laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Słabodka

Słabodka (transkribeerituna Slabodka, valgevene keeles Слабо́дка, leedu keeles Slabada, poola keeles Słobódka, on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Słabodka külanõukogu halduskeskus. Asub Brasłaŭ järvestikus. 1999. aastal oli asulas 1113 elanikku, 2009. aastal 783. Asulat on esmamainitud 1618. aastal; 1648. aastal on seda mainitud juba kui alevit. 1903. aastal ehitati katoliku kirik. Esimese maailmasõja ajal ehitati kitsarööpmeline raudtee, mis teenindas reisijaid 1960. aastani. Kuni 1917. aastani oli Słabodka Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Słabodka ka alevi staatuse. Vaade kirikutornist Słabodka Słabodka kirik Kiriku seestvaade "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Küla Valgevene fotoentsüklopeedias
Hiermanavičy

Hiermanavičy ( valgevene keeles Германавічы, leedu keeles Armanavičiai, poola keeles Hermanowicze) on agrolinnake (endine alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Šarkaŭščyna rajoonis, Hiermanavičy külanõukogu halduskeskus. Asub Dzisna jõe kaldal. Aastal 2006 oli seal 645 elanikku, aastal 2009 aga 564 elanikku. Hiermanavičy oli XVIII sajandil leedulaste asuala. Sealses koolis on veel praegugi leedukeelsed klassid. Esimest korda mainitakse aastal 1563. Katoliku kirik aastast 1787. XVIII sajandil rajati ka mõisakompleks. Venemaa osaks sai Poola teisel jagamisel. Vanausuliste palvemaja aastast 1925. Kuni 1917. aastani oli Hiermanavičy Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Hiermanavičy ka alevi staatuse. Agrolinnake aastast 2006. Vanausuliste palvemaja Hiermanavičy kirik Hiermanavičy mõis
Vecumnieki

Vecumnieki on küla (lielciems) Lätis Bauska piirkonnas, Vecumnieki valla halduskeskus. Aastatel 2009–2021 oli asula Vecumnieki piirkonna halduskeskus. Seal asub samanimeline raudteejaam Jelgava–Krustpilsi raudteeliinil. Asula endine nimi oli Vecmuiža (saksa keeles Neugut). Asulas on keskkool, muusikakool, raamatukogu, katoliku kabel ja luteri kirik. Vecumniekis on sündinud Ainārs Kovals, läti odaviskaja, ja Ingmārs Līdaka, läti zooloog. Vecumnieki kirik
Kirsi tänav (Tallinn)

Kirsi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis. Kirsi tänav algab Mustamäe teelt ja lõpeb Keemia tänaval. Kirsi tänav on ligikaudu 320 meetri pikkune. Kirsi tänav sai nime 15. veebruaril 1933. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 51
Themistokles

Themistokles (u 524 eKr – 459 eKr) oli Ateena riigitegelane ja strateeg. Võtmefiguur Salamise merelahingus pärsialaste vastu. 471 eKr lahkus Themistokles Ateenast pagendatuna riigimehe Kimoni survel ja asus elama Argosesse. Hiljem emigreerus Themistokles Pärsiasse kuningas Artaxerxes I juurde nõuandjaks. Pärast Maratoni lahingut sõdadevahelisel perioodil 490 eKr – 480 eKr veendununa, et sõda polnud veel kaugeltki lõppenud, valmistus Themistokles merelahinguks, uskudes, et ainult tugeva laevastikuga on võimalik pärsialasi võita. Teda toetas Delfi oraakli ennustus: "Ateena päästavad puust müürid," mis "mereparteisse" kuuluva Themistoklese jaoks tähendas puust laevapardaid. Seega suurendati laevastikku 100 sõjalaevani, mille ehitamiseks kasutati kõiki võimalikke vahendeid, ka hõbedakaevanduste tulusid. Kui pärsialaste kuningas Xerxes I 480 eKr asus kreeklaste vastu uuele sõjaretkele, ühendas Themistokles Korintosel toimunud Kreeka poliste nõupidamisel 30 polise jõud liiduga, mille juhtimine usaldati Spartale. Themistoklese kavatsuste kohaselt toimus lahing kitsas, veealuste karidega Salamise väinas. Lahing lõppes kreeklastele võidukalt. Kreeka-Pärsia sõjad ENE, 7. köide, Tallinn, 1975, lk 556. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 29. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jacqueline Kennedy Onassis

Jacqueline Lee Bouvier Kennedy Onassis (sünninimi Jacqueline Lee Bouvier; 28. juuli 1929 Southampton, New Yorgi osariik – 19. mai 1994 Manhattan New York) oli 35. Ameerika Ühendriikide presidendi John F. Kennedy abikaasa alates 1953. aastast kuni John F. Kennedy mõrvamiseni 1963. aastal. 1968. aasta oktoobris abiellus ta Kreeka laevamagnaadi Aristotélis Onásisega; nad olid abielus kuni Aristotélis Onásise surmani 1975. UPI: New images of Jacqueline Kennedy Onassis (30 images)
Raul Markus

Raul Markus (sündinud 29. juulil 1968) on Eesti politoloog, kelle uurimisteemad on seotud peamiselt Euroopa Liiduga. Tema magistritöö teema oli "Causes of fall the unions in the history on the european territory" (Euroopa suurliitude lagunemise põhjused Euroopa territooriumil). Senise karjääri jooksul on Raul Markus töötanud lektori ja teadurina Tallinna Tehnikaülikoolis, Tallinna Tehnikakõrgkoolis ja Tartu Ülikoolis. Lisaks on ta firma Cohen & Carlson Advisors Ltd nõunik, , OÜ Optium Invest juhatuse esimees ja Pedrobeat AS nõukogu esimees. Akadeemilise töö kõrvalt on ta töötanud advokaadina OÜ Advokaadibüroo Markus, Meidra, Missik & Ko-s, Olevimäe Advokaadibüroo OÜ-s ning Pedrobreat AS-is. 2012–... Tallinna Tehnikaülikool, õppejõud 2009–... Tartu Ülikool, lektor 2007–... Cohen & Carlsson Advisors Ltd, nõunik 2007–... Advokaadibüroo Naur & Pärn, juhatuse esimees 2003–... OÜ Optium Invest, juhatuse esimees 1999–... Pedrobeat AS, nõukogu esimees 2001–2007 Advokaadibüroo Markus, Meidra, Missik. Partner, juhatuse esimees, vandeadvokaat 1997–1999 Smarten AS, nõukogu esimees 1995–2001 Advokaadibüroo Olevimägi, advokaadi vanemabi 1993–1995 Eesti Rahvusringhääling, õigusosakonna esimees 2008–2011 Tartu Ülikool, magistrikraad Euroopa õpingutes 1986–1993 Tartu Ülikool õigusteaduskond, magistrikraad 1978–1986 Paide I Keskkool (Paide Gümnaasium) 1975–1978 Roosna-Alliku Põhikool 2010–2011 Valencia Ülikool, Inglise kirjanduse poliitiline diskursus. Hispaania keele algkursus tasemel A1 2006–2008 Tartu Ülikool, Üksikkursused ökonoomikas ja Euroopa õpingutes 1994 Cambridge, Jesus Colledge, Ühendkuningriik. "International economic crimes" – konverents ja seminarid 1992 Oslo Ülikool, Norra. "Inimõiguste rahvusvaheline kaitsmine" – suvekool Uurinud peamiselt Euroopa Liidu otsustusprotsesse ja rahvuslike huvide esindamist Euroopa Liidu Nõukogus, Euroopa Liidu avalike teenistujate ja diplomaatide koolitusvajadusi ning Euroopa Liidu õpingukursuste struktuurmudeleid. "Analysis of the activities of Estonian MEPs in development cooperation policy 2006-2008", University of Tartu EuroCollege and the FEST project, Tartu 2009. "Estonian officials’s attitudes towards EU members states’ interests and basics of coalition-forming", University of Tartu EuroCollege, Tartu 2009. "Estonian officials’s attitudes towards EU members states’ interests and basics of coalition-forming", Riigikogu Toimetised (Estonian National Parliament Publications), Hurt, Veebel, Malev, RiTO 20, 2009 Raul Markus on olnud Margus Muraka, Aleksander Käo, Ivar Raidami, Andrus Lauri, Mihkel Niinemäe ja Kenneth Sepa kaardilugeja. 2010 Saaremaa Ralli, I koht klassis A7. Kenneth Sepp - Raul Markus (Renault Clio R3, Sar-Tech Motorsport) 2006 Eesti MV Autorallis. A6+E10 I koht. Margus Murakas – Aare Ojamäe / Raul Markus (Sar-Tech Motorsport / Uno X Rally Team, Toyota Corolla WRC) 2006 Võru Ralli, I koht. Margus Murakas – Raul Markus (Toyota Corolla WRC) 2005 Eesti Karikavõistlus. II koht. Margus Murakas – Aare Ojamäe / Raul Markus (Sar-Tech Motorsport / Uno X Rally Team, Toyota Corolla WRC) Raul Markus portaalis Academia.edu
Cañon City

Cañon City on linn USA-s Colorado osariigis, Fremonti maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub umbes 150 km kaugusel Denverist lõunas ja Colorado Springsist 60 km edelas. Cañon City üks väheseid linnu USA-s, kus on linna nimes Ñ-täht, teine on La Cañada Flintridge. Linn on tuntud vanglate poolest. Seal on kolmteist vanglat ja kinnipidamisasutust, üheksa osariikliku ja neli riikliku. Sealhulgas asub linnas osariigivangla Colorado State Penitentiary, kus kuni surmanuhtluse lõpetamiseni Colorados 2020. aastal viidi täide kõik osariigi surmanuhtlused. Linn asutati 1859 Colorado kullapalaviku ajal. 1983 lisati Cañon City kesklinn USA Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse. Cañon City asub 1625 m (5332 jala) kõrgusel merepinnast. Cañon Citys on poolkõrbeline klima. Seal sajab aastas keskmiselt 343 mm sademeid. Kõige rohkem sajab augustis (57 mm) ja juulis (50 mm), kõige vähem veebruaris (12 mm) ja jaanuaris (12 mm). Jaanuaris langeb temperatuur kuni –7 °C-ni ning juulis tõuseb +32 °C-ni. Kõrgeim registreeritud temperatuur, milleks oli 42 °C, mõõdeti 1954. aastal. Madalaim temperatuur mõõdeti 1990. aasta detsembris, kui oli –32 °C. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Cañon City linnas 15 431 inimest. Rahvastiku tihedus oli 495,7 in/km². Rassiline koosseis oli: valgeid 93,15% mustanahalisi 1,59% põlisameeriklasi 1,04% aasialasi 0,54% Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% teistest rassidest 1,61% kahest või enam rassist 2,01% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,33%. "Find A County". National Association of Counties. Vaadatud 29. september 2013. "Monthly Weather for Canon City". weather.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2014. Vaadatud 29. september 2013. Cañon City ametlik koduleht
Xenodermatidae

Xenodermatidae on madude sugukond. Osade autorite järgi ka alamsugukond Xenodermatinae. Xenodermus on sugukonna tüüpperekond. Sugukonda Xenodermatidae klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: Achalinus Peters, 1869 Fimbrios Smith, 1921 Parafimbrios Teynié, David, Lottier, Le, Vidal & Nguyen, 2015 Stoliczkia Jerdon, 1870 Xenodermus Reinhardt, 1836 Xylophis Beddome, 1878. Nicolas Vidal, Anne-Sophie Delmas, Patrick David, Corinne Cruaud,Arnaud Couloux, S. Blair Hedges, The phylogeny and classification of caenophidian snakes inferred from seven nuclear protein-coding genes, C. R. Biologies 330 (2007) 182–187 Veebiversioon (vaadatud 29.09.2013) (inglise keeles) Xenodermatidae Xenodermatidae Veebiversioon (vaadatud 29.09.2013) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Xenodermatidae seisuga 14.12.2013.
Jaap van Ginneken

Jaap van Ginneken (sündinud 8. september 1943 Hilversumis Hollandis) on hollandi psühholoog ja meediauurija. Collective behavior and public opinion: rapid shifts in opinion and communication. London: Lawrence Erlbaum Associates, 2003 Crowds, psychology, and politics 1871-1899. Cambridge University Press, 2006 Kurt Baschwitz - A Pioneer of Communication Studies and Social Psychology. Amsterdam: Amsterdam University Press, 2017 (Also in Dutch) Mood Contagion - Mass Psychology and Collective Behaviour Sociology in the Internet Age. The Hague, Eleven International Publishing, 2013 Screening difference: how Hollywood's blockbuster films imagine race, ethnicity, and culture. Rowman & Littlefield, 2007 Stranger danger and the epidemic of fear: on the psychology of recent Western reactions to others. The Hague: Eleven International Publishing, 2013 Understanding global news: a critical introduction. London, Sage, 2007
George Gaskell

George Gaskell on briti sotsiaalpsühholoogiaprofessor Londoni majanduskoolis (LSE). Tema uurimistöö on keskendunud ühiskondlike nähtuste psühholoogiale, tema olulisemateks uurimisvaldkondadeks on sotsiaalsed representatsioonid ja avalikkuse hoiakud biotehnoloogia suhtes. Biotechnology 1996-2000: The years of controversy (toimetanud koos Martin Baueriga). London: Science Museum Press, 2001. Biotechnology: the making of a global controversy (toimetanud koos Martin Baueriga). Cambridge University Press, 2002. The Cambridge handbook of social representations (toimetanud koos Gordon Sammuti, Eleni Andreouli, ja Jaan Valsineriga). Cambridge University Press, 2015. Genomics and society: legal, ethical and social dimensions. (toimetanud koos Martin Baueriga). London, Earthscan, 2006. Pesquisa qualitativa con texto, imagem e som (Petropolis Brazil, Editora VOZES, 2002, toimetanud koos Martin Baueriga) Qualitative researching with text, image and sound (toimetanud koos Martin Baueriga). London: Sage, 2000. Societal Psychology (toimetanud koos Hilde Himmeltweitiga). Newbury Park, CA: Sage, 1990. The Role of Plurality and Context in Social Values (koos Stavroula Tsirogianniga). Journal for the theory of social behaviour, 41 (4)., 2011, lk. 441-465. The Social Psychological Study of Widespread Beliefs (toimetanud koos Colin Fraseriga). Oxford University Press, 1990. Gaskelli koduleht LSEs
Henry C. C. Harris

Henry C. C. Harris (27.märts1886 – 18.august 1940) oli inglise keele õppejõud Tartu Ülikoolis. Ta lõpetas Madrase Ülikooli ja tuli Tartusse ülikooli inglise keele lektoriks aastal 1932. Ta toimetas ja kohandas õppureile mitu ingliskeelset raamatut, näiteks Kenneth Grahame'i teose "The Adventures of Toad" (Tartu: Loodus 1938). Harris, Henry C. C. 1933-1934. The student's manual of commercial correspondence: for colleges & commercial schools. Tartu: Krüger. (2 osa, 208 ja 197 lk.) Oleg Mutt 1978. English studies at the university in Tartu: past, present and future. Methodica 7 (Tartu Riikliku Ülikooli toimetised 468), 79–85. Lk. 80.
Brahim Boulami

Brahim Boulami (sündinud 20. aprillil 1972 Safis) on Maroko kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). Tema isiklik rekord on 7.55,28. Kuni 2004. aasta septembrini oli ta maailmarekordi valdaja. Brahim Boulami 15. augustil 2002 antud dopinguproov näitas keelatud aine erütropoietiini (EPO) kasutamist, teatas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit. Päev hiljem püstitas Boulami Zürichis Kuldliiga viiendal etapil 3000 m takistusjooksus maailmarekordi 7.53,17, parandades oma eelmist tippaega 2,09 sekundiga, kuid see tulemus tühistati ja saavutatud aeg ei läinud rekordina kinnitamisele. Dopingu (EPO) tarvitamise eest kaheaastase võistluskeelu teeninud Brahim Boulamil jäi siiski alles eelmine maailmarekord, sest alles pärast 2001. aasta rekordijooksu Brüsselis oli tema dopinguproov negatiivne, teatas IAAF. Maroko alaliit otsustas 2003. aasta veebruaris Boulamit mitte karistada, sest nende arvates oli proovi menetlemisel rikutud kehtivaid reegleid. IAAF kaebas asja aprillis edasi Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži (CAS) ning novembris otsustas CAS, et kaheaastane võistluskeeld oli siiski õigustatud. Boulami karistust hakati lugema 28. augustist 2002, mis tähendas, et Ateena olümpiamängudel marokolane võistelda ei saanud. Brahim Boulami on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg. Brahim Boulami Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Huumus

Huumus on maismaal toimuva orgaanilise aine lagunemise ja muundumise (humifitseerumise) saadus, maapinna lähedusse kõdukihi alla moodustunud tavaliselt pruuni või musta värvusega amorfne aine. Huumus muudab mulla viljakamaks. Huumus on mulla spetsiifiline aine, mille põhimassi moodustavad polümeriseerunud ja tihkestunud organismijäänuste hüdrolüüsiproduktid, mille esialgne struktuur on muutunud. Huumus tekib pika aja jooksul mullas elavate bakterite ja seente kaasabil organismide jäänustest nende muutumise ja ümberkujunemise tulemusel, nii lagunemise kui sünteesiprotsesside tagajärjel. Huumus on tihedalt seotud mulla mineraalosaga. Huumus on happelise iseloomuga. Huumus sisaldab, võrreldes taimedes ja mikroorganismides leiduvale, palju süsinikku. Ajalooliselt on kasutatud terminit "huumus" mulla tähenduses. J.G. Wallerius (1745) käsitles huumusena kompostunud orgaanilist ainest; Carl von Linné klassifitseeris mullad järgmiselt: Humus daedalea, Humus rualis, Humus latum, Humus damascena, Humus chistosa. Detriit Humifitseerumine Metsahuumus Moor Mull (pehme huumus) Mullateke Muda SELMAN A. WAKSMAN, HUMUS ORIGIN, CHEMICAL COMPOSITION, AND IMPORTANCE IN NATURE, BALTIMORE, THE WILLIAMS & WILKINS COMPANY, lk 4, 1936, Veebiversioon (vaadatud 04.08.2013) SELMAN A. WAKSMAN, HUMUS ORIGIN, CHEMICAL COMPOSITION, AND IMPORTANCE IN NATURE, BALTIMORE, THE WILLIAMS & WILKINS COMPANY, lk 4, 1936, Veebiversioon (vaadatud 04.08.2013)
Madrase Ülikool

Madrase Ülikool on ülikool, mis asub Chennais (endise nimega Madras) Indias. Ülikool on asutatud aastal 1857. See on üks kolmest India vanimast ülikoolist.
Avo Tints

Avo Tints (4. detsember 1968 – 17. veebruar 2013) oli eesti ettevõtja. Ta on olnud puu- ja köögivilja hulgimüügiga tegeleva AS-i Bambona omanik ja tegevdirektor. Tema hüüdnimi oli Apelsinikuningas. 2000. aastate algul kuulus ta ajalehe Äripäev rikaste edetabelisse. Valus usutlus lesega: miljonär prassis end surnuks. Eesti Ekspress, 26. september 2013
Aldo Tammpere

Aldo Tammpere (30. jaanuar 1927 Olustvere vald – 16. september 2013) oli eesti arhitekt. Ta lõpetas aastal 1946 Viljandi 2. Keskkooli, mille järel asus ta elama Tallinna. Ta alustas töö kõrvalt õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas, mille 5. kursuselt läks ta üle ERKI-sse arhitektuurieriale, mille lõpetas aastal 1965. Lahkunud on Aldo Tammpere
Sergei Witte

Krahv Sergei Witte (29. juuni (vana kalendri järgi 17. juuni) 1849 Thbilisi – 13. märts (vkj. 28. veebruar) 1915 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik ja riigiametnik. Witte perekond oli ilmselt pärit Hollandist ning elas enne Põhjasõda Baltikumis Rootsi võimu all. Krahv Witte oli 1891–1892 Venemaa Keisririigi teedeminister, aastail 1892–1903 rahandusminister ning viis läbi rahareformi, viies rubla 1897. aastal üle kullastandardile. Tema ajal kasvas Venemaa keisririigi majandus edukalt ning paistis, et ees ootab majanduslik õitseng. Kuid siis sattus ta konflikti Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi siseminister Vjatšeslav von Plehwega ning pidi oma ametikohast loobuma. Aastail 1903–1906 oli ta Venemaa keisririigi Ministrite Nõukogu esimees. Witte oli liberaalsete vaadetega ning suhteliselt hea poliitik, kuid Nikolai II jaoks oli ta liiga liberaalne. Ta pidi 1906 ametist lahkuma, sest oli ette pannud konstitutsioonilise monarhia loomist ning demokraatlikke valimisi. [viide?] Witte suri Esimese maailmasõja ajal, püüdes selle alguses veel Venemaad tulutult hoiatada sõtta mitte sekkumast, sest see toovat kaasa katastroofi kogu Euroopale. “Mälestused” I-II; tõlkinud Teodor Kaurits, eessõna kirjutanud Peeter Tarvel. Sari Marseljeesist internatsionaalini. Loodus, Tartu 1937–1938 (335 + 502 lk.) Püha Stanislavi ordeni I klass (30. august 1890) Püha Anna ordeni I klass (1. jaanuar 1894) Püha Vladimiri ordeni II klass (1. jaanuar 1901) Valgekotka orden (11. august 1904) Püha Aleksander Nevski orden (22. aprill 1906, koos briljantidega) Püha Vladimiri ordeni I klass (14. aprill 1913) Serbia Takovo Risti ordeni IV klass (5. märts 1885) Pärsia Lõvi ja Päikese ordeni I klass (18. mai 1893) Serbia Takovo Risti ordeni I klass (4. jaanuar 1894) Jaapani Tõusva Päikese ordeni I klass (2. mai 1896) Rootsi Vasa ordeni suurrist (21. juuli 1897) Preisimaa Musta Kotka orden (21. august 1897) Kreeka Lunastaja ordeni I klass (12. mai 1898) Serbia Valge Kotka ordeni I klass (13. jaanuar 1901) Türgi Osmani ordeni I klass (13. jaanuar 1901, koos briljantidega) Nižni Novgorod (13. september 1893) Kaasan (17. märts 1894) Odessa (12. mai 1894) Arhangelsk (21. juuli 1894) Saraatov (9. aprill 1895) Vjatka (13. juuli 1895) Berdjansk (4. jaanuar 1896) Sarapul (23. mai 1896) Simbirsk (25. juuli 1896) Orenburg (24. oktoober 1896) Jekaterinburg (24. oktoober 1896) Kiiev (5. märts 1898) Saransk (31. detsember 1898) Tallinn (3. juuni 1899) Velikije Luki (8. juuli 1899) Tšerpovts (12. august 1899) Tihvin (1. november 1901) Borovitš (8. detsember 1902) Aleksandrovsk (26. detsember 1902) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2009. Vaadatud 29. detsembril 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.tallinn.ee/g2666s6066[alaline kõdulink] Sergei Juljevich Witte koduleht
Kallavere

Kallavere on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Esimest korda on Kallavere mainitud aastal 1241 Taani hindamisraamatus. Kallavere alal oli siis mitu asulat: põhja poole jäi hiljem Rootsi-Kallavereks kutsutud ala ja lõuna poole hiljem Maa-Kallavere nime saanud ala. On võimalik, et Kallavere mainis juba 1154. aastal al-Idrisi. Nimelt on Kallavere üks võimalikke sadamaid, mille nimekuju sobiks araablase omaga (Qlwry), sest kirjeldus ei sobi kokku Tallinna linnaga. 1950. aastatel ehitati tänapäeva Kallavere küla lääneserva endistele küla maadele uus elamurajoon, mis sai samuti Kallavere nime, kuid kuulub administratiivselt Maardule. Küla piirneb merega 0,4 kilomeetri ulatuses (enne Saviranna eraldamist 2010. aastal 3,2 kilomeetri ulatuses). Piirneb lisaks Maardu linnale ka Uusküla, Saviranna ja Ülgasega. Küla järgi on nime saanud Kallavere kihistu. Külast läheb läbi Kallavere–Ülgase maantee. Teest lõunas asuvad kurikuulsad Maardu elanike suvilad ja aiamaad, mis jätkuvad Ülgases. Kallavere territooriumil asub Kallavere ülemine tulepaak. Kallavere alumine tulepaak jääb Saviranna territooriumile. Kallavere külast on pärit korvpallur Margus Metstak. Rootsi-Kallavere küla kiviaed Kallavere ülemine tulepaak Rootsi-Kallavere Küla Muuseum. Käspre talu laut Rootsi-Kallavere küla muuseum Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 5.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 7.07.2022. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Kallavere+kihistu "Ülgaselt on tänavu leitud 14 surnut". Eesti Päevaleht. 22.08.2002. Vaadatud 11.05.2008.[alaline kõdulink] "LUGEJALT: Ülgase pole pätiküla". Eesti Päevaleht. 18.11.2002. Vaadatud 11.05.2008.[alaline kõdulink] "Hämmastav Metstak ei leia endas midagi hämmastavat". SL Õhtuleht. 05.02.2007. Vaadatud 09.12.2008.
Baltic Kristina

Baltic Kristina oli Eesti Merelaevanduse parvlaev, mis sõitis aastail 1997–2000 liinil Tallinn–Stockholm Estline'i ja aastail 2001–2002 Tallinki kaubamärgi all. 2002. aastal müüdi laev Riia Vabasadamale. Aastail 2002–2005 sõitis Baltic Kristina Rigas Juras Linija kaubamärgi all Riia-Stockholmi laevaliinil.
Pii (detail)

Pii on peenike pulgake või haagike, mis on teiste samasuguste reas teatud tööriistadel. Piid on näiteks kammil, soal, kraasil, äkkel. Piid võivad olla puust, luust, metallist, plastist.
Harjumäe kõlakoda

Harjumäe kõlakoda on endine kõlakoda Tallinna Kesklinna linnaosas asuval Harjumäel. 2010. aasta juulis avati kõlakoda pärast renoveerimist kohvik-kontserdipaigana. Galerii: Harjumäe kõlakoda alustas tööd kohvik-kontserdipaigana, TallinnCity, 9. juuli 2010 Hetlin Villak, Harjumäe kõlakoda ootab heaperemehelikku kasutajat, Eesti Päevaleht, 31. märts 2009
Kaksvärvmadulased

Kaksvärvmadulased (Loxocemidae) on väikseim madude sugukond. Kaksvärvmadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekond: Loxocemus Cope, 1861 – kaksvärvmadu. McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, 1. köide Herpetologists' League. 511 lk. ISBN 1-893777-00-6 (seeria). ISBN 1-893777-01-4 (köide). Peter Uetz & Jakob Hallermann, Loxocemidae, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 30.09.2013) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Xenopeltidae, veebiversioon (vaadatud 22.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne Roomajate andmebaasis