laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1349

1349. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad - 1340. aastad - 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad Aastad: 1344 1345 1346 1347 1348 - 1349 - 1350 1351 1352 1353 1354 Euroopas algas katkuepideemia. Ehitati Vasknarva ordulinnus, kuid pihkvalased hävitasid selle samal aastal. ... ... ...
EJL

EJL on mitme organisatsiooni nime lühend: Eesti Jahispordi Liit Eesti Jahtklubide Liit Eesti Jalgpalli Liit Eesti Jalgratturite Liit Eesti Judo Liit Eesti Juristide Liit Eesti Juuksurite Liit Eesti Jõutõsteliit Eesti Jäähoki Liit Eesti Jääpalliliit Eesti Jääpurjetamisliit
1516

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1512 | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 | ► | ►► 1516. aasta (MDXVI) oli 16. sajandi 16. aasta. ... ... 18. veebruar – Mary I, Inglismaa ja Iirimaa kuninganna aastail 1553–1558 6. märts – Konrad Gesner, Šveitsi loodusteadlane ja arst ...
Von

Von on enamasti saksakeelsetes maades perekonnanime ees kasutatav sõna (aadlipartikkel), mis tavaliselt tähistab aadlipäritolu. Üldiselt kirjutatakse see väikese algustähega. Keskajal, kui perekonnanimed polnud veel kinnistunud, tähistas 'von' eelkõige päritolukohta (näiteks: von Plettenberg - Plettenbergist) ja ei pruukinud alati tähendada, et isik on aadlipäritolu. Kuid keskaja lõpuks muutus viimane valdavaks. Von-i kasutasid veel ka mõned Šveitsi linnapatritsiaadi liikmed ja üksikud mitteaadlikud Saksamaalgi, kuid tavapärase nimeosana, nagu Madalmaades van, seda alates varauusajast ei kasutata. Kuid ka kõigi Saksa aadliperekondade puhul ei kasutata predikaati von, keskaja esimesest poolest pärineval põlisaadlil (Uradel) on see kas 'zu' või 'von und zu'. Lisaks võib aadlipredikaat esineda ka kujudel: 'von der', 'von dem' ja 'von zur'. Pärast Esimest maailmasõda, kui Saksamaal ja Austrias monarhiad kaotati, kadus ka seisusühiskond ning nõnda kaotasid ka aadlipartiklid oma tähenduse. Kuid Saksamaal on need siiski siiani jäänud nime osaks, samas kui Austrias on nende kasutamine keelatud. Partikli 'von' kasutamine oli 1920. ja 1930. aastatel keelatud ka Eestis. Von on aadlipartiklina kasutusel ka Skandinaavias, kus see on enamasti saksa päritolu aadliperekondade perekonnanime osa, kuid mitte alati: näiteks filosoofi Georg Henrik von Wrighti perekond on šoti päritolu. Tänapäeval on ka mitmed mitteaadlikud endale ise võtnud partikli 'von' (näiteks: Lars von Trier, Erich von Stroheim, Josef von Sternberg, Dita Von Teese). Adelszeichen und Adel Nichtadeliges "von" Fragen über den jetzigen Gebrauch des Worts von, in so fern es in Lief- und Ehstland den Adelstand anzeigen soll
Premier League (täpsustus)

Premier League võib tähendada: Premier League, Inglismaa jalgpalli kõrgeim liiga Scottish Premier League, Šotimaa jalgpalli kõrgeim liiga Premier League, Malta jalgpalli kõrgeim liiga Welsh Premier League, Walesi jalgpalli kõrgeim liiga Premjer Liga, Venemaa jalgpalli kõrgeim liiga Premijer liga (Bosnia ja Hertsegoviina) Premyer Liqası, Aserbaidžaani jalgpalli kõrgeim liiga Premer Lïgası, Kasahstani jalgpalli kõrgeim liiga Primera División (täpsustus)
1517

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1513 | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 | 1521 | ► | ►► 1517. aasta (MDXVII) oli 16. sajandi 17. aasta. 8. veebruar - Hispaania maadeavastaja Francisco Hernández de Córdoba alustas Kuubalt laevateekonda, mille tulemusena ta avastas Mehhiko. 31. oktoober – Martin Luther avaldas Väitluse indulgentside väe selgitamiseks ehk 95 teesi. ... ... ?? Gotthard Kettler, Liivi ordumeister ja Kuramaa hertsog ...
Aerotank

Aerotank ehk õhustuskamber on veepuhastuses kasutatav mahuti, milles reovesi ja aktiivmuda segatakse ja õhustatakse (aereeritakse), et soodustada orgaanilist ainet lagundavate mikroorganismide kasvu ja paljunemist. Aktiivmudapuhasti Biokilereaktor Metaantank Keskkonnasõnaraamat 2004 [1]
1518

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1514 | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 | 1521 | 1522 | ► | ►► 1518. aasta (MDXVIII) oli 16. sajandi 18. aasta. ... ... ... 15. aprill – Christian Bomhower, Tartu piiskop.
Hendrik Agur

Hendrik Agur (sündinud 3. oktoobril 1965 Viljandis) on Eesti haridusjuht. Ta on lõpetanud 1983. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna (kultuuritöötaja orkestrijuhi eriharul). Aastatel 2005–2018 oli Agur Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor. 2019. aasta jaanuaris asus ta tööle Haridus- ja Teadusministeeriumis riigigümnaasiumide rajamise koordineerijana. 2019. aasta aprillis valiti ta septembris tööd alustava Kohtla-Järve Gümnaasiumi direktoriks. Agur on Eesti era- ja harrastuspilootide ühingu asutaja, juhatuse liige ning endine esimees. Tema algatusel rajati Viljandimaale Karksi valda eralennuväli. Ta oli Karksi valla volikogu esimees kuni 22. märtsini 2012. Hendrik Agur kuulus aastatel 2011–2018 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 441 häält ning ei osutunud valituks. Tema ema Ingrid Agur on teatrikunstnik teatris Ugala. Isa Jaak Agur on olnud Viljandi haigla arst. Hendrik Agur on Rein Aguri vennapoeg. Abielust Hannula Aguriga (Hannula Lepp) sündisid Hendrik Aguril pojad Sander-Sebastian ja Gabriel. Hendrik Agur abiellus 2014. aastal dirigent Anu Taliga. 29. aprillil 2015 sündis neil poeg. Juulis 2016 sai teatavaks, et nende kooselu on lõppenud. https://web.archive.org/web/20140108113652/http://www.paala.vil.ee/?smg=64&schg=64&data=176 Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi vilistlased http://www.epl.ee/artikkel/308711 http://www.vvk.ee/?id=12449&code=0084&scode=0600&cid=9930 GAGi direktor Hendrik Agur lahkub ametist ja Eesti 200st Järve riigigümnaasium tuleb eestikeelne err.ee, 10. aprill 2019 Martti Kass. Hendrik Agur: maised mõtted jäävad lennates maha, sakala.postimees.ee, 10. juuli 2004. Anu Tali ja Hendrik Aguri abielu on läbi, ohtuleht.ee, 16. juuni 2016. http://publik.delfi.ee/news/inimesed/palju-onne-anu-tali-ja-hendrik-agur-soudsid-abieluranda?id=69672125 Palju õnne! Anu Tali ja Hendrik Agur said lapse, elu24.postimees.ee, 8. mai 2015. Dirigent Anu Tali ja Hendrik Agur on lahus!, Elu24, 15. juuli 2016. Sergei Mihhailov: "Riik maksab Agurile 800 eurot eluasemekuludeks" ERR, 3. mai 2019 Teet Korsten: "Hull mees, kes asus Eesti vanima kooli juhi kohalt kõige nooremat looma", Põhjarannik, 27. juuli 2019.
Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp

Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp (inglise Nordic Battle Group) on Euroopa Liidu lahingugrupp, rahvusvaheline sõjaväeüksus, milles osalevad Rootsi, Soome, Norra, Iirimaa, Läti, Leedu ja Eesti. Põhjala lahingugrupi ülem oli 2011. aastal Rootsi kaitseväe brigaadikindral Stefan Andersson. 2015. aastal on Põhjala lahingugrupi komandör Rootsi kaitseväe kolonel Torbjörn Larsson. Põhjala lahingugrupi juhtriik on Rootsi, kes on põhivastutaja lahingugrupi ettevalmistamisel, koordineerib koostööd Põhjala lahingugrupis osalejate vahel ning suhtleb Euroopa Liidu institutsioonide ja teiste liikmesriikidega. Suurbritannia toetab lahingugruppi operatiivtasandi peakorteriga. Lahingugrupi tuumiku moodustab umbes 1500-meheline jalaväeüksus, millele lisanduvad erinevad toetusüksused, kokku ligi 2200 kaitseväelast. Rootsi panustab umbes 1600, Soome 200, Norra 150 ja Iirimaa 140 kaitseväelasega. Eesti panuseks lahingugruppi on Scoutspataljoni 34-liikmeline staabikaitserühm, staabiohvitserid, rahvuslik toetuselement üksuste toetamiseks (NSE), luuremeeskond, liikumise ja transpordi koordinatsiooni meeskond (MOVCON) ja sõjaväepolitsei uurija, kokku kuni 55 kaitseväelast. Põhjala lahingugrupp, kus osalevad ka Eesti kaitseväelased, on alates 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini reageerimisvalmiduses. Samasuguses reageerimisvalmiduses on Põhjala lahingugrupp ka 2015. aasta esimesel poolel. Samuti on 2011. aasta 1. jaanuarist 30. juunini töövalmiduses Hollandi juhitav Euroopa Liidu lahingugrupp BG-107, millesse panustavad lisaks juhtriigile Saksamaa, Soome, Austria ja Leedu. NORDEFCO Põhjala lahingugrupi ülem andis Eesti valmidusüksustele kõrge hinnangu. Postimees.ee, 16. veebruar 2011. (Kasutatud 30. märtsil 2011.) Põhjala Lahingugrupp tutvustas end. Eesti Päevaleht (Rootsi), 24. juuni 2015 Põhjala lahingugrupp on alates 1. jaanuarist valmisolekus[alaline kõdulink], Neljas.ee, 03.01.2011 Põhjala lahingugrupi koduleht Rootsi kaitseväe veebilehel (inglise keeles) Ilves: Põhjala lahingugrupp on hea näide Eesti ja Rootsi koostööst. Postimees.ee, 20. jaanuar 2011. Rootsis harjutati Põhjala Lahingugrupi saatmist operatsioonile. Kaitseministeeriumi koduleht, 17. november 2010. Force Commander visits Logistic Battalion. Rootsi kaitseväe koduleht, 21. mai 2010. Eesti osalus operatsioonides - Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp. Kaitseväe koduleht. Urmas Jaagant. Kaitseliidu rühm osaleb Põhjala lahingugrupis. Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2008.
1519

◄ | 15. sajand | 16. sajand | 17. sajand | ► ◄ | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | 1530. aastad | 1540. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1515 | 1516 | 1517 | 1518 | 1519 | 1520 | 1521 | 1522 | 1523 | ► | ►► 1519. aasta (MDXIX) oli 16. sajandi 19. aasta. 20. september – Portugali meresõitja Fernão de Magalhães asus Hispaaniast teele lääne suunas, et leida teed Indiasse. Saare-Lääne piiskop Johannes Kievel alustas 1522. aastani kestnud kirikuvisitatsiooni oma piiskopkonnas. ... 16. veebruar – Gaspard de Coligny, Prantsusmaa admiral 31. märts – Henri II, Prantsusmaa kuningas 2. mai – Leonardo da Vinci, Itaalia kunstnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 55
Juri Gagarini puiestee

Juri Gagarini puiestee on mitme Eesti tänava endine nimi: Toompuiestee Tallinnas Kastani puiestee Rakveres J. Gagarini tänav, praegu Jaan Tõnissoni tänav Tartus
Monstercöuq

Monstercöuq on 2009. aastal loodud Eesti rokk- ja punkansambel. Algselt stuudioprojektina loodud ansambel Monstercöuq loodi 2009. aasta augustis, kui lindistati esimene lugu "Täi". Hiljem koosseisu täiendamisel alustati ka kontserttegevusega.[viide?] Madis Merk – vokaal Kurmet Kahju – kitarr Andre Nõu – basskitarr Märt Jerve - basskitarr Robert Vahter – trummid[viide?] 2010 - Sugutung ja surmahirm 2014 - Musculus Lusticus (EP) 2017 - Saamatu (EP) 2019 - Dankenstein 2010 - Pomidoras 2010 - Võibolla 2020 - Miks juua üks päev "Laks Laks Laks" kogumikul Trash Can Dance – Sügis (TCD, 2010, CD) "Ilusa naise süü" kogumikul Ühikarotid (2010, CD) "Saaremaa punkbänd Monstercöuq andis EP välja mälupulgal". Kroonika. Vaadatud 9. jaanuaril 2023. "Saaremaa ansambel Monstercöuq avaldas lühialbumi "Saamatu"". Maakond. 28. aprill 2017. Vaadatud 9. jaanuaril 2023. "Saaremaa punkrockbändil Monstercöuq ilmus esimene album „Dankenstein"". Maakond. 21. detsember 2019. Vaadatud 9. jaanuaril 2023. "< Saarlane >> - Saaremaa uudised: Saaremaa bänd Monstercöuq annab välja singli". saarlane.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2023. Vaadatud 9. jaanuaril 2023. "Liiga punk, et eksisteerida: Monstercöuq avaldab oma singli "Miks juua üks päev" floppy diskil". Rock FM. Vaadatud 9. jaanuaril 2023. Monstercöuq Bandcampis Monstercöuq Instagramis Monstercöuq Facebookis Monstercöuq Soundcloudis
Külmlava

Külmlava on ilma kütteta puidust või tellistest seintega kast, millel on poolviltu asetatud klaasist või plastist kate, mis laseb päikesekiirgust läbi. Lava kate on tavaliselt varustatud hingedega, mis võimaldavad katet kergitada ning lava õhutada. Külmlava võib olla nii statsionaarne kui ka teisaldatav ehitis. Kui lava on asetatud otse mullale, saab seda kasutada puitunud pistikute kasvatamiseks ja ületalve hoidmiseks. Alusele asetatud lavades saab ette kasvatada külmakindlate köögiviljakultuuride istikuid ning aklimatiseerida katmikalal ette kasvatatud taimi. Katmikala Kasvuhoone
Pappus

Pappus on lendkarvade kimbuke korvõieliste taimede viljadel. Pappus soodustab seemnete levimist tuulega (aerohooriat).
Puitumine

Puitumine ehk lignifikatsioon on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks. Kasvava võrse tipp on rohtne, alumine osa aga puitunud. Puituvad võrse sisemised koed. Seda, kas vars on puitunud, saab kindlaks teha murdes. Rohtne võrse annab sileda murdepinna, poolpuitunud võrse on hästi painduv ning juba puitunud oks jätab murdudes kiulise lõikepinna. Puitumist ei tohiks segi ajada korgistumisega. Kui puitumine esineb taime sisemistes kudedes, siis korgistuvad pindmised koed. Sügisel muutub suvel rohelise võrse koor pruuniks ning kuivab pinnalt – korgistub. Korgistunud pind takistab vee liigset aurumist ning aitab parasvöötme kliima taimedel valmistuda talveperioodiks. Lülipuit Maltspuit Kivistik, Jaan, Taim ja aednik, Ilo, 2007, lk 26
Sibulakand

Sibulakand on sibula alaosas paiknev kettakujuline redutseerunud vars.
Kõnetrakt

Kõnetrakt on inimese vokaaltrakt ehk häälekulgla. Selle moodustavad kõrist ülalpool paiknevad õõned (suuõõs, ninaõõs). Täiskasvanud meeste kõnetrakti keskmine pikkus on 16,9 cm ja naistel 14,1 cm. Goldstein, U.G. (1980) An articulatory model for the vocal tracts of growing children. Ph.D. dissertation, Massachusetts Institute of Technology, Cambridge, MA.
1486

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1482 | 1483 | 1484 | 1485 | 1486 | 1487 | 1488 | 1489 | 1490 | ► | ►► 1486. aasta 18. jaanuar – Inglise kuningas Henry VII abiellus Edward IV tütre Elizabethiga, ühendades Lancasteri ja Yorki kuningasuguvõsad. ... ... ...
Heinrich Struck

Heinrich Ewald Struck (24. mai (ukj 5. juuni) 1838 Riia – 16. aprill 1917 Viljandi) oli Eesti vaimulik. Ta sündis XIX sajandi algul Pommerist Barthist Riiga rännanud kaupmees Wilhelm August Strucki (u 1812−1902) ja tema esimese abikaasa Johanna Friedericke Brachmanni (u 1814−1847) vanema pojana. Õppis esmalt Riias Assmuthi erakoolis, seejärel aastatel 1854–1858 Riia kubermangugümnaasiumis. Astus Tartu ülikooli, kus õppis 1863. aastani teoloogiat ja lõpetas selle gradueeritud tudengina. 1864–1865 täiendas end Lausanne'i ja Erlangeni ülikoolis. 1865. aastal sai kandidaadikraadi. Liivimaale naasnuna sai temast 1865. aastal Liivimaa pastorikandidaat. Prooviaastal (1865−1866) oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril (ukj 11. novembril) 1866. Oli aastatel 1866–1870 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, olles selle kõrvalt usuõpetaja Schmidti Poiste Era-õppe- ja Kasvatusasutuses ja Linna Tütarlastekoolis. Aastatel 1870–1907 oli ta (introdutseeriti 26. aprillil (ukj 8. mail) 1870) Võru Katariina koguduse õpetaja ning selle kõrvalt kahes linnakoolis usuõpetaja. Jäi novembris 1907 emerituuri. Emerituuris olles elas Viljandis, kus ta ka suri. LVVA, f. 1426, n. 2, s. 31, L 167. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln - Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 1836.
Kuramaa hertsog

Kuramaa hertsog (ametlikult Kuramaa ja Zemgale hertsog; saksa Herzog von Kurland und Semgallen) oli Kuramaa hertsogiriigi valitseja 16.–18. sajandil.  Pikemalt artiklis Kuramaa hertsogiriik Esimene Kuramaa hertsog oli Liivi ordu viimane ordumeister Gotthard Kettler, kes 1561. aasta sügisel andis senised orduvaldused Poola kuninga Zygmunt II kaitse alla. 1562. aasta 5. märtsil likvideeriti Liivi ordu lõplikult ja selle Väina jõest lõuna poole jäävatest aladest moodustati Kuramaa ja Zemgale hertsogiriik. Kettler sai selle esimeseks hertsogiks, andes Zygmunt II-le vasallivande. Nõnda sarnanes Kuramaa hertsogi positsioon Preisimaa hertsogi omaga. Aastatel 1595–1617 oli Kuramaa hertsogiriik jagatud kaheks: Kuramaa hertsogiks oli Gotthard Kettleri noorem poeg Wilhelm, Zemgale hertsogiks aga vanem poeg Friedrich. Kuramaa hertsog valitses hertsogiriiki koos hertsogliku nõukoguga, kus suur roll oli kohalikel aadlikel. Ka hertsogiriigi kohalik haldus oli aadlike käes. Viimaste roll kasvas eriti 17. sajandi alguses. Hoolimata aadlike domineerimisest riigi sisepoliitikas, oli välispoliitika siiski hertsogi suunata, ehkki ta pidi arvestama oma lääniisanda, Poola kuninga huvidega. Kuni 1711. aastani olid Kuramaa hertsogid Kettlerid. Riigi kõige võimekamaks valitsejaks peetakse Jakob Kettlerit (valitses 1642–1682). 18. sajandi alguses, Põhjasõja ajal, langes Kuramaa Venemaa mõjusfääri, kuigi Kuramaa hertsog jäi ametlikult Poola vasalliks; talle järgnenud Kuramaa hertsogid olid Venemaa valitsejate soosikud. Viimased Kuramaa hertsogid tegelesid kultuuri ja hariduse edendamisega valgustusajastu vaimus. Kuramaa hertsogiriik likvideeriti 1795. aastal kolmanda Poola jagamise käigus ja Kuramaa hertsogi tiitel lisandus järgnevalt Venemaa keisri titulatuurile. Kuramaa aga liideti Venemaa keisririiki Kuramaa kubermanguna. 1561–1587 Gotthard Kettler (1559–1561 Liivi ordu maameister) 1587–1639 Friedrich Kettler 1639–1682 Jacob Kettler 1682–1698 Friedrich Kasimir Kettler 1698–1711 Friedrich Wilhelm Kettler 1711–1730 Anna Ivanovna (eelmise abikaasa, 1730–1740 Venemaa keisrinna) 1730–1737 Ferdinand Kettler 1737–1741 Ernst Johann Biron (alates 1740. aastast oli Venemaa regent) 1741 Ludwig Ernst (Braunschweig-Wolfenbüttel-Beverni hertsog) 1758–1763 Karl Christian Joseph (Saksi prints), Saksimaa kuurvürsti ja Poola kuninga August III poeg 1763–1769 Ernst Johann Biron (uuesti) 1769–1795 Peter Biron 1795–1796 Katariina II 1796–1801 Paul I 1801–1825 Aleksander I 1825–1855 Nikolai I 1855–1881 Aleksander II 1881–1894 Aleksander III 1894–1917 Nikolai II  Kuramaa hertsog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tipupung

Tipupung ehk tipp-pung ehk ladvapung on võsu tipmine pung. Tipupungast jätkub puhkeperioodi lõppedes taime varre kasv. Kasvu lõpetanud võrse tippu moodustub uus tipupung. Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad hormooni nimega indool-3-äädikhape, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Transporditav indool-3-äädikhape pärsib iga lehe kaenlas oleva külgpunga arenemise, mistõttu taimel kasvab eelkõige peavars. Pungade moodustumine on taimedel liigispetsiifiline: see võib alata nii kevadel kui ka varasügisel. Ebasoodne kliima (põud, kestvad sajud) võivad tingida tipupunga puhkemise suve teisel poolel. Seda nimetatakse hiliskasvuks. Hilisvõrsed ei jõua aga enam puituda ja saavad kahjustada juba esimeste öökülmadega.
Paul Carlblom

Paul Carlblom (23. veebruar / 7. märts 1803 Noarootsi – 28. mai / 9. juuni 1872) oli Eesti vaimulik. Hariduse sai koduõpetaja käe all. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1824. Aastal 1825 oli koduõpetaja Vecpiebalgas ning aastatel 1826–1828 Viljandis Leopold von Holsti erakasvatusasutuses õpetaja. Ordineeriti 18. märtsil / 30. märtsil 1828 õpetajaks. Oli aastal 1828 (introdutseeriti 25. märtsil / 6. aprillil) vikaarõpetaja ja aastatel 1828–1842 (introdutseeriti 27. mail / 8. juunil 1828) õpetaja Härgmäe koguduses, oli aastatel 1840–1842 Valga praostkonna vaimulik koolirevident. Oli aastatel 1842–1872 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, olles veel aastatel 1854–1872 Viljandi praostkonna praost. Carlblom oli aastal 1834 kaastööline perikoopide väljatöötamise komitees, aastal 1854 oli ta eestikeelse lauluraamatu revisjonikomisjoni kaastööline. Aastatel 1844–1866 oli ta Liivimaa Konsistooriumi assessor. 1. juunist / 13. juunist 1864 – 24. juunini / 6. juulini 1865 oli ta Liivimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja. 1856 Kullatud rinnarist 1860 Püha Stanislavi orden 3. klass Tema isa Gustav Carlblom ja vanaisa Jonas Laurentii Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vend Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, venna Peteri poeg Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Tema poeg Oskar Emil Carlblom oli Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
1460. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. aastatuhat | ► ◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1430. aastad | 1440. aastad | 1450. aastad | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | ► 1460 | 1461 | 1462 | 1463 | 1464 | 1465 | 1466 | 1467 | 1468 | 1469 1460. aastad on ajavahemik 1460. aasta algusest kuni 1469. aasta lõpuni. ... ... ...
Liivimaa kuningriik

Liivimaa kuningriik oli Eestis aastatel 1570–1577 eksisteerinud Moskva tsaaririigi vasallriik. Liivimaa kuningriik koosnes Liivimaa kuninga Magnuse valdustest Põltsamaa ja Karksi ümbruses. Ambitsioonikas Magnus lootis, et kui Põhja-Eesti vallutatakse, liidetakse ka need alad tema võimu alla, kuid Põhja-Eesti vallutamine ebaõnnestus, sest Magnuse formaalsel juhtimisel toimunud ligi pool aastat kestnud Tallinna piiramine (1570–1571) lõppes edutult. Tema valdused Saaremaal ja Kuramaal (endine Kuramaa piiskopkond) kuningriigi valduste hulka ei loetud. Kuningriigi keskuseks oli Põltsamaa. Kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumidega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linna (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territooriumiga, kus suuremal osal vallutatud alast kehtis Moskva tsaaririigi võim kuni 1582. aastani. Sisuliselt ei erinenud selle staatus eriti vojevoodkonna omast, kuid Moskva tsaar Ivan IV rajas selle propagandistliku eesmärgiga, meelitamaks saksa päritolu Holsteini Oldenburgi dünastiast põlvneva kuningaga Liivimaa aadlikke Liivi sõjas enda poole üle tulema. Enne kokkulepet Magnusega proovis Moskva tsaaririigi tsaar moodustada Liivimaal vasallriiki pakkudes selle juhi kohta 1560. aastast vangistuses viibivale eelviimasele Liivi ordu maameistrile Wilhelm Fürstenbergile, kes aga viidates tema poolt Saksa Rahva Püha Rooma Riigi keisrile antud vandele, keeldus Moskva tsaari Ivan IV Julma ettepanekust. W. Fürstenberg surigi vangistuses 1568. aastal. Magnuse õuemarssaliks ja nõunikuks 1560–1571 oli Johann von Uexküll (surnud 1583) Mõniste mõisast.  Pikemalt artiklis Liivi sõda Liivimaa kuningas Magnus osales vasallina Moskva tsaari ebaõnnestunud katses vallutada aastatel 1570–1571 toimunud, juba 1561. aastast Rootsi krooni võimu alla läinud piiramisega Tallinna. Liivimaa kuningriik likvideeriti pärast seda, kui Magnus oli tsaariga tülli läinud ja viimase Kuramaa piiskopina oma Kuramaa piiskopkonna valdustesse põgenenud, hakates koos Kuramaa hertsogkonna hertsogiga Rzeczpospolita Poola kuninga vasalliks. Liivi sõda Andres Adamson, PRELUDE TO THE BIRTH OF THE "KINGDOM OF LIVONIA", Acta Historica Tallinnensia, 2009 Vol. 14/1, lk 37 Uexküll / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 1 , Görlitz, 1930, lk. 483 Leonhard von Stryk: Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Teil 1, Der ehstnische District., Dorpat: C. Mattiesen, 1877, lk. 233 Hans Kõrge, Taani-Vene vahekord Eesti suhtes a. 1575—1576., Ajalooline Ajakiri 1937, nr. 2 Andres Adamson, MAGNUS IN MOSCOW, Acta Historica Tallinnensia, 2011 Vol. 16/1 Andres Adamson, PRELUDE TO THE BIRTH OF THE "KINGDOM OF LIVONIA", Acta Historica Tallinnensia, 2009 Vol. 14/1 Andres Adamson, Hertsog Magnus ja tema "Liivimaa kuningriik", Tallinna Ülikool, Tallinn 2009
Kehila kool

Kehila kool oli kool Saaremaa vallas Kehila külas. ERA.2015.1.237. Kirjavahetus koolitöö korraldamise, rahvahariduse arendamise, Kehila kooli sulgemise ja uute klassikomplektide avamise küsimustes. ERA.4364.2.11. Kehila kooli õpilaste nimekirjad.