laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raivo Stern

Raivo Stern (sündinud 10. juulil 1963 Viljandis) on eesti füüsik. Raivo Stern sündis teenistujate peres. 1981. aastal lõpetas Stern C. R. Jakobsoni nim. Viljandi 1. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna ja 1995. aastal kaitses Zürichi Ülikooli juures füüsikadoktori (PhD) kraadi väitekirjaga "NMR/NQR study of superconductor Y2Ba4Cu7O15". Stern oli 1987–1992 KBFI insener ja nooremteadur, 1995–1996 École supérieure de physique et de chimie industrielles de la ville de Paris (ESPCI) külalisprofessor, 1996–2000 Illinoisi Ülikooli (Urbana-Champaign, Illinois, USA) järeldoktor ja külalisprofessor, 2000–2006 KBFI vanemteadur, ühtlasi 2002–2007 Tallahassees NHMFL külalisteadlane ja 2005–2008 korduvalt osalemas Prantsusmaal EMFL/LNCMI laboris tuumaresonantsmõõtmistel kõrgetes magnetväljades. Aastatel 2006–2016 oli Stern KBFI direktor, alates 2015 KBFI juhtivteadur, 01.10.2016–30.11.2016 Osaka Ülikooli ja 01.04.2019-31.05.2019 Kyoto Ülikooli külalisprofessor, alates 2020 KBFI keemilise füüsika laboratooriumi juhataja. Raivo Sterni uurimisvaldkonnad on tahke keha tuumaresonants, mitmesuguste materjalide (sh oksiidsed ja süsinikmaterjalid, kvantmagnetid ja kõrgtemperatuursed ülijuhid) struktuuri ja funktsionaalsete omaduste uurimine raadiospektroskoopia meetoditega, mõõtmised kõrgetes alalis- ja pulssmagnetväljades; kondensaadid ja koherentsed olekud kvantkriitiliste punktide ümbruses uudsetes frustreeritud kvantmagnetites. Stern on Ameerika Füüsikaühingu (1995) liige ja Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige (1989. aastast, juhatuse liige 2004–2012). Ta on avaldanud üle 100 teadustrükise. Radioscopic studies of magnetic properties of high temperature superconductors (kaasautor). // Z. Naturforschung 45 (1990); J-coupling in high temperature superconductors (kaasautor). // Mol. Phys. 95 (1998); Exact dimer ground state and quantized magnetization plateaus in the two-dimensional spin system SrCu2(BO3)2(kaasautor). // Phys. Rev. Lett. 82 (1999) 15; NMR evidence for spatial modulations in the cuprates (kaasautor). // J. Superconductivity 13 (2000) 5; On the structure of the Cu B-site in La1.85Sr0.15CuO4 (kaasautor). // Stripes and Related Phenomena. New York,2000; Magnetic-field-induced condensation of triplons in Han purple pigment BaCuSi2O6 (kaasautor). // Phys. Rev. Lett. 93 (2004); Exploring the oxygen order in Hg-1223 and Hg-1201 by 199Hg MAS NMR (kaasautor). // New Challenges in Superconductivity: Experimental Advances and Emerging Theories. Dordrecht, 2004; Spin-triplet excitons in the S=1/2 gapped antiferromagnet BaCuSi2O6: Electron paramagnetic resonance studies (kaasautor). // Phys. Rev. B 73 (2006) 9; Solid-state NMR of endohedral hydrogen-fullerene complexes (kaasautor). // Phys. Chem. Chem. Phys. 9 (2007); Nuclear magnetic resonance evidence for a strong modulation of the Bose-Einstein condensate in BaCuSi2O6(kaasautor). // Phys. Rev. B 76 (2007). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 4. köide, lk 400 https://www.etis.ee/CV/Raivo_Stern/est "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 4. köide Raivo Stern Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ilme Kallasmaa

Ilme Kallasmaa (sünninimi Ilme Salumets; 29. oktoober 1929 – 2. märts 2017) oli eesti raamatukoguhoidja. Aastatel 1954–1986 oli ta Johannes Semperi nimelise Pärnu Linna Keskraamatukogu direktor. 1974 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Fakte Pärnu Keskraamatukogu ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2018. Vaadatud 14. märtsil 2018. Aunimetusi. Sirp ja Vasar, 31. mai 1974
Georg Alexander Pick

Georg Alexander Pick (10. august 1859 Viin – 26. juuli 1942 Theresienstadti koonduslaager (tänapäeva Terezín, Tšehhi)) oli Austria matemaatik. Ta sündis juudi perekonnas: ema Josefa Schleisinger ja isa Adolf Josef Pick. Tänapäeval on ta tuntud tänu Picki teoreemile, millega saab määrata hulknurga pindala. Ta avaldas selle artiklis 1899. aastal. Saksamaal õpitakse seda teoreemi koolimatemaatika programmi raames. http://www-history.mcs.st-and.ac.uk/Biographies/Pick.html
Eestimaa au ja uhkuse orden

Eestimaa au ja uhkuse orden on Barclay de Tolly Sõprade Klubi igal aastal välja antav teenetemärk (orden). Ordenit antakse aastast 2016. Ordenit antakse inimesele, kes on Eestile rahvusvahelist au ja uhkust toonud. 2016 Indrek Laul 2017 Annely Peebo 2018 Kaido Höövelson 2019 Neeme Järvi 2020 Rainer Nõlvak 2021 Anne Veski 2022 Markus Villig ja Martin Villig Barclay de Tolly Sõprade Klubi "FOTOD | Eestimaa Au ja Uhkuse tänavuse teenetemärgi pälvisid ettevõtjad Markus ja Martin Villig". Kroonika. Vaadatud 25. veebruaril 2023. Sumovägilane pälvis väärika autasu, Virumaa Teataja, 13. veebruar 2018
Ajakirjanikkude Kodu

Fail:Ajakirjanikkude Kodu 1930ndatel.jpg Ajakirjanikkude Kodu oli Tallinnas Pirita-Kosel Pirita jõe kaldal asunud Eesti Ajakirjanike Liidu puhkekodu. Liit ostis puhkekodu 1927. aastal. Puhkekodu avati 22. juunil 1927. Puhkekodu juurde ehitati nii teisi hooneid kui ka näiteks tenniseväljakuid. Praegu on sellel Kosemetsa tänava kinnistul arhitekt Urmas Lõokese projekteeritud korterelamud. Puhkekodus võõrustati ka välisajakirjanike. https://www.eal.ee/ajalugu.html (vaadatud 14.03.2018)
Müsli

Müsli (saksa sõnast Müsli) on kaerahelvestest ja mitmesugustest lisanditest (näiteks kuivatatud puuviljad, peenestatud pähklid) toortoit. Enamasti süüakse müslit koos piima või jogurtiga. Müsli mõtles 1900 välja Šveitsi arst Maximilian Bircher-Benner, kes tarvitas seda inimeste ravimiseks. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 14.03.2018)
OpenHAB

OpenHAB on avatud lähtekoodiga automatiseerimisplatvorm, mis on loodud eri seadmete integreerimiseks ühte lahendusse. OpenHAB on kasutatav seadmetes, mis on võimelised käitama Java virtuaalmasinat ning on loodud tootjatest sõltumatuna. Seega on võimalik integreerida väga suur hulk erinevaid seadmeid eri tootjatelt. OpenHAB on süsteem, mis koosneb alamsüsteemidest. Seega on OpenHAB-i kasutamise eelduseks, et alamsüsteemid on OpenHAB-ist sõltumatult üles seatud ja konfigureeritud. OpenHAB-i arhitektuuri mõistmiseks tuleb sellele mõelda kui kahest komponendist koosnevale tervikule. Esimene osa hõlmab süsteemi lisatud seadmeid, nendevahelisi ühendusi ja teisi süsteemi füüsilisi aspekte. Teine osa OpenHAB-ist keskendub sellele, kuidas informatsioon seadmete ja ühenduste vahel kasutajaliideses on esitatud, kuidas kasutaja seatud reeglid mõjutavad seadmete kujutamist tarkvaras. Lisaks sellele on selle osa ülesanne ka kasutajaliideses läbi viidud tegevustele vastavad muudatused sisse viia ka valitud seadme tarkvaras. OpenHAB on arendatud Javat kasutades ning suures osas Eclipse Smarthome'i raamistikul põhinev. Tegemist on modulaarse tarkvaraga, mis on lisade kaudu laiendatav. Lisade abil on OpenHAB-il lai valik funktsioone, alustades kasutajaliidestega ning lõpetades suure hulga ühendatavate seadmetega. Asjad (ingl k. things) on OpenHAB-i kontekstis üksused, mida saab süsteemile lisada. Need võivad olla füüsilised seadmed, kuid võivad olla ka mingi muu hallatava informatsiooni või funktsiooni allikad. Asjadel võib olla rohkem kui üks funktsioon. Asjad täidavad oma funktsiooni läbi kanalite (ingl k. channels). Asjadel on iga rolli jaoks kanal ning ainult juhul, kui asi on seadistatud vastavat rolli kasutama, on selle rolli kohta käiv kanal aktiivne. Kasutaja ei ole kohustatud kasutama asja kõiki funktsioone. Köited (ingl k. bindings) on lisad, mis võimaldavad siduda kirjed (ingl k. items) füüsiliste seadmetega. Kirjed on rakenduse võimalused, mida on võimalik kasutada kasutajaliideses või automatiseerimises. Igal kirjel on määratud seisund ning neile on võimalik käske anda. Lülid (ingl k. links) on seotud täpselt ühe kanali ja ühe kirjega. Kui kanal on kirjega seotud, siis on võimalik kasutada vastava kirje võimalusi läbi kanali asjaga suhtlemiseks. Igal kirjel võib olla mitu kanalit ning igal kanalil võib olla mitu kirjet. OpenHAB-i süsteemi muudavad täielikuks mitut liiki lisad. Välja on töötatud eri liiki kasutajaliideseid, näiteks nutitelefoni või siis arvuti jaoks. OpenHAB-i on ka integreeritud võimalus andmeid üle aja salvestada. Selleks on võimalik kasutada püsivusteenuseid. Lisaks sellele on kasutajatele saadaval veel ka palju spetsiifilisi teenuseid nagu hääljuhtimine ning suur hulk reegleid ja skripte, mida on seadmete juhtimiseks võimalik kasutada. Nutikodu Nutistu "Sissejuhatus". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2018. "OpenSource". "Arhitektuur". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2018. "Struktuur". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2018. "Komponendid". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2018. "Lisad". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018.
Vastastikusus

Majandusantropoloogias tähistab vastastikusus ehk retsiprooksus erinevaid teenuste ja toodete vahetusi väljaspool turumajanduslikke raame. Majandusajaloolane ja -antropoloog Karl Polanyi on vastastikusust nimetanud üheks toodete vahetuse kolmest peamisest põhimõttest turu- ja ümberjagamispõhimõtte kõrval. Enamasti valitseb ühiskonnas üks sellistest põhimõtetest, nii näiteks on turupõhimõte valdavaim kapitalistlikes ühiskondades, ent on koloniaalajaloo ja globaliseerumise vältel muutunud olulisemaks ka ülejäänud maailmas. Toodete ja teenuste vahetus leiab aset erinevate turumehhanismide (nt raha) kaudu, mis määravad vahetatava väärtuse. Vastastikusus toimib seevastu üsna egalitaarsetes ühiskondades võrdsel positsioonil olevate inimeste vahel, kus lähedastes sotsiaalsetes suhetes olevad inimesed vahetavad enam-vähem võrdseid tooteid või teenuseid . Vastastikuste vahetuste hulka võib lugeda nii barterit kui kingituste vahetamist. Kuigi barteri puhul on tegemist kohese vahetusega, kingituste puhul toimub vahetus aga mingi aja jooksul, iseloomustab mõlemat vastastikuste sotsiaalsete suhete ja neile tugineva usalduse olulisus vahetuse protsessis. Sellised suhted on ebaolulised vahetustes, mida vahendab raha. Samas on igasuguse vahetuse vastastikusus kontiinum: mida kohesem on vahetus (nt barteri puhul), seda vähem olulised on sotsiaalsed suhted, millele vahetus tugineb või mida see loob. Mida pikema aja jooksul vahetus aset leiab, seda olulisem on usaldus ning juba olemasolev sotsiaalne suhe ja/või sellise suhte loomine, millele vastastikusus saab tugineda. Niisiis iseloomustab ka raha poolt vahendatud vahetust sama joon: kui tegemist on laenuga, on selle toimimiseks oluline usaldus ja/või sotsiaalne suhe, mis tagastamist garanteeriks. Viivitus vahetuses loob nii suhte kui tagastamise kohustuse ja seeläbi mängib vastastikusus rolli hierarhiliste suhete kujunemisel ühiskonnas, kus ühe inimese suutlikkus tänu-, kingi- või rahavõlga tasuda on suurem kui teisel. Vastastikustel vahetustel võib olla ka oluline poliitiline tähtsus võimule saamisel nii mittetööstuslikes ühiskondades nagu näiteks Melaneesia, kus nn moka vahetused tagavad pealiku rollini jõudmise, kui ka tööstusühiskondades, kus poliitikute karjääri toetavad erinevad äriringkonnad. Kui Melaneesias on sellised vahetused ühiskonna poolt aktsepteeritud ja ritualiseeritud, siis kapitalistlikes tööstusühiskondades on tegemist pigem varjatud vahetustega, mis tihti korruptsiooni piirimaile võivad sattuda. Ameerika kultuuriantropoloog Marshall Sahlins eristas vastastikususes kolme eri tüüpi: üldistatud, tasakaalustatud ja negatiivne vahetus . Vastastikusust kui üldist printsiipi ühiskonnas käsitles ka Claude Lévi-Strauss seletamaks vahetusi suguvõsade või perekondade vahel, mis loovad või tugevdavad sugulussuhteid . vahetuskaubandus sõbrakaubandus Polanyi, Karl (1957). Polanyi, Karl; et al. (toim-d). Trade and Market in Early Empires. Glencoe, Illinois: The Free Press. Lk 14. Sahlins, Marshall (1972). Stone Age Economics. Chicago: Aldine-Atherton. ISBN 0-202-01099-6. Claude Lévi-Strauss, Les structures élémentaires de la parenté, Paris, Mouton, 1967, 2ème édition, p.60
Pitsat

Pitsat on pitseri löömiseks kasutatav vorm, millesse on peegelpildis uurendatud kujutis või kiri. Pitsateid on kasutatud juba vanades Idamaades, samuti antiikses Kreekas ja Roomas. Antiikajal kasutati peamiselt kivisse lõigatud pitsateid, keskajal on rohkem levinud metallist, enamasti hõbedast graveeritud pitsatid. Tänapäeval kasutatakse nii metallist kui kummist pitsateid. Pitsati kuju võib olla väga erinev. Üle ajastute võib kõige levinumaks pidada pitsatsõrmust, mille eelis on, et seda saab kogu aeg lihtsalt kaasas kanda. Suuremate kujutiste loomiseks kasutatud pitsateid on kantud ka nööri otsas kaelas. Kahepoolsete pitserite vajutamiseks kasutatakse tange. Lisaks tasapinnalistele pitsatitele on kasutatud ka rullipitsateid. Tänapäeva pitsatitel on tavaliselt kujutise vajutamiseks tagaküljele kinnitatud lihtne käepide. Pitsatiga vajutatud pitsereid kasutatakse kas sulgemiseks või tõendamiseks.
Alfred Kiviste

Alfred Kiviste (kuni 1928. aastani Alfred Kliimann; 7. märts 1890 Pedaspää, Ahja vald, Tartumaa – 7. juuni 1972 Luua, Jõgeva rajoon) oli eesti majandusteadlane. Ta õppis Pedaspää vallakoolis, Räpina kihelkonnakoolis, H. Margensi kaubanduskoolis, Tartu Õhtugümnaasiumis ja 1925–1929 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1909–1911 oli ta vendade Tõnissonide aiandusäri ja seemnekaupluse raamatupidaja Tartus ja Eerikal. Alates 1911 Postimehe revident. 1914–1918 osales Vene sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas ja oli Saksamaal sõjavangis, 1918–1920 osales Vabadussõjas. 1920–1921 Rõngu Laenu ja Hoiu Ühisuse raamatupidaja. 1921–1932 kirjastuse Noor-Eesti raamatupidaja, 1932–1935 asjaajaja-pearaamatupidaja, alates 1935 ärijuht. 1937. aastal valiti ta Eraettevõtete Ametnikkude Koja 1. (ettevõtete) sektsiooni liikmeks. 1944–1948 töötas kirjastuses Teaduslik Kirjandus Tartus. 1948–1956 oli Kuremaa metsakooli õpetaja. "Homseid sünnipäewi". Postimees (1886-1944). 6.03.1940. Nr 63. Vaadatud 14.09.2018. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mike Pompeo

Michael Richard Pompeo (sündinud 30. detsembril 1963) on USA poliitik, advokaat ja endine ohvitser. Alates 26. aprillist 2018 kuni 20. jaanuarini 2021 oli ta Ameerika Ühendriikide 70. riigisekretär. Mike Pompeo oli Luure Keskagentuuri peadirektor 23. jaanuarist 2017 kuni 26. aprillini 2018. Pompeo sündis Orange'i maakonnas (California). Ta isa oli Itaalia päritoluga; ta isapoolne vanavanemad olid sündinud Carmanico Terme'is Abruzzos. Aastal 1982 lõpetas Pompeo Los Amigos High Schooli Fountain Valleys, kus ta mängis korvpallimeeskonnas. 1986. a. lõpetas Pompeo esimesena tema klassist Ameerika Ühendriikide Sõjaväe Akadeemia spetsialiseerumisega inseneri juhtimise alale. 1986–1991 oli Pomepo sõjaväeteenistuses ohvitserina teises eskadronis, kus sai kapteni auastme. Aastal 1998 kolis Pompeo Wichitasse. Temal ning ta sõpradel Brian Bulataol, Ulrich Brechbuhlil ja Michael Stradingeril oli lennuväe lennukite osade ettevõte (Aero Machine, Precision Profiling, B&B Machine) ja üks ettevõte Saint Louises (Advance Tool & Die). 1999. a. nimetati ettevõtted ümber Thayer Aerospace'iks. https://www.biography.com/people/mike-pompeo-121317
Voldemar Palm

Voldemar Hiob Palm (21. august 1905 Iisaku vald, Virumaa – 6. juuni 1992 Lidingö vald, Rootsi) oli eesti majandusteadlane. Ta õppis aastail 1929–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusosakonnas ja 1935 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia liige. 1932–1939 oli ta ASi Kauba Pank ametnik ja prokurist Tartus, 1937. aastal valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks, 1939–1944 oli ASi Eesti Kunstsarve Tehased pearaamatupidaja. 1944 põgenes Rootsi, kuni 1955 ajalehe Välis-Eesti, 1951–1953 ASi Neuhaus & Co pearaamatupidaja. Alates 1953 ajalehe Teataja majandusjuhataja. Hiljem hotellrestorani Foresta raamatupidaja Lidingöl, 1974 läks pensionile. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ants Melles

Ants Melles (varasem eesnimi Hans Voldemar, perekonnanimi ka Mellis; 1. märts 1908 – Türisalu, Harku vald, Harjumaa – 21. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti jurist. Ta õppis 1927–1932 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta oli AS "Põhja Pank", 1927–1941 AS "Krediit Pank" ametnik, 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks. Oli Kaitseliidu liige. 1941–1944 teenis Punaarmees, 1944–1954 oli poliitilise süüdistusega (nõukogudevastane agitatsioon Punaarmees) vangistatud. 1954 Eestis tagasi. 5. ehitustrusti ja Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi Ehitus-Montaaživalitsuse meister, seejärel RPI "Eesti Tööstusprojekt" vanemraamatupidaja ja Ehitusmaterjalitööstuse Valitsuse revident. 1963–1974 Ehitusministeeriumi pearaamatupidaja asetäitja ja revisjoniosakonna juhataja, 1974 läks pensionile. Tema tütar on keeleteadlane Anu Haak. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Bruno Kerem

Bruno Edmund Kasper Kerem (24. august 1910 Tartu – 10. jaanuar 1943 Novo-Selenino Velikije Luki lähedal) oli eesti jurist. Ta lõpetas 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1927–1932 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Liivika liige. 1930–1940 oli ta AS "Balti Manufaktuur" juriskonsult, valiti 1937. aastal Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks, alates 1939 vandeadvokaat Heinrich Bergmanni abi Tallinnas. 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, langes Velikije Luki lähedal.
Karl Varju

Karl Varju (kuni 1924 Karl Varjun; 31. detsember 1898 Puhja, Kavilda vald, Tartumaa – 23. veebruar 1979 Bloomington, New Jersey) oli eesti majandusteadlane. 1921 lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1921–1923 õppis Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas, 1923–1928 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1918–1920 osales Vabadussõjas. 1922–1925 põllumajandusliku keskühisuse "Estonia" teravilja kokkuostja, 1926–1927 Uhtna tärklise- ja piiritusevabriku abijuhataja, 1928–1944 Tartu Eesti Majandusühisuse osakonnajuhataja, peakaupluse juhataja ning peaärijuht. 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja 3. (äriteenijate) sektsiooni) liikmeks. 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USAsse. 1950–1954 ehitustööline, 1955-1960 pargaste kapten Hudsoni jõel. 1978 ülendatud lipnikuks? Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Bartolo da Sassoferrato

Bartolo da Sassoferrato (ladina Bartolus a Saxoferrato; ka Bartolus de Saxoferrato; 1313 Venatura Sassoferrato lähedal, Marche – 13. juuli 1357 Perugia) oli itaallasest jurist, kes õpetas Perugias õigusteadust. Ta oli postglossaator ja keskaja üks tähtsamaid õigusteadlasi. Ta õppis Barolos ja Bolognas ning uuris ja tõlgendas Justinianuse koodeksit (Codex Justinianust), mis anti välja 6. sajandil Justinianus I valitsemise ajal. Bartolo koos mõttekaaslastega alustas ius commune kujundamist, mida kasutati ka Hispaanias, Portugalis ja Saksamaal. Bartolo da Sassoferrato sündis arvatavasti 1313. aasta lõpul Sassoferato lähedal Venatura külas. Ta alustas oma õpinguid Perugia ülikoolis ja liikus edasi Bologna ülikooli, kus ta 1334. aastal promoveeriti doktoriks. Alates 1339. aastast õpetas ta iseseisvalt, algul Pisa ülikoolis, siis Perugia ülikoolis. Seal sai ta 1348. aastal aukodaniku tiitli. Keiser Karl IV nimetas Bartolo 1355. aastal oma nõunikuks. Perugia ülikoolis olid tema õpilasteks Baldus de Ubaldis ning tolle vennad Angelus ja Petrus. Bartolo suri 13. juuli 1357. aastal 43-aastaselt Perugias, olles juba eluajal saavutanud suure lugupidamise. Bartolo alustas koos mõttekaaslastega ius commune kujundamist, mida kasutati nii Hispaanias, Portugalis kui ka Saksamaal. Aastal 1355 sai Bartolusest Saksa-Rooma riigi keisri Karl IV saadik, saades seega suuremad õigused ja isikliku vapi. Bartolo oli keisritruu, koostades glosside viitestiku Keiser Heinrich II (Karl IV vanaisa) seaduste kohta. Heinrich oli aastal 1313 välja andnud seadused majesteedivastaste kuritegude kohta (crimen laesae maiestatis) ning lasknud lisada Corpus iuris civilise juurde. Need olid viimased seadused, mis hilisantiigi kogumikku lisati. Hoolimata lühikesest eluajast pärandas Bartolo järeltulevatele põlvedele mahuka teose, mis ei sisalda üksnes Corpus iuris civilisw kõigi osade kommentaare, vaid ka palju traktaate üksikküsimuste üle (sealhulgas ka kuulus kirjutis jõeõigusest: De fluminibus seu Tyberadis) ning üle 300 arvamusavalduse. Ta arendas uusi õigusideid, näiteks tingimuste tagasiulatuv mõju või rahvusvaheline era- ja karistusõigus. Bartolo tegeles ka riigiõiguse küsimustega, iseäranis kuulub tema teos "De regimine civitatis" poliitiliste teooriate ja rahvasuveräniteedi ajaloo juurde. Bartolo kirjutatud on varaseim heraldikakäsitlus "Tractatus de insigniis et armis", mis avaldati 1356. aastal ning mis kirjeldab nii vappide tähendusi kui ka nende kasutust. Hilisemate ius commune juristide iseloomulikuks lugupidamise väljenduseks on lause nemo bonus iurista nisi bartolista ('keegi ei ole hea jurist, kui ta ei ole bartolist', s.t Bartolo järgija). Bartolo ei mõelnud välja küll uusi õigusteaduslikke meetodeid, küll aga saavutas kommentaaride uue kvaliteedi tõttu suure kuulsuse ja nimetuse "juristide vürst". Itaalia teatris tähistab nimi Bartolo jäiga ja pedantse juristi koondkuju. "Bartolus of Saxoferrato". Encyclopaedia Britannica. 2001. Francesco Maiolo (2007). Medieval Sovereignty: Marsilius of Padua and Bartolus of Saxoferrato. The Netherlands: Eburon Academic Publisher. Lk 217-233. "Heraldry".
Delirium Brothers

Delirium Brothers on Eesti punkansambel. Ansambli tuumiku moodustavad kaks lauljat ja laulukirjutajat, kes kasutavad pseudonüüme Rott ja Jõehobu. Instrumentalistidest on kaasa löönud tavaliselt J.M.K.E. liige Villu Tamme, tollane Kurjami ja hilisem J.M.K.E. liige Reimo Va ning hilisem ansamblite Itk ja Nitrous liige Arx. Ansambli algusaeg on suhteliselt määramatu, esimesed kontserdid täiskoosseisulise bändina anti 1997. aastal, ent Rott ja Jõehobu kasutasid endid akustiliste kitarridega saatva duona Delirium Brothersi nime juba varem. Delirium Brothersi tuntuim lugu on Allan Vainola ja Andres Aule kirjutatud "Maailm lõpeb maikuus", mis salvestati 1997. aastal Mätta Fondi kogumikkasseti "25 kuldset lööklaulu" jaoks koos omaloomingulise looga "Rootsi vangla". Instrumentaalpartiid mängisid sisse Villu Tamme ja Alar Tomson. Ansambel Vennaskond salvestas oma variandi loost "Maailm lõpeb maikuus" 2001. aastal ilmunud albumi "News From Nowhere" jaoks. Delirium Brothers pole kunagi ametlikult laiali läinud ning on loonud järjepidevalt uusi laule, ent kontsert- ja salvestustegevus on erinevatel põhjustel alates 2000. aastate algusest soiku jäänud. Põhiliikmed: Rott – vokaal Jõehobu (Renks) – vokaal Kontsertidel ja salvestustel osalenud liikmed: Villu Tamme – kitarr, bass Reimo Va – bass Arx – trummid Mõmmi (Andres Aru) – trummid Alar Tomson – kitarr, trummid Striit (Sven Tarto) – vokaal, kitarr Kogumikel ilmunud lood: "Maailm lõpeb maikuus" ja "Rootsi vangla" kogumikul "25 kuldset lööklaulu, 1. osa" (Mätta Fond, 1997, MC) "Alkohooliku argipäev" kogumikul "25 kuldset lööklaulu, 2. osa" (Mätta Fond, 1998, MC) "Suicide" kogumikul "Punk on surn'd IV" (Fucking Cunt Records, 1999, MC) "Narkomaania" kogumikul "25 kuldset lööklaulu, 3. osa" (Mätta Fond, 2000, MC) "Suicide" kogumikul "Where The Wildest Things Are" (Depraved & Devilish, 2000, MC) "Maailm lõpeb maikuus" Allan Vainola kogumikalbumil "Greatest Hits" (Mumm Records, 2016, LP) http://alumiinium.aule.ee/foorum/viewtopic3660.html?t=14 ""25 kuldset lööklaulu, 1. osa" Discogsis". ""25 kuldset lööklaulu, 2. osa" Discogsis". ""Punk on surn'd IV" Discogsis". ""25 kuldset lööklaulu, 3. osa" Discogsis". ""Where the Wildest Things Are" Discogsis". "Allan Vainola "Greatest Hits" Discogsis".