laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
L. Dee Fink

L. Dee Fink (sündinud 2. septembril 1940) on Ameerika Ühendriikide kõrghariduskonsultant ja õppimist mõtestavate raamatute autor. L. Dee Fink töötas Oklahoma ülikoolis ja tema põhiteemad on õpetaja/õppejõu areng, kursuse nn pöördplaneerimine (inglise keeles Backwards Design), mõtestatud või olulise (tähendusliku) õpikogemuse loomine (inglise keeles Creating Significant Learning Experience) ja tiimiõpe (inglise keeles Team-Based Learning) aktiivõppe vormina. Ta on rahvusvaheliselt tunnustatud esineja seminaridel ja konverentsidel. L. Dee Fink on käinud ka Eestis. „Kõrghariduskonsultant L. Dee Fink (Oklahoma ülikool, USA) tõi konverentsi lõppettekandes välja küsimused, mida ta soovitab õppejõul oma õpetamist hinnates iseendalt küsida: kas mu ainekursus on andnud üliõpilastele olulisi õpikogemusi? Kas ma suhtlen oma üliõpilastega? Kas ma peaksin oma õpetamises midagi muutma?“ – Larissa Jõgi, Tallinna ülikool ja Mari Karm, Tartu ülikool Creating Significant Learning Experiences (Jossey-Bass 2003; täiendatud 2013) Listening to the Learner: An Exploratory Study of Personal Meaning in College Geography Courses (University of Chicago Geography Research Papers) (1977) L. Dee Fink haridus ja töö. (vaadatud 13.11.2016) Õppejõudude õpetamisoskusest. Sirp, 07.02.2013 (vaadatud 13.11.2016) Fink Consulting Dee Fink Keynote Presentation: 5 High-Impact Teaching Practices Dee Fink: Transformative Practices International Higher Education Teaching and Learning Association. Creating Significant Learning Experiences: An HETL Interview with Dr. Dee Fink A Self-Directed Guide to Designing Courses for Significant Learning - kuidas kursust koostada, kas ja kuidas hinnata. Tähenduslik õppimine: kuidas muuta õppe kvaliteeti ja kvantiteeti?
Edith Södergran

Edith Irene Södergran (4. aprill 1892 Peterburi – 24. juuni 1923 Raivola (tänapäeval Roštšino, Leningradi oblast)) oli soomerootsi luuletaja. Edith Södergran sündis Peterburis soomerootsi perekonnas. Ta kasvas üles Karjala kannasel Raivolas. Södergren õppis Peterburis saksakeelses koolis. 1909. aasta jaanuaris diagnoositi tal tuberkuloos. 1911 ja 1912. aastal käis ta ravil Šveitsi sanatooriumites. Edith Södergrani esikkogu "Dikter" ('Luuletused') ilmus 1916. aastal. 1917. aastal kaotasid Södergranid seoses Vene revolutsiooniga oma varanduse. Seejärel elasid nad majanduslikult rasketes oludes. Södergrani teine luulekogu "Septemberlyran" ('Septembrilüüra') ilmus 1918. aastal. "Framtidens skugga" ('Tuleviku vari') (1920) oli viimane Edith Södergrani eluajal ilmunud luulekogu. Ta suri 1923. aasta juunis oma kodus Raivolas tuberkuloosi. Postuumselt ilmus ta luulekogu "Landet som icke är" ('Maa, mida ei ole') 1925. aastal. Edith Södergran oli 1920. aastate algul Soome luule peamisi uuendajaid. Tema modernistlik looming on mõjutanud ka Skandinaavimaade luulet. Eesti keeles on 1986. aastal ilmunud Södergrani luule valikkogu "Tuleviku vari". https://web.archive.org/web/20161213102803/http://www.sodergransallskapet.fi:80/fakta/ https://kirja.elisa.fi/ekirja/landet-som-icke-ar http://www.kansallisbiografia.fi/kb/artikkeli/4814/
2016. aasta muusikas

◄◄ | ◄ | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016. aasta muusikas | 2018 Teised sündmused • 2016. aasta kirjanduses  • 2016. aasta kunstis  • 2016. aasta spordis Aastad muusikas • 2016 sündinud muusikainimesed  • 2016 surnud muusikainimesed 5. märts – Eesti Laul 2016 14. mai – 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus 2016. aasta Eesti Muusikaauhinnad 2016. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad Aasta muusik ... ... 5. jaanuar – Pierre Boulez, prantsuse helilooja ja dirigent 10. jaanuar – David Bowie, inglise laulja 12. jaanuar – Anti Marguste, eesti helilooja 3. veebruar – Saulius Sondeckis, leedu helilooja ja dirigent 13. veebruar – Ines Rannap, eesti viiuldaja 26. veebruar – Eri Klas, Eesti dirigent 8. märts – George Martin, inglise muusikaprodutsent 6. aprill – Merle Haggard, USA kantrilaulja 21. aprill – Prince, USA laulja ja näitleja 23. aprill – Vjatšeslav (Slavka) Kobrin, Eesti kitarrist 27. juuli – Einojuhani Rautavaara, soome helilooja 22. august – Toots Thielemans, Belgia džässmuusik 12. september – Uno Veenre, eesti orkestrijuht ja helilooja 27. oktoober – Valter Ojakäär, eesti muusik ja ajakirjanik 7. november – Leonard Cohen, Kanada juudi päritolu laulja
Velžysi vald

Velžysi vald (leedu keeles Velžio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Panevėžysi rajoonis. Valla pindala on 14 434 hektarit. 2011. aasta seisuga elas vallas 6889 inimest. Valla keskus on Panevėžysi linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Nevėžio g. 54. Vallavanem on Andrius Viržaitis. Aastal 2008 liideti kuus valda kuulunud küla Panevėžysi vallaga, neli küla Upytė vallaga ja üks küla hakkas kuuluma Ramygala valda. Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid: [1] Panevėžio rajono savivaldybė, vaadatud 13.11.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 30.10.2016.
Edward Victor Appleton

Edward Victor Appleton (6. september 1892 Bradford – 21. aprill 1965 Edinburgh) oli inglise füüsik. 1947. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind 1924. aastal korraldatud katsete eest, kus ta tõestas ionosfääri olemasolu. 1927 – Londoni Kuningliku Seltsi liige 1933 – Hughesi medal 1946 – Faraday medal 1947 – Chree medal 1947 – Nobeli füüsikaauhind 1950 – Kuninglik medal 1950 – Alberti medal 1962 – IEEE aumedal Nobeli auhinna laureaadid 1947
Ivi Kreen

Ivi Kreen (sündinud 9. oktoobril 1935 Kiviõlis) on eesti endine telediktor. Aastatel 1961–1990 töötas ta Eesti Televisioonis algul diktori, siis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" diktorina. 1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Ta oli abielus laulja Uno Kreeniga (1928–1996), nende poeg oli näitleja Toomas Kreen. Õhtuleht, 1. november 2014 ERR arhiiv. Ivi Kreen (1978)
Tiiu Bolzmann

Tiiu Bolzmann (sünninimega Lepik, sündinud 26. märtsil 1946 Saksamaal eesti põgenikelaagris) on eesti päritolu pereterapeut ja konstellöör. Ta on õppinud Frankfurdi ülikoolis filosoofiat, pedagoogikat ja sotsioloogiat, hiljem pereteraapiat. 1990 tutvus saksa psühhoterapeudi Bert Hellingeri ja tema loodud perekonstellatsioonide süsteemiga. 2000. aastast elab ja töötab Tiiu Argentinas. Ta on Bert Hellingeri instituudi asutaja Argentinas ja praegu Ladina-Ameerika Perekonstellatsioonide Instituudi juht. Tema kirjastus Editorial Alma Lepik annab alates 2003. aastast välja perekonstellatsioonide alast kirjandust hispaania keeles. Tiiu Bolzmann. "Perekonna varjatud seadused: suhete käsiraamat sünnist surmani". Väike Vanker 2013 (tõlkija ja illustratsioonid: Cami Nante, toimetaja Tiia Kõnnussaar). Konstellatsiooni meetodi abil seitsme põlve tagusesse aega. Kristo Kiviorg, Psühholoogia Sinule, märts 2015. Hallo, Kosmos! 2.11.2014 Tiiu Bolzmanniga. Saatejuht Ingrid Peek. Perekond tummfilmis. Krista Kiviorg, Pere ja Kodu, 29.10.2015.
Sõlm (kiirusühik)

Sõlm on merenduses ja lennunduses kasutatav mittesüsteemne kiirusühik. Kiirusega 1 sõlm liikuv alus läbib tunniga ühe meremiili. 1 sõlm = 1,852 km/h = 0,51444 m/s. Kiirusühik on pärit omaaegsete purjelaevade kiiruse mõõtmise viisist. Logiliini moodustas iga 47 jala ja 3 tolli (14,40 m) tagant tehtud sõlmedega köis, mille otsa kinnitati veepinnal ankruna toimiv ujuk, halg (inglise keeles log), tünn või muu sarnane objekt. Ujuk koos selle külge kinnitatud liiniotsaga visati liikuvalt aluselt vette ja loendati sõlmi, mida logi laeva tekilt 28 sekundi (standardse liivakella aeg) jooksul vette sikutas. See meetod annab sõlme definitsiooniks 20,25 tolli sekundis ehk 1,85166 km/h, mis erineb tänapäeval kasutatavast definitsioonist vähem kui 0,2‰. Kuigi sõlm ei ole SI-süsteemi ühik, kasutatakse seda tänapäevalgi laialdaselt. Nimelt on standardsed merekaardid valmistatud Mercatori projektsioonis, millel skaala muutub koos laiuskraadiga. Näiteks Atlandi ookeanil on skaala erinevus Florida ja Gröönimaa vahel kahekordne. Sellise kaardi jaoks ei saa anda ühtset lineaarset skaalat. Küll aga on skaala muutumatu kindlal pikkuskraadil põhja või lõuna suunas sõites: meremiil on defineeritud niisugusena, et see praktiliselt võrdub pikkuskraadi kaareminutiga. Mõnikord öeldaks kiirusühikuks ekslikult "sõlm tunnis". Selline väljend on ebakorrektne: sõlm tunnis pole kiiruse, vaid kiirenduse ühik. Logi, veesõiduki kiirusenäidik Logiraamat Tehnikaleksikon, lk. 482 Sõlm (kiirusühik) Merevikis
Heino-Taavi Kään

Heino-Taavi Kään (24. jaanuar 1935 – 25. detsember 2023) oli eesti ajakirjanik ja toimetaja. Ta lõpetas 1953. aastal Tartu 1. Keskkooli. 1980. aastatel oli ta kirjastuse Eesti Raamat peatoimetaja. Kään toimetas ka Tartu ajalehte “Edasi”. Lisaks toimetajatööle oli Kään viljakas ajalooraamatute arvustaja ja selleteemaliste artiklite autor. 1981 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri aktiivse osavõtu eest XXII Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati ettevalmistamisel ja läbiviimisel 1985 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Sirp ja Vasar, 25. jaanuar 1985
Ren ja Stimpy

"Ren ja Stimpy" on USA-Kanada joonissari, mille peategelasteks on kaks sõpra: Ren Hoëk, neurootiline, astmat põdev chihuahua, ja Stimpson J. Cat, loll kass. Sarja looja on Kanada animaator John Kricfalusi. Eestis on sarja näidanud Eesti Televisioon. Sarja tähendab läbimurret lastele mõeldud animafilmide tootmises, sest see sisaldab musta huumorit, vägivalda, skatoloogia ja absurdset süžeet. Väiksemad tegelased sarja sisaldab George Liquor, Powdered Toast Man, Muddy Mudskipper, Mr. Horse, Sven Hoëk ja teiste rolli paavsti esitas Frank Zappa. Sarja oli ka paroodia reklaam puutükiga nagu ideaalne mänguasi. Sarja võitis palju fänne, kuid drastiline stseene ja multikas liialdus toonud hulgaliselt proteste vanemad ja sponsorid, kelle tegevusega on uuringu eesmärk oli võidelda tsensuuri ja sekkumist lepingu lõpuks võib leida Kricfalusi. Inspireerituna sarja loonud palju arvutimänge "The Ren & Stimpy Show: Buckaroo$!", "The Ren & Stimpy Show: Veediots!" ja "The Ren & Stimpy Show: Fire Dogs". Aastal 2003 oli filmitud järge sarja "Ren & Stimpy "Adult Party Cartoon" mõeldud ainult täiskasvanud publikule, tõstatatud Spike TV, kuid pärast kuuendat osa loobuti. Ren ja Stimpy andmekogus IMDb (inglise)
Virginia Satir

Virginia Satir (26. juuni 1916 – 10. september 1988) oli ameerika pereterapeut.
Turu toomkirik

Turu toomkirik (soome keeles Turun tuomiokirkko, rootsi keeles Åbo domkyrka) on kirik Turu kesklinnas, Soome Evangeelse Luterliku Kiriku ja Turu peapiiskopkonna peakirik. Algne kirik ehitati sellesse kohta puust 13. sajandi lõpul ning nimetati Soome ja Turu peapiiskopkonna peakirikuks 1300. aastal. Mahukad laiendustööd toimusid 14. ja 15. sajandil, kui peamise ehitusmaterjalina kasutati juba kivi. Katedraal sai tugevasti kahjustada 1827. aasta Turu tulekahjus, kuid taastati pärast seda. Katedraali plaan Enne suurt tulekahju Sisevaade Sisevaade
Keemiline energia

Keemiline energia (ka keemilise sideme energia, sidemeenergia) on energia, mis on talletatud aine(te) keemilisse struktuuri, ja mis võib vabaneda ainete ühinemise- või lagunemisprotsessis sõltuvalt keemilise protsessi tasakaalutingimustest. Reaktsioonil tekkiv või neelduv energia sõltub (tingimusel, et temperatuur jääb samaks) saaduste ja reageerivate ainete sidemetes peituva energiate vahest. Reduktiivjõud Õppematerjal keemilise energia kohta (vaadatud 30.06.2012) Õppematerjal keemilise energia kohta (vaadatud 30.06.2012)
Koidu Leppik

Koidu Leppik (sündinud 17. juunil 1936) on eesti raamatukoguhoidja. Alates 1970. aastatest töötab ta Soonurme Raamatukogu juhatajana. 1990 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane 2005 Aasta maaraamatukoguhoidja 2006 Ida-Virumaa kultuuri elutööpreemia Kultuuritöötajad kohalike nõukogude saadikukandidaatideks. Sirp ja Vasar, 4. juuni 1971 Jõhvi Keskraamatukogu. Maakonna raamatukogude kontaktandmed "Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing. Aasta maaraamatukoguhoidja 2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2017. Vaadatud 13. novembril 2016. "Ida-Virumaa kultuuripreemiad taas jagatud. Põhjarannik, 28. veebruar 2006". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2016. Vaadatud 13. novembril 2016. Koidu Leppik. "Ükski hea mõte pole liiga pisike, et jätta see rakendamata". Põhjarannik, 19. november 2005
Iván Böszörményi-Nagy

Iván Böszörményi-Nagy (19. mai 1920 Budapest – 28. jaanuar 2007 Glenside, Pennsylvania) oli ungari päritolu USA psühhiaater, üks pereteraapia valdkonna rajajaid. Tema koolkonda nimetatakse kontekstuaalteraapiaks.
Koidu Räägel

Koidu Räägel (1912 – 21. november 1979) oli eesti kultuuritegelane. Aastatel 1954–1973 oli ta Raasiku Rahvamaja juhataja. Ta on maetud Raasiku uuele kalmistule. 1955, 1958 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1962 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane "Raasiku Rahvamaja arengukava aastateks 2005 – 2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2016. Vaadatud 13. novembril 2016. Kalmistute register HAUDI[alaline kõdulink] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Raasiku rahvamaja juhataja Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Koidu Räägel (1962) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Raasiku rahvamaja juhataja Koidu Räägel (1963) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV naiste kongressi delegaat, Raasiku rahvamaja juhataja Koidu Räägel
Zofia Jagiellonka

Sophia Jagiellon (ka Sophia Poolast; poola keeles Zofia Jagiellonka; 6. mai 1464 – 5. oktoober 1512) oli Poolast pärit Jagelloonide dünastia liige, kes oli abielu kaudu Brandenburg-Ansbachi ja Brandenburg-Kulmbachi markkrahvinna. Ta sündis 1464. aastal Krakówis, tema isa oli Leedu suurvürst ja Poola kuningas Kazimierz IV, tema ema oli ertshertsoginna Austria Elisabeth, kes omakorda oli Saksa kuninga Albrecht II tütar. Sophia sai nime oma isapoolse vanaema, Poola kuninganna Sophie Holszańska järgi. Sophia ristis Krakówi piiskop Jan Gruszczyński. Tema lapsepõlve ja hariduse kohta pole teavet.
Harri Kelder

Harri Kelder (2. märts 1928 Vatku küla, Aaspere vald, Virumaa – 14. november 2013) oli eesti koolijuht. 1942. aastal lõpetas ta Võivere 6-klassilise kooli, seejärel õppis Rakvere I Gümnaasiumis, 1945. aastal läks üle Rakvere Õpetajate Seminari. 1947. aastal astus Tallinna Õpetajate Instituudi ajaloo osakonna viiendale kursusele, et omandada kõrgharidust. 1949. aastal lõpetas instituudi ja sai seitsmeklassilise kooli ajaloo ja keskkooli 5.–7. klassi ajalooõpetaja kvalifikatsiooni. 1955. aastal lõpetas ta töö kõrvalt Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajaloo osakonna. Aastatel 1962–1965 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirant. 1. veebruarist 1948 kuni 1. septembrini 1949 töötas ta Tallinna 27. Koolis ajaloo õpetajana. 1949. aastast töötas Tallinna 1. Keskkoolis ajaloo ja NSV Liidu konstitutsiooni õpetajana. 7. detsembril 1951 määrati ta Tallinna 1. Keskkooli direktori kohusetäitjaks, 1. septembrist 1952 kooli direktoriks. 1. septembrist 1953 edutati ta Eesti NSV Haridusministeeriumi kaadriosakonna juhatajaks. 8. septembrist 1965 kuni 1. juulini 1971 töötas ta Tallinna 24. Keskkooli direktorina. 1971 juulist 1988 aprillini töötas ta Tallinna 32. Keskkooli direktorina. Pärast pensionile jäämist oli ta aastatel 1988–1996 osalise koormusega Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koolituspoliitika osakonna ekspert. Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi juures tegi ta uurimistööd Eesti NSV koolivõrgu arengust ja üleminekust kohustuslikule kaheksaklassilisele haridusele aastatel 1959–1965. Uurimus ilmus Endel Laulu toimetatud kogumikus "Hariduse ja kooli ajaloost Eestis". Harri Kelder on maetud Rahumäe kalmistule. 2016. aasta märtsis avati Mustamäel talle mälestuspink. 1969 Eesti NSV teeneline õpetaja 1976 Oktoobrirevolutsiooni orden Gustav Adolfi Gümnaasium. Rektorid ja direktorid läbi aegade. Tallinn, 2016 Nõukogude Kool, 1981/1 Kalmistute register HAUDI Tallinna 32. Keskkool. Mälestuspingi avamine kooli esimesele direktorile Harri Kelderile Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kelder, Harri – Tallinna linnanõukogu saadikukandidaat, Tallinna 24. keskkooli direktor (1969) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 32. Keskkooli direktor Harri Kelder (1971)
Schwarzburg-Rudolstadt

Schwarzburg-Rudolstadt oli väike riik Saksamaal, tänapäeva Tüüringis, pealinnaga Rudolstadtis. Schwarzburg-Rudolstadt loodi aastal 1599 Schwarzburgi dünastia maade ümberasustamise käigus. 11. sajandist alates oli krahvipere elukohaks olnud Schwarzburgi loss, kuigi pärast 1340. aastat oli enamiku riigina eksisteerimise ajast pealinnaks suurem linn Rudolstadt. Aastal 1583 suri Schwarzburgi krahv Günther XLI, Günther XL Rikka vanim poeg ja ühendatud Schwarzburgi maade valitseja järglasteta. Tema troonijärglased olid ta nooremad vennad, kusjuures Albrecht VII sai territooriumi Rudolstadti ümber. Pärast seda, kui nende vend, Schwarzburg-Frankenhauseni krahv Wilhelm I aastal 1597 suri, rajasid elusolevad vennad Albrecht VII ja Johann Günther I 1599. aasta Stadtilmi lepinguga kaks krahvkonda: Schwarzburg-Rudolstadti ja Schwarzburg-Sondershauseni. Albrechti järglased valitsesid suveräänsete Saksa-Rooma riigi krahvidena. Krahv Albert Anton (1662–1710) ülendati keiser Leopold I poolt vürstiseisusse, kuid alles tema poeg Ludwig Friedrich I (1710–1718) oli see, kes esimesena vürstitiitlit kandis, kusjuures Schwarzburg-Rudolstadt sai vürstkonnaks aastal 1711. See pidas vastu mediatisatsioonile, pärast keisririigi kaotamist ühines aastal 1807 Reini Liiduga ja aastal 1815 Saksa Liiduga. 23. novembril 1918, novembrirevolutsiooni käigus ja kõigi Saksa monarhiate langemisel oli vürst Günther Victor viimane, kes kukutati. Endisest vürstkonnast sai aastal 1919 vabariik, mis liideti järgmisel aastal uue Tüüringi liidumaaga. Aastal 1905 oli Schwarzburg-Rudolstadti pindala 940 km² ja rahvaarv 97 000. 1574–1605: krahv Albrecht VII (1537–1605), Schwarzburgi krahvi Günther XL poeg, Schwarzburg-Rudolstadti krahvkonna (riigi) asutaja 1605–1630: krahv Karl Günther (1576–1630), järgnes noorem vend Ludwig Günther I 1612–1634 krahv Albrecht Günther (1582-1634) 1630–1646: krahv Ludwig Günther I (1581–1646) 1646–1662: regent Emilie von Oldenburg (1614–70) 1662–1710: krahv Albert Anton (1641–1710) 1710–1718: vürst Ludwig Friedrich I (1667–1718) 1718–1744: vürst Friedrich Anton (1692–1744) 1744–1767: vürst Johann Friedrich (1721–67) 1767–1790: vürst Ludwig Günther II (1708–90) 1790–1793: vürst Friedrich Karl (1736–93) 1793–1807: vürst Ludwig Friedrich II (1767–1807) 1807–1814: regent Karoline von Hessen-Homburg (1771–1854) 1814–1867: vürst Friedrich Günther (1793–1867) 1867–1869: vürst Albert (1798–1869) 1869–1890: vürst Georg Albert (1838–90) 1890–1918: vürst Günther Victor (1852–1925), pärast vürst Karl Güntheri surma aastal 1909 ka Schwarzburg-Sondershauseni vürst. Schwarzburgi dünastia
Magustoit

Magustoit ehk dessert on lääne köögikultuuris toidukorra viimane käik, tavaliselt magus roog, mille juurde võivad kuuluda sobivad joogid. Magustoitude hulgas on tordid, koogid, küpsised, magusad pirukad ja muud küpsetised, tarretised, jäätised, pudingid, kissellid, kompotid, magusad supid. Väga tihti leiab magustoitudest puuvilju tänu nende loomulikule magususele.
Kanadan Sanomat

Kanadan Sanomat on Kanadas ilmuv soomekeelne nädalaleht. Kanadan Sanomat loodi kahe ajalehe liitumise tulemusel: Vapaa Sana – ilmus aastatel 1931–2012 Torontos; Canadan Sanomat – ilmus aastatel 2001–2012 Thunder Bays. Kanadan Sanomat(soome keeles)
Sulev Laugasson

Sulev Laugasson (23. märts 1935 – 10. jaanuar 2001 Tallinn) oli eesti poksija. Ta poksis Tallinna Kalevis ja Tööjõureservides. Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1954–1955. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. koha. Ta sai 1952. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 3. koha. Sulev Laugasson on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule. Sulev Laugassoni sporditulemused Eesti kalmistute register[alaline kõdulink] Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 377 Sulev Laugassoni sporditulemused
Stralsund

Stralsund on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Linn asub Läänemere rannikul, Strelasundi väina kaldal. Stralsund sai linnaõigused 1234. aastal ja oli Hansa Liidu liige. Stralsundi ajalooline vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas asub okeanaarium Ozeaneum. Stralsundis on sündinud Carl Wilhelm Scheele. Stralsundi rahuleping, 1570 Stralsundi piiramine (1628) Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Stralsundi koduleht
Enn Raa

Enn Raa (kodanikunimi Heinrich Berg; 26. jaanuar 1910 Valga – 15. mai 1962 Tartu) oli eesti laulja (bassbariton). 1926. aastal lõpetas ta Valga 2. Algkooli. Aastatel 1934–1944 laulis ta Vanemuise teatri ooperikooris. Aastatel 1944–1962 oli Vanemuise ooperi- ja operetisolist. Ta on maetud Tartu Vana-Peetri kalmistule. 1961 Eesti NSV teeneline kunstnik Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK. Raa, Enn Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 194 Tartu ajalugu. Enn Raa (1910 – 1962) haud Eesti NSV teeneline kunstnik Enn Raa. Sirp ja Vasar, 7. juuli 1961 Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ooperisolist Enn Raa nimiosas G. Donizetti ooperis "Don Pasquale" teatris "Vanemuine" (1943)
Helvi Raamat

Helvi Raamat (sündinud 8. novembril 1947 Tallinnas) on eesti laulja (sopran) ja filmiprodutsent. Aastatel 1966–1968 õppis ta Tallinna Muusikakoolis Peeter Perensi klassis koorijuhtimist, 1973 lõpetas Tallinna Muusikakoolis Ester Lepa lauluklassi. 1978. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassi. 1979. aastal täiendas end Moskva Konservatooriumis Irina Maslennikova juures. Aastatel 1981–1982 täiendas end Milanos La Scala laulukoolis Giulietta Simionato juures. Aastatel 1971–1980 laulis ta Estonia teatri ooperikooris, 1980–1991 oli Estonia ooperisolist. Aastatel 2005–2012 on ta olnud mitme dokumentaalfilmi produtsent koos abikaasa Rein Raamatuga. 1985 Eesti NSV teeneline kunstnik 1985 Eesti NSV Teatriühingu muusikaauhind Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 195 Eesti entsüklopeedia 14. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000 Eesti filmi andmebaas. Helvi Raamat Pille Palm. Helvi Raamat. Eesti NSV Kultuuriministeerium 1986 ERR arhiiv. Helvi Raamat (1981) ERR arhiiv. Muusikaline tund: Kuidas läheb, Helvi Raamat? (1997) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" solist Helvi Raamat (1982) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RAT "Estonia" näitlejad pärast külalisetendusi Moskvas arutelul NSV Liidu Kultuuriministeeriumis. Esiplaanil Helvi Raamat (1985)
4 Non Blondes

4 Non Blondes oli 1989-1995 tegutsenud USA alternatiivrokkansambel. Ansambli hittlugu oli 1993 välja antud "What's Up". Ansambel andis välja ühe stuudioalbumi: "Bigger, Better, Faster, More!" (1992). Linda Perry (vokaal) Roger Rocha Christa Hillhouse Dawn Richardson Wanda Day Shaunna Hall
Kurdistani lipp

Kurdistani lipp on Aasias, peamiselt Iraagis, Iraanis ja Türgis elavate kurdide asuala, Kurdistani lipp. Lipu proportsiooni on 2:3. Värvid tulenevad islami usu traditsioonidest. Punane tähistab vaprust ja kurdide võitlust, valge rahu ja roheline islamit. Kanga keskel on 21 kiirega päike, mis on kurdidele väga ammuse kultuurilise ja religioosse tähendusega. Number 21 on aga pärit kurdide rahvuslikreligioosseetest traditsioonidest. Lipp loodi 20. sajandi algul Osmanite riigis elanud kurdi rahvuslaste poolt, et see esindaks nende võitlust iseseisvuse eest. 1919. aastal esitleti seda lippu Pariisi rahukonverentsil, kus töötati välja plaan iseseisva kurdi riigi loomiseks. Türgi ja Iraani vastuseisu tõttu jäi Rahvasteliidu plaan, Kurdistani riigi loomine ära. Lipp aga sai kiiresti väga populaarseks kogu Kurdistanis.