laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Värati

Värati on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tõstamaa valda. Kohvik Värati sadamas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 23.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõstamaa

Tõstamaa on alevik Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tõstamaa valla halduskeskus. Alevikus asus endise Tõstamaa rüütlimõisa keskus. 1921. aastast tegutseb Tõstamaa mõisa peahoones kool (1953. aastast Tõstamaa Keskkool). Säilinud mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks. 1674. aastal rajati Tõstamaale puukirik, mis asendati 1763–1768 kivikirikuga. 1972. aastal varises Tõstamaa kiriku torn ja kuigi see on taastatud, on kirik endiselt ilma kõrge tornikiivrita. 1977. aastal liideti Tõstamaa alevikuga Araka küla ja osaliselt Lõõba küla. Nõukogude okupatsiooni perioodil asus kohaliku sovhoosi keskus Tõstamaal. Alevikust voolab läbi Tõstamaa jõgi, mis saab alguse põhjapoolsest Ermistu järvest ning suubub lõunapoolse Värati küla territooriumil Tõstamaa lahte. Tõstamaa laululava juures on jõel Tõstamaa paisjärv. Jõe ääres paikneb Tõstamaa kalmistu. Aleviku piires asuvad ka Tõstamaa mõisa kalmistu ja Toomingamäe-nimeline muinaskalmistu. Tõstamaa kirik 2010. aasta sügisel Tõstamaa vallamaja Tõstamaa bussipeatus Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee ääres Tõstamaa mõisa peahoone, kus tegutseb Tõstamaa Keskkool Tõstamaa alevi keskväljak Keskalevi liivaluide Vare Tõstamaa mõisapargis Tõstamaa mõisa kõrvalhoone mõisapargis Tõstamaa luitestik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 20.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tõstamaa" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Marja Kallasmaa: artikkel "Lõõba" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016. Ilmar Palli "Tõstamaa ellujäämine sõltub koolist" Maaleht, 16. oktoober 2008
Allika (Lääneranna)

Allika on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haapsi

Haapsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 27.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kadaka (Lääneranna)

Kadaka on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kadaka

Kadaka on mitme koha nimi: Kadaka, küla Kohila vallas Rapla maakonnas Kadaka, küla Rae vallas Harju maakonnas Kadaka, küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas Kadaka, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Kadaka, endine küla ja praegune asum tänapäevase Tallinna territooriumil Kadaka asumis Kadaka tööstuspiirkond
Kanamardi

Kanamardi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Entalpia

Entalpia (kreeka sõnadest ἐν (en) 'sisse' ja θάλπειν (thálpein) 'soojendama') on termodünaamilise süsteemi siseenergia (U) ja rõhuenergia (pV) summa: H = U + p V . {\displaystyle H=U+pV.\,} Entalpia tähis on H ja mõõtühik on džaul (J). Valemis on p rõhk ja V on ruumala. Tavaliselt võrreldakse keemilistes reaktsioonides toimuvaid entalpia muutuseid, mille tähistus on ΔH. Kui reaktsiooni tulemuse, produkti/produktide siseenergia muut võrreldes algsete keemiliste ühenditega ehk ΔH on väiksem kui null ehk negatiivne, siis on tegemist eksotermilise reaktsiooniga, mis tekib spontaanselt kui ületada reaktsiooni algamist takistav energiabärjäär. Reaktsiooni käigus moodustuvad stabiilsemad keemilised sidemed, mille energia on väiksem/madalam ja reaktsioonil eraldub soojust - ülejäänud energia. Kui reaktsioonis ΔH on suurem nullist ehk positiivne, tähendab see, et moodustunud ühendite keemilised sidemed on suurema/kõrgema energiaga. Tugevamatest sidemetest on tekkinud nõrgemad keemilised sidemed. Selline reaktsioon vajab lisaenergiat - see on endotermiline, energiat neelav protsess. Ehk teisisõnu on Entalpia muutuste kujul tegemist termodünaamika esimese seaduse, energia jäävuse seaduse avaldumisega. Kui reaktsiooni entalpia muut väheneb, antakse energia jäävuse tõttu ülejääv energia ümbritsevasse keskkonda ja kui entalpia muut on positiivne, suureneb, võetakse lisanduseks vajalik osa energiat ümbritsevast keskkonnast. Nii on kokkuvõttes kogu süsteemis protsessi alguses ja lõpus sama palju energiat. Entroopia Gibbsi vabaenergia
Kidise

Kidise on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kilgi (Lääneranna)

Kilgi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kilgi

Kilgi on mitme koha nimi: Kilgi, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Kilgi, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Kilgi, küla Haljala vallas Viru maakonnas Kilgi mõis Kilgi soo Kilgi tänav (Pärnus)
Koeri

Koeri on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Korju

Korju on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kulli (Lääneranna)

Kulli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Külas asub Püha kivi. Laste mänguväljak Kulli külas Laste mänguväljak Kulli külas Elumajad Kulli külas Saulepi bussipeatus Kulli külas Kolga looduskaitseala Kulli palvemaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 31.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kilgi (Märjamaa)

Kilgi on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maade

Maade on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Kolga looduskaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Matsi (Lääneranna)

Matsi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Külas asub Matsi rand. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Matsi

Matsi on mitme koha nimi: Matsi (Lääneranna), küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Matsi (Rõuge), küla Rõuge vallas Võru maakonnas Matsi oli Võru maakonnas Rõuge vallas asuva Rõuge-Matsi küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Matsi-Kärneri tammik
Rõuge-Matsi

Rõuge-Matsi on küla Võrumaal Rõuge vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kandis küla nime Matsi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Matsi (Rõuge)

Matsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda. Küla läänepiir kulgeb mööda Mustjõge ja küla kagunurk jääb vastu Raudsepa oja. Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Matsi külas asub lähestikku kolm arheoloogiamälestisteks arvatud kääbast. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mereäärse

Mereäärse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 1.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Muriste

Muriste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Muriste bussipeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõtsu

Mõtsu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäliküla

Mäliküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 2.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Libahunt (Kitzberg)

"Libahunt" on August Kitzbergi tragöödia, mis esietendus 1911. aastal Endla teatris. See on Kitzbergi hinnatuim kirjandusteos. Kultuuriministeeriumi toetusprogrammi "Eesti kirjandus" tulemusel saab teose Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivist DIGAR tasuta alla laadida. Draama “Libahunt” räägib perest, kelle ukse taha ilmus hirmunud noor tüdruk. Samal õhtul hukati ta ema, kes oli väidetavalt nõid. Perenaine ja peremees otsustasid ta enda juurde võtta ning koos samaealise kasutütre ja suurema pojaga üles kasvatada. Hiljem, kümne aasta pärast oli pojal vaja naist võtta, kuid selle juures oli üks asjaolu, millega pidi arvestama: Tammaru suguvõsa oli põlvest põlve oma verega järglasi soetanud ja abiellunud. See tähendas, et poeg Margus pidi oma kasuõe Mari naiseks võtma. Kuna kasuõde Tiina oli ilusam, temperamentsem, südamlikum ja kirglikum, armus Margus hoopis temasse. Pere polnud aga sellega nõus ega lubanud Margusel Tiinat võtta. Ka külarahvas oli Tiina vastu ja uskus Mari juttu, et Tiina olevat tegelikult libahunt, kes kord varsa murdis. Tiina oli löödud ning jooksis ära metsa. Marguse pere oli rahul, et tüdrukust lahti said, kuid Margus oli pikka aega norus. Ükskord ilmus Tiina kodu uksele ning kutsus Margust endaga metsa elama. Margus aga kõhkles ning Tiina jooksis nuttes minema. Viis aastat oli möödunud. Ema-isa olid surnud. Mari oli Marguse naine, kuid abielurahva suhted olid halvad. Kaua elanud vanaema oli kaotanud silmanägemise, kuid püsis siiski veel elus. Ühel ööl tulid hundid lauda juurde ulguma. Margus võttis püssi, tahtis hunte minema peletada, kuid tabas Tiinat, kes sai surmavalt haavata. Mees viis ta tuppa ja jättis armastatuga hüvasti. "Uus ports kirjandusklassikat vormiti e-raamatuteks". Postimees. 17. detsember 2014. Vaadatud 13. märtsil 2015. Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiiv DIGAR
Avameri

Avameri ehk ulgumeri on mandrite (ka poolsaarte ja saarte) rannikust eemal paiknev mereala, on osa ookeanist, merest, suuremast väinast või lahest. Rahvusvahelised veed Avameri, Mereviki Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon, VII OSA. AVAMERI § 2. Väikelaeva kategooriad, 2) B-kategooria (avameri)
Brahman

Brahman (sanskriti keeles ब्रह्मन [bráhman]) on india ja hinduismi filosoofias ja teoloogias kosmiline maailmahing, universumi alge, lõputu, igavene elu, energia ja jõu allikas. Sõna 'brahman' pärineb sanskriti verbijuurest √bṛh (kasvama) ning seostub vägevusega, jõulisusega. Rigvedas tähendab brahman 'jõudu'; upanišadide ajal (750–500 eK) hakkas see tähendama pigem 'kosmilist jõudu'. Hinduismi monoteistliku ja panteistliku teoloogia kohaselt on brahman Jumal kõrgeimas mõttes: lõpmatu, igavene ja ilma vormita, väljaspool aega, ruumi ja põhjuslikkust eksisteeriv, kõike ja kõiki läbiv muutumatu teadvuse allikas, igavene printsiip. Brahman on kirjeldamatu, tunnetamatu, kõiketeadev, kõikjalviibiv, algne, igavene ja absoluutne, ilma alguse ja lõputa, kõige teadaoleva ja veel mitte teadaoleva, kõige juhtunu ja veel mitte juhtunu põhjus, allikas, materjal ja jõud kogu universumis. Kuna Brahman on puhas eksistents, teadvus ja teadmine, ilma omadusteta ja seega Parambrahman (Ülim Brahman). Monistliku Advaita-vedaanta kohaselt ei eksisteeri universumis tegelikult midagi peale Parambrahmani. Seda nimetatakse teda ka Paramātman või Paramātmā, st 'Ülim vaim'. Ehkki Ülim Brahman (isiksustamatu Jumal) on mõistuslikult tunnetamatu ning tajutav üksnes vaimselt, leidub upanišadides tema kohta mitmeid viiteid. Neist tuntuim on "tat tvam asi" (sina oled see). Brahma (jumal) Braahman (seisus) Braahmanad (veedade kommentaarid)
Territoriaalmeri

Territoriaalmeri ehk territoriaalveed on mingi riigi või leppe järgi kindlaks määratud, rannaga rööbiti kulgev merevööndi riba, mis kuulub leppealusele rannariigile, see tähendab, et riigil on sellele veeterritooriumile suveräänne õigus. Territoriaalmere suurus on 1982. aastal määratud ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel 12 meremiili. Sellele vaatamata on mõned Aafrika ja Ladina-Ameerika riigid (peamiselt majanduslikel põhjustel) kehtestanud omavolilisi territoriaalmere piire, mille suurus on enamasti märksa suurem kui 12 meremiili. Välisriigi laevadel on territoriaalmerest rahumeelse läbisõidu õigus. Eesti Vabariigi territoriaalmere ulatus oli kolm, alates 1. veebruarist 1938 a. neli meremiili. Tänapäeval on Eesti territoriaalmere ulatus 12 meremiili, nagu enamikul maailma riikidest. Soome lahes on see piiratud nii, et see ei ole keskjoonele lähemal kui kolm meremiili. Rahvusvahelised veed Siseveed Veeala Veeteede seadus, RT 1938, 12, 96 Eesti Vabariigi ja Soome Vabariigi vaheline territoriaalmere laiust käsitlev kokkulepe, 03.12.2008 territoriaalveed, ESTERM territoriaalmeri, ESTERM
Talastik

Talastik on piirkond, kus sein või sammastik puutub kokku katuse või järgmise korrusega. Talastik koosneb arhitraavist ehk epistüülist ehk alustalast, sellel asuvast friisist ja karniisist ehk geisonist. Arhitraav toetub sammaste kapiteelidele, täpsemalt kapiteelide ülemistele osadele, milleks on abakus ja selle all olev ehhiin. Karniisi peal võib asuda katuse kaldserv ehk kaldkarniis. Karniisi ja kaldkarniisi vahele jäävat kolmnurkset katuseosa nimetatakse tümpanoniks. Katusenurkades karniisi ja kaldkarniisi kokkupuutekohtades võivad asuda ilukujud ehk akroteerid, samuti veesülitid. Vanarooma ja renessanssarhitektuuris on talastiku kõrguseks umbkaudu veerand sammaste kõrgusest, millele nad toetuvad. Dooria talastikus on arhitraav liigendamata. Friisil asuvad vaheldumisi metoobid ja triglüüfid ning sellist friisi nimetatakse metooptriglüüffriisiks. Triglüüfid on alad, mis on kaunistatud püsttriipudega. Metoobid on triipudega kaunistamata, aga vahel on nad kaunistatud muudmoodi. Atika-joonia talastikus on arhitraav rõhtsalt kolmeks jaotatud. Selle peal asuvad friis ja hammaslõigeehisliist. Väikeaasia-joonia talastikus on hammaslõigeehisliist vahetult arhitraavi peal. Joonia talastiku osade vahel kasutati palju ehisliiste, eriti munavööti ja pärlvööti ehk astragaali. Hellenistlikus ja rooma arhitektuuris hakati talastikku järjest enam kaunistama. Stiile ühendati, lisati uusi elemente, näiteks konsoolkarniise, viimistleti (sofitid). Niisugust talastikku, kus puudub friis, nimetatakse mittetäielikuks, aga sellist, kus puudub arhitraav, lihtsustatuks. Order Antiigileksikon, 2. kd., lk. 207
Francisco Macías Nguema

Francisco Macías Nguema (1. jaanuar 1924 – 29. september 1979) oli Ekvatoriaal-Guinea esimene president (aastast 1968 kuni riigipöördeni 1979). Ta ei hoolinud inimõigustest ning tema ametiajal sai riik hüüdnimeks Aafrika Auschwitz[viide?]. Macíase ajal vähenes riigi elanikkond kolmandiku võrra, põhjuseks oli riiklik terror ja maalt põgenemine[viide?]. 3. augustil 1979 viis Francisco Macíase nõbu Teodoro Obiang Nguema Mbasogo läbi riigipöörde. Francisco Macías vangistati ning anti kohtu alla, süüdistatuna genotsiidis. Mõni nädal hiljem ta mõisteti süüdi ja hukati. Francisco Macías ise uskus kuni viimase hetkeni oma maagilistesse võimetesse ja pääsemisse. Seetõttu viisid hukkamise läbi Maroko sõdurid.
Hastings Kamuzu Banda

Hastings Kamuzu Banda (1896? – 25. november 1997) oli Malawi diktaator aastatel 1964–1994. Kamuzu Banda sündis Kasungu lähistel Malawis (siis Briti Kesk-Aafrika). Tema isa oli Mphonongo Banda ja ema Akupingamnyama Phiri. Tema täpne sünniaeg on teadmata, kuna tolajal Malawis sünde ei registreeritud. Hastings Kamuzu Banda biograafi Philip Shorti arvates sündis ta veebruaris 1898. Hastings Kamuzu Banda ise pidas oma sünnipäevaks 14. maid 1906 ning seda kuupäeva on kasutatud ka mitmetes tema elulookirjeldustes. Siiski Hastings Kamuzu Banda surmatunnistusel seisab, et ta suri 99-aastaselt, kuigi liigub kuulujutte, et ta võis ta surra 101-aastaselt. Umbes 1915–1916 ta lahkus kodust koos õpetaja Hanock Msokera Phiriga. Nad läksid jala Lõuna Rodeesia linna Hartlisse (tänapäeval Chegutu Zimbabwes), kus asus Hanock Msokera Phiri kool. 1917 läks Hastings Kamuzu Banda jalgsi Lõuna-Aafrikasse Johannesburgi. Ta töötas seal erinevatel töökohtadel kaevandustes ja raudteel. 1925. aastal läks Banda New Yorki, teda toetas Bishop W.T Aafrika Metodistide kirikust. Banda õppis Wilberforci instituudis (praegu Central State University), mis asub USA Ohio osariigis Wilberforce'is, ja lõpetas selle 1928. aastal. Seejärel õppis ta Indiana Ülikoolis neli semestrit meditsiini ning läks Chicago Ülikooli ajalugu õppima. 1931. aastal lõpetas Banda Chicago Ülikooli ja õppis edasi Mehhary meditsiinikolledžis Tennessee osariigis, mille lõpetas 1937. aastal.
Šamott

Šamott (saksa keeles Schamotte) on tulekindel keraamiline mass, millele on tulekindluse suurendamiseks, kuivamisprotsessi kiirendamiseks ning deformatsiooni vähendamiseks lisatud peeneks jahvatud põletatud savi. Šamott valmistatakse valdavalt eelpõletatud, kuid glasuurimata praaksavitoodete purustamisel soovitud suurusse. Parimat šamotti saadakse tulekindlatest savidest, mida on eelnevalt põletatud temperatuuril 1400 °C. Šamott kasutatakse tulekindlate ehituskivide, suuremõõtmeliste skulptuuride ja õõnesnõude valmistamiseks. Kunstileksikon, Eesti Klassikakirjastus, Tallinn, 2001
Hvarasad

Hvarasad olid alates 11. sajandist enne kristust Etioopias Derrese linna lähistel elanud juudid[viide?]. Hõimu avastasid 1983. aastal kaks Iisraeli antropoloogi[viide?]. http://www.postimees.ee/leht/97/04/03/valis.htm Kas juudid on rassistid? Postimees, 4. märts 1997 (vaadatud 08.08.2013) Agau keeled
Aaderdamine

Aaderdamine ehk aaderdus on värvitud pinnale eseme vääristamiseks puidu- või marmorisarnase tekstuuri andmine. Aaderdatakse tavaliselt seinu, uksi, aknaid ja mööblit. Aaderdatakse sel ajal, kui värv ei ole veel kuivanud. Aaderdamisel kasutatakse aaderduskammi, -harja või muud -riista. Aaderdatav aluspind peab olema sile ja krunditud. Kõigepealt see alusvärvitakse. Seejuures võib erinevaid värve kombineerida. Alusvärv ei tohi olla vett imav ega vett hülgav, samuti ei tohi ta olla täismatt. Alusvärvile kantakse kujuteldavate puitdetailide praod ja liitekohad. Seejärel joonistatakse muster ning lakitakse pind üle. Vajab täiendamist ja täpsustamist Aaderduspintsel Marmoreerimine Ele Praks. Aaderdamine: kuidas seda tehakse? – Kodukolle (ajakiri), 2000, nr 6, lk 34 (kuidas aaderdab kunstnik Tuuli Puhvel). Aaderdamise tehnoloogia; pildid Aaderdamise koduleht inglise keeles Aaderdamine (inglise keeles) Aaderdamisest inglise keeles
Heimtali viinaköök

Heimtali viinaköök (nimetatud ka Heimtali viinaköök-juustukoda) on uusgooti stiilis ehitis Viljandimaal Viljandi vallas Heimtali külas. Hoone välisilme meenutab oma nurgatornidega Londoni Towerit. Heimtali viinaköök ehitati 1832. aastal ja oli Heimtali mõisa ajal meierei ja juustukoda. Hoone restaureeriti 1984. aastal. Praegu seisab hoone restaureerituna matkahuvilistele vaatamiseks. Hoone on 1998. aastast ehitismälestisena riikliku kaitse all. Viinaköögi juurest algab Heimtali õpperada. Heimtali viinaköök kultuurimälestiste riiklikus registris Heimtali viinaköök kultuurimälestiste riiklikus registris
Mengistu Haile Mariam

Mengistu Haile Mariam (amhara keeles መንግሥቱ ኀይለ ማሪያም; sündinud 21. mail 1937) on Etioopia poliitik ja sõjaväelane. Ta oli Etioopia diktaator 1977–1991. Mengistu toetus armeele ning liitus nn rahvademokraatlike maadega. Tema režiimi toetas Nõukogude Liit. Tema režiim tappis tuhandeid poliitilisi vastaseid. Ta kukutati sõjaväelise riigipöördega 1991. aasta mais. Mengistu ise lendas Zimbabwesse, kus sai alalise asüüli ning elab siiamaani. 26. mail 2008 mõistis Etioopia ülemkohus Mengistu Haile Mariami tagaselja surma.
Käsitöö

Käsitöö on tarbe- ja iluesemete valmistamine käsitsi, lihtsaid tööriistu kasutades. Enne tööstuslikku pööret ja vabrikutööstuse kujunemist valmistati kõik esemed sisuliselt käsitööna. Elukutselised käsitöölised, kes ei valmistanud asju üksnes oma tarbeks, vaid ka vahetuseks ja müügiks, tekkisid arvatavasti koos metallide sulatamise leviku ja linnadega. Eestiski tekkisid käsitöölised seoses linnade arenguga. Keskaja Euroopas reguleerisid käsitööliste tegevust tsunftid ja gildid ning nende reeglid. Sageli jaotatakse käsitöid meeste ja naiste töödeks. Eestis olid traditsioonilised meeste käsitööd metalli, puidu ja savi töötlemine ja vitspunumine, aga naiste käsitööd kanga ja silmuskudumine, õmblemine, heegeldamine ja tikkimine. Käsitööstuskoda oli käsitööstuse alal tegutsevate isikute kutseesindus Eestis. See asutati 1935. aastal ja likvideeriti 1940. Tänapäeva arenenud riikides on levinud käsitöö meelelahutuse ja ajaviitena või massitiraažis tööstustoodangust taotluslikult erinevate unikaalesemete valmistamisena enda tarbeks või müügiks. Selline käsitöö piirneb tihedalt kunstiga. Käsitöös kasutatakse tihti traditsioonilisi töövõtteid, tööriistu ja kujunduselemente, kuid neid võidakse ka ühendada tänapäevastega. Heegeldamine - Kudumine - Kullassepatöö - Maalritöö - Nõelumistehnika - Pottsepatöö - Sepatöö - Silmuskudumine - Tikkimine - Tisleritöö - Viltimine - Õmblemine Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit käsitööselts käsitööteadus käsitöökeel Tee ise Eesti entsüklopeedia, 12. kd., lk. 270 Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit Käsitööfoorum isetegija.net IIDA käsitöökursused ja blogi Õpetuse raamat käsitöö koolidele ja iseõppimiseks Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
Kuivnõel

Kuivnõel ehk külmnõel on sügavtrükitehnika, mille puhul kraabitakse kujutis otse trükiplaadile kasutades erilist puusabaga terasnõela. Mida tugevamat survet kunstnik avaldab nõelale, seda jämedam joon. Joone harja ehk kraati, mis tekib väljakraabitud metallist, ei silendata nagu vaselõikes, vaid see kogub enda taha trükivärvi ning annab tehnikale omase pisut laialivalguva joone. Kuna kraat kulub kiiresti, saab selles tehnikas teha ühelt plaadilt vähe tõmmiseid (kuni 30). Eduard Wiiralt