laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Drebber

Drebber on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 46,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2971 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf. Rehdener Geestmoor, kohalik looduskaitseala Großes Moor, suur sooala Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Suureranna neem

Pikassäär (ka Suureranna neem) on säär Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare tipus.
Pitkana nukk

Pitkana nukk (ka Pitkana ots, Pikana nukk) on nukk Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Drentwede

Drentwede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 30,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 994 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.drentwede.de
Eydelstedt

Eydelstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 76,14 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1759 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.eydelstedt.de
Asendorf (Diepholz)

See artikkel räägib vallast Diepholzi kreisis. Harburgi kreisi valla kohta vaata artiklit Asendorf (Harburg). Asendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis. Valla pindala on 58,16 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2919 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen. Asendorf on tuntud Saksamaa esimese muuseumiraudtee poolest. Selle asub Asendorfi ja Bruchhausen-Vilseni vahel. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.asendorf.info
Pitsinina

Pitsinina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Kaugatoma külas.
Monica Babuc

Monica Babuc (sündinud 29. märtsil 1964 Bardaris) on Moldova poliitik (Moldova Demokraatlik Partei) ja ajaloolane. Alates 31. maist 2013 kuni 8. juunini 2019 oli ta Moldova kultuuriminister. Alates 18. juunist 2019 kuni 4. detsembrini 2020 oli ta Moldova parlamendi asejuhataja.
Pähkneem

Pähkneem (ka Pähkelneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea külas.
Pärtlinina

Pärtlinina nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas.
Rahumaa poolsaar

Rahumaa poolsaar on poolsaar nina Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Roomassaare nina

Roomassaare nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuressaares.
Aphrodite's Child

Aphrodite's Child oli Kreeka progressiivse ja psühhedeelse roki ansambel. Ansambel moodustati 1967. aastal. Sellesse kuulusid Vangelis Papathanassiou (klahvpillid), Demis Roussos (basskitarr ja laul), Loukas Sideras (trummid ja laul) ja Silver Koulouris (kitarr). "Rain and Tears" (1968 It nr 1, UK nr 29) "End of the World" (1969, It nr 8) "I Want to Live" (1969, It nr 5, NL nr 1) "It's Five O'Clock" (1970, It nr 1) "End of the World" (veebruar 1968) "It's Five O'Clock" (detsember 1969) "666" (juuni 1972) Oli Kreeka muusika omaaegses pildis väga erandlik ansambel. The Aphrodite's Child (Wikipedia)
Rumpo nina

Rumpo nina on nina Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Sadama neem

Sadama neem on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu laiul.
Sadamneem

Sadamneem (ka Sadamaneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.
Savilood

Savilood ehk Savilo neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas. Neemest lõunas asub väike madal merelaht - Saviloo lõugas, neemest lääne pool - Neeme lõugas. Saviloodi ühendab maismaaga (Lobi neemega) Saviloo kael. Saviloo ja Ulkkari poolsaare vahel asub meres Lobi neeme rändrahnude ala.
Saxby neem

Saxby neem (ka Saksby neem) on neem Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Tammneem

Tammneem on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas. Neem asub Viimsi poolsaare idaküljel. Sellest põhja jääb Lisvi laht ja lõunasse Tammneeme laht. Neeme lähedal meres asub Anekari.
Tapurla neem

Tapurla neem on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Tapurla külas.
Tiirneem

Tiirneem (ka Tirnemi neem) on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu poolsaare tipus.
Toolse neem

Toolse neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Sellest läände jääb Toolse laht ja itta Kunda laht. 1471. aastal rajati neemele Toolse ordulinnus.
Triigi nina

Triigi nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Triigi külas Patimaja poolsaarel.
Turbuneem

Turbuneem on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Turbuneeme külas.
Täkusäär

Täkusäär on säär Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare poolsaare tipus.
Tärkma neem

Tärkma neem on neem Hiiu maakonnas.
Aleksander Onno

Aleksander Onno (15. jaanuar 1898 Võru – 11. juuni 1969 Stockholm) oli eesti agronoom, I Riiginõukogu liige.
Undu poolsaar

Undu poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Vahasenina

Vahasenina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas Linnusitamaal.
Vainupea neem

Vainupea neem (ka Vainupea nina) on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vainupea külas. Neemel asub Vainupea tulepaak.
Vani säär

Vani säär on säär Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi poolsaare tipus.
Varesneem

Varesneem (ka Varesneeme ots, Vareseneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda külas.
Vasikaholm

Vasikaholm (ka Väike holm, Väike-Holm, ajalooliselt Marienholm) on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalus. Poolsaarel asub Kajakarahu ülemine tulepaak. Vasikaholm (kutsutud ka Mariaholmiks) lõpeb pika kitsa Uussadama ehk Krimmi holmiga. Vasikaholmi rand, Lahe tänav 23 Vasikaholmi tulepaak Paralepa rand Vasikaholm, www.eki.ee
Aleksander Naeres

Aleksander Naeres (19. juuli 1885 Martna vald – 29. juuni 1942 Sevurallag, Tavda, Sverdlovski oblast) oli eesti kokk ja pagar, Käsitööstuskoja esimees, Rahvuskogu ja Riiginõukogu liige. Ta oli Lisapalga Kassa nõukogu liige. Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 24. veebruar 1938 Pagari päevamured. Uus Eesti, 28. veebruar 1937, nr. 59, lk. 3. (Intervjuu). Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Vergi neem

Vergi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas Vergi poolsaare idaosas. Neemel asuvad Vergi sadam ja selle läheduses Vergi tulepaak. Tulepaagi juures asub ka endise NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 6. piirivalvekordoni vaatetorn.
Ärgi neem

Ärgi neem (ka Ärgisadama nina, Ärgisadama neem) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel.
Ülesaare neem

Ülesaare neem on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel.
Rein Marrandi

Rein Marrandi (enne eestistamist Reinhold Ehrenwerth; 21. jaanuar 1883 Juuru vald – märts 1973) oli Riiginõukogu liige. Ta suri märtsis 1973 ja ta maeti Türi Kõrgessaare kalmistule. Tema poeg oli põllumajandustegelane Heino Marrandi ja pojapoeg riigikogu IX, X ja XI koosseisu liige Jaanus Marrandi. "Võitlev Sõna, 13. märts 1973 (surmakuulutused) https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=vl1av8v2QrBe
American Eagle

American Eagle on American Airlinesi regionaalsete lendude opereerijate brändinimi. American Eagle'i nime all opereerib lende üheksa (2019. aastast seitse) regionaalsete lendudega tegelevat lennufirmat. Nendest kolm – Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines – on täielikult American Airlines Groupi omanduses, mis on ka American Airlinesi emaettevõtte. Brändi alla kuulub 584 lennukit, millega tehakse lende 242 sihtkohta.
Reooja järv

Reooja järv (ka Põhjakalda paisjärv, 1. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Paulpietersburg

Paulpietersburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Paulpietersburg asutati 1888. aastal ja sai linnaõigused 1958. aastal. Linn on saanud nime poliitiku Paul Krugeri ja voortrekkerite juhi Piet Jouberti järgi. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paulpietersburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,70%, valgeid 37,33%, India või Aasia päritolu inimesi 1,45%, värvilisi 0,97% ja teisi 3,55%. Suulu keelt pidas emakeeleks 48,81% inimesi, afrikaani keelt 23,10% ja inglise keelt 11,52%. Information on Paulpietersburg, KwaZulu-Natal, South Africa Conference Venues https://census2011.adrianfrith.com/place/578018
Aleksander Kask

Aleksander Kask (29. november 1885 Lohusuu vald – 24. jaanuar 1950 Tallinn) oli Ühistegevuskoja esimees. Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Mäesulg

Mäesulg (ka Trolla Mäesulg, Trolla paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 528 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Albri järv

Albri järv (ka Navi Albri järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 258 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Roiu järv

Roiu järv (ka Roiu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Päkste külas ja Roiu alevikus. Veekogu pindala on 5,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2225 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sae veskijärv

Sae veskijärv (ka Saeveski paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rohe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jõgeva veskijärv

Jõgeva veskijärv (ka Jõgeva paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus, Liivoja ja Võduvere külas. Veekogu pindala on 10,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 6546 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Painküla paisjärv

Painküla paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Ellakvere, Painküla ja Vana-Jõgeva külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3358 m. Painküla paisjärv (2021 mai) Painküla pais (2021 mai) Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kureoja tiik

Kureoja tiik on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Härjanurme külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 743 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Järveots

Järveots (ka Kambja Järveots, Kambja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 448 m. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ncotshane

Ncotshane on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas. Linn asub Svaasimaa piirist umbes 2 km kaugusel. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ncotshane elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,05% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, ndebele keelt 1,66%, inglise keelt 0,98%, tsvana keelt 0,89%, viipekeelt 0,83%, svaasi keelt 0,47% ja afrikaani keelt 0,37%. https://census2011.adrianfrith.com/place/579010
Konsa järv

Konsa järv (ka Konsa paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi valla Prangli ja Põlva valla Voorekülas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 890 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laeva järv

Laeva järv (ka Laeva paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 703 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Järsi järv

Järsi järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Järsi külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 740 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mäeotsa järv

Mäeotsa järv (ka Mäetaguse järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Äntu külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nõmme Liivajärv

Nõmme Liivajärv (ka Nõmme järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kamariku karjäär

Kamariku karjäär on tehisjärv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kamariku külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1875 m. Kamariku karjääris elutseb heletilder ja mudatilder. Karjäär on Eesti veelindude poolest liigirikkaim. Seal pesitseb 17 linnuliiki. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Veelindude inventuur Eesti karjäärides 2012. aastal, Hannes Pehlak, Jaanus Aua, Leho Aaslaid, Mati Salumäe.
Kuustiguniidü lump

Kuustiguniidü lump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 578 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Põlgastõ lump

Põlgastõ lump (ka Meremäe Põlgastõ lump) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Puista külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Plessi järv

Plessi järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Plessi külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 433 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kommõri järv

Kommõri järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Vastseliina külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Blinkwater

Blinkwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas eDumbe vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Blinkwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, värvilisi 0,10%, valgeid 0,06% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emekeeleks 96,31%, ndebele keelt 1,18%, inglise keelt 0,92%, tsvana keelt 0,43%, afrikaani keelt 0,33% ja viipekeelt 0,20%. https://census2011.adrianfrith.com/place/578014
Illi veskijärv

Illi veskijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 317 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiigamäe Mudajärv

Kiigamäe Mudajärv (ka Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Groutville

Groutville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligi 7 km kaugusel. Groutville on saanud alguse 1844. aastal rajatud misjonijaamast. Linn on saanud nime misjonijaama asutaja vaimuliku A. Grout'i (1803–1894). Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Groutville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,64%, värvilisi 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,09% inimesi, ndebele keelt 1,39%, inglise keelt 1,30%, tsonga keelt 1,24%, koosa keelt 0,76%, viipekeelt 0,55%, tsvana keelt 0,40%, pedi keelt 0,20% ja afrikaani keelt 0,17%. Groutville South African History Online https://census2011.adrianfrith.com/place/592021
Papad mammad

"Papad mammad" oli Eesti teleseriaal, komöödiasari, mis oli aastatel 2016–2019 eetris kanalis TV3. Koguperesarja esimene osa oli eetris 12. septembril 2016. Seriaali aluseks oli Ukraina sari "Vanavanemad". Sarja režissöörid olid Ergo Kuld ja Margus Raid, stsenaristid Martin Algus, Kait Kall ja Katrin Pärn. Voldemar Villem (Volli) – Raivo E. Tamm Jüri Bachman – Tõnu Oja Ulla Bachman – Piret Kalda Vaike Villem – Kaili Närep Lenna Bachman – Rebeka Kask Maria Bachman (sündinud Villem) – Kati Ong Margus Bachman – Priit Strandberg Mitškin - Raimo Pass Ilme Kukk. Papad ja mammad käisid Järva-Jaani gümnaasiumil külas. Järva-Jaani Gümnaasiumi koolileht Koolikell, 08.02.2018 Pass, Raimo. [google.com/search?gs_ssp=eJzj4tbP1TcwNCgoK44vNmD04ipKzMzNVyhILC4GAGJJCBE&q=raimo+pass&rlz=1C1GCEA_enEE948EE948&oq=Raimo&aqs=chrome.1.69i57j46i512j46i175i199i512j46i512l2j0i512j46i512l3.4491j0j15&sourceid=chrome&ie=UTF-8 "Raimo Pass"]. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Papad mammad" TV3 kodulehel SUUR GALERII | "Papad mammad" on tagasi! Piilu, mis toimus sarja võtteplatsil Õhtuleht, 1. märts 2018 Lutsu huumoripreemiaga pärjatud Raivo E. Tamm: "Papad mammad" tõi preemia! Õhtuleht, 17. aprill 2017 Perekooli Kägud sarjast "Papad mammad": nalja sama palju kui kalapulkades kala Õhtuleht, 13. oktoober 2016 MÄLUMÄNG | Kes on kes uues TV3 peresarjas "Papad Mammad"? Õhtuleht/Ristik, 14. september 2016
Wubbo Ockels

Wubbo Johannes Ockels (28. märts 1946 – 18. mai 2014) oli Hollandi füüsik ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja 1985. aastal osales ta NASA missioonil STS-61-A, mille ajal sai temast esimene hollandlane kosmoses. Pärast astronaudikarjääri lõppu, töötas ta Delfti Tehnikaülikoolis. Wubbo Ockels suri 2014. aastal neeruvähki. "Wubbo Ockels, 1946-2014". ESA. Vaadatud 29. juuli 2018.
Tsetsekärbes

Tsetsekärbes (Glossina) on päriskärblaste hulka kuuluv ja selgroogsete verest toituvate kärbeste perekond, kes elab kõikjal troopilises Aafrikas. Parasiidina kannab see läbi hammustuste mõneti surmavat unehaigust trüpanosomiaasi nii inimeste kui ka loomade hulgas. Trypanosoma brucei
Täringmeduusid

Täringmeduusid (Cubozoa klass) on ainuõõssed selgrootud, keda eristatakse kuubikujuliste meduusidena 51 eri liigis. Ka inimesele mõjuvat mürki toodavad mõned kuupmeduusi liigid, nagu: Chironex fleckeri, Carukia barnesi ja Malo kingi. Nendelt kõrvetada saamine on väga valus ja võib lõppeda inimesele surmaga.
Kullanool

Kuldne lehestikukonn (Phyllobates terribilis) on noolemürgikonn, kelle levila asub Colombia troopikas Vaikse ookeani rannikul. Kuldse lehestikukonna optimaalse elupaiga määravad vihmametsad, mis on sademerikkad (5000 mm aastas või enam), pinnakõrgus vahemikus 100–200 m, temperatuur vähemalt 26 °C ja suhteline niiskus 80–90%. Vabas looduses on kuldne lehestikukonn sotsiaalne loom, kes elab kuni kuuekesi rühmas, ent tehistingimustes võivad isendid elada ka suuremates rühmades. Neid konnasid peetakse sageli nende väiksuse ja erksate värvide tõttu kahjutuks, kuid otsene kokkupuude või nende katsuminegi on üldjuhul surmavalt mürgine. Erksad värvid metsikus looduses on tihti biosemiootiliseks signaaliks, et tegu võib olla väga ohtliku elukaga.
Surmavaritseja

Surmavaritseja (Leiurus quinquestriatus) on skorpioniliik, mis kuulub Buthidae sugukonda. Eluohtlikult mürgine skorpion elutseb Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kõrbetes.
Tapjamesilane

Tapjamesilane ehk afrikaniseerunud meemesilane on inimese sekkumisel meemesilaste (Apis mellifera) ristamisel tekkinud hübriid. Agressiivne ristand tekkis Aafrika meemesilase (Apis mellifera scutellata) ristamisel eri liiki Euroopa meemesilastega, nagu Itaalia meemesilase (Apis mellifera ligustica) ja Ibeeria meemesilasega (Apis mellifera iberiensis). Tapjamesilane viidi esmakordselt Brasiiliasse 1956. aastal, et suurendada sealset mee tootmist, kuid 26 sülemit pääses karantiinist valla 1957. aastal. Alates sellest ajast on see liik levinud kogu Lõuna-Ameerikas ja jõudis Põhja-Ameerikasse 1985. aastal. Nende pesi märgati Lõuna-Texasases Ameerika Ühendriikides 1990. aastal. Afrikaniseerunud meemesilased on tunduvalt defensiivsemad kui teised mesilased ja reageerivad häiretele kiiremini kui Euroopa mesilased. Nad võivad inimest jälitada isegi pool kilomeetrit. Nad on surmanud üle tuhande inimese, hulga hobuseid ja muid loomi, kusjuures ohvrid saavad Euroopa mesilastega võrreldes kümme korda rohkem nõelata.
Brasiilia uitämblikud

Brasiilia uitämblikud (Phoneutria perekond) ehk banaaniämblikud on Lõuna-Ameerikas (Colombias, Ecuadoris, Peruus, Brasiilias, Surinames ja Guyanas) leiduvad uitämblikuliste (Ctenidae sugukond) sugukonda kuuluvad ämblikuliigid. Phoneutria fera ja Phoneutria nigriventer on kõige mürgisemad ämblikud maailmas. Neid leidub tihti tihedalt asustatud piirkondade majades ja autodes, eriti päise päeva ajal.
Siniring-kaheksajalg

Siniring-kaheksajalg (Hapalochlaena) on kaheksajalaliste perekond, millesse kuulub neli väga mürgist liiki, kes elutsevad India ookeani ja Vaikse ookeani jääkvetes ja korallrahudes Jaapani saarestikust Austraaliani. Nende eristavad tunnused on kollakas nahk ja iseloomulikud sinised ja mustad rõngad, mis ohu korral võivad dramaatiliselt värvi muuta. Nad söövad väikseid loomi, sealhulgas krabisid, erakkrabisid, krevette ja muid koorikloomi. Perekonda kirjeldas Briti zooloog Guy Coburn Robson 1929. aastal. Kinnitatud on neli liiki ja uuritakse veel kuut võimalikku liiki: Hapalochlaena lunulata Hapalochlaena maculosa Hapalochlaena fasciata Hapalochlaena nierstraszi (püüti esimest korda 1938. aastal Bengali lahest, teist korda alles 2013. aastal) Neid peetakse maailma kõige mürgisemateks mereloomadeks. Vaatamata väiksusele (12 kuni 20 cm) ja tagasihoidlikule kuulekusele on nad inimestele ohtlikud, kui neid provotseerida või kätte võtta. Nende mürk sisaldab tugevat neurotoksiini tetrodotoksiini.
Valge siumari

Valge siumari (Actaea pachypoda) on ülimürgine õistaime liik, mis kuulub Ranunculaceae sugukonna Actaea perekonda. Liigi rahvapärane nimetus on nukusilmad. Taime levila on Põhja-Ameerika ida- ja keskosas. Kasvamiseks eelistab taim kõrgustikul asuvat jämedat liivsavist pinnast koos leht- või segametsaga.
Clostridium botulinum

Clostridium botulinum on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter, mis toodab neurotoksiini botuliini. Botulism
Hati keel

Hati keel ehk protoheti keel oli Heti riigi põlisasukate hattide keel. See oli mitteindoeuroopa päritolu. Hati keelt kõneldi Väike-Aasia kirdeosas. Selle tõrjusid välja indoeuroopa keeled (sealhulgas heti keel) umbes 1000 eKr. Hati keelel oma kirjasüsteemi ei olnud. Säilinud on üksnes hatikeelsed pöördumised jumalate poole hetikeelsete kiilkirjatekstide koosseisus. Tekstid on arusaadavad ainult koos hetikeelse tõlkega. On oletatud hati keele sugulust abhaasi-adõgee keeltega.
Clostridium tetani

Clostridium tetani on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter. See elab pinnases või loomade seedetraktides. Haava sattudes toodab see botuliini tetanospasmiini, mis häirib motoorseid neuroneid, tekitades teetanust. Haigust on võimalik ennetada vaktsiiniga, selle vastu vaktsineeritakse üle maailma tihti juba lapseeas. Teetanus
Solova järv

Solova järv (ka Vaaksaare tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kiislova külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 626 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.