023
Prokuliaanid

Prokuliaanid oli 1. sajandil tekkinud koolkond, mille rajas Rooma jurist Marcus Antistius Labeo ja mis sai nime jurist Proculuse järgi. Prokuliaanidele vastandus sabiniaanide koolkond. Mõlemad koolkonnad tekkisid printsipaadi (27 eKr – 284) ajal ning sellega suures osas kattuva kõrg- ja hilisklassikalise õigusteaduse ajajärgul. Rooma juristi Pomponiuse väitel seisnes koolkondade erinevus selles, et prokuliaanid olid uuenduste pooldajad ja arendasid edasi vabariigiaegsete juristide traditsiooni. Sabiniaanid seevastu kaitsesid õiguse alal vanu instituute ning püüdsid õigustada valitsevat korda. Koolkondadevahelise erimeelsuse täpsed asjaolud ei ole teada. Tegu võis olla õiguse progressiivse ja konservatiivse käsitluse erinevusega: progressiivsed prokuliaanid ja konservatiivsed sabiniaanid. Prokuliaane peeti uuendusmeelsemateks ka seetõttu, et nad võtsid omaks ja tõid Rooma õigusteadusesse Serviuse süstemaatilise mõtlemise instituutides ning grammatilise tõlgendamisviisi, mis lähtus seaduse tekstist. Marcus Antistius Labeo – teda peetakse prokuliaanide koolkonna rajajaks. Tegu oli kuulsa juristiga, kelle töid on ka palju tsiteeritud. Labeo olevat kirjutanud ligi 400 raamatut, millest suurem osa on hävinenud. Marcus Cocceius Nerva – Labeo õpilane, keda tsiteeritakse Labeoga sageli koos. Pegasus – koolkonna juht peale Proculust. Lucius Neratius Priscus – jurist, kes kuulus keisrite Hadrianuse ja Traianuse nõukokku. Celsus – kuulus jurist, kes kirjutas teose "Digesta" ja kes ütles kuulsa lause "Ius est ars boni et aequi" 'Õigus on headuse ja õigluse kunst'. Aelius Marcanius – üks viimaseid klassikalise ajajärgu juriste, keda peetakse prokuliaaniks. Tegeles pigem õiguse õpetamisega. Siimets-Gross, Hesi, Ristikivi, Merike (2019). Fontes iuris Romani. Rooma õiguse allikate kogumik. Tartu: Tartu Ülikool kirjastus. Lk 34, 59–61. ISBN 978-9949-77-979-6. Ilus, Elmar (2000). Rooma eraõiguse alused. Kirjastus Ilo. ISBN 9985-57-271-8. Camilleri, James. "Proculian and Sabinian Schools" (inglise). {{cite journal}}: viitemall journal nõuab parameetrit |journal= (juhend) Voigt, Moritz (1889). Römische Rechtsgeschichte, II. Stuttgart. "Marcus Antistius Labeo | Roman jurist". Encyclopedia Britannica (inglise). Vaadatud 25.03.2019. Honoré, Tony (7. märts 2016). "Neratius Priscus, Lucius". Oxford Research Encyclopedia of Classics (inglise). DOI:10.1093/acrefore/9780199381135.013.4388.
Proculus

Proculus oli 1. sajandil elanud Rooma jurist, kelle järgi sai nime prokuliaanide õigusteaduslik koolkond. Ta oli prokuliaanide koolkonna rajaja Marcus Antistius Labeo õpilane. Proculuse järel sai koolkonna juhiks jurist Pegasus. Proculus kirjutas vähemalt 11 raamatut epistola'id (kirju), vastuseid, küsimusi (quaestiones) ja "Notae ad Posteriores Labeonis". Proculuse kirjutisi on muuhulgas tsiteeritud keiser Justinianus I käsul valminud kogumikus "Digestid ehk Pandektid". Bonfante, Pietro (1930). Rooma õiguse ajalugu. Tartu: Akadeemilise Kooperatiivi kirjastus. Lk 342. D1.18.12, Digesta seu Pandectae
Šuiski

Šuiski (vene keeles Шуйские) oli Venemaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa pärines Rjurikovitšidest. Suguvõsa on nimetatud Šuja linna järgi. Üks suguvõsa esindaja (Vassili IV) oli 1606-1610 Vene tsaar. Pjotr Šuiski Vassili Vassiljevitš Šuiski Vassili IV Vassili Šuiski Долгоруков, Пётр Владимирович. Российская родословная книга. Частъ первая. С. Петербургь: Печатано вь типографии Эдуарда Веймара, 1854.
Orlõ

Orlõ (vene орлы 'kotkad') võib tähendada järgmist: Orlõ (Kingissepa rajoon), küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Orlõ (Pihkva oblast), küla Venemaal Pihkva oblastis
Aru (täpsustus)

"Aru" on eestikeelne üldnimi ja mitme koha nimi. Aru ehk intellekt on võime saada aru mõistetest ja teha otsustusi. Aru ehk aruniit ehk arurohumaa on kuiv rohumaa. Aru on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Aru on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aru on paikkond (varem küla) Järva maakonnas Järva vallas. Aru on endine vald Nõo kihelkonnas Tartumaal (praeguses Elva vallas), kus asusid Aru kool ja Aru mõis. Aru vald on endine vald Karja kihelkonnas Saaremaal Aru mõis on mitme mõisa nimi. Aru on ajakiri, mis ilmus 1917–1918 Tartus Aru on Eesti perekonnanimi Aru saared, saarestik Indoneesias. Aruaru, küla Harju maakonnas, Jõelähtme vallas Aruküla (mitme küla nimi)
Tõrva raekoda

Tõrva raekoda on Tõrvas aadressil Kevade tänav 1 asuv hoone, mida kasutab Tõrva linnavalitsus. Hoone valmis 1937 ja selle projekteeris Georg Saar. Hoonet ei ehitatud päris nullist, vaid endise niinimetatud Linsi kooli maja rekonstrueerimisena. 1944 sai hoone granaaditabamuse. Hiljem kahjustatud osa taastati. https://register.muinas.ee/ftp/XX_saj._arhitektuur/maakondlikud%20ylevaated/valgamaa/Valgamaa.pdf (vaadatud 08.04.2019)
Elva raekoda

Elva raekoda on Elva linnas aadressil Kesk tänav 32 asuv hoone, mida kasutab Elva vallavalitsus. Raekoja hoones tegutses kuni aastani 1962 Elva rajooni parteikomitee, hiljem haigla. 1996 ehitati hoone ümber. Raekoja sisekujunduse autor on Sirje Parve. Tiit Tuumalu Elva sai endale ainulaadse raekoja Postimees, 18. oktoober 1996
Kärdla linnapea

Kärdla linnapea oli Kärdla linnavalitsuse juht. Hiiu Leht. Nr 5. 18.01.2013, lk 5 [1]. Kärdla: läbi ajaloo kuus linnapead
Narva-Jõesuu linnapea

Narva-Jõesuu linnapea on Narva-Jõesuu linnavalitsuse juht. ... 2013–2014 Raivo Murd ?-2016 Iraida Tšubenko ... Maksim Iljin http://narva-joesuu.ee/kontaktid1 (vaadatud 10.04.2019)
Kirikuküla (täpsustus)

Kirikuküla on kiriku juurde kujunenud või kirikumõisa maadel asuv küla. Kirikuküla või Kiriku nime kannab või on kandnud mitu küla Eestis: Kirikuküla, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirikuküla, küla Valga maakonnas Tõrva vallas Kirikuküla, küla Võru maakonnas Antsla vallas Kirikuküla oli Viru-Jaagupi kihelkonnas Kirikuküla oli Laiuse kihelkonnas Kirikuküla Jõhvi kihelkonnas[küsitav]
Maardu linnapea

Maardu linnapea on Maardu linnavalitsuse juht. ... 1995–1996 Vladimir Arhipov 1996–2013 Georgi Bõstrov 2013–2014 Nikolai Vojeikin 2015 Georgi Bõstrov alates 2016 Vladimir Arhipov https://www.postimees.ee/3670597/maardu-linnapeaks-valiti-vladimir-arhipov (vaadatud 10.04.2019)
Vasile Belous

Vasile Belous (27. august 1988 Ocnița, Ocnița rajoon, Moldaavia NSV – 31. august 2021 Călărășeuca, Ocnița rajoon, Moldova) oli Moldova poksija. Ta oli kokku neljateistkümnekordne Moldova meister – I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) aastatel 2006–2007 ning II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) aastatel 2008–2019. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Tarass Šelestjukile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai pronksmedali II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Abass Baraoule (Saksamaa). Moldova meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles 30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles 42. Euroopa meistrivõistlused poksis. Harkiv 2017. Tulemused inglise keeles Vasile Belous veebisaidil Olympedia (inglise)
Andrus Seeme

Andrus Seeme (sündinud 8. novembril 1969) on eesti poliitik. Ta kuulub Reformierakonda. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta 264 häälega Kanepi vallavolikogu liikmeks. 2017–2019 oli ta Kanepi vallavanem. 2019. aasta Riigikogu valimistel valiti ta Riigikogu XIV koosseisu liikmeks 764 häälega. Ta sai kompensatsioonimandaadi. Kanepi valda hakkab juhtima Andrus Seeme/ https://rk2019.valimised.ee/et/voting-result/district-11-voting-result.html https://rk2019.valimised.ee/et/election-result/acquired-mandates.html Andrus Seeme (Riigikogu kodulehel)
Larissa Kaur

Larissa Kaur (aastani 1960 Lazareva; sündinud 31. oktoobril 1941 Bakuus) on Eesti tantsija. Ta lõpetas 1959 Tallinna Koreograafiakooli (Jelena Izerovitši klass), täiendas end 1960 Natalia Dudinskaja juures Kirovi-nimelises Leningradi Ooperi- ja Balletiteatris. Aastatel 1961–1979 tantsis ta priimabaleriinina Estonia teatris. On esinenud ka Viru ja Astoria varieteekavades ning ta oli Eesti ja Ida-Euroopa suuremate ning populaarsemate moeajakirjade fotomodell. Ta poseeris korduvalt ka meie kohaliku moeajakirja Siluett kaanetüdrukuna. Eesti Teatriliidu liige (1965). Tema isa oli sõjaväelane. Tema poeg on poliitik ja omavalitsustegelane Max Kaur. Näitlejanna ("Straussiana", 1961) Jahiomaniku sõbranna (Grīnblatsi "Rigonda", 1961) Odette/Ottilie (Tšaikovski "Luikede järv", 1961) Myrtha (Adami "Giselle", 1961) Mulatitar (Kara Karajevi "Kõue rada", 1962) Aurora ja Sirelihaldjas (Tšaikovski "Uinuv kaunitar", 1964) Mari (Austeri "Tiina", 1966) Printsess (Barberi "Medeia", 1966) Tänavatantsijatar, Mercedes ja Drüaadide käskijanna (Minkuse "Don Quijote", 1968) Amm (Prokofjevi "Romeo ja Julia", 1971) П. Луговской. Самая юная Одетта: [Лебединое озеро]. – Советская Культура, 16 декабря 1961 Утром – „Лебединое озеро”, вечером – варьете. – Молодежь Эстонии, 28 апреля 2007 Max Kaur. Minu ema Eesti priimabaleriin Larissa Kaur 70 "Mind vaadati sellise pilguga, et kas häbi pole - hommikul tantsid "Luikede järve", õhtul näitad soomlastele kintsu.", Õhtuleht, 26. aprill 2007
296 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | ► ◄ | 310. aastad eKr | 300. aastad eKr | 290. aastad eKr | 280. aastad eKr | 270. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 299 eKr | 298 eKr | 297 eKr | 296 eKr | 295 eKr | 294 eKr | 293 eKr | ► | ►► Aasta 296 eKr ehk ab urbe condita CDLVIII (458). Lysimachos laskis uuesti üles ehitada Ephesose linna. Rooma Marsi väljakule rajati sõjajumalanna Bellona tempel. ... ...
Saaremaa Blues

"Saaremaa Blues" on Anti Kuusi CD-album (debüüt), mis ilmus aprillis 2019. Plaadil on 10 lugu, mille muusika ja kaheksa loo tekstid on kirjutanud Anti Kuus. Kahe loo tekstid (1 ja 3) on kirjutanud Sulev Oll. Stiililiselt on muusika rokk (meloodiline või romantiline rokk). Plaadi salvestas, miksis ja produtseeris Henri Kuus vahemikus november 2017 – veebruar 2019 AKTA Stuudios. Masteringi tegi Elmu Värk (Matrix Studio). MUUSIKUD Plaadil mängivad: Mathieu Spaeter (kitarrid), Raul Vaigla (bass), Andrus Lillepea (trummid), Madis Kukk (hammondorel) ja Henri Kuus (kitarrid). Plaadil laulavad: Anti Kuus (solist), Marilin Kongo (taustalaulja), Kersti Leppik (taustalaulja), Sander Sokk (taustalaulja), Tenno Toomistu (taustalaulja), Madli Ainsalu (taustalaulja) ja Liisu Siimer (taustalaulja). ÜMBRIS Ümbrise kujundas Karl Sander Kasemaa. Ümbrise kaanefotol ja CD-l on Kaugatuma merevaade legendaarse nn kreeka laevaga. Fotode autor on Anti Kuus. 1. Öö mõte on kuus 2. Kevade hääl 3. Sina ja mina 4. Kuuvalgus 5. Laulvad tuuled 6. Teid otsides 7. Kaugel ja lähedal 8. Tormises öös 9. Rändaja 10. Saaremaa bluus
Galați

Galați on linn Rumeenias, Galați maakonna keskus. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas. Linna on kirjalikult esmamainitud 1445. aastal. Elanike arvult on linn Rumeenias suuruselt seitsmes. Galați sadam on suurim sadam Doonau jõel ja suuruselt teine sadam Rumeenias. FC Oțelul Galați  Galați – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Galați koduleht Vanad pildid Galați'st Putin marks anniversary of annexation of Ukrainian regions as drones attack overnight. AP News, 30. september 2023
Angela (eesnimi)

Angela on naisenimi. Eri riikides on kasutusel ka kirjaviisid Ângela, Angéla, Ángela, Angèla, Àngela. Maailmas oli sellise eesnimega 2014. aastal ligi 4 miljonit naist. Ameerika Ühendriikides kandis sellist eesnime üle 865 000 naise, Itaalias oli sellenimelisi naisi ligi 627 000, Brasiilias ligi 302 000, Inglismaal 192 000. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Angela 791 naisel. Angela oli populaarsuselt 229. naisenimi. Vanim sellenimeline oli vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 0–4, keskmiselt vanusega 39 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Angela vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,19. Kõige levinum oli eesnimi Angela Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,14. Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Angela 49 naisel. Soomes kandis seda nime 124 inimest. Angela Aak, eesti kitarrist ja laulja Angela Arraste, eesti rahvatantsujuht Angela Hewitt, Kanada pianist Angela Ivask, eesti toksikoloog Angela Davis, ameerika aktivist Angela Lansbury, Suurbritannia päritolu USA näitleja ja laulja Angela Merkel, Saksmaa poliitik Angéla Németh, ungari kergejõustiklane, odaviskaja Angela Ploomi, eesti entomoloog Angela Rayner, Suurbritannia poliitik Angela. Forenames, vaadatud 7. oktoober 2024. Statistikaamet. (vaadatud 7. oktoober 2024). Personvārdu datu bāze Angela statistikaameti andmebaasis
Anita

See artikkel räägib eesnimest. Austria laulja kohta vaata artiklit Anita (laulja). Anita on naisenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 256. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anita 642 naisel. Anita Dunn, USA poliitikanõustaja Anita Ekberg, rootsi näitleja ja modell Anita Laigo, eesti tekstiilikunstnik Anita Liepiņa, läti kergejõustiklane Anita Márton, ungari kergejõustiklane Anita Simoncini, San MArino laulja Anita Skorgan, norra laulja Anita Zinn-Kessler, saksa maletaja Anita Thallaug, norra laulja Anita Traversi, šveitsi laulja Anita Wagner, austria laulja Anita Włodarczyk, poola kergejõustiklane https://web.archive.org/web/20190410193707/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Anita (vaadatud 08.04.2019) Anita statistikaameti andmebaasis
Sub Focus

Sub Focus (õieti Nick Douwma; sündinud 13. aprillil 1982 Gilfordis Suurbritannias) on briti drum and bass'i DJ ja produtsent ja muusik. Nik hakkas huvituma muusikas 13-aastases vanuses, mängides basskitarri. Hiljem väljendus tema muusikahuvi akustika uurimises, kui ta astus kolledžisse. Sub Focuse erialane karjäär algas 2003. aastal. Tema esimene demo-CD tuli välja plaadifirmas Ram Records, tolle aja ühe tuntuma drum and bass'ii produtsendi Andy C. juures. Kui leping Ram Recordsiga oli sõlmitud, ilmus Sub Focuse esimene plaat “Down The Drain”. Varsti pärast seda tuli välja singel "X-Ray", mis saavutas esikoha Briti tantsuhitparaadis ja sai üheks parimaks dnb hitiks 2005. aastal. Debüütalbum ilmus 12. oktoobril 2009. Selle kokkupanemisest võtsid osa dnb stseeni maailmastaarid. 2005. aastal sattus tema lugu "X-Ray / Scarecrow" Briti tantsulaua esimesele reale ja sai 60. koha Suurbritannia Singles Top 75 [4] [5]. Singli "X-Ray" tiraaž oli üle 15 000 eksemplari. Singel "Timewarp / Join The Dots" saavutas UK Dance Topis kümnenda koha. "Down The Drain" / "Hot Line" (2003) "Acid Test" / "Get On Up" (2004) "Ghost" / "Lost Highway" (2004) "Soundguy" / "Bluenote" (2004) "Frozen Solid" / "Juno" (2005) "X-Ray" / "Scarecrow" (2005) "Airplane" / "Flamenco" (2006) "Special Place" / "Druggy" (2007) "Timewarp" / "Join The Dots" (2008) "Rock It" / "Follow The Light" (2009) "Could this Be Real (Sub Focus Dnb Remix)" (2010) "Promises" (feat. Nero) (2011) "Flashing Lights" (feat. Chase & Status & Takura) (2011) "Falling Down" (feat. Kenzie May) (2011) "Sub Focus – Tidal Wave EP" (2012) "BEST of WOFDNB Russia Saint-Petersburg - Sub Focus MIX (2013) "Sub Focus - Sub Focus" (2009) 1. Let The Story Begin 2. World Of Hurt 3. Follow The Light 4. Last Jungle 5. Deep Space 6. Rock It 7. Move Higher ft. Culture Shock 8. Vapourise 9. Triple X 10. Could This Be Real 11. Splash 12. Timewarp 13. Coming Closer ft. Takura "Sub Focus (album) Future Bass" (2010) 01. Sub Focus – Rock It 02. Original Sin feat. Fexie Muiso – Your Love 03. Deadmau5 feat. Rob Swire – Ghosts N Stuff (Sub Focus Remix) 04. Sub Focus – Could This Be Real (D’N'B Remix) 05. Nu:Tone – Hyper Hyper 06. Sigma – Front 2 Back 07. Nero – Electron 08. Sub Focus feat. Culture Shock – Move Higher 09. The Juan Maclean – One Day (Surkin Remix) 10. Jack Beats – UFO 11. Noisia – Alpha Centauri 12. Sub Focus – Coming Closer (VIP Mix) 13. Redlight – MDMA 14. Doctor P – Sweet Shop 15. Calvn Harris – You Used To Hold Me (Nero Remix) "Sub Focus - Torus" (2013) Torus Safe In Sound Endorphins Out The Blue Twilight Close Turn It Around Out Of Reach Falling Down Turn Back Time You Make It Better Tidal Wave Until The End