laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
O Cameroon, Cradle of Our Forefathers

"O Cameroon, Cradle of Our Forefathers" (prantsuse keeles "Ô Cameroun, Berceau de nos Ancêtres"; mitteametlikult ka "Chant de Ralliement"; "The Rallying Song") on Kameruni hümn. See sai ametlikult hümniks 10. mail 1957, kuid oli kasutusel juba alates 1948. aastast. Hümni helilooja on René Djam Afame. Ta on Samuel Minkio Bamba ja Moïse Nyatte Nko'o kõrval ka üks sõnade autoreid. Hümni sõnu tehti 1978. aastal veidi ümber. O Cameroon, Thou Cradle of our Fathers, Holy Shrine where in our midst they now repose, Their tears and blood and sweat thy soil did water, On thy hills and valleys once their tillage rose. Dear Fatherland, thy worth no tongue can tell! How can we ever pay thy due? Thy welfare we will win in toil and love and peace, Will be to thy name ever true! Land of Promise, land of Glory! Thou, of life and joy, our only store! Thine be honour, thine devotion, And deep endearment, for evermore. From Shari, from where the Mungo meanders From along the banks of lowly Boumba Stream, Muster thy sons in union close around thee, Mighty as the Buea Mountain be their team; Instil in them the love of gentle ways, Regret for errors of the past; Foster, for Mother Africa, a loyalty That true shall remain to the last. Ô Cameroun berceau de nos ancêtres, Va debout et jaloux de ta liberté, Comme un soleil ton drapeau fier doit être, Un symbole ardent de foi et d'unité. Que tous tes enfants du Nord au Sud, De l'Est à l'Ouest soient tout amour, Te servir que ce soit le seul but, Pour remplir leur devoir toujours. Chère Patrie, Terre chérie, Tu es notre seul et vrai bonheur, Notre joie, notre vie, En toi l'amour et le grand honneur. Tu es la tombe où dorment nos pères, Le jardin que nos aïeux ont cultivé. Nous travaillons pour te rendre prospère, Un beau jour enfin nous serons arrivés. De l'Afrique sois fidèle enfant Et progresse toujours en paix, Espérant que tes jeunes enfants T'aimeront sans bornes à jamais. Nationalanthems.info Nationalanthems.info Sõnad ja salvestus
Elista

Elista on linn Venemaal, Kalmõkkia pealinn. Elista asutati 1865, linnaõigused sai 1930. 1942 vallutasid linna sakslased. 1944 aastal küüditati kogu kalmõkkidest elanikkond Siberisse. Linnale anti uus nimi – Stepnoi. Aastal 1957, kui kalmõkkidel lubati kodumaale naasta, sai ka Elista oma endise nime tagasi. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elista elanikest kalmõkke 63,3% ja venelasi 31,7%. Elistas on üks kõrgkool Kalmõki Riiklik Ülikool. Elista peaväljakul asuvad Lenini ja Buddha ausammas. Linna idaosas asub Malelinn, mis rajati 1998 Elistas toimunud XXXIII maleolümpia jaoks. Linnas asub ka uus suur buda tempel, mille asukoha valis välja 1998. aastal linna külastanud dalai-laama.
Mali vapp

Mali vapp on Mali riigivapp. Praeguse kujundusega vapp on kasutusel aastast 1982. Helesinise taustaga vapi keskel on Djenné mošee, mis sümboliseerib usku. Selle kohal on vabadust tähistav lendav kotkas, all tulevikku sümboliseeriv tõusev päike ja kaks vibu nooltega, mis märgivad kaitsetahet. Ülaservas on riigi prantsuskeelne nimi ja allservas rahvuslik deviis "Un peuple, un but, une foi" ('üks rahvas, üks eesmärk, üks usk'). Mali lipp
Pour l'Afrique et pour toi, Mali

"Pour l'Afrique et pour toi, Mali" on Mali hümn. Hümni sõnade autor on Seydou Badian Kouyaté ja muusika autor Banzumana Sissoko. Lisaks prantsuskeelsetele sõnadele on hümnil sõnad ka bambara keeles. À ton appel, Mali, Pour ta prospérité Fidèle à ton destin Nous serons tous unis, A Un peuple, un but, une foi. Pour une Afrique unie Si l'ennemi découvre son front Au dedans ou au dehors Debout sur les remparts Nous sommes résolus de mourir. Pour l'Afrique et pour toi, Mali, Notre drapeau sera liberté. Pour l'Afrique et pour toi Mali Notre combat sera unité. Ô Mali d'aujourd'hui Ô Mali de demain Les champs fleurissent d'espérance Les cœurs vibrent de confiance Debout villes et campagnes Debout femmes, jeunes et vieux Pour la patrie en marche Vers l'avenir radieux Pour notre dignité Renforçons bien nos rangs Pour le salut public Forgeons le bien commun Ensemble au coude à coude Faisons le sentier du bonheur. La voie est dure très dure Qui mène au bonheur commun Courage et devouement Vigilence à tout moment Vérité des temps anciens Vérité de tous les jours Le bonheur par le labeur Fera le Mali de demain. L'Afrique se lève enfin Saluons ce jour nouveau Saluons la liberté Marchons vers l'unité Dignité retrouvé Soutient notre combat Fidèle à notre serment De faire l'Afrique unie Ensemble debout mes frères Tous au rendez-vous de l'honneur. Mali hümn lehel Nationalanthems.me
Baron Waqa

Baron Divavesi Waqa (sündinud 31. detsembril 1959) on Nauru helilooja ja poliitik, alates 11. juunist 2013 kuni 27. augustini Nauru president ja ühtlasi valitsusjuht. Ta on alates 2003. aastast parlamendi liige. 29. maist kuni 8. augustini 2003 ja 22. juunist 2004 kuni 17. detsembrini 2007 oli ta haridusminister.
Dominiiklaste Kloostri Muuseum

Dominiiklaste Kloostri Muuseum oma varasemal kujul tegutses aastatel 1994–2009 Rooma-Katoliku Kiriku Tallinna Peeter-Pauli kogudusele kuuluvates endistes kloostri ruumides ja kloostri idatiivas. Sagedased olid vanamuusika ansambli Rondellus esinemised ja gregoriaani koraalide laulmised. Kunagise kloostri aias ja aeda ümbritsevates ristikäikudes korraldasid Ülle ja Vambo Käeri ajaloohõngulisi üritusi ja esinemisi. Kapiitlisaalis ja dormitooriumis on erinevate kunstnike vahelduvad näitused, peamiselt fotokunst. Ülemises idaristikäigus ja kabelis saab vaadelda 16.-17. sajandi raidkive. Omaette vaatamisväärsus on aga väike romantiline sisehoov, sissepääsuga Müürivahe 33. "Kloostri juures on muuseum". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2011. Vaadatud 13. juunil 2013. "Dominiiklaste Kloostri arhitektuurist". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2011. Vaadatud 13. juunil 2013. Galerii koduleht
Lühter

Lühter (alamsaksa sõnast luchter 'küünlajalg, lühter') ehk laelühter ehk ripplühter ehk kroonlühter on lakke riputatav valgusti, millel on palju küünlaaluseid või pesasid elektri- või gaasilampide jaoks. Eestis nimetati varem metallist küünlalühtrit ka küünlaahel ning puidust valmistatut küünlahoidja või küünlapiip. Lühtrid riputati lakke või parte külge. Puulühtreid vooliti ja treiti, need olid enamasti kahe küünlaharu ehk -piibuga, millele anti dekoratiivne vorm. Voolitud küünlahoidjad olid ka reguleeritavad – need koosnesid hambulisest varrest ning selle külge hoiderõnga abil kinnitatud liigutatavast sirgest pulgast. Kahe piibuga lühtrid olid levinud rohkem saartel ja Lääne-Eestis. 19. sajandi teisest poolest tulid kasutusele juba ka kolme või rohkema haruga lühtrid. Metall-lühtrid olid enamasti reguleeritavad hoiderõngaga hambulise lehe ja raudvarva abil. Sellisele küünlahoidjale andis ilme tüvega risti olevate piipude kujundus – need olid kas üles- või allapoole kaarduvad või ka lokaalselt painutatud. Mõnel juhul oli küünlapiipude kõrgus tellitav kuni 1 meetri kõrguseni spiraalikujuliste varte abil. Petrooleumilampide leviku tõttu kadusid küünlalühtrid kasutuselt. Seisulühter Seinabraa Küünlajalg Jõulukroon Küünlakirn Küünlakäärid Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trü kk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 157 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 92 Eesti talurahvaarhitektuur, Karl Tihase, kirjastus Kunst, 1974 Tallinn. Voolitud lühter. Eesti Rahva Muuseum. Treitud lühter. Eesti Rahva Muuseum. Reguleeritava kõrgusega lühter Virumaa Muuseumid Oru loss, suur saal, lühter Eesti Arhitektuurimuuseum.
Surev lõvi

"Surev lõvi" (saksa Löwendenkmal) on looduslikust kaljust välja raiutud skulptuur Šveitsis Luzerni linnas. See on mälestusmärk Šveitsi kaardiväelastele, kes langesid Prantsuse revolutsiooni ajal 10. augustil 1792 Tuileries' paleed kaitstes. Teos valmis aastail 1819–1821 taani skulptori Bertel Thorvaldseni kavandi järgi. Töö teostas Lukas Ahorn. Sureva lõvi kohal on ladinakeelne kiri "HELVETIORUM FIDEI AC VIRTUTI".  Surev lõvi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Arutlus metafüüsikast

"Arutlus metafüüsikast" (Discours de métaphysique) on Gottfried Wilhelm Leibnizi prantsuskeelne teos 1686. aastast.  Arutlus metafüüsikast – alliktekstid Vikitekstides Prantsuskeelne tekst Vikitekstides
Voldemar Oja

Voldemar Oja (3. juuni 1894 Tõstamaa vald – 7. august 1989) oli Eesti NSV haridusjuht ja riigitegelane. Ta lõpetas aastal 1911 Tartu Õpetajate Seminari. Seejärel algas tema koolmeistritee Reiu vallas. 1915 suundus Siberisse, kus asus Eesti külla kooliõpetajaks, kuid enne plaanitud õppetöö algust mobiliseeriti ta sõjaväkke, kust vabanes 1917. Pikka aega töötas ta nii õpetaja kui ka koolijuhina Krasnojarski krais ja Irkutski oblastis. Aastal 1947 tuli ta taas Eestisse, olles aastatel 1947–1950 Tõstamaa 7-klassilise kooli direktor. Ta oli aastatel 1950–1951 Eesti NSV haridusministri asetäitja, aastatel 1951–1958 Eesti NSV haridusminister ja aastatel 1958–1961 ministri I asetäitja. Aastast 1964 jäi ta pensionile. Ta oli aastast 1945 NLKP liige. Oli Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu saadikuks ning NSV Liidu Ülemnõukogu III koosseisu (tegutses aastatel 1950–1954) saadikuks. Voldemar Oja suri 7. augustil 1989 ja ta maeti 11. augustil 1989 Metsakalmistule. Lenini orden Tööpunalipu orden (2 tk.) 1951 Eesti NSV teeneline õpetaja http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Voldemar&filter_maetud_perenimi=Oja&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Teeneline pedagoog – rahva kandidaat" Nõukogude Õpetaja, nr 6, 10. veebruar 1950 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999. "Nõukogude Õpetaja" 12. august 1989 (Nekroloog) "Rahva Hääl" 10. august 1989 (Nekroloog) "KIRJUTAMATA MEMUAARE. Voldemar Oja." Eesti Raadio, 1979
Pooleteramees

Pooleteramees (sks k Halbkörner) on talupoeg, kes kasutatava maa (rendimaa) eest andis maaomanikule poole oma viljasaagist. s.t maksispooleterarenti. Sarnaselt sulastele ja vabadikele polnud pooleterameestel oma maad ja neil oli vähe õigusi. Eestimaa talurahvaseadused adratalupoeg maavaba talupoeg ori ehk trääl pundenik sulane teenija vabatalupoeg üksjalg vabadik Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 01.06.2013)
Vesper (muusika)

Vesper on tavaliselt tsükliline koorimuusika teos, mis on traditsiooniliselt mõeldud katoliku, õigeusu või anglikaani kiriku õhtupalvusteks, mida samuti nimetatakse vespriks. Tuntud on näiteks Claudio Monteverdi "Maarja vesper", mitmed Vivaldi, Mozarti, Bruckneri teosed ja tinglikult ka Sergei Rahmaninovi "Koguöine teenistus" ("Всенощное бдѣніе"). "VANAMUUSIKATUND. Claudio Monteverdi - Maarja vesper" Klassikaraadio, 13.11.2010 Sergei Rahmaninovi "Vesper" Youtube'is, Groot Omroepkoor
Voldemar Meigas

Voldemar Meigas (ka Vladimir Meigas; 29. jaanuar[viide?] 1910 Kroonlinn – 19. aprill 1984 Tallinn) oli eesti arhitekt, ehitusjuht ja Eesti NSV riigitegelane. Ta sündis Kroonlinnas laevaehitusmeistri perekonnas. Aastal 1933 lõpetas ta Leningradis Friedrich Engelsi nimelise instituudi töölisfakulteedi ning aastal 1938 arhitektuuri- ja ehitustehnikumi tehnik-arhitekti kutsega. Aastatel 1941–1944 töötas ta Siberis Suhhoi Logi paberivabriku ehitusosakonna ülemana. Aastal 1944 asus ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu kutsel Tallinna; oli aastatel 1944–1950 Arhitektuuri Valitsuse juhataja asetäitja. Aastatel 1950–1954 oli ta Eesti NSV kommunaalmajanduse minister, vallandati (kõrg)hariduse kohta valetamise pärast; aastatel 1954–1957 Eesti NSV ehitusministri asetäitja, aastatel 1957–1961 Tallinna laulu- ja näituseväljaku ehitusdirektor. Aastatel 1961–1970 oli ta Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Kapitaalehituse Valitsuse juhatajana. Aastast 1971 jäi ta pensionile. Ta oli aastast 1945 Arhitektide Liidu liige. Aastast 1950 oli ta NLKP liige. Ta on koostanud linnaplaane (Haapsalu generaalplaan, 1948); tähtsaim on Tallinna uue keskväljaku – Viru väljaku ideekavand (1945 toimunud kinnise võistluse võidutöö), mille põhjal projekteeris koos Otto Keppega suurte esindushoonetega linnakeskuse, mis on teostatud osaliselt muudetuna. Voldemar Meigas suri 19. aprillil 1984 Tallinnas ja ta maeti 24. aprillil 1984 Metsakalmistule. 1949 Nõukogude Eesti preemia orden Austuse märk Tema poeg on disainer Leonardo Meigas. http://www.kalmistud.ee/g1/haudi?action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=&filter_maetud_perenimi=Meigas&filter_maetud_eesnimi=Voldemar&filter_maetud_synniaeg%5B1%5D=&filter_maetud_synniaeg%5B2%5D=&filter_maetud_surmaaeg%5B1%5D=&filter_maetud_surmaaeg%5B2%5D=&filter_maetud_matuseaeg%5B1%5D=&filter_maetud_matuseaeg%5B2%5D=&otsi=Otsi[alaline kõdulink] Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996 Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Liguuria (Vana-Rooma)

Liguuria oli antiikaja maakond Alpide, Paduse (praegune Po) ja sinus Ligusticus'e (Liguuria meri) vahel (Augustuse ajal Itaalia 9. regioon); antiikaja lõpul Transpadana — maa-ala Padusest põhja pool, Mediolanumi (Milano) ümbruses. Nimi 'Liguuria' tuleneb liguuridest, kes asustasid varem suuri maa-alasid mõlemal pool Lääne-Alpe. Roomlaste vallutused Liguurias algasid pärast II Puunia sõda ja lõppesid alles Augustuse ajal 14 eKr Alba Pompeia (Alba) Albintimilium (Ventimiglia) Albingaunum (Albenga) Aquae Statiellorum (Acqui Terme) Augusta Bagiennorum (Bene Vagienna) Carrea Potentia (Chieri) Derthona, koloonia (Tortona) Forum Fulvii (Villa del Foro) Genua (Genova) Hasta (Asti) Industria (Monteu da Po) Iria (Voghera) Libarna Monilia (Moneglia) Pollentia (Pollenza) Portus Delphini (Portofino) Portus Veneris (Porto Venere) Segesta (Sestri Levante) Spedia (La Spezia) Vada Sabatia (Vado Ligure) Vardacate (Casale Monferrato) Plinius Vanem, Naturalis Historia, III, 49. Tänapäeva Liguuria maakond hõlmab ainult Liguuria mere ja Liguuria Apenniinide vahelise ala. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985 Plinius Vanem, Naturalis Historia, III, 48.
Arseni Blum

Arseni Blum (2. september 1915 Omsk – 6. aprill 2003) oli Eesti NSV riigitegelane. Ta lõpetas aastal 1933 Omski teedetehnikumi ja aastal 1942 Omskis Siberi Autoteede Instituudi. Seejärel Teise Maailmasõja ajal töötas ta Leningradis kaitseliinide ehitamisel ja hiljem aastani 1949 ehitustel Omskis ja Valgevenes. Seejärel asus ta Eestisse. Aastatel 1950–1954 oli ta Eesti NSV elamuehituse ministri[küsitav] asetäitja. Aastatel 1954–1957 oli ta Eesti NSV kommunaalmajanduse minister, aastatel 1958–1963 Eesti NSV kohaliku majanduse minister ja aastatel 1963–1979 Eesti NSV kommunaalmajanduse ja elanikkonna elukondliku teenindamise minister. Seejärel siirdus ta pensionile. Ta oli aastast 1949 NLKP liige, ta on olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VII koosseisu saadik. Arseni Blum suri 6. aprillil 2003 ja ta maeti 10. aprillil 2003 Metsakalmistule. Tööpunalipu orden orden Austuse märk http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Arseni&filter_maetud_perenimi=Blum&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink] Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Mihhail Kozlov

Mihhail Kozlov (10. jaanuar 1910 Vladimiri kubermang – 11. september 1978 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane. Ta lõpetas aastal 1932 Ivanovo Põllumajanduse Instituudi. Aastatel 1932–1948 töötas ta Ivanovo oblasti põllumajandusorganites. Aastatel 1948–1953 oli ta EKP Keskkomitee põllumajanduse osakonna juhataja asetäitja. Aastatel 1953–1961 oli ta Eesti NSV põllumajandusministri I asetäitja, aastatel 1961–1962 minister. Aastatel 1962–1978 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimehe asetäitja. Seejärel jäi ta pensionile, olles üleliidulise tähtsusega personaalpensionär. Ta oli aastast 1939 NLKP liige, ta on olnud EKP Keskkomitee liikmekandidaat, olnud revisjonikomisjoni liige ja büroo liige põllumajanduse alal. Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Rudolf Vester

Rudolf Vester (17. aprill 1909 Pihkva kubermang – 5. august 1963 Tallinn) oli Eesti NSV kaubandus- ja riigitegelane. Ta töötas aastatel 1927–1937 metsatööstuses ja 1927–1950 NSV Liidu Riigipanga süsteemis. 5. juulist 1950 kuni 5. augustini 1963 oli ta Eesti NSV kaubandusminister. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu III ja VI koosseisu liige. Ta oli EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Rudolf Vester suri 5. augustil 1963 Tallinnas ja maeti 9. augustil 1963 Metsakalmistule. Tööpunalipu orden medal "Vapra töö eest Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945" Eesti NSV Ülemnõukogu OTSUS Eesti NSV valitsuse – Eesti NSV Ministrite Nõukogu – moodustamisest, Punane Täht: EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 50, 25 aprill 1963 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2016. Vaadatud 13. juunil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000" AS Kirjastus Ilo, 2003 "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Ee Mungu Nguvu Yetu

"Ee Mungu Nguvu Yetu" (inglise keeles "Oh God of All Creation") on Keenia hümn. Esialgu suahiilikeelsena loodud hümn põhineb pokomode hällilaulu meloodial. Hümn on kasutusel alates riigi iseseisvumisest 1963. aastal. Ee Mungu nguvu yetu Ilete baraka kwetu Haki iwe ngao na mlinzi Natukae na undugu Amani na uhuru Raha tupate na ustawi. Amkeni ndugu zetu Tufanye sote bidii Nasi tujitoe kwa nguvu Nchi yetu ya Kenya Tunayoipenda Tuwe tayari kuilinda. Natujenge taifa letu Ee ndio wajibu wetu Kenya istahili heshima Tuungane mikono Pamoja kazini Kila siku tuwe na shukrani. O God of all creation, Bless this our land and nation. Justice be our shield and defender, May we dwell in unity, Peace and liberty. Plenty be found within our borders. Let one and all arise With hearts both strong and true. Service be our earnest endeavour, And our Homeland of Kenya, Heritage of splendour, Firm may we stand to defend. Let all with one accord In common bond united, Build this our nation together, And the glory of Kenya, The fruit of our labour Fill every heart with thanksgiving. "Ee Mungu Nguvu Yetu" Origins of the National Anthem
Talk-That-Talk

"Talk That Talk" on Rihanna kuues stuudioalbum. See anti välja Def Jam Recordsi poolt. Stuudioalbum ilmus 18. novembril 2011. Albumilt ilmus kuus singlit. Välja antud 18. novembril 2011 Lindistatud veebruarist novembrini 2011 Stiil: pop, dance Kestus: 37:29 Plaadifirma: Def Jam, SRP Produtsent: Robyn Fenty, Roc Nation, Carl Sturken, Evan Rogers "You da One" "Where Have You Been" "We Found Love" (koos Calvin Harris-ega) "Talk That Talk" (koos Jay-Z-ga) "Cockiness (Love It)" "Birthday Cake" "We All Want Love" "Drunk on Love" "Roc Me Out" "Watch n' Learn" "Farewell" "Red Lipstick" "Do Ya Thang" "Fool in Love" "We Found Love" "You da One" "Talk That Talk" (raadio) "Birthday Cake"(raadio) "Where Have You Been" "Cockiness (Love It)"
Unapologetic

"Unapologetic" on Rihanna seitsmes stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 19. novembril 2012. Albumilt on ilmunud 6 singlit. Välja antud: 19. novembril 2012 Lindistatud: juuni–november 2012 Stiil: pop, EDM, dubstep Kestus: 55:06 Plaadifirma: Def Jam, SRP Produtsendid: Robyn Fenty, Benny Blanco, David Guetta, StarGate, Giorgio Tuinfort, Oak, Mike Will Made-It, Future, Mikey Mike, Chase & Status, Nicky Romero, Parker Ighile, Mikky Ekko, Justin Parker, Elof Loelv, The-Dream, Carlos McKinney, Brian Kennedy, No I.D. Labrinth, Naughty Boy "Phresh Out the Runway" "Diamonds" "Numb" (koos Eminem-iga) "Pour It Up" "Loveeeeeee Song" (koos Future-ga) "Jump" "Right Now" (koos David Guetta-ga) "What Now" "Stay" (koos Mikky Ekko-ga) "Nobody's Business" (koos Chris Brown-iga) "Love Without Tragedy / Mother Mary" "Get It Over With" "No Love Allowed" "Lost in Paradise" "Half of Me" "Diamonds" (Dave Audé 100 Extended) "Diamonds" (Gregor Salto Downtempo Remix) "Diamonds" "Stay" "Pour It Up" "Loveeeeee Song" "Right Now" "What Now"
Steele'i maakond

Steele'i maakond (Steele County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Owatonna. Maakonna pindala on 1119 km², millest 7 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 36 576. Aastal 2000 oli elanike arv 33 680. Rice'i maakond (põhjas) Dodge'i maakond (idas) Moweri maakond (kagus) Freeborni maakond (lõunas) Waseca maakond (läänes) Steele'i maakond moodustati 20. veebruaril 1855. aastal Blue Earthi, Le Sueuri ja Rice'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime Franklin Steele'i järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Steele'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Steele'i maakond (Põhja-Dakota)

Steele'i maakond (Steele County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Finley. Maakonna pindala on 1852 km², millest 8 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1975. Aastal 2000 oli elanike arv 2258. Grand Forksi maakond (põhjas) Trailli maakond (idas) Cassi maakond (kagus) Barnesi maakond (edelas) Griggsi maakond (läänes) Nelsoni maakond (loodes) Steele'i maakond moodustati 2 juunil 1883. aastal. Maakond on saanud nime Red River Land Company finantsjuhi Edward H. Steele'i järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Steele'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Ramsey maakond

Ramsey maakond (Ramsey County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°02' N, 93°10' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Minnesota osariigi pealinn Saint Paul. Maakonna pindala on 441 km², millest 37 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 508 640. Aastal 2000 oli elanike arv 511 035. Anoka maakond (põhjas) Washingtoni maakond (idas) Dakota maakond (lõunas) Hennepini maakond (läänes) Ramsey maakond moodustati 27. oktoobril 1849. aastal. Maakond on saanud nime Minnesota kuberneri Alexander Ramsey järgi. Ramsey maakonna koduleht (inglise keeles)
Ramsey maakond (Põhja-Dakota)

Ramsey maakond (Ramsey County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Maakonna halduskeskusja suurim linn on Devils Lake. Maakonna pindala on 3370 km², millest 300 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 451. Aastal 2000 oli elanike arv 12 066. Cavalieri maakond (põhjas) Walshi maakond (idas) Nelsoni maakond (kagus) Bensoni maakond (edelas) Towneri maakond (loodes) Ramsey maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal. Maakond on saanud nime Minnesota osariigist pärit USA senaatori Alexander Ramsey järgi. Maakonna valitsus organiseeriti 25. jaanuaril 1883. Lake Alice National Wildlife Refuge (osa) Silver Lake National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Ramsey maakonna koduleht (inglise keeles)
Thurstoni maakond

Thurstoni maakond (Thurston County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Olympia. Maakonna pindala on 2005 km², millest 122 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 252 264. Aastal 2000 oli elanike arv 207 355. Pierce'i maakond (kirdes) Lewise maakond (lõunas) Grays Harbori maakond (läänes) Masoni maakond (põhjas ja loodes) Thurstoni maakond moodustati 12. jaanuaril 1852. aastal Lewise maakonna osast. Samal aasta 22. detsembril moodustati Thurstoni maakonna osadest Pierce'i, Kingi, Islandi ja Jeffersoni maakond. Maakond on saanud nime poliitik Samuel Thurstoni järgi. Capitol State Forest Nisqually National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Thurstoni maakonna koduleht (inglise keeles)