laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Termotuumarelv

Termotuumarelv, tuntud ka kui vesinikupomm ja termotuumapomm, on massihävitusrelv, milles kasutatakse relva hävitava jõu saavutamiseks termotuumareaktsiooni ehk tuumasünteesireaktsiooni, kus kergete aatomituumade ühinemisel (tuumasüntees) vabaneb plahvatuslikult väga suur kogus energiat. Termotuumalaenguna kasutatakse vesiniku isotoope deuteeriumi (²H) ja triitiumi (³H). Vesinikupomm on tavaliselt koostatud kahejärgulisena: termotuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse uraan-235 lõhustamise või plutooniumi ahelreaktsiooni tulemusena vabanenud energiat. Raskete aatomituumade (uraan-235) või plutooniumi lagunemine (tuumalõhustumine) on seega aatomidetonaatoriks, millest saadud energia arvel saavutatakse termotuumareaktsiooniks (²H + ³H → 4He + n) vajalik ülikõrge temperatuur (umbes 10 MK) ja rõhk. Termotuumarelva katsetusi on teinud kuus riiki: USA, Venemaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Hiina ja India. Inimkonna esimese termotuumalaengu plahvatuse korraldas USA 1952. aastal. 30. oktoobril 1961 lõhkas Nõukogude Liit Novaja Zemlja polügoonil 50-megatonnise termotuumapommi RDS-220. See on suurim tehislik plahvatus. Pomm kaalus 27 tonni. Selle transpordiks kohandati pommituslennuk Tu-95. Pomm ei mahtunud tervenisti lennuki pommišahti, see jäi lennuki kere all osaliselt väljaulatuvaks. Pomm heideti lennukilt Tu-95 10,5 km kõrguselt langevarjuga alla, mis lõhkes, nagu plaanitud, 4 km kõrgusel. Nii jäi pommi kandval lennukil aega eemalduda 39 km kaugusele. Pommituslennukit saatev vaatluslennuk Tu-16 oli plahvatuse hetkeks jõudnud 53,5 km kaugusele plahvatuse epitsentrist. Plahvatuse lööklaine tabas Tu-95 115 km kaugusel. Kontroll lennuki üle säilis ning see jõudis tagasi Koola poolsaarele, kust see pommiga startis. Plahvatuse tuumaseen ulatus 67 km kõrgusele ja kasvas 95 km läbimõõduni. Saja kilomeetri raadiuses purunesid puumajad, kivimajad kaotasid katused. Plahvatuse lööklaine põhjustas aknaklaaside purunemise kuni 900 km raadiuses, aknaklaase purunes ka Soomes ja Norras. Plahvatuse jõud oli võrreldav umbes viiepallise maavärinaga. 2020. aasta augustis postitati YouTube'i dokumentaalfilm RDS-220 lõhkamisest. 6. jaanuaril 2016 teatas Põhja-Korea vesinikupommi katsetusest, kuid seda pole sõltumatud allikad kinnitanud. W87, USA termotuumalõhkepea Tehnikaleksikon. Valgus. Tallinn 1981. Lk 513, 543. Big Ivan, The Tsar Bomba. RDS-220 lõhkamine YouTube'is.
Tõrva kõrtsihoone

Tõrva kõrtsihoone on ajalooline maakivist ehitis Lõuna-Eestis Tõrva linnas. Seda peetakse Tõrva üheks esimeseks tänaseni säilinud ehitiseks ning linna sümboliks. Kõrtsihoone ehitati esmakordselt Pärnu–Tartu ja Viljandi–Valga maantee ristumiskohale 1834. aastal. Algselt oli hoone valmistatud puidust ning see kuulus tollase Patküla mõisa omandisse. 1890. aasta sügisel põles vana puidust kõrtsihoone maha ning hoone ehitati taas üles maakivist. Kõrtsihoones tegutses kõrts ning tall. Ümberehitatuna oli kõrtsihoone pikk krohvimata dekoratiivselt laotud maakivihoone, mis kaetud poolkelpkatusega. Uste ja akende avad olid historitsismile omaselt markeeritud valgete krohviraamistustega. Enamus hoone algsest väljanägemisest on restaureeritult säilinud tänaseni. 19. sajandi viimasel veerandil oli kõrtsihoone omanik ja kõrtsipidaja ning hobupostijaama ülem tollal Tõrva lähistel asuva Riiska talu omanik Hugo Wecram. Sajandi lõpus ostis kõrtsihoone läti rahvusest ärimees Zakrits, kes tellis uue kõrtsipidajana seniste savi- ja puunõude asemele klaaskannud ja fajansstaldrikud, mille alla oli varguste ennetamiseks graveeritud "Tõrva kõrtsist varastatud". Pärast Teist maailmasõda tegutsesid hoones einelaud ja Tõrva Tarbijate Kooperatiivi kauplused. Aastatel 1998–2000 renoveeriti Tõrva linna omandisse kuuluv kõrtsihoone, mille käigus vahetati välja hoone sarikad, laoti uus kivikatus ning restaureeriti hoone maakividest müüritis. 2017. aasta seisuga tegutsevad hoones infopunkt, kaks lillepoodi, postkontor, juuksur, bussijaam ja Musta Kõutsi Kõrts (bistroo), suletud on varem samas tegutsenud Swedbanki harukontor. Tõrva kõrtsihoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Johannes Roterd

Johannes Roterd (ka Johannes Rotert; surnud 1536) oli Tallinna piiskop aastatel 1531–1536. Roterd pärines Tallinna kodanikkonnast. 1501. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli, kuid tema teaduskraadi kohta teateid pole. 1511. aastal nimetati teda Niguliste kirikhärraks, kuid pole selge, kas ta oli ka Tallinna toomhärra. Ühetähenduslikult kapiitli liikmena on teda mainitud 1512. aastal. 1524. aastal on teda mainitud toomkiriku fabrikaatorina. Roterd valiti Tallinna piiskopiks pärast Georg von Tiesenhauseni surma 1530. aasta oktoobris. Seetõttu on võimalik, et tema ametiaeg algab veel selle aastaga. Paavsti kinnituse sai ta aga alles 1531. aasta 30. augustil. Roterd suri enne 1536. aasta septembrit, kuna siis kinnitas paavst järgmiseks Tallinna piiskopiks Arnold Annebati. Willem van Gulik, Conrad Eubel (väljaandjad). Hierarchia Catholica Medii et Recentioris Aevi. Volumen Tertium. Saeculum XVI ab anno 1503 complectens. 2. trükk. Münster, 1923, lk 285. Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert.
Christian Czernekow

Christian Czernekow (surnud 1514) oli Tallinna piiskop aastatel 1513–1514. Czernekow pärines Danzigi kodanike hulgast. 1476. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli ning arvatavasti 1478. või 1479. aastal omandas ta samast bakalaureusekraadi. Hiljem omandas Czernekow ka magistrikraadi. Liivimaale saabus ta arvatavasti kohe pärast seda ning 1487. aastal on teda mainitud Tallinna raesekretärina. Seda ametit pidas ta 20 aastat ning uuesti aastatel 1512–1513. Czernekow oli Tallinna toomhärra, teda on sellena esmamainitud 1495. aastal. 1510. aastal on teda lisaks nimetatud ka Saare-Lääne toomhärraks, lisaks Tallinna piiskopi Gottschalk Hageni kirjutajaks. Samal ajal nimetati teda ka Schwerini diötseesist pärinevaks vaimulikuks ja notariks, mis läheb mõneti vastuollu teiste andmetega, mis kinnitavad tema pärinemist Danzigist. Tõenäoliselt 1513. aasta oktoobris valiti Czernekow Tallinna piiskopiks. Juba novembris asus ta teele Rooma, et paavsti käest kinnitus saada. Teekond venis pikaks ja paavsti käest õnnestus tal kinnitus piiskopikohale saada alles 6. veebruaril 1514. Seejärel asus ta tagasiteele. Sama aasta juuli alguses on teda elusolevana mainitud siis toimunud Liivimaa maapäeval. Czernekowi surmaajaks võis olla 16. juuli, ta oli maetud Tallinna toomkirikusse. Pärast Czernekowi surma valis toomkapiitel uueks Tallinna piiskopiks Christian Bomhoweri, kuid paavst kinnitas piiskopiks Johann Blankenfeldi. Andmed Rostocki matrikliportaalist (Cristannus Tzernekaw) Andmed Rostocki matrikliportaalist (Carstianus Sarnekow) Akten und Rezesse der livländischen Ständetage. 3, 1494–1535. Nr. 57, punkt 41. Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert, Teil II (1902), lk 52; Teil III (1904), lk 57; Teil IV (1914), lk 117 ja 337.
Paleogeograafia mõisteid

Siin on loetletud paleogeograafia ning paleoklimatoloogiaga seotud mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y 535.–536. aasta kliimakatastroof – aastarõngas – Allerød (kliima) – alpi kurrutus – Angliani jäätumine – Antiani soojenemine – Antsülusjärv – apalatši kurrutus – arktiline kliimastaadium – Atlantiline kliimastaadium – Baikali kurrutus – Balti jääjärv – Billingeni katastroof – Bondi sündmus – Boreaalne kliimastaadium – Bøllingi jäävaheaeg – Dansgaardi-Oeschgeri sündmused – dendroklimatoloogia – Dryas – Eemi meri – Ehheneismeri – Gondwana – manner, mis eksisteeris Mesosoikumis umbes 200 Ma Haanja staadium – hertsüünia kurrutus – hiidmanner – geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner hilisjääaeg – Holsteini jäävaheaeg – Holsteini meri – Huroni jäätumine – Iapetuse ookean – Joldiameri – jääpuursüdamik – Järva jäätumine – kasvuhooneperiood – keskaegne soe periood – keskmise pronksiaja külm ajajärk – kliimatsüklid – külmhooneperiood – Lauraasia – Laurentia – Limneameri – Mastogloiameri – Maunderi miinimum – paleogeograafia – paleokliima – paleoklimatoloogia – paleolimnoloogia – Pangaea – Panthalassa – pluviaal – preboreaalne kliimastaadium – pronksiaja kliimaoptimum – rauaaja kliimapessimum Rooma kliimaoptimum – Saale jäätumine – subatlantiline kliimastaadium – Suure rahvasterändamise aja kliimapessimum – Tethyse ookean – Ugandi jääaeg – uusjäätumine – Varangeri jäätumine – väike jääaeg – Weichseli jäätumine – Ürg-Neeva – Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Linnastumise määr

Piirkonna linnastumise määr ehk linnastumise aste on linnades elavate inimeste (linnarahvastiku) osatähtsus piirkonna rahvastikus. Arenenud riikides toimus kõige suurem muutus linnastumise määras 19. sajandil tööstusliku pöörde tõttu. Näiteks Inglismaal suurenes see 17 protsendilt 1801. aastal 72 protsendile 1891. aastal. Kogu maailma rahvastikust elas 1900. aastal linnades 15%. 2007. aastal oli kogu maailma linnastumise määr umbes 50%. Ennustatakse, et aastaks 2050 on arenenud maades linnastumise määr 86% ja arengumaades 64%. Linnastumine Christopher Watson: "Trends in world urbanisation" Patricia Clarke Annez, Robert M. Buckley: "Urbanization and growth" "Urban life: Open-air computers" The Economist. 27. oktoober 2012
Capniidae

Capniidae on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kaks liiki: Capnia bifrons Capnopsis schilleri
Rohekeviklased

Rohekeviklased (Chloroperlidae) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis esineb vähemalt kaks liiki: Siphonoperla bumeisteri (kärestikukevik) Isoptena serricornis (liivakevik)
Salekeviklased

Salekeviklased (Leuctridae) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kaks liiki: Leuctra digitata Leuctra hippopus
Keviklased

Keviklased (Nemouridae) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kuus liiki: Nemoura cinerea (harilik kevik) Nemurella picteti Protonemura intricata Amphinemura sulcicollis Amphinemura standfussi Amphinemura borealis
Kollakeviklased

Kollakeviklased (Perlodidae) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kuus liiki: Isoperla grammatica (harilik kollakevik) Isogenus nubecula Perlodes microcephala (kollane kirjukevik) Perlodes dispar (pruun kirjukevik) Diura bicaudata Diura nanseni
Talikeviklased

Talikeviklased (Taeniopterygidae) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kaks liiki: Taeniopteryx nebulosa (talikevik) Brachyptera risi
Ali Afshar

Ali Afshar (tuntud ka kui Alex Dodd, Alexander Dodd, Alex Todd) on USA filminäitleja ja elukutseline võidusõitja. Ta vanemad on põllumajandusärimees Eskandar Afshar ja pärsia poeet Leila Kasra. Ametlik veebileht Ali Afshar andmekogus IMDb (inglise)
Geofüüsika mõisteid

Siin on loetletud geofüüsikaga seotud mõisteid; meteoroloogia mõisteile on eraldi loend Meteoroloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aeromagnetiline uuring – albeedo – argoonimeetod – Benioffi vöönd – biogeofüüsika – Coriolisi efekt – deklinatsiooni puudumise joon – eeltõuge – Ekmani spiraal – energiabilanss – energiavoog – epitsenter – geobaariline aste – geofüüsika – geoid – geomagnetiline torm – geomagnetism – georadar – georeaktor – geotermaalenergia – geotermiline aste – geotermiline gradient – Golitsõni piirpind – gradientjõud – gravimeeter – gravimeetria – gravimeetriline uurimine – heeliumimeetod – hüpotsenter – isokliin – kehalained – kiirgusbilanss – Maa magnetpoolus – magnetiline inklinatsioon – Mercalli skaala – Oklo georeaktor – pinnalained – seismilised lained – lained, mis levivad Maa sisemuses või piki selle pinda seismilised pinnalained seismoloogia – teadusharu, mis uurib maavärinaid ja Maa siseehitust, kasutades selleks nii looduslikke kui ka tehislikke seismilisi laineid seismomeeter – instrument, millega mõõdetakse seismilisi laineid Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Vesineitsiklased

Vesineitsiklased (Calopterygidae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Sugukonda kuulub 17 perekonda kokku umbes 150 liigiga. Euroopas esineb ainult üks liik. Liigirikkamad perekonnad on Hetaerina – 37 liiki Calopteryx – 29 liiki Mnesarete – 22 liiki Eestis on esindatud üks perekond vesineitsik kahe liigiga: Calopteryx virgo (harilik vesineitsik) Calopteryx splendens (vööt-vesineitsik) Keha on neil metalselt helkiv, tiivad värvilised ja laiad. Tiivad on puhkeolekus asetatud kas selja kohale või veidi avatuna kaldu keha külgedele.
Kõrsiklased

Kõrsiklased (Lestidae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Kõrsiklaste hulka kuulub 9 perekonda kokku 153 liigiga. Euroopas elab selle sugukonna 9 liiki. Eestis on leitud kuus liiki: Lestes virens – väikekõrsik Lestes sponsa – luhakõrsik Lestes dryas – tumekõrsik Lestes barbarus Sympecma paedisca – ida-pronkskõrsik Sympecma fusca – lääne-pronkskõrsik
Ojasääriklased

Ojasääriklased ehk säärikliidriklased (Platycnemididae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt üks liik: Platycnemis pennipes (harilik ojasäärik ehk säärikliidrik)
Lihtleht

Lihtleht on leht, mis koosneb ainult lehelabast ja leherootsust. Sõrmhõlmine leht Sõrmjagune leht Sõrmlõhine leht Sulghõlmine leht Sulgjagune leht Sulglõhine leht Liitleht
Tondihobulased

Tondihobulased (Aeshnidae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Sellesse seltsi kuuluvad suhteliselt suured kiilid. Põhja-Ameerikas elab neid 41 liiki, Saksamaal 14 liiki. Eestis elab kaksteist liiki tondihobulasi. Aeshna grandis pruun-tondihobu Aeshna viridis rohe-tondihobu Aeshna cyanea metsa-tondihobu Aeshna caerulea taiga-tondihobu Aeshna isosceles rohesilm-tondihobu Aeshna juncea soo-tondihobu Aeshna mixta sügis-tondihobu Aeshna subarctica raba-tondihobu Aeshna osiliensis e. A. serrata) Saaremaa tondihobu Anax imperator rohevööt-kuningkiil Anax parthenope kollavööt-kuningkiil Brachytron pratense väike-tondihobu
Vöötkiillased

Vöötkiillased (Cordulegastridae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt üks liik: Cordulegaster boltonii (harilik vöötkiil)
Johannes Heinrich Felicius vanem

Johannes Heinrich Felicius (23. september 1742 Flensburg – 21. detsember 1819/2. jaanuar 1820 Harju-Jaani) oli Eesti vaimulik. Felicius sündis Flensburgis, praeguse haldusjaotuse järgi Schleswig-Holsteini liidumaal. Ta immatrikuleerus 24. aprillil 1760, oli kohal veel aastal 1763; Helmestadti ülikooli immatrikuleerus 28. aprillil 1763. Ordineeriti õpetajaks 2. juulil/13. juulil 1770 Oli aastatel 1770–1819 (kutsuti adjunktõpetajaks 4. märtsil/15. märtsil 1770, õpetajaks introdutseeriti 13. juunil/24. juunil 1770) Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, Ida-Harju praostkonna praostiks sai 15. jaanuaril/26. jaanuaril 1798, Eestimaa Konsistooriumi assessoriks sai 21. jaanuaril/1. veebruaril. Tema poeg Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, väimees Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, teine väimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, äi Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Hiilgekiillased

Hiilgekiillased (Corduliidae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on viis liiki: Cordulia aenea (harilik hiilgekiil) Epitheca bimaculata (kakslaik-kiil) Somatochlora flavomaculata (kollatähn-läikkiil) Somatochlora metallica (harilik läikkiil) Somatochlora arctica (põhja-läikkiil)
Geokeemia mõisteid

Siin on loetletud geokeemia ja isotoopgeoloogiaga seotud mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aineringe – atmofiilid – barjäär (geokeemia) – biogeokeemia – biogeokeemiline tsükkel – fosforiringe – geokeemia – Goldschmidti klassifikatsioon – Goldschmidti reeglid – hajumisoreool – hajutatud element – hapnikuringe – hüdrogeokeemia – hüdrokeemia – inkongruentne sulamine – sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest isotoopgeoloogia – geoloogia haru, mis põhineb radioaktiivsete ning stabiilsete isotoopide kasutamisest saadaval andmestikul jälgelement – keemiline element, mis moodustab kivimi koostisest vähem kui 0,1% kalkofiilid – kasvuhoonegaasid – keemiline stabiilsus – kivimite ringe – järjestikuste protsesside ahel, mis hõlmab kivimite moodustumist, murenemist ja moondumist klark – litofiilid – Oddo-Harkinsi reegel – geokeemiline seaduspärasus, mille kohaselt on paarisarvulise järjenumbriga keemilised elemendid enamasti laiemalt levinud kui nendega perioodilisustabelis külgnevad paarituarvulise järjenumbriga elemendid radiosüsinikumeetod – ränidioksiid – keemiline ühend, mille molekul koosneb ühest räni ja kahest hapniku aatomist ränist küllastatuse aste – tardkivimite suhtelist ränisisaldust iseloomustav suurus siderofiilid – samaariumi-neodüümi meetod – isotoopmeetod, mis põhineb samaariumi isotoobi 147Sm α-lagunemisel neodüümiumi isotoobiks 143Nd sudu – väävel – keemiline element järjenumbriga 16 Maateaduste mõisteid:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š T U V W Õ Ä Ö Ü
Vesikiillased

Vesikiillased (Libellulidae) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. Sellesse seltsi kuulub kokku ligi 1000 liiki. Eestis on esindajaid neljast perekonnast: Leucorrhinia – rabakiil (5 liiki) Libellula – vesikiil (3 liiki) Orthetrum – sinikiil (2 liiki) Sympetrum – loigukiil (5 liiki) Eestis elab kokku viisteist liiki: Leucorrhinia pectoralis – suur rabakiil Leucorrhinia albifrons – valgelaup-rabakiil Leucorrhinia caudalis – hännak-rabakiil Leucorrhinia dubia – väike-rabakiil Leucorrhinia rubicunda – punakas-rabakiil Libellula depressa – lapik vesikiil Libellula quadrimaculata – harilik vesikiil Libellula fulva – triip-vesikiil Orthetrum cancellatum – harilik sinikiil Orthetrum coerulescens – lõuna-sinikiil Sympetrum sanguineum – puna-loigukiil Sympetrum danae – must loigukiil Sympetrum flaveolum – kollatähn-loigukiil Sympetrum vulgatum – harilik loigukiil Sympetrum striolatum – ranna-loigukiil
Kolmetine leht

Kolmetine liitleht on kolmest lehekesest koosnev liitleht. Kolmetine leht on näiteks maasika perekonda kuuluvatel liikidel. Kahelikolmetine leht
Siege

Siege on USA hardcore-punkbänd "The Siege" (eestikeelse pealkirjaga "Sõjaseisukord") on 1998. aasta film, mille režissöör on Edward Zwick ning peaosi mängivad Denzel Washington, Bruce Willis, Annette Bening ja Tony Shalhoub.
Nerehta

Nerehta [n'erehta] on linn Venemaal Kostroma oblastis, Nerehta rajooni keskus. Asub Nerehta jõe ääres. Linn sai alguse merjalaste asulast ja seda on kroonikas mainitud 1214. aasta all. Linnaõigused sai 1776. 19. sajandil kujunes tekstiilitööstuse keskuseks. Linnal on raudteeühendus Jaroslavli, Kostroma ja Ivanovoga. Linna koduleht
Sõjaseisukord

Sõjaseisukord on riigis või selle osas erakorralistel asjaoludel (näiteks sõda, loodusõnnetused, massirahutused) kõrgeima võimuteostaja poolt kehtestatud eriolukord, mille jooksul valitsetakse sõjaaja seaduste järgi. Eesti Vabariigis kehtis sõjaseisukord 1918–1920, 1924–1926 ja 1934–1940. Tallinnas, raudteede läheduses ja Nõukogude Liiduga piirnevatel aladel 1918–1940. 1930. aastast nimetati seda ametlikult kaitseseisukorraks. Riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides võidakse seadusega ettenähtud juhtudel ja korras piirata isikute õigusi ja vabadusi ning panna neile kohustusi. Eriolukord Sõjaolukord Sõjaseisukord Eestis (1918-1940) Sõjaseisukord Poolas Sõjaaja riigikaitse seadus, 1. peatükk Üldsätted , § 3. Sõjaseisukord, mobilisatsioon ja demobilisatsioon "RIIGIÕIGUS EV Põhiseadus III osa, Aet Kiisla MSc. LK 27". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. veebruar 2017. Vaadatud 30. juunil 2022. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend)
Ronald Fisher

Ronald Aylmer Fisher (17. veebruar 1890 – 29. juuli 1962) oli inglise matemaatik ja evolutsiooniteoreetik. Ta formaliseeris loodusliku valiku teooria ja formuleeris loodusliku valiku teoreemid. Ta tegeles statistiliste meetoditega ning arendas katse planeerimise teooriat. 1930. aastal esitas Ronald Fisher runaway hüpoteesi ehk Fisheri hüpoteesi (inglise keeles Fisherian runaway), millega saab seletada ühe tunnuse eelistamist isastel emaste poolt (vt Suguline valik#Fisheri hüpotees). 1929 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1958 – Darwini-Wallace'i medal
Sõrmjas leht

Sõrmjas liitleht on liitleht, kus leherootsu tipule kinnituvad kiirjalt viis või enam lehekest. Leht Metsviinapuu sõrmjas leht Hariliku hobukastani sõrmjas leht Hariliku kanepi sõrmjas leht
Sulgjas leht

Sulgjas leht on liitleht, mille lehekesed kinnituvad pearootsule enamasti vastakuti paarikaupa. Sulgjad lehed võivad olla nii paaritusulgjad kui ka paarissulgjad. Leht Kahelisulgjas leht
Jõeliuskurlased

Jõeliuskurlased (Veliidae) on lutikaliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis peaks elama neli liiki jõeliuskurlasi: Microvelia buenoi Drake, 1920 (= Microvelia umbricola Wroblewski, 1938) Microvelia reticulata (Burmeister, 1835) Velia saulii Tamanini, 1947 Velia caprai pisiliuskurlased (Microveliidae)
Paarissulgjas leht

Paarissulgjas on sulgjas liitleht, millel tipmine leheke puudub. Paaritusulgjas leht
Paaritusulgjas leht

Paaritusulgjas leht on sulgjas liitleht, millel esineb tipmine leheke. Sargenti pihlakas Harilik angervaks Leht Paarissulgjas leht
Leheseis

Lehtede seis (phyllotaxis) võib olla männaseline, vahelduv või vastak. leht liitleht
Vahelduv leheseis

Vahelduv leheseis ehk spiraalne leheseis on leheseis, mille korral lehed kinnituvad võrsele eri kõrgusel üksikult. Filipiini diospüür Vahelduvad lehearmid karumustika varrel Männaseline leheseis Vastak leheseis Liitleht
Männaseline leheseis

Männaseline leheseis on leheseis, mille korral lehed asetsevad ühel kõrgusel (männasena) ümber varre. Mišigani liilia Täpiline metsvits Männas neiusilm Vahelduv leheseis Vastak leheseis
Kaarroodne leht

Kaarroodne leht on leht, mille lehelaba aluselt kulgeb lehetippu mitu enam-vähem ühetugevust kaarjat leheroodu. Võrkroodne leht Sõrmroodne leht Rööproodne leht Sulgroodne leht Dihhotoomne leht
Sulgroodne leht

Sulgroodne leht on lehelaba pearooga sulgjalt hargnevate külgroodudega leht. Võrkroodne leht Sõrmroodne leht Rööproodne leht Dihhotoomne leht Kaarroodne leht
Pearood

Pearood on lehelaba keskel kulgev rood leherootsu jätkuna kuni lehetippu. Pearoost lähtuvad külgrood.
Crimson Tide

Crison Tide "Crimson Tide" on Richard P. Henricki põnevusromaan. "Crimson Tide" (eestikeelse pealkirjaga "Punane oht") on selle raamatu põhjal 1995. aastal valminud film; režissöör Tony Scott, peaosades Denzel Washington ja Gene Hackman. Alabama Crimson Tide on USA Alabama Ülikooli spordivõistkondade nimi. Crimson tide on Mehhiko lahele iseloomulik vee õitsemine Crimson Tide on kokteil, mille koostisosadeks on vodka ja granaatõunamahl. Crimson tide on ka ingliskeelne eufemism, mis tähendab menstruatsiooni.
Dannii Minogue

Danielle Jane Minogue [mɨˈnoʊɡ] (sündinud 20. oktoobril 1971 Melbourne'is) on Austraalia laulja, näitleja, moelooja ja modell. Ta on laulja Kylie Minogue'i noorem õde. Dannii Minogue'i isa Ron Minogue on raamatupidaja ja ema Carol Jones tantsija. Tema isapoolne suguvõsa on pärit Iirimaalt, ema on pärit Walesist. Dannii on pere kolmest lapsest noorim. Tema õde Kylie on laulja ja vend Brendan töötab teleoperaatorina Austraalias. Minogue hakkas Austraalia televisioonis esinema juba seitsmeaastaselt. 1979. aastal sai temast alaline külaline populaarses telesaates. Septembris 1988 tõi Minogue välja oma rõivakollektsiooni "Dannii", mis müüdi läbi kümne päevaga. "Dannii" (1990) "Love & Kisses" (1991) "Get Into You" (1993) "Girl" (1997) "Neon Nights" (2003) "The Hits & Beyond" (2006) "Unleashed" (2007) "Club Disco" (2007) "The Early Years" (2008) "The 1995 Sessions" (2009) Dannii Minogue'i koduleht Dannii Minogue andmekogus IMDb (inglise)
Taolistiivalised

Taolistiivalised (Zygoptera) on kiililiste seltsi alamselts. Teine kiililiste alamselts on eristiivalised. Taolistiivalised on tavaliselt veidi väiksemad kui eristiivalised ning nende tiivad asetsevad puhkeolekus koos keha tagaosa lähedal, kui eristiivalised hoiavad tiibu külgedel kehaga risti. Taolistiivaliste hulka kuuluvad vesineitsiklased, kõrsiklased ja liidriklased (kokku 23 liiki Eestis elavaist 63 kiililiigist).