laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuivarahud

Kuivarahud on väikesaared Saare maakonnas Vilsandi lõunakalda juures. Saartest suurim on Kuivarahu. Kuivarahu koordinaadid on 58° 22′ N, 21° 51′ E.
Noogilaisti

Noogilaisti (ka Saarejaagu rahud) on Saare maakonnas Vilsandi lähedal asuvad saared (rahud). Neid rahusid on vähemalt kolm. Rahudel puuduvad nimed. Rahude koordinaadid on 58° 23′ N, 21° 54′ E. Lisa 3: Ametlikult kinnitatud saarenimed - EKI (vaadatud 28.04.2018)
Karl Helemäe

Karl Helemäe (12. september 1930 – 18. august 1986) oli eesti ajakirjanik. Aastatel 1972–1975 oli ta ajalehe Noorte Hääl peatoimetaja, hiljem toimetaja asetäitja. 1980. aastatel oli ta ajalehe Komsomolskaja Pravda Eesti korrespondent. Ta oli ka ELKNÜ Keskkomitee büroo liige ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asunud Vabariikliku Alaealiste Asjade Komisjoni liige. Tema kirjutatud jutustusel "Kevadkülvi volinik" (ilmus 1977. aastal ajakirjas Looming) põhineva stsenaariumi järgi tegi Peeter Simm 1980. aastal filmi "Ideaalmaastik". Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1975 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, nr. 30, 10. juuli 1967 Kalmistute register HAUDI Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Ajalehe "Noorte Hääl" toimetaja Karl Helemäe (1972)
Kobinsaare

Kobinsaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kõo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Saviaugu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saviaugu külaga. Külast on teateid alates 1922.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Saviaugu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
NextJet

NextJet on Rootsi suurim regionaal lennufirma, mille peakorter asub Solnas Stockholmis Rootsis. Lennufirma kaks kodulennujaam on Stockholmi Arlanda lennujaam ja Maarianhamina lennujaam. Lennufirmal on 15 lennukit ja opereerib 20 sihtkohta.
19. detsember

19. detsember on Gregoriuse kalendri 353. päev (liigaastal 354. päev). Juliuse kalendri järgi 6. detsember (1901–2099). 1870 – asutati Pärnu Eesti Põllumeeste Selts. 1883 – Hugo Treffner sai loa asutada Tartus poeglaste erakool. 1913 – Tartut külastas Kuuba maleäss Jose Raul Capablanca, kes pidas seal 28 simultaanmängu Tallinnas Nõmmel hakati rajama nn Peetri aedlinna (Pääsküla). 1939 – Viljandi linnapea Albert Vilms astus ametisse. 1944 – viimase osana Eestist haarasid Nõukogude väed teise maailmasõja käigus enda valdusse Ruhnu saare. 1978 – EKP Keskkomitee büroo võttis vastu salajase otsuse "Vene keele omandamise ja õpetamise edasisest täiustamisest". 1606 – Inglismaalt väljusid esimesed laevad, mis randusid Uues Maailma pärastises Virginias. 1666 – Rootsis asutati Lundi Ülikool. 1795 – Austria sõlmis Prantsusmaaga relvarahu. 1842 – USA tunnistas Hawaii iseseisvust. 1863 – Frederick Walton patenteeris linoleumi. 1905 – 1905. aasta revolutsioon: üldstreik Venemaal. 1916 – esimene maailmasõda: lõppes Verduni lahing. 1946 – algas Esimene Indohiina sõda. 1972 – Apollo programm: Viimane mehitatud kuureis, Apollo 17, naasis Maale. 1974 – Nelson Aldrich Rockefeller vannutati Ameerika Ühendriikide 41. asepresidendiks. 1983 – Brasiilia Jalgpalli Konföderatsioonist varastati originaalne Jules Rimet' karikas. 1986 – Andrei Sahharov vabastati koduarestist. 1992 – Taiwanil toimusid esimesed vabad ja demokraatlikud parlamendivalimised pärast 1947. aastat.  Pikemalt artiklis Sündinud 19. detsembril 1594 – Gustav II Adolf, Rootsi kuningas 1683 – Felipe V, Hispaania kuningas 1852 – Albert Michelson, USA füüsik, Nobeli auhind 1907 1873 – Konstantin Konik, eesti poliitik ja ühiskonnategelane 1904 – Harald Haberman, zooloog 1906 – Leonid Brežnev, nõukogude riigitegelane 1910 – Richard Sagrits, maalikunstnik 1915 – Erna Abel, eesti suusataja ja treener 1915 – Édith Piaf, prantsuse laulja 1929 – Olimar Kallas, karikaturist 1933 – Tiia-Ester Loitme,koorijuht ja pedagoog 1950 – Märt Rask, jurist ja poliitik 1964 – Arvydas Sabonis, leedu korvpallur 1966 – Alberto Tomba, itaalia mäesuusataja 1969 – Kristy Swanson, USA näitleja 1972 – Alyssa Milano, USA näitleja 1982 – Tero Pitkämäki, soome kergejõustiklane, odaviskaja 1987 – Karim Benzema, Prantsusmaa jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 19. detsembril 1741 – Vitus Bering, vene maadeuurija 1836 – Martin Bartels, matemaatik 1934 – Georg Türk, Eesti politseinik 1940 – Kyösti Kallio, Soome president 1937–1940 1944 – ‘Abbās II, Egiptuse kediiv 1982 – Edgar Puusepp, eesti maadleja ja treener 1987 – August Mälk, eesti kirjanik 1996 – Marcello Mastroianni, Itaalia filminäitleja 1999 – Desmond Llewelyn, briti näitleja, Q James Bondi filmides 2019 – Ivalo Randalu, eesti muusikaajakirjanik ja -uurija ... 2009 – Eesti aasta madalaim õhutemperatuur −25,2 °C Valgas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. ESBL veebis (vaadatud 02.01.2015). http://www.tnp.ee/ajaleht/ajaleht-raamat-nr-53/malestused-on-tugevamad-kui-majad/
1171

1171. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1166 1167 1168 1169 1170 - 1171 - 1172 1173 1174 1175 1176 ... ... ... ...
Koera

Koera oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Õisu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sultsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sultsi külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Койракюля). Marja Kallasmaa: artikkel "Sultsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
China Eastern Airlines

China Eastern Airlines on Hiina Rahvavabariigi lennufirma, mille peakorter asub Shanghais Hiinas. Lennufirma peamine kodulennujaam on Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam, lennufirma kodulennujaam on ka Pekingi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 489 lennukit ja opereerib 217 sihtkohta. China Eastern Airlines on reisijate arvult Hiina teine lennufirma.
Koguli

Koguli oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vooru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Roosilla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Külast on teateid alates 1922 (Kogoli).[viide?] Küla rajati endise Koguli karjamõisa alale. Marge Kuslap: artikkel "Roosilla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Alaska Airlines

Alaska Airlines on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mille peakorter asub Seattle'is Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennufirma kodulennujaam on Seattle'i Tacoma rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 314 lennukit ja see opereerib 118 sihtkohta.
Kotsama

Kotsama oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Kõo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Unakvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Unakvere külaga. 1839 on esimest korda mainitud nime Kotzoma. Marja Kallasmaa: artikkel "Unakvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kovali

Kovali oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Ruudiküla alale. Külast on teateid alates 1935.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Ruudiküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Flybe

Flybe on Euroopa suurim regionaallennufirma, mille peakorter asub Devonis Suurbritannias. Lennufirmal on 78 lennukit ja opereerib 85 sihtkohta 15 riigis üle Euroopa. Lennufirma asutati 1. novembril 1979 Jersey European Airwaysina.
Kuksi

Kuksi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kulla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kulla külaga. Küla nimi võib pärineda talupoja lisanimest (1724 Kuckse Marcus). Marja Kallasmaa: artikkel "Kulla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Jet2.com

Jet2.com on Suurbritannia odavlennufirma, mille peakorter asub Leedsis Suurbritannias. Lennufirma kodulennujaam on Leeds Bradfordi lennujaam. Lennufirmal on 73 lennukit ja opereerib 58 sihtkohta, lennufirma oon Suurbritannias suuruselt neljas lennufirma. Jet2.com asutati 1983. aastal Channel Expressina.
1170

1170. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad Aastad: 1165 1166 1167 1168 1169 - 1170 - 1171 1172 1173 1174 1175 ... ... Valdemar II, Taani kuningas ...
Kundru

Kundru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Tõrreküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõrrekülaga. Kundru on küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Kundru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kurgelaane

Kurgelaane oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Porsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Porsa külaga. Külast on teateid alates 1970. Marge Kuslap: artikkel "Porsa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kõrgeoja

Kõrgeoja oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maru külaga. Külast on teateid alates 1930.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Maru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kõssa

Kõssa oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kiini küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiini külaga. Külast on teateid alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Kiini" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Käki

Käki oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Loodi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõõnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõõnaste külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Кяккикюля). Marja Kallasmaa: artikkel "Mõõnaste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärgiste

Kärgiste oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Heimtali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiisa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiisa külaga. Külast on teateid alates 1630 (Karkistekulle). Marja Kallasmaa: artikkel "Kärgiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kübenü

Kübenü oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Suislepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Suislepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Külast on teateid alates 1909 (saksa keeles Kübemeküla).[viide?] Marge Kuslap: artikkel "Suislepa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lageduse

Lageduse oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Aidu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aidu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aidu külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Лагедузе). Marja Kallasmaa: artikkel "Aidu3" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lakiküla

Lakiküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Mustapali küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mustapali külaga. Lakiküla on küla staatuses alates 1922. Marja Kallasmaa: artikkel "Mustapali" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1168

1168. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1163 1164 1165 1166 1167 - 1168 - 1169 1170 1171 1172 1173 Valdemar I vallutas Arkona Rügeni saarel. ... ... ...
Leisimõisa

Leisimõisa oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Laatre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laatre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pennikülaga. 1855-1859 on esimest korda mainitud nime Лейземойсъ (kaks talu), seejärel umbes 1900 Лейзимойза (talurühm), 1922 Leisi, 1939 Leesimõisa (talu). Marja Kallasmaa: artikkel "Leisimõisa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lepakose

Lepakose oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kootsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kootsi külaga. Lepakose on küla staatuses alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Kootsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Liivausse

Liivausse (ka Kooli) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Holstre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holstre külaga. Liivausse on küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Holstre" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lobinaküla

Lobinaküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Päigiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Külast on teateid alates umbes 1900 (Лобинакюля).[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Päigiste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1169

1169. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1164 1165 1166 1167 1168 - 1169 - 1170 1171 1172 1173 1174 Mstislav Jurjevitš rüüstas Kiievit. ... Alexios II Komnenos, Bütsantsi keiser ...
Luhavahi

Luhavahi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vaibla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaibla külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Vaibla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Lämba

Lämba oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Umbsoo küla ja Mõisaküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsoo külaga. Lämba on küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Lämba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Löövi

Löövi oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Jaska küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaska külaga. Löövi on küla staatuses alates 1970. 19. sajandi II poolel asus Löövi kohal telliselööv (umbes 1866 on mainitud Кирп. зав.). Telliselöövi järgi on ka küla nime saanud. Marja Kallasmaa: artikkel "Löövi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Maimsaare

Maimsaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Arussaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arussaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arussaare külaga.[viide?] Külast on teateid alates umbes 1900 (Маймсаре). Marja Kallasmaa: artikkel "Arussaare" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Maiste

Maiste oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Pinska küla alale. Marja Kallasmaa: artikkel "Pinska" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Masaku

Masaku oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Laatre asula alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laatre asulaga. 18.-20. sajandil eksisteeris Masaku karjamõis. Masaku on küla staatuses alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Masaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1166

1166. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1161 1162 1163 1164 1165 - 1166 - 1167 1168 1169 1170 1171 ... ... John Maata, Inglismaa kuningas ...
Wayback Machine

Wayback Machine on USA mittetulundusühingu Internet Archive hallatav digiarhiiv, kuhu salvestatakse veebilehti. Arhiiv asutati 2001. 2019. aasta mai seisuga oli digiarhiivis üle 361 miljardi veebilehesalvestuse. https://archive.org/web/ (vaadatud 12.05.2019) Wayback Machine
Mähküla

Mähküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põhjaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põhjaka külaga. 1590 on esimest korda mainitud nime Mechla, seejärel 1797 Mähkülla, umbes 1900 Маекюля. Marja Kallasmaa: artikkel "Põhjaka1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Võssoka Hreblja

Võssoka Hreblja (ukraina keeles Висока Гребля) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 559. Pindala on 1,766 km².
Määraste

Määraste oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Maru külaga. Külast on teateid alates 1751 (Merreste). Marja Kallasmaa: artikkel "Määraste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Antopil (Tomašpili rajoon)

Antopil (ukraina keeles Антопіль) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 475. Pindala on 1,216 km².
Nahkle

Nahkle oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Ämmuste küla alale. 1797 on esimest korda mainitud fraasi Nahkülla veski. Nahkle oja Marge Kuslap: artikkel "Ämmuste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Napsi

Napsi (varem ka Napsiküla) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Suure-Kõpu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Supsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kõpu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Supsi külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Напси).[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Supsi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
1165

1165. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1160 1161 1162 1163 1164 - 1165 - 1166 1167 1168 1169 1170 ... ... Philippe II, Prantsusmaa kuningas Albert von Buxhövden, Riia piiskop Heinrich VI, Saksa-Rooma keiser Ibn Arabi, sufi õpetlane ... "The Meccan Revelations". World Digital Library. 1900–1999. Vaadatud 14.07.2013.
Orjatu

Orjatu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Pahuvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pahuvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paistu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahuvere külaga. 1731 on esimest korda mainitud nime Orjata, seejärel 1797 Orjoto. Marja Kallasmaa: artikkel "Pahuvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Gorišni Šerivtsi

Gorišni Šerivtsi (ukraina keeles Горішні Шерівці) on küla Ukrainas Tšernivtsi oblastis Zastavna rajoonis. Elanike arv on 2793.
Nutru

Nutru oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Väike-Kõpu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kõpu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga. Külast on teateid alates 1695 (Nuttro). Marja Kallasmaa: artikkel "Nutru" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Obriku

Obriku oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Suislepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järveküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järvekülaga. Külast on teateid alates 1909 (Obrokuküla). Marge Kuslap: artikkel "Järveküla4" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Šuš

Šuš (farsi keeles شوش; latinisatsioonis ka Shūsh) on linn Iraanis, Šuši maakonna keskus Khūzestāni provintsis. 2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 53 897 elanikku 10 689 peres. Šuš asub Elami muistse pealinna Susa lähedal. 2005. aastal oli Šušis 64 960 elanikku. Linnas on raudteejaam Šuši läbival Transiraani raudteel. Šuš KNABis (vaadatud 29.04.2018) "Census of the Islamic Republic of Iran, 1385 (2006)" Islamic Republic of Iran "World city populations: Susa". Mongabay.com. 2. detsember 2008. Vaadatud 8.02.2013.
1164

1164. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad Aastad: 1159 1160 1161 1162 1163 - 1164 - 1165 1166 1167 1168 1169 ... ... Rokujō, Jaapani keiser Friedrich V, Švaabimaa hertsog ...
Novoselki

Novoselki on küla Venemaal Moskva oblasti Tšehhovi rajooni Barantsevo külanõukogus. Küla asub merepinnast 157 meetri kõrgusel Ljutorka jõe kaldal, rajoonikeskusest Tšehhovist 6 kilomeetrit kagus. Aastal 2016 oli külas kaks tänavat. Lisaks asusid külas veel aianduskooperatiiv ja tööstuspiirkond. Külas asub koolimaja, mille lasi aastal 1877 rajada Anton Tšehhov. Tänapäeval asub selles Tšehhovi muuseum. Sealse Jumalaema Uinumise kiriku kohta pärinevad esimesed teated XVI sajandist. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1756; sealne kirik pääses nõukogude perioodil sulgemisest. Kas XX sajandilõpus või XXI sajandi alguses rajati küla lõunaserva pühaks peetava allika juurde kabel. Численность сельского населения и его размещение на территории Московской области (итоги Всероссийской переписи населения 2010 года). Том III Территориальный орган Федеральной службы государственной статистики по Московской области (2013). Новоселки. Фото-планета. Новоселки (село).[alaline kõdulink] Справочник почтовых индексов. Мемориальная чеховская школа, с. Новоселки Церковь Успения Пресвятой Богородицы в Новосёлках Храмы России. Часовня надкладезная у Новосёлок. Храмы России. Küla kaardil
Riina Sikkut

Riina Sikkut (sünninimi Riina Rae; sündinud 12. jaanuaril 1983) on Eesti poliitik, 2022–2023 Eesti majandus- ja taristuminister. Alates 17. aprillist 2023 Eesti terviseminister. Ta on olnud tervise- ja tööminister Jüri Ratase esimeses valitsuses ja XIV Riigikogu liige. 2022–2023. aastal oli ta Kaja Kallase teises valitsuses majandus- ja taristuminister. Riina Sikkut kuulub alates 2018. aastast Sotsiaaldemokraatlikku erakonda (SDE). Ta lõpetas 2001. aastal Vinni-Pajusti Gümnaasiumi kuldmedaliga. Aastal 2005 lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe rahvamajanduse eriala bakalaureusetööga "Tervisepoliitika meetmete mõju hindamine majandusarengule". 2010. aastal omandas ta teadusmagistri kraadi tervisepoliitika erialal Londoni Ülikoolis. Aastatel 2005–2008 töötas ta rahandusministeeriumis, 2008–2009 Swedbankis. Aastatel 2011–2017 oli ta Poliitikauuringute Keskuse Praxis tervisepoliitika programmi analüütik. 2017–2018 töötas ta Riigikantselei strateegiabüroo nõunikuna. Sel ametikohal vastutas ta sotsiaalse turvalisuse, tööturu ja tervishoiu küsimuste eest ning kujundas arvamusi kultuuri- ja spordipoliitika ning perepoliitika valdkondades. 2. mail 2018 nimetati ta tervise- ja tööministriks. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 2529 häält ning osutus valituks. Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 1786 häält ning ei osutunud valituks. Riina Sikkuti abikaasa on Siim Sikkut. Neil on kolm tütart. 20.02.2023 Sikkut: uus seadus võimaldab taastuvenergiavõimsusi päriselt ja kiiremini püsti panna. Aga sellest kõigest ei piisa… 26.01.2023 Sikkut: taastuvenergia eesmärkide täitmiseks peab riik tagama hea investeerimiskeskkonna 30.12.2022 Minister Sikkut: lähematel aastakümnetel saab enamik Eesti kodusid uueks "Sotsid toetasid Sikkuti kandidatuuri ministriks, Sikkut astus erakonda". ERR. 2. mai 2018. Vinni-Pajusti Gümnaasiumi vilistlased "Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse eriala lõpetajad 2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2018. Vaadatud 11. mail 2018. E-kataloog ESTER. Rae, Riina. Tervisepoliitika meetmete mõju hindamine majandusarengule: bakalaureusetöö; juhendaja: Andres Võrk. Tartu Ülikool, majandusteaduskond, rahvamajanduse instituut, ökonomeetria õppetool. Tartu, 2005 "Vabariigi Valitsus. Tervise- ja tööminister Riina Sikkut". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2018. Vaadatud 2. mail 2018. "Riigikantselei: Kontakt". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2018. Vaadatud 29. aprillil 2018. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 02.05.2018 otsus nr 248 "Muudatuste tegemine Vabariigi Valitsuse koosseisus". Avaldamismärge: RT III, 03.05.2018, 1. XIII Riigikogu stenogramm. 2. mai 2018. Päevakorrapunkt: "Ministrite ametivanne". Euroopa Parlamendi valimiste detailne hääletamistulemus (11.06.2024). Valimised.ee. Kasutatud 12.06.2024, https://ep2024.valimised.ee/et/detailed-voting-result/index.html Riina Sikkut: olen andnud oma nõusoleku astuda tervise- ja tööministri ametisse, Õhtuleht, 27. aprill 2018 Tervise- ja tööminister Riina Sikkut