laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viive Aasma

Viive Aasma (sünninimi Viive Paju; sündinud 18. detsembril ) on eesti suhtekorraldaja. Ta õppis Tallinna 44. Keskkoolis, lõpetas 1990. aastal Tallinna Kunstiülikooli õhtuses õppes disaini ala ning õppis magistriõppes USA-s Nebraska-Lincolni Ülikoolis disaini alal. Ta töötas selle ülikooli juures assistendina.[viide?] Eesti Keelestrateegia Keskuse direktor[viide?] Hill & Knowlton Eesti AS projektidirektor, konsultant[viide?] Alfa-Omega Communications, juhatuse esimees (2002. aastast)[viide?] Tulevikukooli näituse koordinaator[viide?] Viive Aasma on olnud Äripäeva "Suhtekorralduse käsiraamatu" üks autoreid.[viide?] "Muukeelse elanikkonna keeleõppestrateegia". Eessõna Viive Aasma. Eesti Keelestrateegia Keskus. 1998, ISBN 9985-72-049-0 "Language training strategy for the non-Estonian-speaking population. Preface Viive Aasma. Estonian Language Strategy Centre. 1998, ISBN 9985-72-050-4 "Meediaga on kasulik osata suhelda". Äripäev, 24. aprill 2001 "Magistriks Ameerikas" (kirjeldus oma õpingutest USA-s). Eesti Päevaleht, 4. detsember 2002 Viive Aasma, Indrek Pilv. Good practice of Estonia. The School as a Learning Environment and Information Provider "Eesti notariaadi X aastapäev = 10th anniversary of the Estonian Chamber of Notaries". Toimetaja Viive Aasma. Notarite Koda. Tallinn 2003, ISBN 9949-10-269-3 "Wõro Kommerts läbis edukalt uuenduskuuri". Ärielu, august 2004 "Mainekujundus ürituse kaudu tasku kohane ka väikefirmale". Sekretär, 12. oktoober 2005 Ta on Rotary klubi liige, klubi Tallinn International Rotary Club sekretär. Ta on ka Tallinna Toastmasters Clubi ja Magistrite Klubi liige. Ta oli aastatel 2014–2017 Rahva Ühtsuse Erakonna liige. Ta kuulus rahvuskala valimise eksperdikomisjoni.[viide?] "ERKI arhitektuuriteaduskonna lõpetanud 1990". // Arhitektuurikroonika '90. Tallinn 1993. Lk 284. Erakondade liikmete nimekiri. E-äriregister Tarmo Vahter. "Deniss kallistab Mart Laari ristipoega". Eesti Ekspress, 19. juuli 2001 Paavo Kangur. "Kolmas kirjaoskus". Eesti Ekspress, 12. märts 2002 (Viive Aasma tööst projektikirjutajana)
Segarassid

Segarassid, vastandina niinimetatud puhastele rassidele, on täpselt piiritlemata inimkonna alajaotused, mis põhinevad sellel, kuidas jaotatakse inimesi nende nähtavamate väliste tunnuste alusel. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea osade kuju ja värv. Segarassidesse kuuluvateks nimetatakse tavakasutuses neid inimesi, kes ei kuulu väliste tunnuste alusel vaid ühte "puhtasse rassi", näiteks mongoliidide ehk kollase rassi, europiidide ehk valge rassi või negriidide ehk musta rassi hulka. Mõned peavad inimeste jaotamist rassidesse ja segarassidesse pseudoteaduseks, geenravimite loojatel tuleb aga siiski arvestada rassiliste iseärasustega. Ühe Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide laialt levitatud teooria järgi eksisteeris esialgu kolm "puhast" põhirassi, milleks olid europiidne, mongoliidne ja negriidne, ning segarassid tekkisid nende põhirasside hilisema segunemise tulemusel. Europiidide ja mongoliidide segunedes tekkinud uurali ja lõunasiberi rass on esimese järgu tunnuste poolest mõlema põhirassi vahepealne. Mõlemat rassi iseloomustavad lamedavõitu näo esiletungivamad põsenukid, madalam ninajuur, vähem etteulatuv nägu ja kiduram habemekasv kui europiididel. Uurali rassi erijooned on suhteliselt hele nahk, väike nägu, lühike nina ja nõgus ninaselg, kasv keskmine või alla keskmise. Selle rassi uurali tüüpi leidub Lääne-Siberis ja laponoidset tüüpi esindavad saamid. Lõunasiberi rassil on tumedam nahk, ninaselg enamasti kumer, nägu suur, kasv keskmine ja esineb lühipealisust. See rass asustab peamiselt Kasahstani ja Kirgiisiat. Europiidide ja negriidide segunedes on tekkinud etioopia ja lõunaindia rass: neil inimestel on tume nahk, kuid negriididega võrreldes vähem krässus juuksed, kitsamad nina ja huuled. Etioopia rassi erijooned on pisut heledam, punaka tooniga nahk, pikk kasv, kitsas nägu ja kumer, allapoole otsaga nina. Selle rassi esindajaid kohtab Aafrikas Niiluse ülemjooksul ja Etioopias. Lõunaindia rassil on juuksed enamasti lainelised, kasv suhteliselt väike ja pisike nägu. See rass asustab Lõuna-Indiat ja osaliselt Sri Lankat. Mõlema põhirassi, nii mongoliidse kui ka negriidse tunnused on kuriili ja polüneesia rassil. Kuriili rassi erijooned on lopsakas habemekasv, lainelised ja tumedad juuksed, hele või tõmmu nahk, keskmise paksusega huuled ning võrdlemisi väike kasv. Polüneesia rassil on habemekasv vähesem, näo laius keskmine, ninajuur kõrgem, huuled tavalisest paksemad ja kasv suur. See rass asustab Vaikse ookeani saari Polüneesias ja Mikroneesias. Mulatt – mustanahalise ja valge segavereline järglane Mestiits – valge ja indiaanlase segavereline järglane Sambo – mustanahalise ja indiaanlase segavereline järglane Kvarteroon – valge ja mulati segavereline järglane ENE 3. köide
311 (ansambel)

311 (inglise keeles loetakse three eleven) on rapcore'i, punkmuusikat ja reggae't viljelev USA ansambel. Ansambel loodi 1990 Nebraska osariigis Omahas. Music (1993) Grassroots (1994) 311 (1995) Transistor (1997) Soundsystem (1999) From Chaos (2001) Evolver (2003) Don't Tread on Me (2005) Uplifter (2009) Universal Pulse (2011) Stereolithic (2014) Mosaic (2017) Voyager (2019)
Lublini vojevoodkond

Lublini vojevoodkond on vojevoodkond (haldusüksus) Poolas. Vojevoodkond jaguneb neljaks maakonna õigustega linnaks: Chełm Biała Podlaska Lublin Zamość ja 20 maakonnaks: Biała Podlaska maakond Biłgoraj maakond Chełmi maakond Hrubieszówi maakond Janów Lubelski maakond Kraśniki maakond Krasnystawi maakond Łęczna maakond Lubartówi maakond Lublini maakond Łukówi maakond Opole Lubelskie maakond Parczewi maakond Puławy maakond Radzyń Podlaski maakond Ryki maakond Świdniki maakond Zamośći maakond Tomaszów Lubelski maakond Włodawa maakond Potockite palee Międzyrzec Podlaskis Vana kabel Międzyrzec Podlaskis Krzna jõgi Międzyrzec Podlaskis Vanad puumajad Międzyrzec Podlaskis http://stat.gov.pl/obszary-tematyczne/ludnosc/ludnosc/ludnosc-stan-i-struktura-ludnosci-oraz-ruch-naturalny-w-przekroju-terytorialnym-w-2014-r-stanu-w-dniu-30-vi-2014-r,6,12.html Vojevoodkonna valitsus
2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis toimusid Austrias ja Šveitsis 7.–29. juunil 2008. Meistrivõistlusi võõrustas pärast 2000. aastat teist korda ühiselt kaks riiki. Lõppturniirile pääsesid peale korraldajate veel 14 riigi koondised, kes läbisid edukalt augustis 2006 alanud valikmängud. Euroopa meistriks tuli Hispaania, kes alistas finaalis Saksamaa 1:0. Mängud peeti kaheksal staadionil, millest neli asuvad Šveitsis ja neli Austrias. Avakohtumine toimus Baselis, finaal Viinis. Portugal v Saksamaa Horvaatia v Türgi Holland v Venemaa Hispaania v Itaalia Saksamaa v Türgi Venemaa v Hispaania Saksamaa v Hispaania 4 väravat David Villa 3 väravat Roman Pavljutšenko Lukas Podolski Semih Şentürk Hakan Yakin 2 väravat Andrei Aršavin‎ Michael Ballack Zlatan Ibrahimović Nihat Kahveci Ivan Klasnić Miroslav Klose Ruud van Nistelrooij Robin van Persie Bastian Schweinsteiger Wesley Sneijder Arda Turan Fernando Torres 2008. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistluste koduleht
Grafiit

Grafiit on süsiniku tavatingimustes stabiilseim vorm. Grafiidi nimetas nii 1789. aastal Abraham Gottlob Werner, moodustades selle kreeka sõnast γραφειν, mis tähendab 'joonistama' või 'kirjutama'. Struktuurilt koosneb grafiit tasandilistest lehtedest, millel süsiniku aatomid paiknevad korrapäraste kuusnurkadena. Lehtedevaheline side on nõrk, seetõttu on grafiit pehme (kõvadus Mohsi skaalal 1–2). Tema tihedus on 2,09–2,23 g/cm³. Grafiit juhib voolu läbi tasandite. Kihtide vahel on juhtivus halb. Erinevalt teemandist, mis elektrit ei juhi, on grafiit poolmetall ja seda saab kasutada näiteks kaarlambi elektroodides. Grafiiti võib käsitleda söe kõige väärtuslikuma vormina kütteväärtuse poolest, see on napilt suurem kui antratsiidil ja sellepärast nimetatakse grafiiti ka metaantratsiidiks. Sellegipoolest ei kasutata grafiiti harilikult kütusena, sest grafiiti on raske süüdata. Kuumutamisel reageerib grafiit õhuhapniku ja mõne muu ainega. Inertses keskkonnas sublimeerub grafiit temperatuuril 3800 °C. Grafiit on kihilise ehitusega aine. Samas kihis on aatomite kaugus üksteisest 0,142 nm, kihtide kaugus üksteisest on 0,335 nm. Samas kihis olevad aatomid on omavahel seotud kovalentsete sidemetega, kihtide vahel mõjuvad aga ainult nõrgad molekulidevahelised jõud. Seetõttu on grafiit suhteliselt pehme, lagunedes mehaanilisel mõjutusel kergesti kihtideks. Niisuguse omaduse tõttu saab grafiiti kasutada näiteks pliiatsisüdamike materjalina või määrdeainetes. Grafiidil on kaks vormi alfa- ja beetagrafiit, millel on väga sarnased füüsikalised omadused. Alfagrafiiti saab muuta beetagrafiidiks mehaanilise mõjutamise abil. Beetavorm muutub alfavormiks ise, kui seda kuumutada temperatuurini 1300 °C. 16. sajandi algul avastati Inglismaal Cumbrias Borrowdale'i lähedal Seathwaite'is maailma kõige puhtam grafiidilade. Talupojad leidsid, et see sobib väga hästi lammaste märgistamiseks. See grafiidilade oli eriliselt paks ja puhas ning seda sai kergesti pulkadeks saagida. 2008. aastal toodeti maailmas 1,11 miljonit tonni looduslikku grafiiti, enamasti Hiinas (800 kt). Veel toodeti palju grafiiti Indias (130 kt), Brasiilias (76 kt), Põhja-Koreas (30 kt) ja Kanadas (26 kt). USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid sünteetilist grafiiti tootis ta 198 kt 2016. aastal toodeti maailmas 1,2 miljonit tonni looduslikku grafiiti. Suurimad tootjad olid: Hiina 780 kt, India 170 kt, Brasiilia 80 kt, Türgi 32 kt ja Pöhja-Korea 30 kt. USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid sünteetilist grafiiti toodeti 134 kt. Mineraal Grafeen
Negatiivne määratlus

Negatiivne määratlus on määratlus, mis viiakse läbi määratletava juures teatud tunnuseid või omadusi välistades. Sellist määratlemise viisi peetakse üldiselt kehvaks, kuna see on kaudne ega ütle midagi määratletava tegelike tunnuste kohta. Negatiivset määratlemist kasutatakse peamiselt puhkudel, kus positiivset määratlust pole võimalik anda. Nt Jumala negatiivseks määratluseks on, kui ütelda, et Jumal on surematu, algusetu, lõputu, kohatu, ajatu jne. Definitsioon ehk positiivne määratlus Negatiivne teoloogia
Antonio Rosmini

Antonio Francesco Davide Ambrogio Rosmini Serbati (24. märts 1797 Rovereto, Trento provints – 1. juuli 1855) oli itaalia filosoof. Ta oli Pier Modesto ja Giovanna dei Conti Formenti di Biacesa del Garda teine poeg. Ta lõpetas Padova ülikooli õigusteaduse ja filosoofia alal ning ta ordineeriti 1821 Padovas preestriks. Tal tekkis sügav kalduvus filosoofiale, milles teda julgustas Pius VII. Aastal 1826 siirdus ta Milanosse, kus tal sugenes lähedane suhe Alessandro Manzoniga, kes tema kohta hiljem ütles: "ta on üks kuuest või seitsmest vaimust (intelligenze), kes kõige rohkem austavad inimsust (umanità)." Tema kirjutisi imetlesid teiste seas ka Niccolò Tommaseo ja Vincenzo Gioberti, kellest samuti said tema sõbrad. Aastal 1830 asutas ta Domodossolas Istituto della Carità kongregatsiooni, mille liikmeid hakati nimetama rosminiani. Uue kongregatsiooni põhikirja, mis sisaldus raamatus, mida Rosmini kogu elu välja andis, kiitis 1839 heaks paavst Gregorius XVI. Rosmini kuulutati 18. novembril 2007 õndsaks. Ametlik koduleht Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias „Inimese isik on kohalolev (sussistente) inimõigus.“ – Antonio Rosmini
Circulus vitiosus

Circulus vitiosus [ts'irkulus vitsi'oosus] (ladina keeles sõna-sõnalt 'paha ring' või 'vigane ring', eesti keeles enamasti 'suletud ring' või 'nõiaring') on filosoofias ja loogikas eksimus mõtlemise reeglite vastu, mille puhul kasutatakse määratluses või tõestuses seda, mida alles hakatakse määratlema või tõestama. Meditsiinis on circulus vitiosus kahe või enama üksteist põhjustava või võimendava haiguse koosesinemine[viide?]. Sarnastes tähendustes pruugitakse circulus vitiosuse mõistet ka majandusteaduses ja sotsioloogias. Eristatakse termineid circulus in definiendo (ladina 'ring määratlemisel') ja circulus in probando või circulus in demonstrando (ladina 'ring tõestamisel'), millest esimene puudutab määratlemisel tehtud viga ehk ringmääratlust, teine tõestamisel tehtud viga ehk ringtõestust. Circulus in definiendo puhul tekib määratluses soovimatu ring ja määratlus ebaõnnestub, sest määratluses kasutatud aga meile tundmatu määratletava mõistmiseks tuleb meil vaadata selle määratletava määratlust, milles on taas kasutatud seda alles määratletavat, mille mõistmiseks tuleb vaadata sedasama määratlust ja nii lõpmatuseni. Tautoloogia idem per idem petitio principii Hermeneutiline ring Refleksiivsus Ringkaitse
New Yorgi Cosmos

New Yorgi Cosmos (aastail 1977–1978 nimega Cosmos) oli Ameerika jalgpalliklubi, mis tegutses aastatel 1971–1985. Klubi mängis Põhja-Ameerika Jalgpalliliigas. Klubi asus New Yorgis ja selle äärelinnades. Aastatel 1975–1977 mängis klubis Pelé.
Hermeneutiline ring

Hermeneutiline ring ehk mõistmise ring on tõestamisel või määratlemisel tekkiv ring, mida käsitletakse hermeneutilisest aspektist positiivsena. Laiemas tähenduses on hermeneutilise ringi tunnistamine tekstide tõlgendamise puhul eelduseks nende käsitlemisele terviklikuna, arvestades nende ajaloolist, tekstiloolist, mõisteloolist jne horisonti, st laiemat konteksti. Tekstide tõlgendamise puhul pole võimalik määratleda teksti seoseid selle horisondiga lõplikult, vaid alati jäävad tõlgendusse sisse teatud iseendastmõistetavused, millele on omane, et need on määratletud ringmääratluste kaudu. Erinevalt traditsioonilise loogika vaatenurgast, mille järgi ringmääratlused on soovimatud või isegi halvad (vitiosus), leiavad hermeneutilise ringi eestkõnelejad, et ring määratluses ei pruugi olla halb, vaid ringi sisenedes ja seda läbi käies ring kontsentreerub ja fokuseerub ning sel viisil saab tõlgendamise tulemuseks olla teksti mõistmine selle horisondist lähtuvalt. Hermeneutilise ringi vältimatust tõlgendamisel põhjendatakse sellega, et meil on tõlgendatavast alati olemas eelteadmine või eelarvamus, mille pinnalt me midagi tõlgendama asume. Seda eelarvamust pole võimalik kõrvale jätta või mõne positiivse määratlusega tühistada, vaid pigem on tõlgendamise protsess selline, mille käigus uued teadmised põimitakse juba olemasolevate sisse ning selle käigus toimub eelarvamuste revideerimine. See on aga tsükliline protsess, eelarvamused tühistatakse või kinnitatakse tõlgendamise mitmendal ringil hermeneutilise struktuuri selginemise tõttu, aga mitte ühemõttelise deduktsiooni kaudu. Sestap on loomulikus keeles kirjutatud mitte-formaalsete tekstide, nt kirjanduse, ajaloo jms tõlgendamisel hermeneutiline ring vältimatu. Hermeneutilise ringi ideed seostatakse juba Friedrich Daniel Ernst Schleiermacheriga, selle käsitluste poolest on aga eelkõige tuntud Martin Heidegger, kes püüdis anda hermeneutilise ringi mõistele ontoloogilist tähendust, ja Hans-Georg Gadamer, kelle filosoofia läbi on hermeneutilise ringi mõiste saanud humanitaarteadustes üldaktsepteerituks. Circulus vitiosus Idem per idem Tautoloogia
Padrikus

"Padrikus" on 2003. aastal valminud Norra õudusfilm, mille lavastas Pål Øie.
Klagenfurt am Wörthersee

Klagenfurt am Wörthersee on linn Austrias, Kärnteni liidumaa pealinn. Asub Wörthersee kaldal Sloveenia piiri lähedal. Linn on ümbritsetud kuni 1000 m kõrguste mägedega. Linna asutas Kärnteni hertsog ja seda on esmamainitud 12. sajandil, kuid see kannatas pidevate üleujutuste all. 1246. aastal asutati linn uuesti looduslikult sobivamas kohas ja sai 1252 linnaõigused. 1514 hävis linn peaaegu täielikult tulekahjus. 1809. aastal laskis Napoleon purustada linnamüürid, jättes alles vaid lühikese lõigu. 1863. sai linn raudteeühenduse. Klagenfurt on tähtis kultuuri- ja tööstuskeskus. Linnas asub Hypo Group Arena jalgpallistaadion. Klagenfurdis on sündinud Robert Musil ja Ingeborg Bachmann. https://www.klagenfurt.at/die-stadt/statistik/bevoelkerung.html, vaadatud 14.07.2020. Klagenfurdi koduleht (saksa keeles)
Aafrika Liit

Aafrika Liit on 55 Aafrika riigist koosnev organisatsioon, mis asutati 2002. aastal Aafrika Majandusühenduse ja Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni õigusjärgse järeltulijana. Liidu eesmärgiks on tagada Aafrikas demokraatia, inimõigused ja jätkusuutlik majandus ning integreerida Aafrika riike majanduslikult ja poliitiliselt. Aafrika Liit on mõeldud olema tõhusam organisatsioon kui Aafrika Ühtsuse Organisatsioon. Integratsiooni tulemuste seas näeb liit muu hulgas ühtset valuutat, ühtseid kaitsejõudusid ja riiklikke institutsioone. Kavas on rajada ühine keskpank ja kohus. Organisatsiooni põhikirjas on põhimõtetena sätestatud riikide suveräänsus, olemasolevate piiride austamine, inimõiguste austamine, Aafrika solidaarsus, koostöö koordineerimine ning vastutus sõja ja näljahäda vastu võitlemise eest. Erinevalt Aafrika Ühtsuse Organisatsioonist pole sätestatud siseasjadesse mittesekkumist. Aafrika Liidul on rahu- ja julgeolekunõukogu, mis sanktsioneerib jõu kasutamise. 2004. aastast alates tegutseb Aafrika Liidu rahuvalvemissioon Dārfūris, liit on osalenud ka mitmetel teistel rahuvalvemissioonidel oma kontinendil, nt Burundis (kevadel 2003), Elevandiluurannikul ja Sudaanis. Aastal 2003 sõlmiti korruptsioonivastane lepe. Aafrika Liidu peakorter on Addis Abebas (Etioopias), kus riikidel on alalised esindajad (suursaadikud), ja selle tähtsaim võimuorgan on Aafrika Liidu Assamblee (tippkohtumine). Panaafrika Parlament pidas esimese istungjärgu septembris 2004. Afrika Liitu juhib esimees, kelle ametiaeg on 1 aasta ja kelleks on mõne liikmesriigi riigipea või valitsusjuht. Organisatsiooni igapäevatööd korraldab peasekretär. Esimene peasekretär oli endine Elevandiluuranniku välisminister Amara Essy. Eesti esimene suursaadik Aafrika Liidu juures Paul Teesalu astus ametisse 22. aprillil 2013. Aafrika Liit hõlmab peaaegu kõiki Aafrika riike. Maroko lahkus Aafrika Ühtsuse Organisatsioonist 1984. aastal protestiks Lääne-Sahara liikmeks võtmise vastu ega astunud Aafrika Liitu. 2009. aastal peatati Madagaskari liikmesus, 2012. aastal Mali ja Guinea-Bissau liikmesus. Aastal 2008 peatati Guinea liikmesus, 2009. aastal Eritrea liikmesus ning 2010. aastal Nigeri liikmesus, kuid nende liikmesus hiljem taastati. Nigeri liikmesus peatati taas 2023. aasta 22. augustil. 29. juulil 2011 sai liidu 54. liikmeks Lõuna-Sudaan. 2008–2009 Jakaya Kikwete (Tansaania) 2009–2010 Mu‘ammar al-Qadhdhāfī (Liibüa) 2010–2011 Bingu wa Mutharika (Malawi) 2011–2012 Teodoro Obiang Nguema Mbasogo (Ekvatoriaal-Guinea) 2012–2013 Yayi Boni (Benin) 2013–2014 Hailemariam Desalegn (Etioopia) 2014–2015 Mohamed Ould Abdel Aziz (Mauritaania) 2018–2019 Paul Kagame (Rwanda) 2019–2020 ‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsī (Egiptus) 2020–2021 Cyril Ramaphosa (Lõuna-Aafrika Vabariik) 2021-2022 Félix Tshisekedi 2022–2023 Macky Sall (Senegal) 2023–2024 Azali Assoumani (Komoorid) "Aafrika Liidu koduleht". au.int. Vaadatud 5.04.2022. Nellie Peyton and Felix Onuah African Union suspends Niger over coup, prepares sanctions. Reuters, 22. august 2023 Aafrika Liidu koduleht
Nancy

Nancy on linn Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas, Meurthe-et-Moselle'i departemangu keskus. Asub Meurthe'i jõe kaldal. Tuntud isikutest on Nancys sündinud Saksa-Rooma keiser Franz I ja ajaloolane Lucien Febvre. Place Stanislas Palais ducal (Musée lorrain) Musée des Beaux-Arts Musée de l'École de Nancy ICN Business School Nancyl on 8 sõpruslinna: Populations légales 2021  Nancy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paimio

Paimio on linn Soomes Päris-Soome maakonnas. Asub Paimionjoki ääres. Paimio on linn 1997. aastast alates. Linnas asub Alvar Aalto projekteeritud Paimio sanatoorium (praegu kopsu- ja sisehaiguste haigla). Paimio sõprusvald Eestis on Audru vald. Population growth biggest in nearly 70 years Paimio koduleht
Matsusaka

Matsusaka on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub Ise lahe ääres. Matsusaka asutati 1588. Linnaks (市) sai 1933. aastal. 1. jaanuaril 2005 liideti Matsusakaga naaberlinnad Ureshino, Mikumo, Iinan ja Iitaka. 三重県｜統計データライブラリ：人口・世帯の動き http://www.city.matsusaka.mie.jp/
Oinochoe

Oinochoe (vanakreeka ἡ οἰνοχόη "veinikann") on põletatud savist, pronksist või muust materjalist ühesangaline veinikann. Oinochoesid oli mitme kujuga. Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika
Psükteer

Psükteer on antiigiaegne kõrge silindrilise jalaga kõhukas jahutusnõu. Psükteer asetati teise anumasse, milles oli jahutav vedelik. Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika
Rhyton

Rhyton on antiikaegne joogi- ja ohverdamisnõu. Valmistatud metallist või põletatud savist, enamasti lehtrikujuline, kaela ja kõrvaga. Paljud rhytonid kujundati looma- või inimesepeasarnasteks. Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika
Loimaa linn

Loimaa on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Päris-Soome maakonnas. Läbi linna voolab Loimijoki. Loimaa linnaga liideti 2005. aastal Loimaa vald. 1. jaanuaril 2009 ühinesid linnaga Mellilä vald ja Alastaro vald. Asustuse poolest suuremad keskused on keskasula Loimaa ja endise Loimaa valla keskus Hirvikoski. Loimaa raudteejaam  Loimaa linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Loimaa koduleht
Mitte-Riinimanda

Mitte-Riinimanda on Raplas tegutsev noorte segakoor. Aastal 1993 loodi Rapla Ühisgümnaasiumis lastekoor Riinimanda ja aastal 1997 segakoor Mitte-Riinimanda. Kooride asutaja ja dirigent on Urve Uusberg. Aastal 2013 toimus Maltal 5. rahvusvaheline kooride konkurss, kus Mitte-Riinimanda saavutas folkloori kategoorias II koha ja sakraalse vooru kategoorias IV koha. Üldarvestuses said nad III koha. Riinimanda kooride koduleht
Miina Härma Gümnaasiumi segakoor

Miina Härma Gümnaasiumi segakoor on Tartu Miina Härma Gümnaasiumi 10.–12. klassi õpilastest koosnev segakoor. Koori dirigendid on Kadri Leppoja ja Markus Leppoja. Hääleseadja on Viviane Kallaste. 2006. aastal esitas koor Tõnu Kaljuste juhatusel koos Vanemuise sümfooniaorkestriga Ludwig van Beethoveni suurvormi "Missa C-duur", mis nimetati Eesti Kooriühingu poolt aasta teoks. Lisaks pälvis koor samal aastal Eesti Kooriühingu aasta koori aunimetuse, millega seoses anti koorile võimalus paluda ühel eesti heliloojal kirjutada koori jaoks uudisteos. Välja valiti Olav Ehala, kelle Leelo Tungla sõnadele kirjutatud teos "Uuesti, uuesti" kõlas esimest korda Miina Härma Gümnaasiumi 110. aastapäeva kontsertaktusel 14. oktoobril 2016 Vanemuise kontserdimajas. Eesti Kooriühingu aastapreemiad 2006[alaline kõdulink] vaadatud 22.06.2017 MHG koolileht Tabula Rasa – detsember 2016 Koorist Miina Härma Gümnaasiumi kodulehel
Kokkola linn

Kokkola on linn Soomes, Kesk-Pohjanmaa maakonna keskus. Asub Põhjalahe kaldal. Naabervallad on Halsua vald, Kalajoki linn, Kannus, Kaustineni vald, Kruunupyy, Lestijärvi vald, Luoto ja Toholampi vald. Linna asutas 1620. aastal Ristiranna küla kohale Gustav II Adolf, kes pani linnale nimeks Gamlakarleby, kuid see linn hävis tulekahjus 1664. aastal. Kokkola ehitati taas üles ja sai 18. sajandil tõrvakaubanduse keskuseks. Ka linna vapil on kujutatud tõrvatünni. 1977. aastal liideti linnaga Kaarlela vald. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Lohtaja, Ullava ja Kälviä vald. Vallas elas enne liitmist 37 200 inimest ja rahvastikutihedus oli 115,5 in/km². 81% elanikest on soomekeelsed ja 17% rootsikeelsed. Hassinen (Hassis), Isokylä (Storby), Kallinen (Kallis), Kaustari (Kaustar), Kirilahti (Kirilax), Korpilahti (Korplax), Kotkamaa, Kvikant, Närvilä, Palo, Piispanmäki, Rödsö, Sokoja (Såka), Vitsari (Vittsar), Oivu (Åivo), Knivsund (Öja), Långö (Öja) Kokkola vana raekoda K. H. Renlundi muuseum Kakskeelsed sildid Averøy (Norra) Boldog (Ungari) Fitchburg (MA, USA) Fredericia (Taani) Fushun (Hiina) Hatvan (Ungari) Härnösandi vald (Rootsi) Järva-Jaani vald (Eesti) Mörbylånga vald (Rootsi) Ullånger (Rootsi) Kristiansund (Norra) Marijampolė (Leedu) Ratingen (Saksamaa) Greater Sudbury (Kanada) Järva-Jaani vald (1991–2017) sõlmis 1991. aastal sõpruslepingu Kälviä vallaga. Sellest tulenevalt on Kokkola linna sõprusomavalitsus ka 2017. aastal moodustatud Järva vald. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Välissuhted Järva vald (vaadatud 25. juulil 2023) Kokkola koduleht