laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
4

◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1 eKr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | ► | ►► Vana-Rooma keiser Augustus kutsus Tiberiuse Rooma ning kuulutas ta oma pärijaks ja tulevaseks keisriks. Augustus adopteeris oma pärijaks ka Germanicuse ning oma tütre Julia Majori poja Agrippa Posthumuse. Orodes III tuli Partias võimule. Algas Kolmas Germaania sõda. Nikolaos Damaskusest kirjutas 14-köitelise maailma ajaloo. Roomas võeti vastu seadus, mis lubas orje piinamisega karistada ja nende nägu tulise rauaga märgistada. ... Gaius Caesar, Marcus Vipsanius Agrippa ja Julia Majori poeg.
Beni jõgi

Beni jõgi on Lõuna-Ameerikas Boliivias voolav jõgi. Jõgi on 1600 km pikk. Tema valgla suurus on 133 tuhat km². Beni jõgi lähtub Andidest pealinna La Pazi kandis La Pazi departemangus. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Ta teeb vastupäeva poolringi ümber 6462 meetri kõrguse Illimani mäe, mis on Boliivia kõrguselt teine mägi. Keskjooks algab sealt, kus jõgi jõuab tasandikule. Samas kohas asuvad jõe vastaskallastel San Buena Ventura ja Rurrenabaque linnad ning Beni jõgi saab La Pazi ja enese järgi nimetatud El Beni departemangu piirijõeks. Keskjooksul voolab Beni jõgi rahulikult. Alamjooksul voolab ta El Beni ja Pando departemangu piirijõena. Ta moodustab kärestikke ja on sellepärast laevatatav üksnes 30 km ulatuses suudmest: siis saabub 8 m kõrgune kärestik. Ta suubub Riberalta linna juures paremalt Madre de Diosesse, mis omakorda suubub Madeira jõkke ja see Amazonasesse. Ehkki El Beni departemang on Beni jõe järgi nimetatud, ei kuulu jõe vasak kallas kusagil El Beni departemangu, vaid see jõgi on üksnes departemangu piirijõgi. Beni jõel on suuri lisajõgesid suhteliselt vähe. Suurim lisajõgi on vasakult suubuv Madidi.
S-kvark

S-kvark (ehk strange kvark, ehk "veider" kvark) on teise põlvkonna kvark, mis kannab lõhna veidrus. Ta on ühtlasi down tüüpi kvark, see tähendab, et tema isospinn on -1/2. Üldse eksisteerib kuus erinevat tüüpi kvarki (u-, d-, s-, c-, b- ja t-kvark). S-kvark on fermion (tema spinn on 1/2) ning tema elektrilaeng on -1/3e. Ta on u-kvargi ja d-kvargi järel raskuselt kolmas kvark. Tema seisumass ei ole täpselt määratud, kuid eeldatavalt asub kusagil 80 ja 130 MeV vahel. Veidrus on üks lõhna kvantarvudest. S-kvark omab veidrust –1 ja S-antikvark veidrust +1. Kõigi teiste kvarkide veidrus on 0. Kõik hadronid, mis sisaldavad s-kvarki on veidrad (välja arvatud fii-meson (φ), mis koosneb s-kvargist ja s-antikvargist ning mille summaarne veidrus on seetõttu 0). Kui veider barüon (kolmest kvargist koosnev liitosake) ei sisalda rohkem raskemaid kvarke (c-, b- või t-kvarki), siis nimetatakse teda hüperoniks. Veidrad osakesed on ka näiteks Kaaonid, mis koosnevad s-kvargist (või antikvargist) ja u- või d- antikvargist (kvargist).
Halokliin

Halokliin ehk soolsushüppekiht on okeanograafias veekiht (hüppekiht), kus vertikaalne soolsusgradient muutub tugevasti. Kuna soolsus (koos temperatuuriga) mõjutab merevee tihedust, siis on see üks merevee vertikaalkihistumise tegureid. Näiteks soolasisalduse tõus 1 kg/m3 suurendab merevee tihedust umbes 0,7 kg/m3. Termokliin Püknokliin
Scotia meri

Scotia meri on meri Atlandi ookeani lõunaosas. Piirneb läänes Drake'i väinaga, loodes Tulemaaga, põhjas Lõuna-Georgiaga, idas Lõuna-Sandwichi saartega, lõunas Lõuna-Orkney saartega ja edelas Antarktika poolsaarega. Scotia meri asub kriiskavatel viiekümnendatel. Kliima on jahe, valitsevad läänetuuled, palju on torme. Talviti esineb ajujääd, mis suveks sulab. On ka jäämägesid. Scotia merd läbib Läänetuulte hoovus.
C-kvark

C-kvark (ehk charm kvark, ehk sarmiga kvark) on teise põlvkonna kvark, mis kannab lõhna sarm. Ta on ühtlasi up tüüpi kvark, see tähendab, et tema isospinn on 1/2. Üldse eksisteerib kuus erinevat tüüpi kvarki (u-, d-, s-, c-, b- ja t-kvark). C-kvark on fermion (tema spinn on 1/2) ning tema elektrilaeng on 2/3e. Ta on u-kvargi ja d-kvargi ja s-kvargi järel raskuselt neljas kvark. Tema seisumass on umbes 1,5 GeV (see on poolteist korda raskem kui prooton). Kui u-, d- ja s-kvarki nimetatakse kergeteks kvarkideks, siis c-, b- ja t-kvargid loetakse rasketeks kvarkideks. Sarm on üks lõhna kvantarvudest. C-kvargi sarm on 1 ja c-antikvargi sarm –1. Kõik hadronid, mis sisaldavad c-kvarki on sarmiga. Erandiks on ainult c-kvargist ja c-antikvargist koosnevad liitosakesed, mille summaarne sarm on 0. Selliseid osakesi nimetatakse sarmooniumiks. Sarmoonium on näiteks psii-meson (J/ψ), mis on kõige väiksema seisumassiga sarmoonium (see tähendab, et ta on kõige madalama ergastusastmega sarmoonium). Sarmiga osakesed on näiteks D-mesonid, mis koosnevad c-kvargist ja u- (D+), d- (D0) või s- (veider D meson) antikvargist. Vastavatel antimesonitel on sarmiga antikvark ning paariliseks u-, d- või s- kvark. Sarmiga barüonid koosnevad vähemalt ühest c-kvargist ja ei sisalda b-, ega t-kvarke.
Elina Partõka

Elina Partõka (sündinud 2. augustil 1983 Donetskis Ukraina NSV-s) on Eesti endine ujuja. Ta lõpetas 2002. aastal Kohtla-Järve Ühisgümnaasiumi ja 2009. aastal Moskva Rahvusvahelise Turismiakadeemia. 2003. aastal Barcelonas toimunud maailmameistrivõistlustel saavutas Elina Partõka 200 m vabaujumises 20. koha ja 100 m vabaujumises 16. koha. 2004. aastal Madridis toimunud ujumise Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta 200 m vabaujumises 14. koha. 2004. aasta Ateena olümpiamängudel saavutas ta 200 m vabaujumises 28. koha. 2007. aastal Melbourne'is toimunud maailmameistrivõistlustel saavutas Elina 200 m vabaujumises 41. koha. 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel püstitas Elina Partõka 200 meetri vabaujumises uueks Eesti rekordiks 2.00,64. Selle ajaga jäi ta kokkuvõttes jagama 28.–29. kohta. Tema isa Valentõn Partõka oli samuti ujuja, esindades NSV Liitu 1972. ja 1976. aasta olümpiamängudel. 2009. aasta aprillis oli Playboy Eesti väljaande kaanestaar Ujuja Elina Partõka poseerib Playboys. Delfi Sport, 26. märts 2009 Biograafia ESBL-is Elina Partõka veebisaidil Olympedia (inglise)
Ivan Tšetverikov

Ivan Pimenovitš Tšetverikov (1880 Tula – 1969) oli vene filosoof. Tartu Ülikooli filosoofia eradotsent aastal 1915.
Stanisław Czyrwiński

Stanislav Jossifovitš Tširvinski (18. oktoober 1852 Mariampol, Poola – 7. november 1923 Kraków)[viide?] oli poola arstiteadlane. Sündis kaupmehe pojana, õppis Moskva, Viini, Dresdeni ja Berliini ülikoolides farmakoloogiat, dieetikat ja meditsiini ajalugu. Tartu Ülikooli professor 1891–1902, töötas ka Moskva Ülikoolis.[viide?]
Shikoku

Shikoku (jaapani 四国 'neli maad') on üks Jaapani neljast suuremast saarest. Piirneb põhjas ja loodes Seto ehk Jaapani Sisemerega, kagus Vaikse ookeaniga. Saare pindala on 18 800 km². Saar on mägine, kõrgusega kuni 1982 meetrit (Ishizuchi). Kuulub Jaapanile. Saar on halduslikult jaotatud neljaks prefektuuriks: Ehime, Kagawa, Kōchi ja Tokushima prefektuur.
Supelrand

Supelrand ehk plaaž on järve, mere, lahe või muu veekogu osa (rand), mis sobib inimestele suplemiseks. Legaaldefinitsiooni järgi määratletakse supelranda kui üldplaneeringuga määratud ala veekogu ääres, mis on üldsusele arusaadavalt tähistatud ning mida kasutatakse suplemiseks. Vabariigi Valitsuse määrusega "Nõuded suplusveele ja supelrannale" kaotas kehtivuse valitsuse varasem määrus "Tervisekaitsenõuded supelrannale ja suplusveele", kus esitati supelrannale rohkesti nõudeid, mistõttu paljud supelrannad klassifitseeriti kui supluskohad. "Tervisekaitsenõuded supelrannale ja suplusveele" nõudis mitmeid kvaliteedinäitajaid suplusveele, nagu vee läbipaistvus mitte alla 1 meetri määratuna Secchi ketta meetodil. Andmed pärinevad Tervisekaitseinspektsiooni kodulehelt. vetelpääste supelvanker "Looduskaitseseadus". Elektrooniline Riigiteataja. Tallinn. 01.08.2008. "Nõuded suplusveele ja supelrannale". Elektrooniline Riigiteataja. Tallinn. 14.04.2008. "Tervisekaitsenõuded supelrannale ja suplusveele". Elektrooniline Riigiteataja. Tallinn. 02.08.2000. Aune Annus. "Suplusvesi, supelrannad ja supluskohad 2007" (PDF). Tervisekaitseinspektsioon. Vaadatud 11.08.2008.[alaline kõdulink] "Supelrandade ja supluskohtade vee kvaliteet 2005. aastal" (PDF). Tervisekaitseinspektsioon. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 11.08.2008. "Avalikud supluskohad". Tervisekaitseinspektsioon. Vaadatud 15.06.2010.
Johann Paul Uhle

Johann Paul Uhle (17. aprill 1827 Nossen, Saksimaa – 4. november 1861 Jena) oli saksa arstiteadlane. Sündis vaimuliku pojana. Õppis Leipzigi Ülikoolis 1848–1852, töötas samas assistendina 1851–1856 ja eradotsendina 1855–1859. Oli Tartu Ülikooli teraapiaprofessor 1859. aastal.
Aleksandr Vojeikov (luuletaja)

Aleksandr Fjodorovitš Vojeikov (30. august 1779 Moskva – 16. juuni 1839 Peterburi) oli vene luuletaja, tõlkija, kirjanduskriitik ja ajakirjanik. Õppis Moskvas, oli hiljem Tartu ülikooli vene keele ja kirjanduse professor 1814–1820. Meteoroloog Aleksandr Vojeikov oli tema vennapoeg.
Johann Christoph Wilhelm Volck

Johann Christoph Wilhelm Volck (18. november 1835 Nürnberg – 29. mai 1904 Rostock) oli saksa keeleteadlane. Ta oli kaupmehest vabrikuomaniku poeg. Õppis Erlangeni Ülikoolis 1853–1859. Töötas Tartu Ülikoolis 1861–1863 semiidi keelte dotsendina, 1863–1898 professorina, seejärel oli professor Greifswaldi ülikoolis kuni aastani 1900. Aastatel 1900–1904 oli Rostocki Ülikooli professor.
Vassili Vorontsov

Vassili Nikolajevitš Vorontsov (7. jaanuar 1877 Lamišino, Venemaa – 1953) oli vene arstiteadlane. Vaimuliku poeg, õppis Tartu Ülikoolis, erialaks farmakoloogia, toksikoloogia ja balneoloogia. Oli Tartu Ülikooli eradotsent 1911–1918. Hiljem töötas Voroneži ülikoolis.
Claus August Heinrich Adolph Wachsmuth

Claus August Heinrich Adolph Wachsmuth (10. mai 1827 Neuhaus, Saksamaa - 1. aprill 1865 Tartu) oli Eestis tegutsenud saksa arstiteadlane. Kantori poeg. Õppis Göttingeni Ülikoolis, sai meditsiinidoktori kraadi 1849. Töötas sealsamas assistendina 1850-1852 ja eradotsendina kuni 1860. 1860-1865 oli Tartu Ülikooli teraapia ja kliiniku professor.
Maria Pia de Saxe-Coburgo e Bragança

Maria Pia de Saxe-Coburgo e Bragança (kirjanduslik pseudonüüm Hilda de Toledano; 13. märts 1907 Lissabon – 6. mai 1995 Verona) oli Portugali trooninõudleja. Ta väitis end olevat Portugali kuninga Carlos I ja Maria Amélia Laredó e Murça vallastütar, kuid see väide on tõestamata. Pärast kuningas Manuel II surma eksiilis kuulutas ta end troonipretendendiks. (arhiiviversioon) Provisorato del Arzobispado de Madrid-Alcalá Maria Pia in the History of the Royal House of Portugal
Adolph Wagner

Adolph Gotthilf Heinrich Wagner (25. märts 1835 Erlangen – 8. november 1917 Berliin) oli saksa majandusteadlane ja poliitik, üks juhtivaid akadeemilisi sotsialiste (saksa keeles Kathedersozialist), riigirahanduse uurija ning agrarianismi pooldaja. Tema nime kannab Wagneri seadus, mis kirjeldab riigi majandusliku aktiivsuse kasvu. Wagner oli professori poeg. Ta õppis Göttingeni ja Heidelbergi Ülikoolis. Wagner oli Tartu Ülikooli geograafia, etnograafia ja statistika professor aastatel 1865–1868, seejärel töötas professorina Freibergi (1868–1870) ja Friedrich Wilhelmi Ülikoolis (1870–1917).
Johann Andreas Wagner (arstiteadlane)

Johann Andreas Wagner (26. oktoober 1833 Riia – 6. jaanuar 1892 Harkov) oli arstiteadlane. Ta oli aedniku poeg. Ta õppis 1851–1856 Göttingeni Ülikoolis. Ta oli 1862–1863 Tartu ülikooli anatoomia eradotsent, seejärel 1868. aastani Göttingeni Ülikooli dotsent ja 1892. aastani professor. Teoseid
Carl Adolf Theodor Walcker

Carl Adolf Theodor Walcker, ka Karl Walcker (13. aprill 1839 Pärnu – 21. jaanuar 1909 Leipzig) oli baltisaksa majandusteadlane. Walcker õppis Tartu Ülikoolis 1857–1863, vahepeal ka Berliini Ülikoolis. Esmalt õppis ta aasta meditsiini, ent vahetas selle siis majandusteaduse vastu. Ta oli 1867–1869 Tartu Ülikooli poliitilise ökonoomia eradotsent, hiljem töötas Berliini, Harkovi, Tübingeni ja Leipzigi ülikoolides. Alates 1892. aastast ei pidanud ta tervislikel põhjustel enam loenguid, ent tegeles edasi teadusega. Walcker avaldas hulgaliselt raamatuid, nende hulgas viieköitelise teose "Handbuch der Nationalökonomie" (1882–1884), mis ilmus mitmes trükis. Tema magistritöö käsitles kaitsetolle. 1869. aastal Tartus kaitstud doktoritöö teema oli "Ueber den sogenannten Sachwat der sibirischen Goldwäscher." Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982. II, 1798–1918. Tallinn: Eesti Raamat, 1982, lk 169. Carl Adolf Theodor Walcker veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Julius Walter

Julius Piers Ernst Hermann Walter (15. veebruar 1794 (vkj 4. veebruar) Valmiera – 14. detsember (vkj 2. detsember) 1834 Tartu) oli baltisaksa usuteadlane. Julius Hermann Walter oli kreisiarsti Hermann Johann Walteri ja tema naise Marie Elisabethi (sündinud Walter) poeg. Ta lõpetas 1811. aastal Valmiera gümnaasiumi ning õppis 1811–1817 Tartu ülikoolis, hiljem ka Jena, Göttingeni ja Königsbergi ülikoolis. Ta astus Lützowi vabakorpuse nimelisse sõjaväeossa, mis moodustati 1813 ja saadeti laiali 1815. Sõjaväeosal oli kuulsus, et see koosneb peamiselt üliõpilastest ja õppejõududest, ehkki need moodustasid selle isikkoosseisust ainult 12% – seegi oli märgatavalt rohkem teistest sõjaväeosadest. Alates 1817 oli ta pastor Ropažis, Allažis ja Vangažis, 1823–1830 Valmieras. 1830 sai Walter Tartu ülikooli praktilise usuteaduse korraliseks professoriks ja töötas sellena kuni surmani. 1832 sai ta Tartu ülikooli usuteaduskonna dekaaniks. Tema teosed olid tugevate Carl Daubi ja Georg Hegeli mõjutustega. Julius Walter abiellus Emilie Buschiga, neil oli kuus tütart ja üks poeg. Friedrich Neue, Dr. Julius Walter: in memoriam, 1835
Piers Uso Friedrich Walter

Piers Uso Friedrich Walter (7. oktoober 1795 Valmiera – 27. juuli 1874 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane. Arsti poeg. Õppis 1813–1819 Tartu Ülikoolis, hiljem ka Berliini ja Würzburgi ülikoolides. Oli sünnitusabi, naiste- ja lastehaiguste professor Tartu Ülikoolis 1833–1859. Tema haud asub Vana-Jaani kalmistul. Piers Uso Friedrich Walter`i (1795–1874) haud Tartu kultuuriväärtuste register (vaadatud 8. septembril 2014) Dissertatsioon Pilt Foto ID puudub veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Ernst Christian Otto Waltz

Ernst Christian Otto Waltz (22. veebruar 1844 Heidelberg – 3. märts 1918 Heidelberg) oli Eestis tegutsenud Saksa ajaloolane. Waltz oli kondiitri poeg. Ta õppis Heidelbergi, Göttingeni ja Bonni ülikoolides. Ernst Waltz töötas 1868–1874 eradotsendina Heidelbergi Ülikoolis, 1874–1875 oli sealsamas professor. Ta oli üldajaloo dotsent Tartu Ülikoolis 1875–1880 ja professor 1880–1900.
Karl Weihrauch

Johann Karl Friedrich Weihrauch (23. november 1841 Mainz – 7. jaanuar 1891 Tartu) oli baltisaksa meteoroloog. Weihrauch õppis Heidelbergi ja Gießeni ülikoolis keemiat ja matemaatikat ning 1860. aastal omandas filosoofiadoktori kraadi. Seejärel töötas ta Mainzis gümnaasiumi abiõpetajana, Eestis koduõpetajana ja Berzaune maagümnaasiumis matemaatikaõpetajana. 1863. aastal omandas ta Tartus ülemõpetaja kutse ja aastatel 1865–1871 oli Kuressaares gümnaasiumi ülemõpetaja. 1869. aastal sai ta Tartu ülikoolis matemaatikamagistriks. Aastatel 1871–1875 oli ta samas dotsent ning 1875. aastast loodusgeograafia ja meteoroloogia erakorraline professor. 1877. aastal sai ta korraliseks professoriks ja meteoroloogiaobservatooriumi direktoriks (jäi sellesse ametisse surmani). Professoritöö kõrvalt pidas Weihrauch mõned aastad eragümnaasiumis ka matemaatikaõpetaja ametit. Tartus jätkas Karl Weihrauch Arthur Joachim von Oettingeni tööd meteoroloogias, tegeledes peamiselt praktilise ja matemaatilise meteoroloogiaga (vaatlusandmete töötlemise ja keskmiste väärtuste arvutamise meetodite ja valemitega). Samuti toimetas ta ajakirja Meteorologische Beobachtungen angestellt in Dorpat. ID puudub veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Weihrauch, Karl Eesti entsüklopeedia (10. kd, 1998) Kongo, L., 1977. "Johann Karl Friedrich Weihrauch – Tartu ülikooli esimene füüsilise geograafia ja meteoroloogia professor" – "Tartu ülikooli ajaloo küsimusi", Valgus, Tartu, lk 123–137. Johann Karl Friedrich Weihrauch Tartu observatooriumi kodulehel Appendix. On the Early life of Karl Weinrauch Rmt: Uno Kaljulaid, "Semigroups and Automata: Selecta", Amsterdam etc: IOS Press, 2006, Ch. V.4 "Notes on five 19th century Tartu mathematicians (Backlund, Kneser, Lindstedt, Molien, Weihrauch)", lk 321
Adolf Weil

Adolf Weil (7. veebruar 1848 Heidelberg – 23. juuli 1916 Wiesbaden) oli saksa arstiteadlane. Professori poeg. Õppis Heidelbergi, Berliini ja Viini Ülikoolis, oli Heidelbergi Ülikooli assistent ja eradotsent 1872–1876 ning professor 1876–1886. Töötas Tartu Ülikooli eripatoloogia ja kliiniku professorina 1886–1887. WEIL, ADOLF JewishEncyclopedia.com Adolf Weil @ Who Named It
Richard Jakob Weinberg

Richard Jakob Weinberg (Рихард Лазаревич Вейнберг, 30. detsember 1867, Kursi kihelkond – 21. märts 1928, Leningrad) oli Eesti arstiteadlane ja antropoloog. Ta tegutses Tartu Ülikoolis anatoomia eradotsendina aastail 1903–1906. В.Б.Авдеев 2004, Русская расовая теория до 1917 года. Teoseid Эсты : антропологический очерк
Gustav Ernst Wilhelm Weltz

Gustav Ernst Wilhelm Weltz (4. mai 1863 Pihkva – 24. märts 1935 Tallinn) oli arstiteadlane. Kaupmehe poeg. Õppis 1883–1889 Tartu Ülikoolis, töötas sealsamas massaaži, ravivõimlemise ja mehhanoteraapia õpetajana 1908–1918.
Richard Wendt

Richard Wendt (10. juuli 1823 Köthen, Saksamaa – 15. detsember 1869 Klein-Paschleben, Saksamaa) oli saksa geograaf. Ta oli õpetaja poeg. Wendt õppis Jena Ülikoolis. aastatel 1854–1855 töötas ta Tartu Ülikoolis geograafia eradotsendina.
Eesti 2008. aasta suveolümpiamängudel

EST Eestit esindas 2008. aasta suveolümpiamängudel 47 sportlast 13 spordialal.  Pikemalt artiklis Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel Mehed  Pikemalt artiklis Kergejõustik 2008. aasta suveolümpiamängudel 1500 meetri jooks Tiidrek Nurme (Q: B – norm 3.38,80 26. juuli 2008 Oordegem) Maraton Pavel Loskutov (Q: A – norm 2:14.49 4. veebruar 2007 Oita) Kettaheide Gerd Kanter (Q: A – norm 71.88 8. mai 2008 Salinas, CA) Aleksander Tammert (Q: A – norm 65.71 1. juuli 2008 Kose) Märt Israel (Q: A – norm 65.03 8. mai 2008 Salinas, CA) Kuulitõuge Taavi Peetre (Q: B – norm 20.15 11. juuli 2008 Türi) Odavise Mihkel Kukk (Q: B – norm 81.77 22. juuli 2008 Stockholm) Kümnevõistlus Mikk Pahapill (Q: A – norm 8117 13. juuli 2008 Rakvere) Andres Raja (Q: A – norm 8069 25. juuli 2008 Rakvere) Kaugushüpe Ksenija Balta (Q: B – norm 6.65 15. juuni 2008 Valga) Kolmikhüpe Kaire Leibak (Q: A – norm 14.26 hallis 9. veebruar 2008 Tartu) Kõrgushüpe Anna Iljuštšenko (Q: B – norm 1.91 26. juuli 2008 Oordegem) Odavise Moonika Aava (Q: B – norm 59.88 14. mai 2008 Tallinn) Seitsmevõistlus Kaie Kand (Q: B – norm 5876 21. juuli 2007 Rakvere ja 5854 8. juuni 2008 Jyväskylä)  Pikemalt artiklis Purjetamine 2008. aasta suveolümpiamängudel Mehed  Pikemalt artiklis Sulgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel Mehed Raul Must Naised Kati Tolmoff  Pikemalt artiklis Sõudmine 2008. aasta suveolümpiamängudel Mehed  Pikemalt artiklis Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel Naised  Pikemalt artiklis Ujumine 2008. aasta suveolümpiamängudel Martti Aljand 100 m rinnuliujumine 1.02,46 Eesti rekord (45. koht *) 200 m rinnuliujumine 2.16,52 (46. koht *) Danil Haustov 100 m vabaltujumine 50,92 (51. koht *) Martin Liivamägi 200 m kompleksujumine 2.03,66 (35. koht *) Miko Mälberg 50 m vabaltujumine 22,37 Eesti rekord (25. koht *) Andres Olvik 200 m seliliujumine 2.03,66 (40. koht *) Vladimir Sirokin 200 m vabaltujumine 1.51,27 Eesti rekord (45. koht *) Triin Aljand 50 m vabaltujumine 25,29 (21. koht *) 100 m vabaltujumine 56,10 (33. koht *) 100 m liblikujumine 59,43 Eesti rekord (32. koht *) Elina Partõka 200 m vabaltujumine 2.00,64 Eesti rekord (28. koht *) Anna-Liisa Põld 400 m kompleksujumine 4.58,21 (35. koht *)  Pikemalt artiklis Võrkpall 2008. aasta suveolümpiamängudel#Tulemused rannavõrkpallis Tiidrek Nurme purustas vanima Eesti rekordi, Delfi Sport Anna Iljuštšenko kordas Eesti rekordit ja täitis olümpianormi, Delfi Eesti sportlaste kvalifitseerumine 17. juunil 2008 Eesti esindajad Postimehe olümpialehel
Nikolai Westenrieck

Nikolai Nikolajevitš Westenrieck (27. märts 1869 Peterburi – 1930. aastad) oli arstiteadlane. Õpetaja poeg, aadlik. Õppis Sõjalis-Meditsiinilises Akadeemias. Töötas Tartu Ülikoolis eripatoloogia ja kliiniku professorina 1911–1917.
August Heinrich von Weyrauch

August Heinrich von Weyrauch (30. aprill/11. mai 1788 Riia – 8. märts 1865 Dresden) oli baltisaksa keeleteadlane ja helilooja. Postiametniku poeg, aadlik. Õppis Tartu Ülikoolis 1811–1813, töötas sealsamas saksa keele lektorina 1820–1821. Alates 1827. aastast elas Dresdenis. Six menuets: pour le piano-forte 1817 Zehn deutsche Lieder 1820 Zwölf deutsche Lieder 1824 Neun deutsche Lieder 1827 Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat August Heinrich von Weyrauch Kulturportal West Ost'is August Heinrich von Weyrauch veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Carl Victor Rufus Weyrich

Carl Victor Rufus Weyrich (28. november 1819 Ērgļi, Liivimaa – 27. veebruar 1876 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane. Vaimuliku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1838–1844, tudeeris ka Pariisi ja Viini ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis teraapia ja riikliku meditsiini eradotsendina 1856–1857 ja professorina 1857–1876.
Urmas Jaarman

Urmas Jaarman (sündinud 20. juunil 1972 Tartus) on eesti muusik. Urmas Jaarman on ansambli Smilers basskitarrist ja taustalaulja. Ta on osalenud ka ansamblites The Claymakers, Speculative Rock'n'Roll Band ja Supernova nii basskitarristi kui ka laulude autori ja esitajana. Ta on juhtinud telesaadet "Meie kangelane", mida näitas Kanal 2.
Tallink (laev)

Tallink oli laevakompaniile Tallink kuulunud parvlaev. Ehitatud aastal 1972 Prantsusmaal kui Svea Regina, kandis laev enne Eestisse tulekut nime Scandinavian Sky. Tallink sõitis Tallinna–Helsingi liinil aastail 1990–1996. Laeval kogumahutavusega 10 341 oli 1000 reisija- ja 170 autokohta ning see oli Tallinna–Helsingi liinil esimene parvlaev. Liiniliiklust Soome lipu all alustanud Tallinkil heisati Eesti lipp 30. juunil 1992. Laev lammutati 2005. aastal Indias. 22. aprillil 1995 kell 8.48, umbes 15 minutit pärast väljumist Helsingi sadamast sõitis laev tihedas udus Suomenlinna lähedal karile. Reisijad evakueeriti kiiresti. Ükski reisija ega laevapereliige viga ei saanud, kuid laev sai kahjustada. 1972–1978 Svea Regina 1978–1979 Regina 1979–1982 Odysseas Elytis 1982–1985 Mediterranean Sun 1985–1989 Scandinavian Sky 1989–1998 Tallink 1998 Mama Tanzania 1998–2001 Eltor 2001 Monte Carlo 2001–2005 El Safa 2005 Safa Eesti Laevaregister. Tallinn, 1994 Finnish Maritime Index 2002. Göteborg, 2002 Svea Regina – Regina – Mediterranean Sun – Odysseus Elytis – Scandinavian Sky – Tallink
Kihnu Veeteed

AS Kihnu Veeteed on Eesti laevakompanii. Ettevõtte laevad sõidavad liinidel Sviby–Rohuküla, Kihnu–Munalaid ja Kihnu–Pärnu, Manilaid-Munalaid, Ruhnu-Munalaid, Piirissaare–Laaksaare ja Tallinn–Aegna. 2002. aastal asutati OÜ Kihnu Veeteed. 2005. aastal muudeti ettevõte aktsiaseltsiks. Talveks on firma rentinud Ahvenamaalt Sviby–Rohuküla liinile parvlaeva Lotta II. Ettevõtte koduleht