Moskva

Moskva (vene keeles Москва [mask'va] ) on Venemaa pealinn. Moskva on Venemaa Föderatsiooni 1. järgu haldusüksus (keskalluvusega linn). Moskva kuulub Keskföderaalringkonda. İstanbuli arvestamata on Moskva Euroopa suurim linn nii halduspiirides kui ka linnastus elavate inimeste arvult. Halduslikult kuulub Moskva linna alla ka Zelenogradi linn Moskvast 50 km loodes. Ümber Moskva linna asub Moskva oblast, mille mõned haldusasutused asuvad pealinnas. Moskva asub Moskva jõe ääres. Jõe järgi on linn saanud ka nime. Moskvas valitseb parasvöötme mõõdukalt mandriline kliima. Tugevat pakast ja lõõmavat kuumust esineb harva, kuid kõrvalekaldeid normist tihti. Aasta keskmine temperatuur on +5,7 °C. Kõige kuumemad kuud on juuli (+19,2 °C) ja juuni (+17,1 °C), kõige jahedamad kuud veebruar (−6,8 °C) ja jaanuar (−6,5 °C). Kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud juulis (+38,2 °C) ja augustis (+37,3 °C), aga isegi veebruaris ja jaanuaris on täheldatud vastavalt +8,6 °C ja +8,3 °C. Kõige madalamad absoluutsed temperatuurid on mõõdetud jaanuaris (−42,1 °C) ja veebruaris (−38,2 °C). Kõige kõrgemad absoluutsed miinimumid on mõõdetud juulis (+1,3 °C) ja augustis (−1,2 °C). Aastas sajab keskmiselt 707 mm sademeid. Kõige rohkem tuleb sademeid juulis (85 mm) ja augustis (82 mm), kõige vähem märtsis (35 mm) ja aprillis (37 mm). Aastas paistab päike keskmiselt 1731 tundi, kõige rohkem juunis (279 tundi) ja juulis (271 tundi), kõige vähem detsembris (18 tundi) ja novembris (32 tundi). Aasta keskmine tuulekiirus on 1,4 m/s ja aasta keskmine õhuniiskus on 78%.  Pikemalt artiklites Moskva haldusjaotus ja Kohalik omavalitsus Moskvas Moskva on jagatud 12 haldusringkonnaks (административный округ), mis jagunevad munitsipaalringkondadeks (муниципальный округ). Moskva on Venemaa peamine transpordisõlm. Moskvas on 10 raudteejaama: Jaroslavli vaksal Kiievi vaksal Kaasani vaksal Kurski vaksal Leningradi vaksal Paveletski vaksal Riia vaksal Savjolovski vaksal Valgevene vaksal Idamaine vaksal Moskva territooriumil asub rahvusvaheline Vnukovo lennujaam. Moskva lähistel asuvad järgmised lennujaamad:: Bõkovo Domodedovo Ostafjevo Šeremetjevo Žukovski Tškalovski Moskvas on umbes 700 bussiliini, 104 trollibussiliini, 46 trammiliini. Sõidavad ka liinitaksod. Moskvas töötab Venemaa suurim metroo, samuti monorelss. Mööda Moskva jõge käivad praamid, mis peatuvad jõesadamates. Moskvas asub hulk suuri ülikoole, sealhulgas Moskva Riiklik Ülikool. Paljud eesti kultuuritegelased on õppinud Tšaikovski-nimelises Moskva Riiklikus Konservatooriumis ja Ülevenemaalises Riiklikus Kinematograafia Instituudis. Moskvas asuvad Venemaa suurimad raamatukogud, sealhulgas suurim Venemaa Riiklik raamatukogu ja Venemaa Riiklik Väliskirjanduse raamatukogu. Linna esmamainimise ajaks loetakse aastat 1147 (Baj 6655. aastal), kui Kiievi suurvürst Juri Dolgoruki pärast piirkonna vallutamist Novgorodi vürstiriigilt kutsus sinna oma venna, Severski vürsti Svjatoslav Vladimirovitši kohtumisele, et tähistada nende Moskva ja Smolenski kandis korraldatud edukat sõjakäiku. 1156 alustati Moskva ja Neglinnaja jõe ühinemiskohale Borovitski kõrgendikule linnuse ehitamist, millest kujunes välja Moskva vürstide residents Moskva Kreml. Vaatamata linnuse rajamisele ei omandanud Moskva asustatud punktina suurt tähendust ning oli vaid üks kindlustatud punktidest Suzdali vürstiriigis, mida juhtisid suurvürsti asehaldurid. 1238 vallutasid linna tatarlased, kes rüüstasid linna ja põletasid lõpuks maha, aga vürsti Vladimir Jurjevitši viisid vangi ja hiljem tapsid. Sellest rääkides nimetab kroonika Moskva "kirikuid, kloostreid ja külasid", mis näitab, et linn oli juba siis suur ja tähtis. Moskva vürstiriik tekkis 13. sajandil. Tavaliselt nimetatakse esimeseks Moskva vürstiks Aleksander Nevski nooremat poega Daniil Aleksandrovitši, sest just temast sai alguse dünastia, mis valitses algul Moskva vürstiriiki ja pärast kogu Venemaad. 1325 tõi Kiievi ja kogu Venemaa metropoliit Pjotr oma residentsi Vladimirist Moskvasse üle. Sellest ajast peale sai Moskva tähtsaks õigeusu keskuseks. 1365 toimus Moskvas hävitav tulekahju. Pärast seda otsustas Moskva suurvürst Dmitri Donskoi Moskva Kremli taastada kiviehitisena. Kreml taastati väga kiiresti, juba aastail 1367–1368, ja ühtlasi laiendati selle pindala. Siis ehitati ka kivisild üle Neglinka. Pärast seda, kui Dmitri Donskoi oli võitnud tatarlasi 1378 Voža jõe lahingus ja 1380 Kulikovo lahingus, vallutas khaan Tohtamõš 1382 Moskva, rüüstas seda uuesti ja põletas paljaks. Dmitri nõustus taas Kuldhordile andamit maksma. Kuid Moskva tähtsus suurenes järjest ka ilmalikus mõttes, sest Moskva juhtis Venemaa vastupanu Kuldhordile ja võitlust mongoli-tatari ikkega. Moskva sai Vene riigi pealinnaks Ivan III ajal. Aastal 1712 viidi Venemaa pealinn Peterburi. Moskvast sai 18. märtsil[viide?] 1918 Vene SFNV pealinn ja 1922. aastal Nõukogude Liidu pealinn. II maailmasõja ajal evakueeriti valitsus ja välissaatkonnad asenduspealinna Kuibõševi. Moskva linnapea on Sergei Sobjanin. 1992–2010 oli linnapea Juri Lužkov. 2011. aastal kiideti heaks Moskva uued piirid, mille tagajärjel peab Moskva suurenema viie aastaga 160 000 ha võrra ehk 2,5 korda ning ulatuma Kaluga oblasti piirini. 1. juulil 2012 laienes Moskva edela suunas, sellega liideti 1480 km² suurune ala. Bittsa park IQ-kvartal Kremli nekropol Lenini mausoleum Lubjanka väljak Lužniki staadion Mercury City Tower Moskva kremli ringmüür Moskva loomaaed Moskva Relvapalat Moskva ringtee Novodevitšje kalmistu Ostankino televisioonitorn Punane väljak Rossija (Moskva hotell) Sretenski bulvar Tretjakovi galerii Triumfiväljak Trojekurovo kalmistu Tsaar-suurtükk Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater Vagankovo kalmistu Valge maja Varblasemäed "Moskva piiride muutumisest". Originaali arhiivikoopia seisuga 28.10.2014. Vaadatud 2.07.2012. https://www.citypopulation.de/en/russia/cities/ "Moskva võiks eestipäraselt olla Mõskva" Maaleht, 18. november 2012 Moskva kliima Statistika ja sotsioloogia 2010. aasta rahvaloenduse andmed Ipatjevi leetopiss Lenta.ru: Moskva laieneb Kaluga oblastini "Föderatsiooninõukogu kiitis Moskva uued piirid heaks". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. august 2011. Vaadatud 10. augustil 2011. Moskva piiride laiendamist saab läbi viia viie aasta jooksul Utro.ru: Moskva muutus suuremaks  Moskva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis