laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Šiauliai rajoon

Šiauliai rajoon (leedu keeles Šiaulių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Šiauliai maakonna aladel Leedus. Rajoonis on 11 omavalitsust, selle pindala on 1807 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 42 217 inimest. Halduskeskuseks on Šiauliai, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu. Rajoon moodustati 1953. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Bubiai, Ginkūnai, Gruzdžiai, Kairiai, Kuršėnai, Kužiai, Meškuičiai, Raudėnai, Šakyna ja Šiauliai maavald. Omaette omavalitsuse moodustab veel Kuršėnai linn. Suurim asula on Kuršėnai (11 593 inimest). Lisaks asuvad rajoonis Bazilionai, Gruzdžiai, Kairiai, Kurtuvėnai, Kužiai, Meškuičiai ja Šakyna alev. 2011. aasta seisuga oli elanikest 96,97% leedulasi, 1,87% venelasi, 0,15% ukrainlasi, 0,12% mustlasi, 0,12% poolakaid, 0,11% valgevenelasi, 0,07% lätlasi, 0,03% sakslasi ja 0,56% oli teistest rahvustest. Rajooni tähtsamad jõed on põhjaosas voolav Venta jõgi ning selle lisajõed Žižma ja Ringuva, samuti Dubysa ja Svēte. Kõrgeim koht (161 meetrit) asub Blužgalise külas, madalaim koht (82 meetrit) aga Šakyna lähistel. Šiauliai rajooni territooriumile jäävad osaliselt Venta regionaalpark ja Kurtuvėnai regionaalpark. Šilėnai Bubiai linnamägi Drąsučiai Aukštelkė Ginkūnai mõisa peahoone Raudėnai kirik Albinootiline mänd Kurtuvėnai regionaalpargis Paežeriai pärnaallee Bubiai paisjärv Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2021. Vaadatud 26. aprillil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Šiauliai rajooni koduleht
Kaupo Känd

Kaupo Känd (sündinud 29. septembril 1970) on eesti filosoof ja diplomaat. Ta on alates jaanuarist 2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Känd töötab Haagis Lõuna-Kaukaasia ja Tadžikistani alal OSCE vanemnõunikuna. Ta on töötanud aastaid Euroopa Liidu diplomaadina Thbilisis, sealhulgas Gruusia sõja ajal. The clash of radicals and moderates? Välisministeeriumi Aastaraamat 2004 Poolteist aastat pärast Gruusia (okas)Rooside revolutsiooni, Diplomaatia, september 2005 Gruusiast kohalolnu pilguga, Välisministeeriumi Aastaraamat 2005 Rehepapi apoloogia, Eesti Ekspress, 28. aprill 2006 Abjast pärit Kaupo Känd mõjutab Euroopa Liidu välispoliitikat, Lõuna-Mulgimaa, aprill 2007 Seaduslik ebavõrdsus, Postimees, 20. veebruar 2008 Kosovo realismi, nominalismi ja putinismi vahel, Diplomaatia, veebruar 2008 Venemaa telos – lääne simulaakrum? Postimees, 18. oktoober 2008 Sõdida või mitte sõdida? Selles on küsimus! Postimees, 3. juuli 2009 Diplomaat tutvustab Gruusiat, Sakala, 11. juuni 2010 Millest unistavad grusiinid? Diplomaatia, märts 2013 Euraasia Liit – unelm, vimm või tegelikkus? Diplomaatia, aprill 2013 Vilniuse tippkohtumine – Idapartnerluse lõpp või teine tulemine? Eesti Välispoliitika Instituudi mõttepaber nr 6, detsember 2013 Pärast sõda tuleb neosõda? Postimees, 24. mai 2014 Pürrose mängud geopoliitikas, Postimees, 29. august 2014
Pärn (perekonnanimi)

Pärn on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pärn 2029 inimesel: 984 mehel ja 1045 naisel. Perekonnanimede levikult on Pärn nii meeste kui naiste puhul 13. kohal. Aaro Pärn, ooperilaulja Aime Pärn, keemik Andre Pärn, korvpallur Andi Pärn, bioloog ja ükoloog-keskkonnakaitsja Anton Pärn, arheoloog Endel Pärn, näitleja Harald Pärn, poksija Helga Pärn, arstiteadlane Henn Pärn, metsandusteadlane ja ökoloog Hiljar Pärn, loomaarstiteadlane Illimar Pärn, suusahüppaja Jaan Pärn, ehtekunstnik Jakob Pärn, kirjanik ja pedagoog Katre Pärn, semiootik Katrin Pärn, näitleja Lembit Pärn, sõjaväelane ja sõjandusteadlane Maarius Pärn, näitleja Maarjan Pärn, modell Maie Pärn, loomaarstiteadlane Malle Pärn, näitleja ja teoloog Martin Pärn, eesti disainer Oskar Pärn, raamatukogundustegelane Otto Peeter Pärn, kohtunik Paavo Pärn, poliitik ja ärijuht Priit Pärn, animafilmirežissöör, koomiksijoonistaja Rein Pärn, ajakirjanik Sander Pärn, rallisõitja https://web.archive.org/web/20200804123430/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/P%C3%84RN (vaadatud 1.07.2019)
Pääsuke (perekonnanimi)

Pääsuke on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pääsuke 73 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult on Pääsuke meeste seas 1274. kohal ja naiste seas 1132. kohal. Nimi on levinuim Lääne maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,85. Aita Pääsuke, suusataja ja suusatreener Aleksander Pääsuke, julgeolekutöötaja Anne Pääsuke, koorijuht Johannes Pääsuke, fotograaf ja filmitegija Jüri Pääsuke, tehnikateadlane Kairi Pääsuke, laskesuusataja Leonhard Pääsuke, keemik Mati Pääsuke, spordifüsioloog Piret Pääsuke, tõlkija ja toimetaja Tiit Pääsuke, kunstnik Tõnu Pääsuke, laskesuusataja ja suusatreener "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2019. Vaadatud 29. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pütsep

Pütsep on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pütsep 120 inimesel (58 mehel ja 62 naisel). Eduard Pütsep, maadleja Erki Pütsep, jalgrattur Ervin Peeter Pütsep, arhitekt ja kunstiajaloolane Kristjan Pütsep, filmiprodutsent ja muusik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2019. Vaadatud 29. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rootare

Rootare on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rootare 7 mehel ja 6 naisel. Hillar Rootare, eesti päritolu Ameerika füüsikaline keemik Salme Rootare, maletaja Vidrik Rootare, maletaja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2019. Vaadatud 4. septembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rummo

Rummo on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Rummo on pandud Kehtna mõisavallas Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Rummo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Rumberg ja Rumessen. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rummo Eestis 17 mehel ja 23 naisel. Ingrid Rummo, eesti filoloog Jaan Rummo, õpetaja ja kirjanik Jüri Rummo (tuntud ka kui Rummu Jüri), seikleja, varas ja röövel Karin Rummo, eesti filoloog Linda Rummo, näitleja Paul Rummo, kirjanik Paul-Eerik Rummo, luuletaja ja poliitik Tiit Rummo, geograaf Vello Rummo, teatrilavastaja ja -pedagoog
Rüütel (perekonnanimi)

Rüütel on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rüütel 241 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult on Rüütel meeste puhul 213. ja naiste puhul 178. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,90. Arnold Rüütel, eesti poliitik, Eesti president 2001-2006 Eduard Rüütel, Eesti sõjaväelane (1895–1969) Eha Rüütel, eesti psühholoog (1956–) Ingrid Rüütel, eesti folklorist ja filoloog Kai Rüütel, eesti ooperilaulja (1981–) Margit Rüütel, eesti tennisist (1983–) Raido Rüütel, eesti rallisõitja Raivo Rüütel, eesti näitleja (1956–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/RÜÜTEL
Rüütli

Rüütli on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rüütli 110 mehel ja 121 naisel. Perekonnanimede levikult on Rüütli meeste puhul 719. ja naiste puhul 716. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 14,2. Karel Rüütli, poliitik Malle Rüütli, keeleteadlane ja vene filoloog Tarmo Rüütli, endine jalgpallur, jalgpallitreener Velda Aurora Rüütli, stomatoloog "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2019. Vaadatud 29. juunil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sepp (perekonnanimi)

Sepp on eesti päritolu perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sepp 1763 mehel ja 1878 naisel. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sepp 1762 mehel ja 1872 naisel. Perekonnanimede levikult on Sepp 5. kohal (meeste puhul 4. ja naiste puhul 5. kohal). Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 142,28. Alar Sepp, eesti arstiteadlane, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli õppejõud Andre Sepp, eesti poliitik Arnold Sepp, eesti prosaist, näitekirjanik ja ajakirjanik Boris Sepp, eesti advokaat, Johannes Varese valitsuse kohtuminister Ene Sepp, eesti kirjanik Evelyn Sepp, eesti endine poliitik Hans Sepp, eesti arstiteadlane Kanadas Heino Sepp (autosportlane), eesti rallisõitja Heino Sepp (jalgpallur), eesti jalgpallur Helena Sepp, Soome päritolu Eesti ajaloolane Heljo Sepp, eesti pianist ja muusikapedagoog Hendrik Sepp, eesti ajaloolane Hugo Sepp, eesti aia- ja pargikujundaja ning arhitekt Jüri Sepp, eesti majandusteadlane Kaja Sepp, eesti poliitik Kalev Sepp, Eesti Maaülikooli professor maastikuökoloogia ja keskkonnakaitse alal Kalev I. Sepp, eesti päritolu USA sõjaväelane Leo Sepp, eesti poliitik ja rahandustegelane Maie Sepp, eesti õpetaja ja koolijuht Niina Sepp, eesti õpetaja ja koolijuht Olav Sepp, eesti maletaja Ott Sepp, eesti näitleja Paul Sepp, eesti teatrilavastaja Paul Sepp (maalikunstnik), eesti maalikunstnik ja kunstipedagoog Raimund Sepp, eesti viiuldaja ja vioolamängija Raimund Felix Sepp, eesti lauatennisist ja treener Rein Sepp, eesti proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija Rudolf Sepp, eesti maalikunstnik Silver Sepp, eesti muusik Tõnu Sepp, eesti muusikapedagoog Urmas Sepp, eesti majandusteadlane Urmas Sepp (soojusenergeetik), eesti tööstusjuht Uudo Sepp, eesti laulja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2019. Vaadatud 29. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sibul (perekonnanimi)

Sibul on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sibul 331 inimesel: 164 mehel ja 167 naisel. Perekonnanimede levikult on Sibul meeste puhul 410. kohal ja naiste puhul 446. kohal. Perekonnanime Sibul kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 44). Aleksander Sibul, eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf Heiki Sibul, eesti riigiametnik Ilo Sibul, eesti füsioloog-biokeemik ja patofüsioloog Ivar Sibul, eesti putuka- ja metsateadlane Jaan Willem Sibul, eesti ooperilaulja (bariton) ja näitleja Leida Sibul, eesti laulja Lembit Sibul, eesti humorist Priit Sibul, eesti poliitik Richard Sibul, Eesti NSV transpordi- ja riigitegelane Riho Sibul, eesti muusik Vidrik Sibul, eesti sõjaväelane Uno Sibul, eesti arst (kirurg) ja arstiteadlane. ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Sibul[alaline kõdulink] (vaadatud 14.09.2019)
Sirel (perekonnanimi)

Sirel on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sirel 431 inimesel: 203 mehel ja 228 naisel. Perekonnanimede levikult oli Sirel meeste puhul 287. ja naiste puhul 279. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,36. Aare Sirel, eesti mälumängur Aleksander Sirel, eesti sporditegelane Indrek Sirel, eesti sõjaväelane Jaanus Sirel, eesti jalgpallur Maimu-Koidula Sirel, eesti koorijuht, organist ja muusikaõpetaja Arne Sirel, eesti suusataja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2019. Vaadatud 18. detsembril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sisask

Sisask on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sisask 144 mehel ja 161 naisel. Perekonnanimena on Sisask meeste puhul levikult 490. ja naiste puhul 479. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 9,05. Agu Sisask, eesti tõlkija, proosakirjanik ja luuletaja Richard Sisask, eesti vaimulik Siiri Sisask, eesti laulja Urmas Sisask, eesti helilooja ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/SISASK[alaline kõdulink]
Sokk (perekonnanimi)

Sokk on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Soku-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Külim, Saidla, Saliste, Salur, Sillave ja Valdja. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sokk 201 mehel ja 203 naisel. Perekonnanimede levikult oli Sokk meeste puhul 291. ja naiste puhul 334. kohal. Levinuim on see Põlva maakonnas, kus sellenimelisi on 10 000 elaniku kohta 14,03. August Sokk, eesti korvpallur ja korvpallitreener Liana Sokk, eesti endine iluvõimleja Sten-Timmu Sokk, eesti korvpallur Tanel Sokk, eesti korvpallur Tiit Sokk, eesti endine korvpallur, korvpallitreener ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Sokk[alaline kõdulink]
Soosaar (perekonnanimi)

Soosaar on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 354 mehel ja 397 naisel. Perekonnanimede levikult oli Soosaar meeste puhul 118. ja naiste puhul 115. kohal. Levinuim oli see Viljandi maakonnas, kus sellenimelisi oli 10 000 elaniku kohta 12,47. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 364 mehel ja 409 naisel. Perekonnanimede levikult oli Soosaar meeste puhul 113. ja naiste puhul 112. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 12,84. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Soosaar 364 mehel ja 412 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soosaar 777 inimesel (366 mehel ja 411 naisel). Albert Soosaar, eesti vaimulik Andres Soosaar, eesti arstiteadlane Eduard Soosaar, eesti vaimulik Saksamaal Enn Soosaar, eesti tõlkija, kriitik, kolumnist, publitsist Kaia Soosaar, eesti kaugushüppaja Mark Soosaar, eesti filmilavastaja ja poliitik Marti Soosaar, eesti sporditegelane ja endine kümnevõistleja Martti Soosaar, eesti ajakirjanik Sven-Erik Soosaar, eesti keeleteadlane ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Soosaar
Vaher (perekonnanimi)

Vaher on eesti perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaher 766 mehel ja 834 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vaher meeste puhul 26. ja naiste puhul 23. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 35,24. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vaher 1602 inimesel, perekonnanimede levikult oli Vaher 24. kohal. Anna-Liisa Vaher, eesti vaimulik Berk Vaher, eesti kirjanik ja kriitik Elmar Vaher, Eesti politseiametnik Vello Salo (sündinud Endel Vaher) Juhan Vaher, eesti vaimulik Ken-Marti Vaher, eesti poliitik Lembi Vaher, eesti kergejõustiklane Luise Vaher, eesti kirjanik Maret Vaher, eesti orienteeruja Max Vaher, eesti vaimulik Saksamaal Vaapo Vaher, eesti publitsist ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuli 2020. Vaadatud 30. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 20. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kurtuvėnai regionaalpark

Kurtuvėnai regionaalpark (leedu keeles Kurtuvėnų regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Šiauliai ja Kelmė rajoonis. Kurtuvėnai regionaalpark asub Venta ja Dubysa jõe vahelisel alal Žemaidi kõrgustiku idaosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Kurtuvėnai ümbruse järvederohkeid ja künklikke maastikke, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Regionaalpargi maastik on metsane ja liigendatud, väikesel territooriumil võivad kõrgused erineda kuni viiskümmend meetrit. Regionaalparki läbib kolm oosi, ka liigendavad seda mitmed luited. Regionaalpargis asub ka mitmeid termokarstilise päritoluga sulglohkusid. Kõrgemate pinnavormide vahele jäävad arvukad märgalad, kus kasvavad rabamurakas, pääsusilm, kullerkupp ja harilik lubikas. Märgalade hulgas on ka Leedus haruldasi lubjarikkaid madalsoid. Männikutes kasvavad nõmmnelk, kännas-kipslill, aas-karukell ja palu-karukell. Kurtuvėnai ümbruses asub ligi 100 kalatiiki. Venta ja Dubysa vahelises orus asuvad Leedu suurimad allikad; seal avaneb üle 100 allika. Regionaalpargi territooriumil elavad mitmed hirvlased. Regionaalpargi territooriumil asub 49 kultuurimälestist, paljud neist Kurtuvėnais. Nende seas on linnamäge ja viis mõisakompleksi. Venta ja Dubysa vahel asub tehnoloogiline mälestis - Venta-Dubysa kanal. Arhitektuurimälestisena on kaitse all ka kaks vesiveskit ja Kurtuvėnai kirik. Jusaičiai külas asub muistne hiiemägi. Kurtuvėnai regionaalpargi halduskeskus asub Kurtuvėnais, Parko g. 2. Regionaalpargi pindala on 17 272 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 49,3 %. Regionaalpargi kaart Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (leedu keeles) Regionaalpark YouTube'is
Vesik (perekonnanimi)

Vesik on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vesik Eestis 46 mehel ja 56 naisel. Iiris Vesik, laulja ja näitleja Rivo Vesik, rannavõrkpallur Nimede statistika (vaadatud 31. juulil 2019)
Kaplinn

Kaplinn on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lääne-Kapimaa provintsi keskus. Linna asutas 1652. aastal Hollandi Ida-India Kompanii vahesadamaks Indoneesiasse suunduvatele laevadele. Kaplinn on Lõuna-Aafrika üks kolmest pealinnast, nn. seadusandlik pealinn. Kaplinnas koguneb Lõuna-Aafrika parlament. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaplinna elanikest värvilisi 70,75%, valgeid 20,20%, mustanahalisi 5,62% ja India või Aasia päritolu inimesi 3,43%. Inglise keelt pidas emakeeleks 51,89% elanikest ja afrikaani keelt 43,72%. Kaplinna äärelinn Noorhoek 2018. aastal Kaplinna Eesti Selts 2011. aasta rahvaloenduse andmed Matt Rosenberg. Why does South Africa have three capitals? : a compromise that led to a balance of power ThoughtCo. Census 2001 — Main Place "Cape Town"  Kaplinn – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Kaplinna koduleht
Henrik Hololei

Henrik Hololei (sündinud 1. aprillil 1970) on Eesti poliitik ja Euroopa Komisjoni ametnik. Henrik Hololei on lõpetanud 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ja täiendanud end 1992. aastal Aarhusi Ülikoolis politoloogia ja rahvusvahelise majanduse erialal. Ta oli 1992. aastal asutatud Rahvusliku Koonderakonna Isamaa asutajaliige. Pärast erakondade lagunemist ning ühinemist hiljem Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna liige. Ajavahemikul 19. jaanuaris 1998 kuni 19. veebruarini 2004 oli ta Rahvaerakonna Mõõdukad liige. Alates 15. märtsist 2004 oli ta erakonna Res Publica liige ja seejärel kuni 25. märtsini 2022 ISAMAA Erakonna liige. Alates 8. oktoobrist 2022 on ta Erakonna Parempoolsed liige. Ta töötas Eurointegratsiooni Büroos alates selle loomisest 30. jaanuaril 1996. Esialgu nõunikuna ja alates 1996. aasta augustist selle juhatajana. 15. oktoobrist 2001 kuni 28. jaanuarini 2002 oli ta Eesti majandusminister. 6. märtsil 2002 sai Hololeist taas Eurointegratsiooni Büroo juhataja. Alates 2004. aasta maist oli ta Euroopa Komisjoni voliniku Siim Kallase kabineti juhataja. Alates 16. novembrist 2013 kuni 2015. aasta septembrini oli ta Euroopa Komisjoni asepeasekretär. 1. oktoobril 2015 sai temast Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi (DG MOVE) peadirektor. Hololei oli sunnitud sellelt ametikohalt tagasi astuma, kui 2023. aasta märtsis selgus, et ta oli aastatel 2015–2021 lennanud üheksa korda Katari riigile kuuluva lennufirma Qatar Airways äriklassis. Kuus neist lendudest toimusid ajal, kui peeti läbirääkimisi Qatar Airwaysi Euroopa Liidu turule lubamise üle, ja neljal juhul maksis lendude eest kas Katari valitsus või sellega seotud isikud. 1. aprillist 2023 on Henrik Hololei Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi (DG INTPA) peadirektori nõunik. 2001 Soome Lõvi Suurrist 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk 2005 Prantsuse Ordre d' Merite 2014 aasta eurooplane 2015 Läti Rahvusliku tunnustuse rist (Atzinības krusts) 2022 Ukraina orden "Teenete eest", 3. klass 2022 Vürst Jaroslav Targa III järgu orden Tema isa oli spordiajakirjanik Gunnar Hololei. Henrik Hololei CV. Euroopa Komisjoni veebisait. Henrik Hololei. e-Äriregister. Henrik Hololei nimetati eurointegratsiooni büroo juhatajaks, Riigikantselei pressiteade, 12. märts 2002 Henrik Hololei nimetati Euroopa Komisjoni asepeasekretäriks, Postimees, 5. juuni 2013 Henrik Hololei asus tööle Euroopa Komisjoni transpordi peadirektorina Postimees, 1.10.2015 (vaadatud 16.10.2015) Kivil, Karl. Politico: Hololei kinnitas ise oma tasuta reisid Katari. ERR, 7. märts 2023. Top EU transport official resigns after accepting free flights from Qatar. Euronews, 29. märts 2023. УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №595/2022 Про відзначення державними нагородами України
Always

"Always" on USA (pop)rokkbändi Bon Jovi esitatud laul, mille sõnade ja muusika autor on Jon Bon Jovi. "Always" anti välja singli ja muusikavideona. "Always" laulu sõnad "Always" YouTube'i muusikavideo Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Always (Bon Jovi song) seisuga 26.04.2015.
Rėkyva järv

Rėkyva järv (leedu keeles Rėkyvos ežeras) on järv Leedus Šiauliai linna territooriumil. Järve idakaldal asuvad Bačiūnai linnaosa ja peale Teist maailmasõda rajatud energeetikute linnaosa Rėkyva. Kaldajoone pikkus on 14,99 kilomeetrit. Tegemist on suurima rabajärvega Leedus, ka asub järv veelahkmel (Tilžė oja voolab Dubysa jõkke, olles Nemunase vesikonnas, Kulpė on aga Mūsa lisajõgi). Järve ei voola ükski jõgi, seda toidavad allikad, ka saab ta oma vee lähedal asuvast rabast. 20. sajandil rabades alanud turba kaevandamine on rabadest pärinevat sissevoolu vähendanud. Kaldad on valdavalt madalad, eriti idakallas. Järve ja selle ümbruse rabade kaitseks asutati aastal 1997 kaitseala, kuid suurem osa rabadest jääb sellest välja. Rėkyva järve ümbruses elavad vareskaera-aasasilmik ja tiigilendlane. 20. sajandi algul puudus järvel nii sisse- kui ka väljavool. Aastal 1910 kaevati järvest välja kanal, mis ühendas seda Nevėžise jõega. Ka kaevati Dubysa lisajõe Šiaušė algust pikemaks ja ühendati ka see järvega (praeguseks on see ühendus kinni kasvanud). Aastal 1978 hakkas üleujutuste reguleerimiseks järve põhjakalda alla kaevatud kraavi kaudu vesi voolama Kulpėsse. Ka hakkas 20. sajandi keskel järve vesi voolama Tilžė oja kaudu Dubysa jõkke, kuigi see oja on järvest 0,1 kilomeetrit allavoolu praktiliselt kinni kasvanud. Järve kaldal asus Karpistele kuulunud Rėkyva mõisa hoonetekompleks, mis aga Esimese maailmasõja ajal praktiliselt hävis. Sellest on säilinud park ja Karpiste suguvõsa mausoleum.
Lamberto Zannier

Lamberto Zannier (sündinud 15. juunil 1954 Fagagna vallas) on Itaalia diplomaat. Alates 1. juulist 2018 on ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni rahvusvähemuste komissar. 2008. aasta juunist 2011. aasta juunini tegutses ta ÜRO Kosovo missiooni juures. 1. juulist 2011 1. juulini 2017 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretär.