laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õhu tsirkulatsioon

Tsirkulatsioon ehk õhuvoolude süsteem moodustub püsivatest õhurõhuerinevustest. Põhjapoolkeral sõltuvad need kahest püsivast õhurõhualast, Assoori maksimumi (kõrgrõhuala) ja Islandi miinimumi (madalrõhuala) vahekorrast ehk NAO-st (Põhja-Atlandi võnkumine). Rõhuerinevusest sõltub, kas stratosfääris valitseb läänevool (rõhuerinevused suured, positiivne NAO) või idavool (rõhuerinevused väikesed, negatiivne NAO). Nendest rõhuerinevustest sõltub ilmapilt Euroopas, mis jaguneb tüüpolukordadeks ehk tsirkulatsioonitüüpideks. Tsirkulatsioonitüüpide klassifikatsioone on erinevaid, sõltudes piirkonnast, mis kirjelduse keskmeks võetakse. Eesti jaoks on osutunud praktiliseks Wangenheim-Girsi klassifikatsioon, mida järgnevalt kirjeldatakse. Tekib positiivse NAO korral. Valdavad on läänetuuled, Põhja-Atlandilt jõudvad tsüklonid ja nendega saabuvad niisked õhumassid toovad kaasa niisked suved (kusjuures õhk võib olla soe) ja soojad talved. Tekib negatiivse NAO korral. Nimetatakse vahel ka lihtsalt meridionaalseks tüübiks ning tähistab olukorda, kus õhuvool tuleb idast, lõunast või kagust. Sõltuvalt aastaajast ja tuule suunast mõjutab see ilma erinevalt. Idatuul toob tavaliselt kaasa Venemaa kõrgrõhkkondade kuiva õhu, suvel sooja või palavuse, talvel külma või pakase. Lõunatuul talvel olulisi muutusi ei too, sest õhutemperatuuri samajooned asuvad jaanuaris põhja-lõunasuunaliselt (põhiline mõjutaja on ida-läänesuunaline rõhkkondade vastasseis) Kagutuul mõjub üldjuhul nagu idatuul, kuid vahel harva võib tuua kohale kaugelt lõunast sooja õhumassi Tähistab õhuvoolu põhjast. Talvel mõju ilmale väike, sest temperatuuri samajooned on põhja-lõunasuunalised, kuid kevadel võib kaasa tuua külma ilma, sest põhja pool ei ole veel soojaks läinud. Jüri Kamenik (10.02.2013). "Kas on peale külma talve loota sooja suve? Õhuvoolud ja tsirkulatsioon". ilm.ee.
Polaarpööris

Polaarpööris on madalrõhkkond pooluse ümber, mis pöörleb vastupäeva. Selle servas asub polaarfront, mis eraldab külma arktilist õhku soojast parasvöötme õhust. Polaarfrondi ülapiiril asub jugavool – kitsa ribana väga tugevalt puhuvad läänetuuled. Polaarfrondi lainelist liikumist nimetatakse Rossby laineteks. Polaarpööris võib nõrgenedes tugevalt sopistuda, viies külma arktilist õhku kaugele lõunasse, ja jaguneda Berliini fenomeni mõjul. Marju Himma (06.01.2018). "Kliimateadlased selgitavad, kust ja miks tuli USAd kimbutav külmalaine". Novaator.
Polaarfront

Polaarfront on polaarpöörise arktilist külma õhku ja sooja parasvöötme õhku eraldav õhumasside eraldusjoon ehk front. Polaarfront ulatub poolusel umbes 10 kilomeetri kõrgusele ja laskub lõunapoolses servas maapinnale. Polaarfrondi ülapiiril puhub jugavool – väga tugev lääne- (läänevool) või idatuul (idavool). Polaarfront ei asetse pooluse ümber ühtlase ringina, vaid lookleb laineliselt põhja-lõuna suunas, liikudes aeglaselt läände. Sellist lainetamist nimetatakse Rossby laineteks. Marju Himma (06.01.2018). "Kliimateadlased selgitavad, kust ja miks tuli USAd kimbutav külmalaine". Novaator.
Georgi Vitsin

Georgi Vitsin (vene keeles Георгий Михайлович Вицин; 18. aprill (vkj 5. aprill) 1917 Terijoki, Viiburi kubermang, Venemaa Keisririik – 22. oktoober 2001 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja. Ta sündis Terijokis (tänapäeval Zelenogorsk, mis on Peterburi eeslinn). Tema perekonnanimi oli tegelikult Vitsõn, kuid passilaua töötaja vea tõttu muutus "õ" hiljem "i"-ks. Kui Georgi oli kaheksakuune, kolis perekond Moskvasse. Tema ema asus tööle Ametiühingute Maja sammassaalis piletimüüjana ja võttis poja tihti kaasa. 12-aastaselt toimusid Vitsini esimesed ülesastumised koolilaval. 1933. aastal alustas õpinguid Moskva Väikse Teatri juures lavakoolis. 1934. aastast õppis kõrgemas teatrikoolis, mis kannab praegu nime B. Štšukini nimeline Teatriinstituut. Aastatel 1936–1969 töötas näitlejana Jermolova-nimelises Moskva Draamateatris. 1969. aastast kuni elu lõpuni oli ta filmitöö kõrvalt kaastegev Moskva Filminäitlejate teater-stuudios. Georgi Vitsini enda ütluste järgi toimus tema filmidebüüt 1945. aastal filmis "Tere, Moskva!". Sellele järgnenud filmides mängis Vitsin häbelike noormeeste rolle, kuigi aastaid oli tal juba üle kolmekümne. Üleliiduline kuulsus tuli näitlejale rolliga Trus ('argpüks') filmides "Peni Barboss ja ebatavaline kross", "Puskariajajad", "Operatsioon Õ ja Šuriku teised seiklused" ning "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused". Koos nendes filmides mänginud Juri Nikulini ja Jevgeni Morgunoviga moodustas ta populaarse kolmiku, filmid kujunesid Nõukogude Liidus kultusfilmideks. Tänu heale diktsioonile luges ta sisse animafilmide tegelaste tekste. Ta paistis oma vanusest noorem välja – veel 37-aastaselt mängis ta 18-aastast noormeest. Näitlejal tuli tihti mängida veidrike ja joodikute rolle, kuna tal olid spetsiifiline hääl ja välimus. Tegelikus elus Georgi Vitsin ei suitsetanud ega tarvitanud alkoholi, tegeles joogaga. Ta tegutses ka harrastuskunstnikuna: joonistas näitlejate portreid, tegeles skulptuuri, graafika ja maalikunstiga. Viimasel elukümnendil elas Georgi Vitsin tagasitõmbunult ja vähenõudlikult. Ta andis oma kesklinna korteri tütrele ja elas ise äärelinnas hruštšovka-tüüpi korterelamus. Vältis kohtumisi võõraste inimeste ja eriti ajakirjanikega. Korterist käis harva väljas, enamasti tuvisid söötmas. Georgi Vitsin suri haiglas 22. oktoobril 2001 maksa- ja südamepuudulikkuse tõttu. Ta on maetud Moskvas Vagankovo kalmistule. Alates 1936. aastast oli näitleja 20 aastat suhtes näitleja Nadežda Topoljovaga, kes oli temast 16 aastat vanem ja NSV Liidu rahvakunstniku Nikolai Hmeljovi abikaasa. Pärast lahkuminekut jätkas Vitsin üksikuks ja vanaks jäänud näitleja eest hoolitsemist, käis tema eest poes ja apteegis. Ta oli abielus butafoori ja kostüümikunstniku Tamara Mitšurinaga (1925–2009), kes oli loodusteadlase Ivan Mitšurini sugulane. Nad elasid koos kuni Vitsini surmani. Georgi Vitsini tütar on Natalja Vitsina, kes on kunstnik-graafik. 1959 – Vene NFSV teeneline kunstnik 1977 – Vene NFSV rahvakunstnik 1990 – NSV Liidu rahvakunstnik Вицин Георгий Михайлович . kino-teatr.ru Skulptuurigrupp "Balbes, Bõvalõi i Trus" Habarovskis, ru.wikipedia.org Georgi Vitsin - karske naljamees. elutark.delfi.ee, 21. august 2015
Gyömrő

Gyömrő on linn Ungaris Pesti komitaadis Monori kreisis. Gyömrő asub Budapesti kesklinnast 30 km kagu pool, 7 km kaugusel pealinna piirist. Asulat on kirjalikult mainitud 1274. aastal. 2001. aastal sai asula linnaõigused. 1732. aastal omandas Gyömrős mõisa Teleki aadlisuguvõsa. Linnas asub suguvõsale kuulunud Teleki loss. 1882. aastal sai raudteeühenduse Budapestiga. Linna läbib Budapesti–Újszászi–Szolnoki raudtee. Linnas on roomakatoliku, luteri ja kalvinistlik kirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. november 2021. Vaadatud 22. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. august 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.gyomro.hu/
Võsu–Käsmu kergtee

Võsu–Käsmu kergtee on 6 km pikkune kergliiklustee, mis saab alguse Võsu sadama muuli tipust, tee kulgeb mööda Käsmu lahe lõunakallast, ligi 3,5 km kulgeb läbi metsa ja tee lõpeb Käsmu küla juures. Nelja kilomeetrit kergteest katab asfaltkate ja ülejäänud lõik on kaetud kivisillutisega. Tee on kogu ulatuses valgustatud. Ehitus algas 2016. aastal ja teed ehitati kahes etapis. I etapi ehitust rahastas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus 400 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 77 000 €) ja II etapi ehitust rahastas EAS 550 000 euroga (Vihula valla omafinantseering 100 000 €). Tee projekteeris OÜ Tuulekaru ja valmis ehitas AS Terrat. Projekt kestis 02.05.2016 – 31.08.2017. Kergteele on iga kilomeetri tagant paigaldatud puhkekoht, kus on infotahvel ja istumise ning mobiiltelefoni laadimise võimalus. Võsu–Käsmu kergtee keskosas asub roostiku kohal kõrguv paadikujuline vaateplatvorm. Platvormilt avaneb vaade nii Käsmu kaptenite külale, Võsu rannahoonele kui ka Võsu sadamale. Käsmu ja Võsu vahele plaanitakse kergliiklusteed 15.05.2011, Virumaa Teataja Võsu-Käsmu kergteega on jõutud projekteerimise järku 14.10.2015, Virumaa Teataja Käsmu – Võsu kergtee ehitus läks käima 15.05.2016, Virumaa Teataja Võsu-Käsmu kergliiklustee ehitus on jõudnud Võsule 01.11.2016, Vihula Valla Leht Paadikujulist platvormi ehitab rahvusvaheline seltskond 27.10.2016, Virumaa Teataja Ehitaja laob Võsu–Käsmu kergteele sillutist 19.11.2016, Virumaa Teataja Paadikujuline vaateplatvorm ootab vaadet nautima 23.11.2016, Virumaa Teataja Päevapilt 24.11.2016, Virumaa Teataja Võsu–Käsmu kergtee sai pingid ja valgustuse 04.01.2017, Virumaa Teataja Võsu–Käsmu kergtee täieneb sillaga 16.02.2017, Virumaa Teataja Eestis ainulaadne: Võsu–Käsmu kergteed ilmestab paadikujuline vaateplatvorm 08.06.2017, Virumaa Teataja
Radikaal

Radikaal on keemias aatom, ioon või molekul, millel on üks või mitu paardumata valentselektroni. Radikaal on tavaliselt väga lühiealine intermediaat, sest ta reageerib kiiresti teiste radikaalide või molekulidega. Teisisõnu radikaalid on üldjuhul keemiliselt väga reaktiivsed. Näitena erandist olgu toodud biradikaal (kahe paardumata elektroniga molekul) dihapnik (O2). Selline Maa atmosfääri tavaline hapnikumolekul on oma põhiolekus stabiilne molekul. Paardumata elektron põhjustab selle, et kõik radikaalid on paramagnetilised. Paardumata elektroni magnetmoment, spinn muudab aine pisut magnetiliseks. Võrdluseks diamagnetilistel ainetel on kõik elektronkatte elektronid paardunud, kõikide elektronide magnetmomendid tasakaalustavad paarikaupa üksteist, nii et kokku on magnetmoment 0. Soovitatav on radikaali selles tähenduses kasutada terminit "vaba radikaal". Terminit "radikaal" on kasutatud ka teises tähenduses, nimelt tähistamaks aatomite rühma, mis keemilistes reaktsioonides ei muutu ja eraldi ei eksisteeri. Näiteks alküülrühmad, arüülrühmad jm. Vaba radikaal
Eesti supermarketite loend

Siin on loetelu Eesti jaekaubandusturu osalistest ehk spetsialiseerimata jaekettidest, mille sortimendis on ülekaalus toidukaubad. Statistikaameti andmeil moodustavad all-loetletud ettevõtted Eesti jaekaubandusturu. 2020. aasta majandusaasta aruannete põhjal oli turuliider Coop Eesti 24,4 protsendiga, teisel kohal Selver 18,3 protsendiga, kolmandal Maxima 17,6 protsendiga, neljandal Rimi 13,4 protsendiga, viiendal Prisma 6 protsendiga, kuuendal Grossi Toidukaubad 6 protsendiga, seitsmendal Meie Toidukaubad 2 protsendiga, kaheksandal Keila Tarbijate Ühistu. Ülejäänud turuosaliste osakaal koguturul jääb alla täisprotsendi. Maarit Eerme (08.06.2021). "Jaeketid kindlustavad oma turupositsiooni, esikolmikus toimus vahetus". Kaubandus.ee. Vaadatud 12.07.2021. "Selveri kaupluste loend". Selveri veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2021. ABC Supermarkets AS "Toidumaailma kaupluste loend". Kaubamaja veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2017. Vaadatud 22. märtsil 2018. "Coopi kaupluste loend". Coopi veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2017. Vaadatud 22. märtsil 2018. "OG Elektra AS". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018. "Meie Toidukaubad kaupluste loend". Meie Toidukaubad veebileht. [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2022. Vaadatud 4. oktoobril 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) OÜ Aldar Eesti "A1000 Marketi kaupluste loend". A1000 Marketi veebileht. "KariaMarketi kaupluste loend". KariaMarketi veebileht. "Lidli koduleht". Lidli veebileht. "Maxima kaupluste loend". Maxima veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. märts 2018. Vaadatud 22. märtsil 2018. "Rimi kaupluste loend". Rimi veebileht. ICA Gruppen in brief "R-Kioskite loend". R-Kioski veebileht. "Prisma kaupluste loend". Prisma veebileht. "Stockmanni kaubamajade loend". Stockmanni veebileht. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2015. Vaadatud 22. märtsil 2018.
Võsu lasteaed

Võsu lasteaed on lasteaed Võsu alevikus Haljala vallas. Lasteaed töötab Võsu kooli juures ja pakub kuni seitsmeaastastele Võsu ümbruskonna lastele hoidu ja alusharidust. Võsu lasteaed
Eesti Curlingu Liit

Eesti Curlingu Liit (lühend ECL) on mittetulundusühing, mis edendab ja koordineerib jääkeegliga seotud tegevust Eestis. ECL asutati 23. oktoober 2002. Eesti Curlingu Liit on Rahvusvahelise Curlingu Föderatsiooni (WCF) liige. Curlingu Liidu koduleht
Georg Otsa ja Mikk Mikiveri pink

Georg Otsa ja Mikk Mikiveri pink on Georg Otsale ja Mikk Mikiverile pühendatud mälestusmärk Võsu alevikus Haljala vallas. Pooliku paadi kujuline pink asub maja ees, mis algul kuulus Georg Otsale ja hiljem Mikk Mikiverile. Pingilt avaneb kaunis vaade Võsu rannale, Käsmu lahele ja külale. Pink avati 31. augustil 2013. Üleskutse: Võsu randa Otsa ja Mikiveri pink... kas teeme ära?! Maaleht, 28.04.2013 Mikk Mikiver ja Georg Ots said oma pingi Õhtuleht, 01.09.2013 Mikk Mikiver ja Georg Ots said oma pingi Virumaa Teataja, 01.09.2013 Mikk Mikiveri ja Georg Otsa mälestuseks avati Võsu rannas pink ERR.ee, 04.09.2013
Teaduste struktuur

I Fundamentaal- ehk alusteadused 1. Naturaalteadused 1.1 Bioloogia 1.2 Keemia 1.3 Füüsika 1.4 Maateadused 1.4.1 Atmosfääriteadused 1.4.1.1 Meteoroloogia 1.4.1.2 Klimatoloogia 1.4.1.3 Paleoklimatoloogia 1.4.1.4 Atmosfäärikeemia 1.4.1.5 Atmosfäärifüüsika 1.4.1.6 Paleotempöstoloogia 1.4.2 Keskkonnateadused 1.4.3 Geoloogia 1.4.4 Geograafia 1.4.5 Geoinformaatika 1.4.6 Glatsioloogia 1.4.7 Okeanograafia 1.4.7.1 Füüsikaline okeanograafia 1.4.7.2 Keemiline okeanograafia 1.4.7.3 Paleookeanograafia 1.4.7.4 Hüdroloogia 1.4.7.5 Limnoloogia 1.4.7.6 Meregeoloogia 1.4.8 Mullateadus 2. Sotsiaalteadused 3. Formaalteadused 3.1 Loogika 3.2 Matemaatika 3.3 Matemaatiline statistika 3.4 Teoreetiline arvutiteadus 3.5 Mänguteooria 3.6 Otsustusteooria 3.7 Informatsiooniteooria 3.8 Süsteemiteooria 3.9 Kontrolliteooria II Rakendusteadused 1. Agronoomia 1.1 Loomakasvatus 1.2 Vesiviljelus 1.3 Põllumajandus 1.4 Toiduaineteadus 1.5 Metsandus 1.6 Aiandus 1.7 Permakultuur 2. Arhitektuur 3. Arvutitehnoloogia 4. Haridusteadus 5. Elektroonika 6. Energiatehnoloogia 7. Keskkonnateadus 8. Kohtuekspertiisi teadus 9. Terviseteadus 9.1 Keskkonnameditsiin 9.2 Hambaarstiteadus 9.3 Optomeetria 9.4 Meditsiin 9.4.1 Anatoomia 9.4.2 Dermatoloogia 9.4.3 Kardioloogia 9.4.4 Endokrinoloogia 9.4.5 Gastroenteroloogia 9.4.6 Günekoloogia 9.4.7 Immunoloogia 9.4.8 Sisehaigused 9.4.9 Neuroloogia 9.4.10 Oftalmoloogia 9.4.11 Patoloogia 9.4.12 Patofüsioloogia 9.4.13 Pediaatria 9.4.14 Farmaatsia 9.4.15 Füsioloogia 9.4.16 Psühhiaatria 9.4.17 Radioloogia 9.4.18 Toksikoloogia 9.4.19 Uroloogia 9.5 Toitumine 9.6 Põetamine 9.7 Farmakoloogia 9.8 Füsioteraapia 9.9 Veterinaarmeditsiin 10. Rakenduslingvistika 11. Juhtimine 12. Rakendusmatemaatika 13. Mikrotehnoloogia 14. Militaarteadus 15. Rakendusfüüsika 16. Ruumiteadus
Terviseteadus

Terviseteadused on rakendusteadused, mis käsitlevad teaduse, tehnoloogia, inseneeria või matemaatika kasutamist inimestele tervishoiuteenuste osutamisel. Terviseteadustes kasutatakse alusuuringute ja muude teadusvaldkondade uuringute tulemusi, et kasutada neid praktiliselt või kliinilises praktikas, et saavutada või säilitada vähemalt samal tasemel tervislik seisund inimestel. Terviseteaduste alamvaldkonnad on vaimne tervis, sotsiaalne tervis ja füüsiline tervis. Vaimne tervis on füsioloogilise heaolu tase või vaimse haiguse puudumine. See on füsioloogiline seisund, kus inimene talitleb emotsionaalse ja käitumusliku rahulolu tasemel. Positiivse psühholoogia või holistilise meditsiini alusel võib vaimne tervis sisaldada isiku võimet nautida elu ja luua tasakaal aktiivse elu ja füsioloogilise vastupidavuse vahel. Sotsiaalse tervise määravad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused, mis mõjutavad isiku ja grupi tervist. Siia kuuluvad tervist soodustavad tegurid nagu elutingimused ja töötingimused (sissetulekute jaotus, jõukus, mõju ja võim), vähem aga mõjuvad individuaalsed riskitegurid (näiteks käitumuslikud riskid või geneetiline soodumus), mis kõik mõjutavad haigestumist, kaitsetust haiguse või traumade suhtes. Füüsiline tervis on Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi täiuslik füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte alati ei tähenda see haiguste või vigastuse puudumist. Meditsiin Epidemioloogia "World Health Organization. Report from the Commission on Social Determinants of Health". "World Health Organization.Constitution of the World Health Organization as adopted by the International Health Conference".
Toiduteadus

Toiduaineteadus on toiduainete uurimisega tegelev rakendusteadus. See on distsipliin, milles käsitletakse toiduainete olemust, halvenemise põhjuseid, toiduainete töötlemise aluseks olevaid põhimõtteid ning tarbijatele toiduainete kvaliteedi parandamist inseneri-, bioloogia- ja füüsikateaduste kaudu.
Atmosfääriteadused

Atmosfääriteadused on Maa atmosfääri uurimine, selle protsessid, mõju, mida muud süsteemid avaldavad atmosfäärile, ja atmosfääri mõju nendele teistele süsteemidele.
Toiduaineteadus

Toiduaineteadus on toiduainete uurimisele keskenduv rakendusteadus. See on distsipliin, milles käsitletakse toiduainete olemust, halvenemise põhjuseid, toiduainete töötlemise aluseks olevaid põhimõtteid ning toiduainete parandamist inseneri-, bioloogiliste ja füüsikateaduste abil.
Pärimuspreemia

Pärimuspreemia ehk Theodor Saare pärimuspreemia on auhind, mille eesmärk on mälestada Kihnu kultuuri suurkuju Theodor Saart ning innustada tema töö jätkajaid. Auhind antakse noorele, kes on silma paistnud Kihnu pärimuskultuuri jätkaja või uurijana. Auhinna saaja otsustab SA Kihnu Kultuuriruum nõukogu lihthäälteenamusega. Nõukogul on õigus sobiva kandidaadi puudumisel jätta auhind mõnel aastal välja andmata. Kirjalikke ettepanekuid autasustamiseks võib esitada igaüks igal aastal kuni 1. veebruarini. Auhinna kandidaadiks ei saa seada SA Kihnu Kultuuriruum nõukogu ja juhatuse liikmeid. Auhind koosneb Kihnu tuntuima kunstniku Jaan Oadi maali reproduktsioonist ja rahalisest preemiast Laureaat kuulutatakse välja Theodor Saare sünniaastapäeval 20. märtsil. Theodor Saar (1906–1984) oli Kihnu õpetaja, koduloolane, Kihnu muuseumi asutaja ja muusik. Saar uuris põhjalikult nii Kihnu kui ka teiste Lääne-Eesti väikesaarte, aga ka Pärnu- ja Läänemaa folkloori. 2006 Raino Laine ehk Kaerametsa Raino, Kihnu meremehelaulude taaselustamise eest. 2007 Anneli Martson ehk Lohu Anneli, käsitööpoe avamise eest. 2009 Marju Vesik ehk Mere Marju, kihnukeelsete uudiste tegemise eest. 2011 Reene Leas ehk Liänemetsä Reene, kihnukeelsete uudiste ja E-sõnastiku loomise eest. 2012 Kolde Külli, Kihnu keele edendamise eest, kihnukeelse õppematerjali loomise eest. 2013 Maria Michelson ehk Kuraga Mari, viiuliõppe ja entusiastliku Kihnu kultuuri arendamise eest. 2014 Elme Männi, kihnukeelset luuletuste tegemise eest. 2015 Orisselja Reet, lastele pillimängu õpetamise eest ja aktiivse tegutsemise eest merepärandit koguvas Kihnu Mere Seltsis. http://www.kultuuriruum.ee/parimuspreemia/ SA Kihnu Kultuuriruumi koduleht; SA Kihnu Kultuuriruum Facebookis. Kuula kihnukeelseid uudiseid Vikerraadio veebleht; Lasteaedniku looming ärgitab hoidma kihnu keelt Katseta kas mõistad kihnu keelt – Pärnu Postimees, 10. veebruar 2018 Lohu Anneli vuristas riigile juubeliks 100 vardakotti – Pärnu Postimees, 8. veebruar 2018 Kuraga Mari pälvis Pärimuspreemia – Pärnu Postimees 26. märts 2013 Reene Lease vahendusel kõlab raadios kihnu keel ja meel – Pärnu Postimees, 2. juuli 2011 Kihnu kivilaeva ehitajad joonistavad üles vanu aluseid – Pärnu Postimees, 20. oktoober 2010
Proua

Proua on mittevallaline naine. Ka kõrgemal sotsiaalsel positsioonil olev naine. Härra Preili http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=proua&F=M
Härra

Härra on kõrgemal sotsiaalsel positsioonil olev mees. Ka käitumiselt või välimuselt peen mees. http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=h%C3%A4rra&F=M Proua
Elektroni paramagnetresonantsspektroskoopia

Elektroni paramagnetresonantsspektroskoopia (EPR) on meetod, mida kasutatakse (eelkõige) orgaanilises keemias molekulide struktuuride määramiseks, üks moodsamaid ainete uurimismeetodeid. Orgaanilise ühendi uurimisel määratakse magnetväljas aine molekulide magnetilised omadused, mis sõltuvad eelkõige süsiniku ja vesiniku aatomite elektronkihi konfiguratsioonist, mis omakorda sõltub nende aatomite asetusest aine molekulis.
Kajsa Ollongren

Karin Hildur Ollongren (sündinud 28. mail 1967 Leidenis) on rootsi-hollandi päritolu Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 1. novembrini 2019 Hollandi siseminister. Ta sündis 1967. aastal Leidenis, kuid kasvas üles Oegstgeestis Lõuna-Hollandi provintsis, kus ta lõpetas aastal 1985 lütseumi. Seejärel õppis ta Amsterdami Ülikoolis algul majandust ja siis 1986. aastast ajalugu; ülikooli lõpetas aastal 1991 magistrikraadiga. Ta on täiendanud ennast avaliku halduse alal École nationale d'administrationis Pariisis ja välissuhete alal Instituut Clingendaelis. 18. septembrist 2017 kuni 26. oktoobrist 2017 oli ta Amsterdami linnapea. 26. oktoobrist 2017 kuni 1. novembrini 2019 oli ta Hollandi siseminister. Alates 10. jaanuarist 2022 on ta riigi kaitseminister. Kajsa Ollongren on lesbi, tema elukaaslane on Irene van den Brekel; nad kasvatavad kaht last. Tema isa Alexander Ollongren on Leideni Ülikooli emeriitprofessor informaatika ja astronoomia alal, ema Gunvor Ulla Marie Lundgren on rahvuselt rootslane.
Tartu linnamaraton

Tartu linnamaraton on 2012. aastast toimuv jooksuvõistlus, Tartu sügisjooksu järglane. Klubi Tartu Maraton Tartu maastikumaraton (endine Tartu jooksumaraton) Tartu maraton Tartu rattamaraton Tartu rattaralli Tartu rulluisumaraton Tartu sügisjooks Klubi Tartu Maratoni koduleht
Lee De Forest

Lee De Forest (26. august 1873 Council Bluffs, Iowa – 30. juuni 1961 Hollywood, California) oli Ameerika Ühendriikide raadioinsener ja leiutaja. 1906 – triood (kolme elektroodiga elektronlamp) raadiotelegraaf Oli kaastegev ka raadiotelefoni, raadiolevi ja helikino väljatöötamisel. Medal of Honor Honorary Academy Award
Midi-Pyrénées

Midi-Pyrénées' piirkond oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa lõunaosas. Piirkond jagunes kaheksaks departemanguks: Ariège'i, Aveyroni, Gersi, Haute-Garonne'i, Hautes-Pyrénées', Loti, Tarni ja Tarn-et-Garonne'i departemang. 2016. aastal liideti Midi-Pyrénées' ja Languedoc-Roussilloni piirkond Oksitaania piirkonnaks. https://www.insee.fr/fr/statistiques/2119431?sommaire=2119504
Flaurling

Flaurling on vald (Gemeinde) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal. Vald asub Inntalis Innsbrucki ja Telfsi vahel Innist lõunas ning paikneb 675 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,64 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1289 inimest. Valda kuuluvad järgmised alad: Flaurlingi küla, Flaurlingi jaam koos äripiirkonnaga ja Flaurlingberg madala mäestikuterrassi läänejalamil. Seda on dokumentides esmamainitud 763. aastal nimega Flurininga. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70308.pdf  Flaurling – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.flaurling.tirol.gv.at Linnakese ajalugu
Fritzens

Fritzens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. See asub 16 km Innsbruckist idas Inni vasakul kaldal. Valla pindala on 6,14 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 2077 inimest. Küla pärineb aastast 6 eKr. Blick auf Fritzens https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70309.pdf  Fritzens – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.fritzens.tirol.gv.at Fritzensi vald Hall-Wattensi piirkonna veebilehel