Spritz

Spritz (tuntud ka kui Spritz Veneziano või lihtsalt Veneziano) on veinil põhinev kokteil, mida serveeritakse Itaalia põhjaosas tavaliselt aperitiivina. Kokteili valmistamisel kasutatakse prosecco vahuveini ja mõru likööri (nagu nt Aperol, Campari, Cynar või Select; viimast eriti Veneetsias). Seejärel täidetakse klaas gaseeritud mineraalveega. Kokteili serveeritakse reeglina madalast (viski)klaasist (või vahel ka martiiniklaasist või veiniklaasist) koos jääga ja joogi garneeringuks kasutatakse kas apelsiniviilu või sõltuvalt kasutatavast liköörist vahel ka oliivi. Joogi ühes variandis kasutatakse prosecco asemel šampanjat. Jook on pärit Veneetsiast ja ajast, mil Veneetsia oli osa Austria keisririigist. Spritz põhineb Austria joogil Spritzer, mis sisaldab võrdses koguses valget veini ja gaseeritud vett. Teise teooria järgi saab joogi nime siduda Wachau piirkonnast pärineva traditsioonilise Austria veiniga. Spritz tekkis 19. sajandil, mil Itaalia Veneto piirkonda valitsesid Habsburgid. Nii Veneto piirkonnas viibivad Habsburgide keisririigi sõdurid kui ka erinevad kaupmehed, diplomaadid ja töölised harjusid kiiresti tavernides kohaliku veini joomisega. Kuid nad ei olnud tuttavad Veneto piirkonna laia veinivalikuga ja ka veinide alkoholisisaldus, mis oli suurem kui veinidel, millega nad olid harjunud, oli nende jaoks uudne. Uustulnukad hakkasid seejärel paluma kohalikel võõrustajatel veinide "kergemaks" muutmiseks oma veini veidi vett pihustada (saksa keeles spritzen). Tegelik algne Spritz koosnes rangelt ainult kihisevast valgest või punasest veinist, mida oli mageda veega lahjendatud. Spritzi esimene arenguetapp saabus 20. sajandi alguses, mil Seltz-vee sifoonid muutusid laialdaselt kättesaadavaks: Seltz on oma määratluse järgi väga gaseeritud vesi, mis sobib väga hästi kokteilidesse. Tänu süsihappegaasirikka mineraalvee leiukohaks olevast Saksamaa Seltersi linnast pärit Seltzile oli sellest ajast alates võimalik kihisevat Spritzi valmistada ka tavalist veini kasutades. See areng tutvustas jooki uut sorti klientidele, nagu näiteks Austria aadlidaamid, kes võisid nüüd lubada karastusjooki, millele oli lisatud kübe glamuuri. Aastate jooksul on jook arenenud edasi ja selles kasutatakse lõputult erinevaid võimalikke lisandeid, näiteks likööri (Aperol, Campari, Select) või bitterit (China Martini või Cynar) koos sidrunikoorega. Spritzi retsepti varjab salapärasuse loor ja seda ehk ei olegi kunagi olemas olnud. Kuna jook on igas linnas või väiksemas asulas erinev, ei ole olemas ka Spritzi ainsat õiget koostist; baarmenid tõlgendavad vabalt nii koostisosade koguseid kui ka kogu valmistuskäiku, seetõttu on ka kokteilide alkoholisisaldus väga erinev. Ent erinevate variatsioonide ühisosadeks on prosecco ja gaseeritud vesi või seltzer, mis peavad koguseliselt olema vähemalt 40% ja 30%; ülejäänud 30% saadakse kõige erinevamat tüüpi alkohoolsete jookide lisamisega (neid vahel ka segades), kuid jälgides sealjuures kokteili punase värvi säilitamise kirjutamata reeglit. Enne valmimist lisatakse kokteilile ka sidruni- või apelsiniviil või oliiv ja mõned jääkuubikud. Koostisosad: Prosecco (6 cl); Aperol (4 cl); Sorts gaseeritud vett. Serveerida madalas (viski)klaasis jää ja garneeringuga. Aperoli võib asendada mõne teise bitteriga, näiteks Campari, Cynar, Gran Classico jne. Pirlo Spritzer Storia dello Spritz. Racconti nel calice. Lo Spritz.