laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaiu külanõukogu

Kaiu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1972. Kaiu külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuimetsa vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kaiu asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaiu külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Kaiu külanõukoguga likvideeritud Kuimetsa ja Vahastu külanõukogu territooriumid. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Tasuja", "Sädeme", "Punalipu", "Lenini Tee" ja "Oktoobri" kolhoos. Külanõukogu keskus asus Kasvandu külas. 1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 251 km² ja elanike arv 1692. Külanõukogus tegutsesid Kaiu kolhoos ja Kuimetsa kolhoos. 1972 juulis Kaiu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Juuru külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Kaiu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. juuli 1972 seadlus "Rapla rajooni Kaiu ja Varbola külanõukogu likvideerimise, mõnede külanõukogude piiride muutmise, Kehtna külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise ning Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks ümbernimetamise kohta". Eesti NSV Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1972, 32, 328
Proosaselts

Proosaselts on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Proosaselts on pandud Kulina mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Proosaseltsi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Murumaa. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kalatškovo külanõukogu

Kalatškovo külanõukogu (ka Kalatsova külanõukogu[viide?]) oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võrumaa Meremäe valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Kalatškovo külas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Meremäe vald likvideeriti ja Kalatškovo külanõukogu territoorium arvati Vastseliina rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Kalatškovo külanõukogu ja Veretino külanõukogu ning moodustati Meremäe külanõukogu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Kalatškovo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kalevi külanõukogu

Kalevi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kassinurme külanõukogu ja Mullavere külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu halduskeskus asus Arukülas. Külanõukogu pindala oli 121 km² (1977). Kalevi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Looring

Looring on eesti perekonnanimi. Perekonnanimi Looring (Loring) pärineb Velise mõisast Vigala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Looring uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lorberg, Lorenz ja Neumann. Aleksander Looringu palvel kanti Looring perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 182 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. detsembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Looring Eestis 26 mehel ja 24 naisel. Aleksander Looring (1910–1942), eesti ajaloolane Lilian Looring (1899–1963), eesti baleriin
Kallemäe külanõukogu

Kallemäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. Kallemäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Valjala vallas. Külanõukogu keskus asus Viira külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kallemäe külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Kungla", "Hommiku" ja V. Kingissepa nimeline kolhoos. Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Kallemäe külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu. 1960 septembris Kallemäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Valjala külanõukogu koosseisu. Kallemäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Kalma külanõukogu

Kalma külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lohusuu külanõukoguga. Kalma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kalvi külanõukogu

Kalvi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kalvi külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Mahu vallas. Külanõukogu keskus asus Kalvi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kalvi külanõukogu 1950 septembris Kiviõli rajooni koosseisu. 1954 juunis Kalvi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Aseri külanõukoguga. Kalvi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kamali külanõukogu

Kamali külanõukogu oli külanõukogu külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kamali külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tihemetsa vallas. Külanõukogu keskus asus Kamali II külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kamali külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. 1954 juunis Kamali külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Saarde külanõukoguga. Kamali külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kammeri külanõukogu

Kammeri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954. Kammeri külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kambja vallas. Külanõukogu keskus asus Koatsi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kammeri külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu. 1954 juunis Kammeri külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kambja külanõukoguga. Kammeri külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kanaküla külanõukogu

Kanaküla külanõukogu oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Tihemetsa külanõukoguga. Kanaküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kangru külanõukogu

Kangru külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rajangu külanõukoguga. Kangru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Loosalu (perekonnanimi)

Loosalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Loosalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Veide. Jakob Loosalu palvel kanti Loosalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 25 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Jaagup Loosalu (1898–1996), eesti kirjastaja, ajakirjanik, põllumajandusteadlane ja poliitik Geni
Kapu külanõukogu

Kapu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kapu külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Väinjärve vallas. Külanõukogu keskus asus Kapu asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kapu külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu. 1954 juunis Kapu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Koeru külanõukoguga. Kapu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Karinu külanõukogu

Karinu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Karinu külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Võhmuta vallas. Külanõukogu keskus asus Karinu asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Karinu külanõukogu 1950 septembris Paide rajooni koosseisu. 1954 juunis Karinu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Järva-Jaani külanõukoguga. Karinu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus "Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kariste külanõukogu

Kariste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rimmu vallas Uue-Kariste külanõukoguna ja nimetati Kariste külanõukoguks 1954. aastal. Kariste k/n liideti Halliste k/n koosseisu 1977. aastal.Külanõukogu pindala oli 112 km² (1977). Kariste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Karitsa külanõukogu

Karitsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus Karitsa külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Karitsa külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis Karitsa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rakvere külanõukoguga. Karitsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Karuse külanõukogu

Karuse külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Hanila ja Varbla külanõukoguga. Karuse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kasaritsa külanõukogu

Kasaritsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 juunis Vana-Kasaritsa külanõukogu ja Uue-Kasaritsa külanõukogu alade ühendamise tulemusel. Külanõukogu keskus asus Vana-Kasaritsa külas. Külanõukogu piirides tegutsesid "Lembitu", "Kommunismi Тее" ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Kubija Sanatoorium. 1960 oktoobrist Kasaritsa külanõukogu likvideeriti. "Kommunismi Tee" kolhoosi territoorium liideti Lasva külanõukoguga, ülejäänud aladest koos Väimela külanõukogu aladega moodustati Võru külanõukogu keskusega Võru linnas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Kasaritsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kase külanõukogu

Kase külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kase külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kase külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kase külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu. Kase külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tori külanõukoguga. Kase külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Loovere

Loovere on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Loovere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sernov (Tallinnas ja Elistvere vallas 1935. aastal). Eduard Loovere palvel kanti Loovere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 170 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Eduard Loovere (1884–1942), Eesti politseinik Eduard Loovere, Geni
Kasepää külanõukogu

Kasepää külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1949. Kasepää külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Peipsiääre vallas. Külanõukogu keskus asus Kasepää külas. 1949. aastal liideti Kasepää ja Kolkja külanõukogu ning moodustati Peipsiääre külanõukogu. Kasepää külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516
Kassinurme külanõukogu

Kassinurme külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kalevi külanõukoguga. Kassinurme külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Kastna külanõukogu

Kastna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kastna külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tõstamaa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vaiste külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kastna külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu. Kastna külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tõstamaa külanõukoguga. Kastna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Katase külanõukogu

Katase külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Katase külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Katase külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Katase külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis Katase külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga. Katase külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Keedika külanõukogu

Keedika külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Linnamäe külanõukoguga. Keedika külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Looväli

Looväli on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Looväli uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Läks, Lamstern, Land, Laufer, Luden ja Moritson. Virmo Loovälja palvel kanti Looväli perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 209 all. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Looväli Eestis 7 mehel ja 8 naisel. Jüri Looväli (1897–1963), Eesti poliitik
Keeni külanõukogu

Keeni külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Keeni külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Sangaste vallas. Külanõukogu keskus asus Keeni asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Keeni külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu. 1954 juunis Keeni külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Sangaste külanõukoguga. Keeni külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kehra külanõukogu

Kehra külanõukogu oli külanõukogu Anija vallas ja Harju rajoonis, külanõukogu keskus asus Kehra asulas. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. Kehra külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)
Eesti Entsüklopeediakirjastus

Eesti Entsüklopeediakirjastus (Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS; lühend: EEK) oli Eestis tegutsenud teatme- ja aimekirjanduse väljaandmisele spetsialiseerunud kirjastus. Kirjastus andis välja eesti rahvusentsüklopeediat "Eesti entsüklopeedia". Eesti Entsüklopeediakirjastuse eelkäija oli Eesti Riikliku Kirjastuse juurde 1963. aastal moodustatud "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (ENE) peatoimetus. 1965. aastal läks ENE peatoimetus üle kirjastuse Valgus koosseisu. Ning 18. jaanuaril 1991 moodustati ENE peatoimetuse õigusjärglasena Eesti Entsüklopeediakirjastuse Aktsiaselts. Ettevõtte konsolideeritud müügitulu oli 2006. aastal 16,3 miljonit krooni ning 2007. aastal 25,4 miljonit krooni, 2006. aastal oldi kahjumis 2,89 miljoni krooniga ning 2007. aastal kasumis 2,12 miljoni krooniga. Ettevõtte suuraktsionärid olid 2009. aasta jaanuari alguse seisuga Hardo Aasmäe (osalus 25,6%), Jüri Ott (osalus 20,4%) ja Ülo Kaevats (osalus 12,0%). 2. juunil 2011 kuulutas Harju maakohus välja Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS-i pankroti. Pankrotimenetlus aga takerdus, sest kirjastuse viimase kontori omanik Ülemiste City konfiskeeris 9000-eurose üürivõla katteks firma kontoris olnud vara ja müüs maha. Pankrotihaldur Tiina Mitt hindas selle väärtuseks üle 4,3 miljoni euro. Mahamüüdud dokumentide, autorilepingute ja toimetamisel olnud raamatute asukoht on teadmata. Kaotsis on ka osa EE arhiivist, algatati kriminaaluurimine. "Suur maailma atlas" – ilmus aastal 2005 "Maailma atlas" – ilmus aastal 2000 "Väike entsüklopeedia 2002" – ilmus aastal 2001 "Väike entsüklopeedia" – ilmus aastal 2006 "A ja O" taskuteatmik Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS 01.01.2007-31.12.2007 majandusaasta konsolideeritud aruanne Eesti väärtpaberite keskregister (03.01.2009). "Eesti Entsüklopeediakirjastuse Aktsiaselts'i aktsiaraamat". Originaali arhiivikoopia seisuga 28.03.2012. Vaadatud 03.01.2009. Entsüklopeediakirjastus läks pankrotti, ERR, 2. juuni 2011 Askur Alas "Eesti Entsüklopeedia iduneb internetis" Eesti Ekspress, 30. august 2012 Eesti Entsüklopeediakirjastuse koduleht Infopäring Äriregistrist Mihkel Kärmas, K-tehing koolientsüklopeediaga, Eesti Ekspress, 28. august 2008 Entsüklopeediakirjastus võlgneb Krediidipangale üle miljoni, e24.ee, 17. november 2009 Entsüklopeediakirjastus tegutseb kuristiku serval, Delfi, 11. mai 2010 Askur Alas, "Eesti Entsüklopeedia iduneb internetis" Eesti Ekspress, 30. august 2012
Kergatsi külanõukogu

Kergatsi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Kergatsi külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Haanja valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Kergatsi külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kergatsi külanõukogu 1950 septembris Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis Kergatsi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Haanja külanõukogu koosseisu. Kergatsi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kernu külanõukogu

Kernu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1960. Kernu külanõukogu moodustati 1954 juunis Keila rajoonis likvideeritud Haiba ja Ruila külanõukogu alade liitmisel. Külanõukogu keskus asus Jaani külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Uue Elu" ja "Võitluse" kolhoos ning Haiba sovhoos. Külanõukogus asus Kernu Invaliidide Kodu. 1960 septembris Kernu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Nissi külanõukogu koosseisu. Kernu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/246323 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Ketuküla külanõukogu

Ketuküla külanõukogu (ka Ketu külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Ketuküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Vastemõisa vallas. Külanõukogu keskus asus Ketukülas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ketuküla külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu. 1954 juunis Ketuküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vastemõisa külanõukoguga. Ketuküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kihelkonna külanõukogu

Kihelkonna külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kihelkonna vallas. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977). Kihelkonna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 23.11.2017)