laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kārļis Jansons

Kārļis Jansons (23. aprill 1896 Nītaure vald – 16. juuni 1986 Cēsis) oli läti skulptor. Ta sündis Nītaure vallas, kuid elas alates neljandast eluaastast Cēsise lähedal. Ta õppis Milleri reaalkoolis Cēsises. Esimese maailmasõja ajal läks ta edasi õppima Kaasani ja Pihkva kommertskoolidesse. Aastal 1917 asus ta Riia Polütehnikumi (mis toona asus Moskvas) õppima arhitektuuri. Algul tegeles ta maalimisega, kuid aastal 1918 pöördus skulptuuri poole. Aastatel 1921–1925 õppis ta Läti Kunstiakadeemias ja lõpetas professor Konstantīns Rončevskise skulptuuriklassi. Aastast 1927 osales ta kunstinäitustel Riias ja välismaal, isikunäitusi on tal olnud Cēsises. Aastatel 1937–1972 töötas ta Läti Kunstiakadeemias õppejõuna. Ta kavandas Jelgava vabastajate mälestussamba (1932), Monumendi "Ühtne Läti" Rēzeknes (1939) ja Latgale partisanide rügemendi monumendi Balvis (1938). Need tööd hävisid nõukogude ajal, millest vähemalt osa on taastatud. Ta valmistas ka palju hauaplaate, ka president Jānis Čakste mälestussammas Riia metsakalmistul on tema valmistatud. Tema poeg Andrejs Jansons (1937–2006) oli samuti skulptor, ta on pärast Läti iseseisvuse taastamist taastanud enamiku okupatsioonivõimude poolt hävitatud monumentidest.
Proszowice maakond

Proszowice maakond (poola powiat proszowicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Proszowice linnas. Proszowice maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus. Maakonnas on kolm linna: Koszyce, Nowe Brzesko ja Proszowice. Proszowice maakonmas on kuus valda: Koniusza vald Koszyce vald Nowe Brzesko vald Pałecznica vald Proszowice vald Radziemice vald Powiat proszowicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Udo Mets

Udo Mets (26. juuni 1946 Pärnu – 9. september 2023) oli eesti autosportlane ja lauatennisist, Eesti autospordi üks tituleeritumaid kaardilugejaid. Ta lõpetas 1984 Tallinna kaugõppekeskkooli. Lauatennist hakkas harrastama 1961 Kalevis, autosporti 1975 Arvo Kippasto ja Valter Hännikäineni juhendamisel. Ta tuli 1980 koos Hardi Metsaga autorallis Volga klassis ja 1983 meeskondlikus talirallis NSVL-i meistriks, võitis 1981, 1983 ja 1986 NSVL-i meistrivõistlustel autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis hõbeda ning 1989 spetsiaalautode klassis pronksi. Udo Mets on tulnud 1982–1983 autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis Eesti meistriks, võitnud Eesti meistrivõistlustel ühe hõbeda ja kolm pronksi. Töötanud sõiduõpetajana. Tema vend on autosportlane ja purjetaja Hardi Mets. Lauatennises meistersportlane (1975) Autospordis suurmeister (1986) Kalevi auliige (1986). Biograafia ESBL-is
The Kyiv Independent

The Kyiv Independent on ingliskeelne Ukraina veebileht, mille asutasid 2021. aastal Kyiv Posti endised töötajad ja meediakonsultatsioonifirma Jnomics Media. Veebileht on esindatud ka Twitteris. "Der Kyiv Independent – die Stimme der Ukraine". KATAPULT-Magazin (saksa). 15. märts 2022. Vaadatud 26. aprillil 2022. Koduleht The Kyiv Independent Twitteris
Hardi Mets

Hardi Mets (sündinud 11. jaanuaril 1952 Tallinnas) on eesti autosportlane ja purjetaja. Ta lõpetas 1984 Tallinna kaugõppekeskkooli. Koolipõlves tegeles Ottomar Kase käe all lauatennisega. Autosporti harrastas 1976–1991 Arvo Kippasto, Valter Hännikäineni ja Jüri Kuuse juhendamisel. Ta tuli 1979 ja 1980 koos Udo Metsaga autorallis Volga klassis ja 1983 meeskondlikus talirallis NSVL-i meistriks ning võitis 1981, 1983 ja 1986 NSVL-i meistrivõistlustel autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis hõbeda ning 1989 spetsiaalautode klassis pronksi. Hardi Mets on tulnud 1982–1983 autorallis 10. klassis ja 1987 spetsiaalautode klassis ning absoluutarvestuses Eesti meistriks, võitnud 1977–1986 erinevatel autospordialadel Eesti meistrivõistlustel veel 5 kulda ja 4 hõbedat. Ta on kuulunud 1979–1984 Eesti NSV ja ka NSVL-i koondisse. 1988–2000 harrastas Hardi Mets avamerepurjetamist, võitis 1988–97 Aare Kööbi meeskonnas Eesti meistrivõistlustel 4 kulda, 4 hõbedat ja 1 pronksi. Ta on olnud 2006–2013 OÜ Hotman Holding ja 2008–2017 OÜ Trendgold juhatuse liige. Hardi Metsa vend oli autosportlane ja lauatennisist Udo Mets. Purjetamises meistersportlane (1986) Autospordis suurmeister (1986) Kalevi auliige (1986) Biograafia ESBL-is
Kladogramm

Kladogramm (kreekakeelsetest sõnadest klados 'oks', 'haru' ja gramma 'kirjamärk') on kladistikas kasutatav diagramm, millega saab visualiseerida elusolendite taksonite omavahelist sugulust. Kladogrammi moodustavad eri suundades lahknevad jooned. Joontest moodustuvad taksonite rühmad (klaadid), milles iga lahknemiskoht märgib taksonite hiliseimat ühist esivanemat, kes võib olla hüpoteetiline ja kelles avalduvad tunnused võivad tal olla temast hargnevate taksonitega ühised. See hüpoteetiline esivanem võib anda aimu eri tunnuste evolutsiooni järjekorrast, kohanemisest ja muudest evolutsioonilistest narratiividest. Algselt loodi sellised kladogrammid peamiselt morfoloogiliste tunnuste põhjal, kuid tänapäeval kasutatakse kladogrammide genereerimisel sageli DNA ja RNA järjestuse andmeid ja arvutuslikku fülogeneetikat, sageli morfoloogiaga kombineeritult. Kladogramm ei ole evolutsioonipuu, kuna ta ei näita taksonite põlvnemist esivanematest ja sugulust nendega, samuti ei näita ta, kui palju taksonid on ajas muutunud, nii et ühe ja sama kladogrammi alusel võib konstrueerida erinevaid evolutsioonipuusid. J. Podani. Tree thinking, time and topology: Comments on the interpretation of tree diagrams in evolutionary/phylogenetic systematics. – Cladistics. 29 (3): 315–327. 2013.
Gorlice maakond

Gorlice maakond (poola keeles powiat gorlicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna kaguosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Gorlice linnas. Gorlice maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Biecz, Bobowa ja Gorlice. Gorlice maakonnas on üheksa valda: Bieczi vald Bobowa vald Gorlice vald Lipinki vald Łużna vald Moszczenica vald Ropa vald Sękowa vald Uście Gorlickie vald Powiat gorlicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Dąbrowa Tarnowska maakond

Dąbrowa Tarnowska maakond (poola powiat dąbrowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Dąbrowa Tarnowska linnas. Dąbrowa Tarnowska maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Dąbrowa Tarnowska ja Szczucin. Dąbrowa Tarnowska maakonnas on valda: Bolesławi vald Dąbrowa Tarnowska vald Gręboszówi vald Mędrzechówi vald Olesno vald Radgoszczi vald Szczucini vald Powiat dąbrowski Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Hiromantia

Hiromantia on käejoonte järgi ennustamine. Hiromantia ennustab inimese iseloomu ja tulevikku, tõlgendades tema peopesas olevaid jooni. Sel viisil ennustajat nimetatakse hiromandiks. pedomantia
Myślenice maakond

Myślenice maakond (poola powiat myślenicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Myślenice linnas. Myślenice maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Dobczyce, Myślenice ja Sułkowice. Myślenice maakonnas on üheksa valda: Dobczyce vald Lubieńi vald Myślenice vald Pcimi vald Raciechowice vald Sieprawi vald Sułkowice vald Tokarnia vald Wiśniowa vald Powiat myślenicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Miechówi maakond

Miechówi maakond (poola powiat miechowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Myślenice linnas. Miechówi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Książ Wielki ja Miechów. Miechówi maakonnas on seitse valda: Charsznica vald Gołcza vald Kozłówi vald Książ Wielki vald Miechówi vald Racławice vald Słaboszówi vald Powiat miechowski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Limanowa maakond

Limanowa maakond (poola powiat limanowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Limanowa linnas. Limanowa maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Limanowa ja Mszana Dolna. Limanowa maakonnas on kümme valda: Dobra vald Jodłowniki vald Kamienica vald Laskowa vald Limanowa vald Łukowica vald Mszana Dolna vald Niedźwiedźi vald Słopnice vald Tymbarki vald Powiat limanowski - Informacje Info-Polska
Ümarlaua baar

Ümarlaua baar on Tartus 2001. aastal Rein Valge ja Anu Valge avatud lokaal. Baari keskel on peremehe valmistatud ümarlaud, millest tuleneb ka baari nimetus. Baari on võrreldud atmosfääri ja klientuuri poolest Tallinnas asuva Valli baariga. 2023. aastal pandi baar müüki, kuna omanikud ei jaksanud selle haldamisega enam tegeleda. Kõrts, kuhu kunstnik sisenes, kandis uhket nime Ümarlaua baar, olles nõnda justkui omaenese nime karikatuur. Joogid olid seal tõesti odavamad kui mujal, ent ruumid ise luitunud seintega, tubakavingused ja mornid. Kui Leo kesk saali enesele kohta vaatama asus, kõõritasid silmanurgast tema poole üsnagi kahtlaste nägudega tegelased. Tundus, et enamus neid olid kas töötud luuserid või päevavargad, end sandiks joonud töölised või mingeid hämaraid asju ajavad sulid, kes liig ereda päevavalguse eest siia hämarasse kõrtsi peitu olid pugenud. Sestap sobisid kunstnik Roosimöldri morn olek, habemetüükaisse kasvanud nägu ja kooljakarva jume Ümarlaua baari kui rusikas silmaaku. Mehis Heinsaar "Ülikond", 2013 Valli baar Zavood Levist Väljas "Ümarlaua baar – Tartu öiste igiliikurite pelgupaik | Müürileht". Vaadatud 12. septembril 2023. "SUUR LUGU | 20+24 põhjust, miks Tartu on lahe". Eesti Ekspress. Vaadatud 12. septembril 2023. ERR, Paavo Matsin | (8. jaanuar 2022). "Millest mõtled, kirjanik? – Paavo Matsin ja Baskerville'ide must koer". ERR. Vaadatud 12. septembril 2023. "Ümarlaua baar ootab esimesi napsutajaid kell seitse hommikul". Meestele. 13. juuli 2011. Vaadatud 12. septembril 2023. "Ööpäevik. Üleeile ja eile…|Tartu ilukirjanduses". teele.luts.ee. Vaadatud 12. septembril 2023. "GALERII ⟩ Ümarlaua baar läks müüki kurval ja lihtsal põhjusel". Tartu Postimees. 8. september 2023. Vaadatud 12. septembril 2023.
Olkuszi maakond

Olkuszi maakond (poola powiat olkuski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Olkuszi linnas. Olkuszi maakond loodi 1810. aastal ja oli olemas kuni 1815. aastani. Olkuszi maakond taastati 1842. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Bukowno, Olkusz ja Wolbrom. Olkuszi maakonnas on viis valda: Bolesławi vald Klucze vald Olkuszi vald Trzyciążi vald Wolbromi vald Powiat olkuski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 12. septembril 2023
Lohk

Lohk on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lohk 187 inimesel: 90 mehel ja 107 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lohk meeste puhul 961. kohal ja naiste puhul 859. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lohk vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,96. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,45 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Viljandimaal Viljandi kihelkonnas Vana-Pärsti mõisavallas perekonnanimeks Lochk (normaliseeritult Lohk). Nimede eestistamisel võeti Lohk aastatel 1938 ja 1940 uueks perekonnanimeks 3 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Grauberg, Liebreich ja Vader. Elmar Lohk, eesti arhitekt (1901–1963) Hans Lohk, eesti arst ja diplomaat (1867–1942) Juhan Lohk, eesti muusikapedagoog, haridustegelane ja tõlkija (1898–1971) Natali Lohk, eesti näitleja (1985–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 12.09.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lohk. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lohk. Lohk statistikaameti andmebaasis
Loigom

Loigom on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Loigom 46 inimesel: 21 mehel ja 25 naisel. Perekonnanimede levikult oli Loigom meeste puhul 5879. kohal ja naiste puhul 5363. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Loigom vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,92. Nime kandja oli keskmiselt 48 aasta vanune. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas Maardu mõisavallas ja Rummu mõisavallas perekonnanimeks Loigom. Nimede eestistamisel võeti 1935. aastal perekonnanime Loigom asemel uueks nimeks ühel korral Loigu. Andres Loigom, eesti muusik (1961–) Robert Loigom, eesti trummar (1992–) Udo Loigom, eesti ajakirjandusfotograaf ja muusik (1911-1977) Villem Loigom, eesti disainer ja ettevõtja (1965–) Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 12.09.2023) Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Loigom. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Loigom. Loigom statistikaameti andmebaasis
Saaremaa Spordikool

Saaremaa Spordikool on õppeasutus Saaremaa vallas, mille eesmärk on laste ja noorte sportlike võimete arendamiseks treening- ja võistlusvõimaluste loomine ning üldisemalt sportlike ja tervislike eluviiside ning käitumisharjumuste levitamine. Saaremaa Spordikooli õppekavas on 7 spordiala: jalgrattasport, judo, kergejõustik, korvpall, laskmine, võrkpall ja purjetamine. Asutus haldab ja arendab Kuressaare Spordikeskust ja teisi Kuressaare linnas ja selle läheduses asuvaid spordiehitisi: Kuressaare staadion, kunstmurukattega jalgpallistaadion, Kuressaare tervisepark, Kudjape terviserajad, Musumänniku discgolfi park, Pargi tenniseväljak jm väiksemad spordiobjektid. "Spordikoolist". Saaremaa Spordikooli koduleht. Vaadatud 12. september 2023. Saaremaa Spordikooli koduleht
Fréthun

Fréthun on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub Calais'st 5 km edela pool, teede D215 ja D246 ristumiskoha ümbruses. Seal asuvad Calais-Fréthuni raudteejaam ning Prantsusmaad ja Inglismaad ühendava Eurotunneli terminal. Fréthuni vallamaja St. Micheli kirik, pärineb 19. sajandist. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Guemps

Guemps on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Vald asub 8 km Calais'st kagus, teede D229 ja D32 ristumiskoha ümbruses. Guempsi vallamaja Ristija Johannese kirik, pärineb 15. sajandist. Tuuleveskid, mida kasutati rabast vee pumpamiseks. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Andrejs Jansons

Andrejs Jansons (16. jaanuar 1937 Riia – 16. detsember 2006 Cēsis) oli läti skulptor. Ta sündis aastal 1937 Riias. Ta lõpetas Cēsise 1. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1955–1961 Läti Riikliku Kunstiakadeemia skulptuuriosakonnas. Oma töökojas Cēsises valmistas ta peamiselt haua- ja mälestuskive. Pärast Läti iseseisvuse taastamist taastas ta oma isa Kārļis Jansonsi valmistatud mälestussambad, mis olid hävitatud nõukogude ajalː Jelgava vabastajate mälestussamba (Lāčplēsis ja must rüütel), Monumendi "Ühtne Läti" Rēzeknes ja Latgale partisanide rügemendi monumendi Balvis. Ta oli ka Cēsise lossipargi tiigis asuva skulptuuri autor. Tema isa oli skulptor Kārļis Jansons, tema ema kasuisa Jūlijs Auškāps oli Läti keemik, Läti Ülikooli keemiateaduskonna dekaan, Läti Ülikooli rektor (aastatel 1933–1937) ja aastatel 1938–1940 Läti haridusminister.
Pilvik-limanutt

Pilvik-limanutt (Hygrophorus russula) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. Seen kasvab koos tammedega ja on maheda maitsega. Pilvik-limanutt andmebaasis eElurikkus
Persooni limanutt

Persooni limanutt (Hygrophorus persoonii) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. Persooni limanutt andmebaasis eElurikkus
Brzesko maakond

Brzesko maakond (poola powiat brzeski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Brzesko linnas. Brzesko maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Brzesko ja Czchów. Brzesko maakonnas on seitse valda: Borzęcini vald Brzesko vald Czchówi vald Dębno vald Gnojniki vald Iwkowa vald Szczurowa vald Powiat brzeski - Informacje Info-Polska
Wieliczka maakond

Wieliczka maakond (poola keeles powiat wielicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Wieliczka linnas. Wieliczka maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonnas on kaks linna: Niepołomice ja Wieliczka. Wieliczka maakonnas on viis valda: Biskupice vald Gdówi vald Kłaj vald Niepołomice vald Wieliczka vald Poola statistika keskamet Powiat wielicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023
Shoa

Shoa (amhara keeles ሸዋ, oromo keeles Shawaa, araabia keeles شيوا, itaalia keeles Scioà; ka Shewa, Shua, Showa või Shuwa) on ajalooline piirkond Etioopias. Etioopia Keisririigi ajal oli Shoa autonoomne kuningriik. Shoas asub tänapäevase Etioopia pealinn Addis Abeba. Peale Addis Abeba on Shoa keskus asunud ka Debre Birhanis, Antsokias, Ankoberis ja Entotos. Põhja-Shoa koosneb Menzi, Termaberi, Ifati, Menjari ja Bulga maakondadest ning seal elavad peamiselt ristiusku amharid. Piirkonna lõunaosas elavad guraged ja idaosas peamiselt islami usku oromod ja argobbad. Selale maakonnas (endises Etioopia Keisririigi Grarya provintsis) asub pühak Tekle Haymanoti rajatud Debre Libanosi klooster. Tänapäevane Shoa hõlmab ka ajaloolise Endagabatani provintsi. Shoa valitsejate loend Põhja-Shoa piirkond (Amhara) Etioopia ajalugu "Niras in Ethiopia". www.niras.com (inglise). 24. oktoober 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2013. Vaadatud 23. juunil 2023. Hassan, Mohammed. Oromo of Ethiopia (PDF). University of London. Lk 234.
Wadowice maakond

Wadowice maakond (poola powiat wadowicki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Wieliczka linnas. Wadowice maakond moodustati 1999. aastal. Maakonnas on kolm linna: Andrychów, Kalwaria Zebrzydowska ja Wadowice. Wadowice maakonnas on kümme valda: Andrychówi vald Brzeźnica vald Kalwaria Zebrzydowska vald Lanckorona vald Mucharzi vald Spytkowice vald Stryszówi vald Tomice vald Wadowice vald Wieprzi vald Powiat wadowicki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023
Shoa valitsejate loend

Selles artiklis on loetletud Etioopia ajaloolise piirkonna Shoa valitsejad. Pärimuse järgi põlvnes aastatel 1270–1974 võimul olnud Saalomoni dünastia Aksumi kuningate kaudu kuningas Saalomonist ja Seeba kuningannast. Kui Gudit 10. sajandil Aksumi hävitas, põgenes kuningapere Shoasse ning võimutses seal kuni Yekuno Amlakini 330 aastat. Zagwe dünastia ajal olid Shoas võimul väidetavalt Aksumi viimasest kuningast Dil Na'odist põlvnenud valitsejad. Aastal 1922 koostatud Etioopia monarhide loendis on kaheksa nummerdamata kuningat, kelle kohta on märkus "8 põlve iisraeli dünastiat, mis ei jõudnud troonile". Enda Saalomoni päritolule viidanud Nagasi Krestos kuulutas Shoa 17. sajandil nõrgeneva Etioopia Keisririigi autonoomseks piirkonnanaks ning võttis endale meridazmatchi tiitli. Sama tiitli võtsid endale ka tema troonipärijad ning sellest algas Shoa laienemine. Zemene Mesafint Henry Salt (1814). A Voyage to Abyssinia. London: W. Bulmer and Co. Lk 472. Budge, E. A. Wallis (1928). A History of Ethiopia: Nubia and Abyssinia (Volume I). London: Methuen & Co. Lk 218. Rey, C. F. (1927). In the Country of the Blue Nile. London: Camelot Press. Lk 271. Henry Salt (1814). A Voyage to Abyssinia. London: W. Bulmer and Co. Lk 473. Truhart, Peter (1984). Regents of Nations (Part 1). Munich: K. G. Saur. Lk 103. ISBN 3-598-10492-8. World Statesmen – Etioopia (Shewa/Shoa) Rulers.org – Etioopia (Shewa)
Tarnówi maakond

Tarnówi maakond (poola powiat tarnowski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Tarnówi linnas, mis maakonda ei kuulu. Tarnówi maakond on moodustatud 1999. aastal. Maakonnas on seitse linna: Ciężkowice, Radłów, Ryglice, Tuchów, Wojnicz, Żabno ja Zakliczyn. Tarnówi maakonnas on 16 valda: Ciężkowice vald Gromniki vald Lisia Góra vald Pleśna vald Radłówi vald Rzepiennik Strzyżewski vald Ryglice vald Skrzyszówi vald Szerzyny vald Żabno vald Zakliczyni vald Tarnówi vald Tuchówi vald Wierzchosławice vald Wietrzychowice vald Wojniczi vald Powiat tarnowski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023
Nowy Sączi maakond

Nowy Sączi maakond (poola powiat nowosądecki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Nowy Sączi linnas, mis maakonda ei kuulu. Nowy Sączi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Grybów, Krynica-Zdrój, Muszyna, Piwniczna-Zdrój ja Stary Sącz. Nowy Sączi maakonnas on 15 valda: Chełmieci vald Gródek nad Dunajcemi vald Grybówi vald Kamionka Wielka vald Korzenna vald Krynica-Zdrój vald Łabowa vald Łącko vald Łososina Dolna vald Muszyna vald Nawojowa vald Piwniczna-Zdrój vald Podegrodzie vald Rytro vald Stary Sączi vald Powiat nowosądecki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023
Hymenopellis

Hymenopellis on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Hymenopellis radicata – juur-ebakõrges Hymenopellis andmebaasis eElurikkus.
Harjas-ebakõrges

Harjas-ebakõrges (Xerula pudens) on Physalacriaceae sugukonda kuuluv seen. Harjas-ebakõrges andmebaasis eElurikkus.
Oświęcimi maakond

Oświęcimi maakond (poola powiat oświęcimski) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Oświęcimi linnas. Oświęcimi maakond moodustati 1854. aastal, kuid likvideeriti 1867. aastal. 1910. aastal Oświęcimi maakond taastati, kuid likvideeriti jälle 1932. aastal. Vahepeal kaotatud Oświęcimi maakond taastati 1. jaanuaril 1951. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal. Maakonnas on viis linna: Brzeszcze, Chełmek, Kęty, Oświęcim ja Zator. Oświęcimi maakonnas on kaheksa valda: Brzeszcze vald Chełmeki vald Kęty vald Osieki vald Oświęcimi vald Polanka Wielka vald Przeciszówi vald Zatori vald Oświęcim historia, ciekawostki Infoturystyka. Vaadatud 13. septembril 2023 Powiat oświęcimski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023
Helves-murumuna

Helves-murumuna (Lycoperdon mammiforme) murumunaliste sugukonda kuuluv seen. Helves-murumuna andmebaasis eElurikkus