laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus

Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus ehk EITSA oli aastatel 2000–2013 tegutsenud mittetulunduslik organisatsioon, mille ülesanne oli aidata kaasa nüüdisaja nõuetele vastava kõrgharidusega IT-spetsialistide ettevalmistamisele ning toetada info- ja sidetehnoloogiaharidust Eestis. EITSA asutasid 2000. aasta märtsis Eesti Vabariik, Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, AS Eesti Telekomi ja Eesti Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsiooniettevõtjate Liit (siis veel Eesti Arvutifirmade Assotsiatsioon) vara kogumiseks ja haldamiseks, et saadud vahendite abil edendada info- ja sidetehnoloogiaalast kõrgharidust Eestis. 1. mail 2013 ühinesid EITSA, Tiigrihüppe Sihtasutus ning Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk (EENet). Alates 1. maist 2013 kandis ühendasutus nime Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus (HITSA). Viimane likvideeriti 1. augustist 2020, kui alustas tegevust Haridus- ja Noorteamet, mis võttis üle kõik senise sihtasutuse teenused ja tegevused. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jugla järv

Jugla järv (endine nimi Ropažu järv) on järv Riia idaosas. Järve kaldal on Jugla asum. Järve järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Jugla kihid. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.
Koiola vald

Koiola vald (1910. aastani Vana-Koiola vald, saksa keeles Alt Kirrumpäh-Koiküll) oli vald Võrumaal ja Võru maakonnas. Vana-Koiola vald moodustati 1866. aastal. Valla keskus oli Mammastes. 1888. aastal valmis Mammastes Koiola vallamaja. 1910. aastal muudeti valla nimi Koiola vallaks. 1939. aasta vallareformiga liideti Koiola vald, Peri vald, Kioma vald ja Põlgaste valla Puskaru küla ning moodustati Põlva vald. 1885 Mihkel Kurwits 1924–1926 Johan Kurvits 1934–1935 Johan Hurt 1936–1939 Johan Raudsepp Kultuurimälestiste riiklik register. XX sajandi arhitektuur. Koiola vallamaja Koiola vallamaja 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Zoja Puhhova

Zoja Puhhova (vene keeles Зоя Павловна Пухова, 24. september 1936 Ivanovo oblast, Venemaa – 6. jaanuar 2016 Moskva, Venemaa) oli vene kangur, tööstusorganisaator, ühiskonna- ja majandustegelane. 1951–1973 töötas ta Ivanovo 8. märtsi nimelises tekstiilivabrikus kangruna ja 1973–1985 direktorina. 1966–1991 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu 7.–11. koosseisu saadik. 1987–1991 oli Puhhova Nõukogude Naiste Komitee esinaine. Alates 1991. aastast oli ta pensionil. Sotsialistliku töö kangelane Oktoobrirevolutsiooni orden Tööpunalipu orden Lenini orden NSV Liidu riiklik preemia Ivanovo linna aukodanik Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit ru:Пухова, Зоя Павловна seisuga 10. jaanuar 2016.
Lähte Ühisgümnaasium

Lähte Ühisgümnaasium on gümnaasium Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte alevikus aadressil Õpetaja tänav 8. Kooli valdaja on Tartu Vallavalitsus. Kooli direktor on Üllar Loks. Õppimas on seal ~500 õpilast. Koolil on kolm korpust: peahoone, keeltehoone ja algklassidehoone. Algklassidehoones tegutsevad ka Tartu Valla Muusikakool Lähte osakond ja Lähte Ühisraamatukogu. Koolil on oma spordisaal ja õpilaskodu. Spordihallis tegutseb samuti Tartu Valla Spordikool. Kooli koduleht
Talupoja au

"Talupoja au" (originaalpealkirjaga "Cavalleria rusticana") on itaalia helilooja Pietro Mascagni ooper. See kanti esimest korda ette 17. mail 1890. Ooperi libreto kirjutasid Giovanni Targioni-Tozzetti ja Guido Menasci.
Aleksander Perri

Aleksander Perri (1. august 1907 – 6. august 1944) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933). Ta lõpetas 1929. aastal sõjakooli nooremleitnandina. 1944. aasta suvel võitles leitnant Aleksander Perri 2. Piirikaitserügemendi 3. pataljoni koosseisus Virumaal, oli 12. kompanii ülem. Suri ilmselt 2. augusti lahingus saadud vigastuste tagajärjel. "Noored ohvitserid". Waba maa. 30.08.1929. Vaadatud 16.03.2017. "Surmakuulutus". Eesti Sõna. 10.08.1944. Vaadatud 16.03.2017.
Grease

"Grease" on Jim Jacobsi ja Warren Casey 1971. aastal loodud muusikal. Muusikal on nime saanud 1950. aastatel USA-s levinud töölisnoorte subkultuuri greasers järgi. Muusikali on ette kantud ka Eestis: Tallinna Linnahallis 2004. aastal Andres Dvinjaninovi lavastuses ja Vanemuise teatris 2013. aastal Georg Malviuse lavas­tuses. Efektsed muusikalinumbrid varjutasid läbiva loo Postimees, 8. mai 2013.
Evita

"Evita" on Andrew Lloyd Webberi 1978. aastal valminud muusikal. Selle libreto autor on Tim Rice. Muusikal põhineb Argentina presidendi Juan Peróni abikaasa Eva Peróni (hüüdnimi Evita) elulool. "Evita" anti algul välja muusikaalbumina 1976. aastal. Plaadi edule järgnesid lavastused Londoni West Endis 1978. ja New Yorgis Broadwayl 1979. aastal. 1996. aastal valmis filmiversioon. Broadwayl mängis peaosa Patti LuPone, Londoni West Endis Elaine Paige ja filmis Madonna. Televersioonis on peaosas olnud Faye Dunaway. "Evitat" on Eestis lavastatud Vanemuise teatris kahel korral. 2002. aastal lavastas Vanemuine "Evita" Tartu Raekoja platsil, peaosas Siiri Sisask. Lavastus pälvis Tartu linnalt Kultuurikandja auhinna. 2009. aastal lavastas Vanemuises "Evita" Georg Malvius, peaosas Maarja-Liis Ilus. Georg Malviuse lavastus toodi uuesti lavale 31. jaanuaril 2014, seekord oli peaosas Evelin Võigemast.
Kuningas ja mina (muusikal)

"Kuningas ja mina" on Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikal aastast 1951. Muusikal põhineb Margaret Landoni romaanil "Anna and the King of Siam" ("Anna ja Siiami kuningas"). Muusikali esietendus Eestis 28. novembril 1998 Tallinna Linnahallis ning selle tõid lavale produtsendid Mikk Purre, Anne Veesaar ja Tarvo Krall (Smithbridge Productions). Lavastaja Ivo Eensalu, dirigent Erki Pehk, kunstnikud Kersti Rattus ja Krista Tool, liikumine Dmitri Harchenko. Osades Katrin Karisma, Marko Matvere, Tõnu Kark, Silvi Vrait, Mart Sander ja teised. Kaasa tegid ka ETV laulustuudio lapsed, Otsa-nim muusikakooli õpilased ja Estonia balletitantsijad.
Jevgeni Švarts

Jevgeni Lvovitš Švarts (vene keeles Евгений Львович Шварц; 9./21. oktoober 1896 Kaasan – 15. jaanuar 1958 Leningrad) oli vene näitekirjanik ja stsenarist. Ta kirjutas 25 näidendit ja stsenaariumid kolmele filmile. Ta sündis arsti perekonnas. Tema isa oli juut, ema venelanna. "Punamütsike" "Lumekuninganna" "Nõiutud vennad" "Vari" "Draakon" "Tavaline ime" "Šura ja Marusja seiklused"
Mees La Manchast

"Mees La Manchast" (originaalpealkirjaga "Man of La Mancha") on 1964. aastal loodud muusikal, mille autorid on Dale Wasserman (käsikiri), Joe Darion (laulusõnad) ja Mitch Leigh (muusika). 1964. aastal valminud muusikal on kohandus Dale Wassermani 1959. aasta mittemuusikalisest telenäidendist "I, Don Quixote" ('Mina, don Quijote'), mis sai omakorda inspiratsiooni Miguel de Cervantese romaanist "Don Quijote". Muusikali on lavastatud ka Eestis.
Chess

"Chess" (eesti keeles 'male') on 1984 loodud muusikal, mille muusika autorid on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus (mõlemad tollal ABBA liikmed), libreto kirjutas Tim Rice. Muusikali tegevus toimub külma sõja ajal, läbivaks teemaks on malematš USA ja Nõukogude Liidu male suurmeistri vahel. Matši ajal toimub kahe suurmeistri vahel peale võitluse malelaual ka võitlus naise pärast, kes kurameerib ühe suurmeistriga, ent armub hoopis teise.
Elias Magnus Fries

Elias Magnus Fries (15. august 1794 Femsjö (tänapäeval Hylte vallas) – 8. veebruar 1878 Uppsala) oli rootsi mükoloog ja botaanik. Ta oli pastori poeg. Fries õppis Lundi Ülikoolis. 1814. aastal lõpetas ta ülikooli doktorikraadiga ja määrati 1824. aastal botaanikaprofessoriks. Friesi peetakse üheks kaasaegse seente süstematiseerimise rajajaks koos Christiaan Hendrik Persooniga. Ta määras seeni eoste värvi ja hiljem sealhulgas ka mikroskoobi abil eoste kinnitusstruktuuri alusel. Ta oli Uppsala ülikooli rektor, Rootsi Akadeemia liige (1847. aastast) ja Kuningliku Teaduste Akadeemia liige (1821. aastast). Tema tähtsamad tööd olid kolmeköiteline "Systema mycologicum" (1821–1832), "Elenchus fungorum" (1828), kaheköiteline "Monographia hymenomycetum Sueciae" (1857 ja 1863) ja "Hymenomycetes Europaei" (1874). Friesi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Fr.. Gulden, Gro; Eckblad, Finn-Egil (2007). "Elias Magnus Fries". In Henriksen, Petter. Store norske leksikon (in Norwegian). Oslo: Kunnskapsforlaget.
Ristija Johannese kirik

Ristija Johannese kirik on mitme Ristija Johannesele pühitsetud kiriku nimi Harju-Jaani Ristija Johannese kirik Järva-Jaani Ristija Johannese kirik Kalli Ristija Johannese kirik Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik Kärdla Püha Ristija Johannese kirik Lüganuse Ristija Johannese kirik Meeksi Ristija Johannese kirik Narva Ristija Johannese kirik Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik Tapa Ristija Johannese kirik Tõhela Ristija Johannese kirik Velise Ristija Johannese kirik Viljandi Ristija Johannese kirik Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Newportis Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Nitonis Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Northwoodis Ristija Johannese kirik Inglismaal Wighti saarel Yaverlandis Jaani kirik
Osariik (Venezuela)

Osariik on peamine Venezuela 1. järgu haldusüksuse liik. Lisaks 23 osariigile on Pealinnaringkond ja Liidusõltkonnad. Enne kodusõda aastatel 1859–1863 jagunes Venezuela provintsideks. Pärast seda toimus kuni 1900. aastateni osariikide jaotuses palju territoriaalseid muudatusi, sealt edasi kuni 1990. aastateni püsisid osariigid muutumatutena. 1990. aastatel loodi kolm uut osariiki.
Peri vald

Peri vald (saksa keeles Perrist) oli vald Võrumaal ja Võru maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Peri küla aladel. Peri vald moodustati 1866. aastal. 1939. aasta vallareformiga liideti Koiola vald, Kioma vald, Põlgaste valla Puskaru küla ja Peri vald (välja arvatud Viira asundus ja osa Saarjärve asundusest, mis liideti Leevi vallaga) ning moodustati Põlva vald. 1896 Johan Rigast 1910(?)–1912 W. Tamm 1924–? W. Tamm Jaan Keerberg 1932–1939 Richard Viiard Maa-ameti kaardirakendused 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Johan Kurvits

Johan Kurvits (1872 – 9. aprill 1926) oli eesti omavalitsustegelane. Aastatel 1924–1926 oli ta Koiola vallavanem. Ta on maetud Põlva kalmistule. Uued vallavalitsused Võrumaal. Kaja, 31. jaanuar 1924 Siseriigist. Koiola vallavanem Johan Kurvits †. Postimees, 14. aprill 1926 Kalmistute register HAUDI
Pastacas

Pastacas on Eesti ühemeheansambel, mille moodustab Ramo Teder.. 2005 "Must orav" 2005 "Kohalik ja kohatu" 2007 "Kohalik ja kohatu" 2016 "Pohlad" Puuluup http://web.archive.org/web/*/http://www.muusika.ee/ansamblid/pastacas.html (vaadatud 20. august 2018) Silpidest kokku monteeritud lasteaia-jazz Ansamblist muusika.ee andmebaasis Eesti lood: Pastacas, Esmaeeter: 10.02.2010
Hamida Djandoubi

Hamida Djandoubi (araabia حميدة جندوبي, umbes 1949 Tuneesia – 10. september 1977) oli viimane inimene Prantsusmaal ja Euroopa Liidus (toona Euroopa Ühendus), kellele karistuseks mõistetud surmanuhtlus viidi täide. Ta giljotineeriti Marseille's Baumettes'i vanglas. Talle määrati surmanuhtlus oma endise sõbratari Elisabeth Bousquet' piinamise ja tapmise eest.
Leslie Da Bass

Leslie Da Bass on Eesti rokkansambel. Koosseis: Leslie Laasner – vokaal, pillid Romet Pott – kitarr Sander Mölder – klahvpillid Ranno Paukson – trummid 2004 "Touch" 2008 "Nights By Open Windows" 2009 "Eesti Pops" 2010 "Minu kuningriik" 2013 "Times New Roman" 2015 "Direktor" 2018 "Koridorid" 2020 "20 L" 2022 "Constructions / Illusions" 2023 "Tähtsad Ninad (Original Motion Picture Soundtrack)" 2023 "Ni9htingale" http://www.muusika.ee/ansamblid/leslie-da-bass.html (vaadatud 08.01.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis EMA2016: Leslie Da Bass - Ladvaõun Michelle
Noorkuu (ansambel)

Noorkuu on 1996. aastal asutatud Eesti vokaalansambel, mis algul tegutses nime Rumal Noorkuu all. Kuni 1999. aasta augustini musitseeriti triona, kuhu kuulusid Rein Kahro, Martti Meumers ja Henrik Raave. Noorkuu viljeleb peamiselt a cappella laulu. Enamik ansambli liikmeist on muusikat õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Martti Meumers – vokaal (bariton) Rein Kahro – vokaal (tenor) Märt Murrik – vokaal (bariton) Remi Teras – vokaal (bass) Jakko Maltis – vokaal (tenor; ansamblis alates 2017) Ilmar Madison – vokaal (tenor; ansamblis kuni 2017) Virgo Tulit (29.02.1980–04.08.2012) – vokaal (bariton) Valmar Saar – vokaal (bass; ansamblis kuni 2003) Henrik Raave – vokaal (bariton; ansamblis kuni 1999) 2000 "Rumal Noorkuu" 2000 "Meile meeldib" 2001 "Sünnipäevakassett" ja "Sünnipäevaplaat" 2003 "Jõulud a cappellas" 2005 "Vocapella" 2006 "Noorkuu 10 1996-2006" 2008 "Live 2008" 2009 "Lapsepõlve laulud" 2011 "Jõul" 2012 "Piiratud... ilusad hetked meie elus on piiratud..." Noorkuu 1996 (veebiarhiivist 24. detsember 2019) Katharina Toomemets. Jakko Maltis liitus ansambliga Noorkuu: kui nad mind kutsusid, oli mul au ja väike kartus ka Õhtuleht.ee, 20.11.2017. "7 seika varalahkunud Noorkuu Virgost". Delfi Publik. Ekspress Meedia AS. 5. august 2012. Vaadatud 25. märtsil 2016. Noorkuu koduleht Ansambli albumid andmebaasis ESTER
Ultramelanhool

Ultramelanhool on 2001. aastal asutatud Eesti ansambel. Koosseis: Robert Kurvitz - vokaal Martin Harak - kitarr Meelis Niine - bass Raoul Kurvitz - löökriistad 2004 "Must apelsin" 2008 "Materjal" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/ultramelanhool.html (vaadatud 08.01.2016) Ansamblist muusika.ee kodulehel
Nightlight Duo

Nightlight Duo (ka NightLight Duo) oli Eesti ansambel (duett), mis tegutses aastail 2001–2006. Ansamblis laulsid Tatjana Mihhailova ja Ly Lumiste. 2006. aastal pani mänedžer Gunnar Loho kokku sama nime all tegutsema hakanud dueti uue koosseisu, kuhu kuulusid Rita Liiver ja Elise Mängel. http://www.muusika.ee/ansamblid/nightlight-duo.html (vaadatud 08.01.2016) "Normaalselt ebanormaalsed". 19.07.2006. Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Def Räädu

Def Räädu on 1999. aastal asutatud Eesti ansambel. Arian Levin Remi Prual (DJ Gee) Päär Pärenson (J.O.C.) Andri Prual (Stupid F) Kristo Kulver (Dice Rudy) Heigo Teder (Mr. President) Viivika Lõhelaid (Viivu) Dagne Eskor (Spija) ... Tony Kolesnik – kitarr Kristo Roots – kitarr Raivo Prooso – basskitarr Rainer Kapmann – trummid Madis Zilmer – trummid Raun Juurikas – klahvpillid Reigo Ahven – trummid ... 2001 "Café Liquid Deluxe" 2004 "Planet Duckrabbit" 2006 "Succiety" 2009 "Ahvid & Klahvid" 2007 "Succiety²" 2012 "Ahvid & Klahvid 2.0" 2001 "Don't Acquiesce In Evidence" 2002 "Freedom" 2003 "Eesti" 2005 "Def Räädu Teema / Las Ma Ütlen" 2005 "Mis Värk On?" 2007 "Hea Uus Ilm" 2008 "Tantsusaalide Ülemus" 2017 "Bashmentaliteet" 1999 "Higha Collection 2" 2000 "Jet Set 2: Airport Lounge" 2000 "Electroliday: Days Off. Nights Out. Lights Down." 2003 "Higha Collection 3" 2004 "Vibratsioon Vol. 3" 2005 "Muda 2005: Colour Guide To Estonian Electronic Music" 2007 "Talvehitt 2007" 2007 "Higha Collection 6" 2007 "Puhas Kuld" 2007 "I Slept With Georg Vol.2" 2012 "Higha Collection 7" 2016 "Higha Collection 9" 2005 "Las Ma Ütlen" 2006 "Mis Värk On" 2008 "Vaatenurga Turist" — filmitud Paldiskis ja Laokülas 2009 "Nupumees" 2009 "Viru Vanne" 2009 "Kaubaralliauto" 2009 "Mis Värk On? (Sugar Creek Remix)" 2011 "Meeskonnamäng" 2012 "Kolmas Sort" 2017 "Bashmentaliteet" Def Räädu on koos erinevate koostööpartneritega andnud sadu kontserte üle Eesti ja ka väljaspool Eestit. Olulisemad esinemised 24.02.2009 Eesti Vabariigi aastapäeva presidendi vastuvõtul Jõhvis 17.06.2011 Rabarock ... 2004 Rakvere linna tegija tiitel 2005 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent 2007 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent 2010 Eesti Muusikaauhinnad – aasta hiphop/r’n’b artist nominent ... "Discogs". Vaadatud 26.02.2017. "Def Räädu & J.O.C. - Vaatenurga Turist (feat. Spija)". YouTube. 14. jaanuar 2008. Vaadatud 11. oktoobril 2020.
Kollane Allveelaev G

Kollane Allveelaev G oli eesti ansambel. See asutati 1989. aastal. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Ivo Linna – laul, kitarr Jaak Joala – laul, basskitarr, kitarr Meelis Punder – laul, basskitarr Aarne Saluveer – laul, klahvpillid Jaan Karp – laul, trummid Agu Tammeorg – laul, kitarr Tiit Kõrvits – kitarr, laul Karl Madis – laul Harry Kõrvits – trummid Jorma Puusaag – kitarr 2 Antti Kammiste – klahvpillid 2 Jakko Maltis – klahvpillid 2 Mikko Maltis – kitarr 2 Toomas Vanem – kitarr 2 Kaire Vilgats – taustalaulja Dagmar Oja – taustalaulja 1991 "Tagasi paradiisis – Kuldsed kuuekümnendad" 1992 "Tagasi paradiisis.2" 1997 "Kuldsed kuuekümnendad – Läbi lillede" 2010 "Sa oled mul peos" http://www.muusika.ee/ansamblid/kollane-allveelaev-g.html (vaadatud 08.01.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Nii ma jälle läen

"Nii ma jälle läen" on ansambli Terminaator laul ja ühtlasi singel. Laul on pärit nende albumilt "Nagu esimene kord".
Männikjärv

Männikjärv on järv Jõgeva vallas Tooma külas. Järve pindala on 17,4 ha. Järve järgi on nime saanud Männikjärve raba. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Värska laht

Värska laht (ka Värska orglaht) on laht Võru maakonnas; laht on ühenduses Pihkva järvega Pihkva järv. Lahe pindala on 257,4 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kaljo Itra

Kaljo Itra (20. juuni 1938 – 4. september 2010) oli Eesti karikaturist ja tõlkija. Vigalast pärit Kaljo Itra on tõlkinud meditsiiniteemalisi raamatuid ning andnud välja fotoalbumeid. 1970. aastatel oli ta Eesti NSV Riikliku Kirjastuskomitee peatoimetaja, 1980. aastatel oli kirjastuse Perioodika raamatukirjastamisgrupi peatoimetaja asetäitja. Vabal ajal joonistas karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker ja mujalgi. Tema karikatuuridest tehti multifilm "Jalakäijad" ja avaldati karikatuuriraamat. "Mõttemuiged : Усмешки мысли", (48 lk, 1969) EKP Keskkomitee Kirjastus, Kujundaja, illustraator: Heinz Valk ja Kaljo Itra Tatjana Gorbunova – "Neeru- ja kuseteehaiguste ravimine taimede abil", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 1997. 159 lk), ISBN 9789949154456 Tatjana Gorbunova – "Ravimine taimedega : käsiraamat kõigile", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 1993. 455 lk), ISBN 9985788281 (köites) Tatjana Gorbunova – "Ravimine taimedega", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra (Tallinn, 439 lk, 1995, 1997, 200 ja 2003), ISBN 9985603605 (köites) Tatjana Gorbunova – "Ravimtaimeatlas : praktiline ravimtaimemääraja kõigile", käsikirjast tõlkinud Kaljo Itra – (Tallinna Raamatutrükikoda – 348 lk (1996 ja 2008)), ISBN 9985602110 ja ISBN 9789949157082 (köites) Tatjana Gorbunova – "Seedeelundite haiguste ravimine taimede abil", vene keelest tõlkinud Kaljo Itra – (Tallinna Raamatutrükikoda, 1999. 208 lk), ISBN 9985607058 (köites) Itra Kaljo – "Eesti" [tõlge soome keelde E. Püvi] – (40 lk, 1974) Itra Kaljo – "Estland" foto: A. Alla ... et al.] – (40 lk, 1974) Itra Kaljo – "Estland" [tõlge saksa keelde Maimu Roolaht] – (40 lk, 1974) Itra Kaljo – "Estland" [tõlkinud I. Safonova] – (40 lk, 1974) Itra Kaljo – "Estonia" [tõlge inglise keelde Ursula Põks] – (40 lk, 1974) Itra Kaljo – "Estonio" [esperanto keelde tõlkinud Helve Leis] – (40 lk, 1974) Gustav German ja Kaljo Itra – "Eestimaa etüüdid", (176 lk, 1986) 1973 "Raamaturiik", Dokumentaalfilm, Stsenarist 1971 "Jalakäijad", Animafilm, Kunstnik Sissekanne kalmistute registris Vigala Sõnumid jaanuar 2012 Rahvusarhiivi Fotode Andmebaas – kõneleb Kaljo Irta Rahvusarhiivi Fotode Andmebaas – Kaljo Irta Fotode Infosüsteem – foto Kaljo Itrast
Väike-Nõuni järv

Väike-Nõuni järv on järv Otepää vallas Nõuni külas; üks Päidla järvestiku järvi. Järve pindala on 6,1 ha. Järve läänekaldal on kalmistu (Kitka kalmemägi). Järve äärest läheb mööda Tatra–Otepää–Sangaste maantee. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. 13106 Kalmistu "Kitka kalmemägi" kultuurimälestiste riiklikus registris
Räbi järv

Räbi järv on järv Otepää vallas Räbi külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 9,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kalmejärv

Kalmejärv on järv Otepää vallas Päidla külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Päidla Kõverjärv

Päidla Kõverjärv on järv Otepää vallas Päidla külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 8,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Päidla Mudajärv

Päidla Mudajärv on järv Otepää vallas Nõuni külas; kuulub Päidla järvestikku. Järve pindala on 1,2 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tarbagatai rajoon

Tarbagatai rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis. Rajooni halduskeskus on Tarbagatai. Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 23 asulat. Q126737344  Tarbagatai rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Maria Teresa de Filippis

Maria Teresa de Filippis (11. november 1926 Napoli – 8. jaanuar 2016 Scanzorosciate) oli itaalia võidusõitja. Ta oli esimene naispiloot, kes osales Vormel 1 etapil. Aastal 1958 kuulus Maserati võistkonda ja tegi kokku kaasa kolmel etapil. Tema parimaks tulemuseks jäi Belgias välja sõidetud kümnes koht.
Liisa Koppel

Liisa Koppel (28. märts 2003 – 4. oktoober 2021) oli eesti lapsnäitleja. Ta õppis Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis. Ta tantsis rahvatantsurühmas Kajakas, õppis muusikakoolis klaverit ja tegeles laulmisega. Emilia – filmis "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" (2013) Marta – filmis "Vehkleja" (2015) Vaheklipid Eesti Laul 2015 finaalis – klipp "Alasti tõde" Merilyn Närep. "Suri filmist «Vehkleja» tuntud 18-aastane lapsnäitleja Liisa Koppel". Postimees Elu24, 6. oktoober 2021 "Liisa Koppel avas filmimaailma telgitaguseid noore näitleja silme läbi". ERR menu, 12. aprill 2015 Kaarel Kressa. „Vehkleja” Marta: tahan saada näitlejaks. Kui ei õnnestu, siis loomaarstiks. LP, Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2016 "Tambet Tuisk, Hilje Murel ja Piret Kalda meenutavad vara surnud noort filmipartnerit Liisa Koppelit: tal olid kõik näitlejale omased jooned". Õhtuleht, 6. oktoober 2021 Kerttu Jänese. "Tütre kaotanud ema: olen nõus jagama oma kogemust lootuses, et ehk aitab see mõnda last päästa". Eesti Ekspress, 1. juuni 2022 "Liisa Koppeli ema: kaotasin sügisel oma lapse suitsiidile". Eesti Ekspress, Ohtuleht.ee; 1. juuni 2022 Internet Movie Database "Alasti tõde" Youtube'is Haud Uulu kalmistul
Kolberg (film)

"Kolberg" on 1945. aastal esilinastunud Saksa propagandafilm. Film valmis aastatel 1943–1944 ning pidi sümboliseerima võitlust ülekaaluka vastase vastu. Filmi aluseks olid 1807. aasta sündmused Kolbergi linna all, kui Napoleoni väed seda piirasid. "Kolberg" toodeti värvifilmina.
Sulev Tamm

Sulev Tamm (19. veebruar 1935 Tammessaare küla, Avinurme vald, Avinurme kihelkond, Tartumaa – 7. märts 1962 Tallinn) oli eesti näitleja. Ta lõpetas 1954. aastal Mustvee 1. Keskkooli ja õppis 1954. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas bibliograafiat. Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1. lennu. Pärast lõpetamist töötas ta Rakvere Teatris, oli ka Viljandi Kultuurharidustöö Kooli kõnekultuuri õpetaja. Sulev Tamm suri verevähki. Ta on maetud Avinurme kalmistule. 1962 Jan Masievič "Barba" (brigadir Mart Gaitar) 1960 "Vihmas ja päikeses" (kõrvalosa) "Sulev Tamm". Nekroloog. Sirp ja Vasar, 16. märts 1962. Lk 7 "Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunsti kateedri I lend: näitleja Sulev Tamm". Foto: Valdur-Peeter Vahi, 1961. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 412.0.202826 Haud Avinurme kalmistul