laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Väikene Pehmejärv

Väikene Pehmejärv (ka Väike Pehmejärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 4,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sutõsaarõ lump

Sutõsaarõ lump (ka Lalli tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kikkaoja külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 429 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väiku-Kuikli järv

Väiku-Kuikli järv (ka Kuigli Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ähijärve Kogrõjärv

Ähijärve Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Rebasemõisa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ähijärve Vahejärv

Ähijärve Vahejärv (ka Vahejärv, Ähi Vahejärv, Keskmine järv, Keksine järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pointe-Noire

Pointe-Noire on suuruselt teine linn Kongo Vabariigis, Kouilou departemangu keskus. Asub Atlandi ookeani rannikul. Pointe-Noire on asutatud 1922. aastal. Linnal on 1934. aastal valminud raudteeühendus pealinna Brazzaville'iga. Pointe-Noire'is on ka rahvusvaheline lennujaam.  Pointe-Noire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis https://www.citypopulation.de/en/congo/
Aheru Haugjärv

Aheru Haugjärv (ka Haugjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aheru Raudjärv

Aheru Raudjärv (ka Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väiku-Apja järv

Väiku-Apja järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Koobassaare külas. Veekogu pindala on 6,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Türäjärv

Türäjärv on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Härjäsilm

Härjäsilm on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Keema Ora järv

Keema Ora järv (ka Ora järv, Keema Orajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuussaarõ järv

Kuussaarõ järv (ka Kuussaare järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Varstu järv

Varstu järv (ka Varstu paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Varõsjärv

Varõsjärv (ka Nursipalu Varõsjärv, Sõmerpalu Varesejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Mustassaare külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väiku-Keema järv

Väiku-Keema järv (ka Väike-Keema järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Keema külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1009

1009. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 1004 1005 1006 1007 1008 - 1009 - 1010 1011 1012 1013 1014 Quedlinburgi kloostri annaalides mainiti esimest korda Leedut. ... Johannes XVIII, paavst
Roobioru lump

Roobioru lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vana-Roosa järv

Vana-Roosa järv (ka Vana-Roosa tiik) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vana-Roosa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 587 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaivandu järv

Kaivandu järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Viitina külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 358 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jugu järv

Jugu järv (ka Jubu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kunnjärv

Kunnjärv (ka Viitina Kungjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Jugu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 286 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Perätjärv

Perätjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Pulli ja Viitina külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pundsu järv

Pundsu järv (ka Punsujärv, Punso järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 855 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pundsu Kõrbjärv

Pundsu Kõrbjärv (ka Kõrbjärv, Kirikumäe Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 802 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pedejä järv

Pedejä järv (ka Pedejärv, Pedeja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1089 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Külimitü järv

Külimitü järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi ja Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 147 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Juhaniniidü lump

Juhaniniidü lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri ja Pedejä külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 417 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Möldre londsik

Möldre londsik on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Möldre külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ikujärv

Ikujärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 122 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kõivamäe lump

Kõivamäe lump (ka Tammõ lump) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 166 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vinnora järv

Vinnora järv (ka Külimitu järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Sandi külas ja Võru vallas Haava külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laanemetsa Savijärv

Laanemetsa Savijärv (ka Savijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa ja Taheva külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Korgõmäe järv

Korgõmäe järv (ka Väike Mäeräima järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 265 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaaramõisa lomp

Kaaramõisa lomp on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1052 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Parmu soot

Parmu soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Hargla külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1984 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Riidjärv

Riidjärv (ka Soemõisa Linajärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Taheva külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuuritsasuut

Kuuritsasuut on järv Valga maakonnas Valga vallas Kallikülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1611 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Goslari kreis

Goslar on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. See külgneb (lõunast ja päripäeva) Göttingeni, Northeimi, Hildesheimi ja Wolfenbütteli kreisidega, Salzgitteri linnaga ning Saksi-Anhalti (Harzi kreis) ja Tüüringi liidumaaga (Nordhauseni kreis). Kreisi pindala on 965,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 138 236 inimest. Kreisi ajalugu on seotud Goslari linnaga. Goslari kreisi lõi 19. sajandil Preisimaa valitsus. Goslari linn ei kuulunud kreisi 1972. aastani, mil see lõpuks kreisiga liideti. Piirkond koosneb Harzi mägede loodeosast. Harzi rahvuspark on selle kreisi osa. Kõrgeim tipp on Wurmberg (971 m) Braunlage juures, olles ka kõrgeim koht Alam-Saksimaal. Altenau väikelinna juures on Okeri jõe läte. Jõgi voolab läbi maalilise Okeri oru, et väljuda Harzist Vienenburgi juures. Samtgemeinde: Samtgemeinde Lutter am Barenberge Hahausen Lutter am Barenberge1 Wallmoden 1Samtgemeinde keskus Vallavaba territoorium: Harz GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Ametlik veebileht
Mõniste järv

Mõniste järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mõniste külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Hanija järv

Hanija järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hanija ja Palujüri külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 822 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Timpri Kogrõjärv

Timpri Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Timpre Kogrejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Mikita külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 725 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, [1] (vaadatud 24.08.2018)
Luhasuu Mustjärv

Luhasuu Mustjärv (ka Mustjärv, Kellamäe Mustjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kadõni ja Kellämäe külas. Veekogu pindala on 6,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 991 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1007

1007. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 1002 1003 1004 1005 1006 - 1007 - 1008 1009 1010 1011 1012 ... Isaak I Komnenos, Bütsantsi keiser ...
Kruna lump

Kruna lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Karba külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
34 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 34 sõidab Muuga aedlinna ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-45 minuti tagant Marsruut Muuga aedlinna suunal: Ahtri tänav, Tuukri tänav, Petrooleumi tänav, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Muuga tee, Õunapuu puiestee. Marsruut Hobujaama tänava suunal: Kallavere tee, Muuga tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Mere puiestee, Ahtri tänav. Kuni 2003 aastani sellel marsruudil sõitis liin 34. Kui 2003 aastal avati liin 34A mis hakkas käima Muuga aedlinna liin 34 lühendati Ristaia peatuseni. Nii nad sõitsid kuni oktoobrini 2004 aastani kui liin 34 pandi kinni ja jäi liin 34A. 2022 aastal muudeti liiniks 34. Tallinna ühistranspordiliinid 34. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
38 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 38 sõidab Muuga küla ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 45-100 minuti tagant Marsruut Muuga suunal: Ahtri tänav, Tuukri tänav, Petrooleumi tänav, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Randvere tee, Muuga tee. Marsruut Hobujaama suunal: Muuga tee, Randvere tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Mere puiestee, Ahtri tänav. Tallinna ühistranspordiliinid 38. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
39 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 39 sõidab Vana-Lõuna tänava ja Liikuri tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Marsruut Kitseküla suunal: Juhan Smuuli tee, Narva maantee, Valge tänav, Pallasti tänav, Majaka tänav, Tartu maantee, Liivalaia tänav, Veerenni tänav, Vana-Lõuna tänav. Marsruut Liikuri tänava suunal: Vana-Lõuna tänav, Veerenni tänav, Liivalaia tänav, Tartu maantee, Majaka tänav, Pallasti tänav, Valge tänav, Narva maantee, Juhan Smuuli tee. Endine 39. Aastani 2013. sõitis liin 39 Veerenni-Lasnamägi. Alates 2013. Veerenni-Liikuri. Alates 2022 Vana-Lõuna-Liikuri. 39 Väljumised olid aastani 2022. 25-90 minutit. Alates 2022. 15-70 minutit 39. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Kuidas minust sai HAPKOMAH

"Kuidas minust sai HAPKOMAH" (alapealkirjaga: "ja lisaks kõik lood nihilist.fm'ist") on anonüümse autori raamat narkosõltlase elust Eestis. Raamatu andis välja kultuurirühmitus-kirjastus ZA/UM kahasse NIHILIST FM OÜ-ga, milledest viimase eesotsas on Kaur Kender, kes kirjutas raamatule ka järelsõna pealkirjaga "Fentanüül ja sajad miljonid eurod".
Haki lump

Haki lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haki ja Tialasõ külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 678 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Püksijärv

Püksijärv (ka Kellamäe Väike järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kellämäe külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 218 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tiksijärv

Tiksijärv (ka Kellamäe Keskmine järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kellämäe külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
1006

1006. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 1001 1002 1003 1004 1005 - 1006 - 1007 1008 1009 1010 1011 Merapi vulkaani purse mattis Jaava keskosa tuha alla. Konstantinos X, Bütsantsi keiser ...
1005

1005. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 1000 1001 1002 1003 1004 - 1005 - 1006 1007 1008 1009 1010 ... ... Sigmundur Brestisson, fääri viikingipealik
Keisrilõige

Keisrilõige on sünnitusabioperatsioon, kus loomuliku sünnitamise asemel (seoses tüsistustega) lõigatakse loode välja läbi kõhu- ja emakaseina. Keisrilõike eesmärk on ema ja lapse või laste elu kaitsmine, püüdes vältida suuremaid tüsistusi. Keisrilõige sooritatakse tihti mitmikute sünni korral. Sünnitus
Košmaar (Füssli)

„Košmaar“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos. Tegemist on kunstniku tuntuima maaliga. Sõna košmaar tähendab eesti keeles painajalikku ehk õudset unenägu või nägemust. "košmaar". EKI. Vaadatud 24.08.2018. Norbert Wolf. Romanticism. — Taschen, 2007. — С. 26—27. — ISBN 978-3-8228-5310-8. Kasper Monrad. Abildgaard som erotisk trold? // Nicolai Abildgaard — kroppen i oprør. — København: Statens Museum for Kunst, 2009. Recent exhibit and publication: Gothic Nightmares: Fuseli, Blake and the Imagination. 15 February–1 May 2006. Tate Britain, London. ISBN 1-85437-582-2
Mitmikud

Mitmikud on sama ema korraga sünnitatud järglased. Mitmikutest sünnivad kõige sagedamini kaksikud. Nende sünnitamise komplitseerituse puhul võidakse teostada sünniabioperatsiooni ehk keisrilõiget. kaksikud kolmikud nelikud viisikud kuuikud seitsmikud – novembris 1997 tõi Bobbi McCaughey Des Moinesis ilmale seitse last (neli poega ja kolm tütart), 2015. aastal said nad esimesteks täiskasvanuikka jõudnud seitsmikuteks. Kõik elavad tänini. kaheksakud – (viljakusravi läbinud Natalie Suleman tõi 2009. aasta jaanuaris ilmale kaheksa last, kes kõik elavad tänini) üheksakud – 2021. aasta 4. mail sai 25-aastane Mali elanik Halima Cisse Marokos keisrilõike läbi üheksa vastsündinu (viie tütre ja nelja poja) emaks. On esinenud rasedusi, mis algasid kümne, üheteistkümne, kaheteistkümne või viieteistkümne lootega. Need ei jõudnud elussündideni. Enamik neist on tulenenud viljakusravist ja kunstliku viljastamise tehnoloogia rakendamisest. Siiski on teada üks dokumenteeritud juhtum, kus loomuliku rasestamise tulemusel tekkis 12 loodet. Kolmikud on samast rasedusest sündinud kolm järglast. Identsed kolmikud on arenenud ühest munarakust (ühemunakolmikud). Kõige rohkem sünnib kolmikuid või kolmest munarakust (kolmemunakolmikud). Inimesel sünnivad kolmikud ligi ühe korra 1000 sünnituse kohta. Identseid kolmikuid sünnib üks kord iga 200 miljoni sünnituse kohta. Teisik "McCaughey septuplets at 25: 'When we are all together, it's just the best time'". The Des Moines Register. Vaadatud 23.11.2022. Octuplets' mom: 'I'm not being selfish', MSNBC.com, February 11, 2009 "Malian woman gives birth to nine babies" (inglise). BBC News. 05.04.2021. Vaadatud 06.04.2021. "Mali woman has given birth to nine babies, says health ministry. (5 May 2021). The Guardian. Retrieved 5 May 2021." Suzanne Hailey (6. aprill 2022). "Rare identical Cheshire triplets were 'one-in-200 million'". bbc.com (inglise). BBC News. Vaadatud 6. aprillil 2022.
Tooma (perekonnanimi)

Tooma on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Tooma on pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas ja Kurisoo mõisas Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal; Võnnu mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal; Ropka ja Ülenurme mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Tooma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neudorff, Prits, Pritsu, Thom, Tomann, Tomson ja Toomann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tooma Eestis 23 mehel ja 29 naisel. Peeter Tooma, eesti laulja Rein Tooma (1906–1942), eesti insener ja lendur
Laiapea

Laiapea on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Laiapea (Layapea) on pandud Valtu mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Laanemäe. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laiapea Eestis 16 mehel ja 19 naisel. Andres Laiapea (sündinud 1981), eesti poliitikavaatleja Heino Laiapea (sündinud 1951), eesti agronoom ja ajakirjanik Vahur Laiapea (sündinud 1960), eesti filmirežissöör, -produtsent ja -operaator ning viipekeele uurija Liina Jaanus (sündinud Liina Laiapea; 1937–2010), eesti arhitekt
1004

1004. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 999 1000 1001 1002 1003 - 1004 - 1005 1006 1007 1008 1009 ... ... ...
Üss

Üss on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Üss (Hüss) on pandud Kahkva ja Meeksi mõisas Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Üsse-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Salumaa (Võnnu vallas 1937. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tiigiveski park

Tiigiveski park on park Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Juhkentali asumis, Juhkentali tänava ääres. Tiigiveski park on rajatud 20. sajandi algul endise Härjapea jõe voolusängi ja Tiigiveski tiigi kohale. Tiigiveski tiik hakkas 20. sajandi alguses soostuma ning aeti aastatel 1912−1913 kinni ja täideti Estonia teatri vundamendiaugust võetud prahiga. Härjapea jõgi suleti selles lõigus lõplikult maa alla alles 1930. aastate teisel poolel. Piirkonnas aega surnuks löönud ja vahel ka möödujaid tülitanud päevavaraste tõttu hakati rahvasuus seda paika Pasatski pargiks kutsuma. Praeguse ilme sai park 1960. aastate algul, kui valmis Kalevi spordihall. Hiljem rajati selle taha ka kergejõustikuhall. Tänapäeval on Tiigiveski pargist järel tagasihoidlik 3,3 ha suurune suhteliselt liigivaene, kuid suurte põlispuudega endise suurema pargi osa. Tiigiveski jalgpalliväljak Spordikuulsuste park, Kalevi Spordihalli ees Tiigiveski park tallinn.ee
Polski Senovec

Polski Senovec on küla Bulgaarias Veliko Tǎrnovo piirkonnas Polski Trǎmbeši vallas. Asub 33 km kaugusel Veliko Tǎrnovo linnast. Arheoloogiamälestis Külakeskus (1971) Purskkaev Kool Teater https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-03-2024_2.txt
1003

1003. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad Aastad: 998 999 1000 1001 1002 - 1003 - 1004 1005 1006 1007 1008 ... ... Johannes XVII, paavst
Kunstistiil

Kunstistiil iseloomustab teosele või teoste rühmale omaseid kunstimeetodist sõltuvaid vormielemente, nende valikuid ja ühendamise korda. Kunstiajaloos käsitletakse kunstistiile alates romaani stiilist, mis hakkas välja kujunema 10. sajandi lõpus. Seoses modernismi tekkega 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses osutusid kunstistiilidele asemel valdavaks kunstivoolud. Kunstivool Kunst
Kuutõbine leedi Macbeth

„Kuutõbine leedi Macbeth“ on šveitsi kunstniku Johann Heinrich Füssli (1741–1825) teos. "Lady Macbeth somnambule". www.louvre.fr (prantsuse). Originaali arhiivikoopia seisuga 25.08.2018. Vaadatud 25.08.2018.
Aidamees (perekonnanimi)

Aidamees on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aidamees on pandud Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ätt (perekonnanimi)

Ätt on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ätt (Aett, Ett) on pandud Rääbise mõisas Laiuse kihelkonnas, Vana-Kavilda mõisas Puhja kihelkonnas ja Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas, kõik Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Äti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ett. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kunstimeetod

Kunstimeetod on ideelis-esteetiliste põhimõtete kogum, millest lähtutakse kunstiteose loomisel ja hindamisel. Kunst Kunstiajalugu
Kennedy Kosmosekeskus

Kennedy Kosmosekeskus (John F. Kennedy Space Center, KSC) on NASA tähtsamaid kosmoserakettide stardipaiku ja kosmosesüstikute maandumiskoht. Keskus asub USA Florida osariigis Orlando läheduses Merritt Islandis. Kosmosekeskuses on kaks raketistardiplatsi, mis koos kannavad nimetust Stardikompleks 39. Kennedy kosmosekeskus kui vaatamisväärsus NASA lehekülg: Kennedy kosmosekeskus