laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tiigi

Tiigi on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõugu

Tõugu on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Külas asub Tõugu Saunakivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Teeba (Kreeka)

Teeba on linn Kreekas Kesk-Kreeka piirkonnas Boiootia maakonnas. Teeba linna olevat rajanud Tyrose (Foiniikia) kuningas Agenori poeg Kadmos. Linn rajati Kithairónase mäe (Vana-Kreeka kontekstis 'Kithaironi mägi') jalamile. Et eristada linna Egiptuses asuvast Teebast, hüüti seda ka Seitsmeväravaseks Teebaks. Linna olevat rajanud Teeba kuningas Kadmos, kelle järgi on nimetatud ka Teeba tsitadell Kadmeia. Teeba kuningas Mükeene, Mükeene Kreeka Peloponnesose sõda (431–404 eKr) Teeba (Kreeka)Teeba, Sparta ning Ateena vahel
Uusküla (Haljala)

Uusküla on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vatku

Vatku on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Külas asub Vatku Vahakivi. Vatku mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vergi

Vergi on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Soome lahe kaldal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Külas asub Vergi neemel Vergi sadam ja selle läheduses Vergi tulepaak. Läheduses asuvad ka Vergi alumine ja ülemine päevamärk. Külas tegutseb Vergi raamatukogu. Varasematel aegadel oli Vergi suuresti kaluriküla. Püüti peamiselt rannavetes ning põhiliselt räime ja kilu, vähem turska ja angerjat. 1905. aastal asutati Vergi Kalurite Ühistu. Eesti NSV ajal asus Vergi sadamast läänes NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga 6. piirivalvekordoni vaatetorn. Vergi tulepaak NSV Liidu piirivalve vaatetorn helgiheitjahoonega Vergi ülemine päevamärk Lamba-Ada rannabaar M. Gorki nimeline kalurikolhoos Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis, lk 15–18 "Vergi küla seadus" kohtus arutusel. Virumaa Teataja, 14. veebruar 1936, nr 18, lk 3. Vergi 360° aeropanoraam / aerofoto
Vila küla

Vila on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Villandi

Villandi on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Konstruktivism

Konstruktivism on suund mitmes valdkonnas: Suund ehituses, vaata konstruktivism (arhitektuur) Kunstisuund, vaata konstruktivism (kunst) Kirjandussuund konstruktivism (kirjandus) Matemaatika ja loogika suund, vaata intuitsionism, dialoogiline loogika, konstruktiivne matemaatika Didaktika suund, vaata konstruktiivne didaktika Politoloogia suund, vaata konstruktivism (politoloogia) Sotsioloogia suund, vaata sotsiaalkonstruktivism (Thomas Luckmann) Teadmusteooria positsioon filosoofias, vaata konstruktivism (filosoofia)
Allika (Vinni)

Allika on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 26 elanikku. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Anguse

Anguse (18. sajandi kaartidel Hangus) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla paikneb Rakvere–Rannapungerja maantee ja Roela–Anguse tee teeristi ümbruses. 18. sajandi kaartide järgi on Anguse külast lõunas Ädara jõel olnud vesiveski (Arrawo). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 19 elanikku. Kõik olid eestlased. Küla lähedal on Aravuse järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Aruküla (Vinni)

Aruküla on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 49 elanikku. Neist 45 (91,8%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Aruvälja (Vinni)

Aruvälja on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 26 elanikku. Kõik olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Venemaa hümn

Venemaa Föderatsiooni hümn (vene Гимн Российской Федерации või гимн России) on Venemaa riigihümn. Praegune hümn kinnitati riigihümniks 7. märtsil 2001. Sõnade autor on Sergei Mihhalkov ja meloodia autor Aleksandr Aleksandrov. Selle hümniga võeti uute sõnadega taas kasutusele Nõukogude Liidu hümni meloodia. 1. salm: Россия - священная наша держава, Россия - любимая наша страна. Могучая воля, великая слава - Твое достоянье на все времена! Refrään: Славься, Отечество наше свободное, Братских народов союз вековой, Предками данная мудрость народная! Славься, страна! Мы гордимся тобой! 2. salm: От южных морей до полярного края Раскинулись наши леса и поля. Одна ты на свете! Одна ты такая - Хранимая Богом родная земля! Refrään: Славься, Отечество наше свободное, Братских народов союз вековой, Предками данная мудрость народная! Славься, страна! Мы гордимся тобой! 3. salm Широкий простор для мечты и для жизни Грядущие нам открывают года. Нам силу дает наша верность Отчизне. Так было, так есть и так будет всегда! Refrään: Славься, Отечество наше свободное, Братских народов союз вековой, Предками данная мудрость народная! Славься, страна! Мы гордимся тобой! Nõukogude Liidu hümn Muusikavideo Youtube'is Palju muid hümni salvestisi Venemaa hümn Larisa Dolina esituses
Kakumäe (Vinni)

Kakumäe on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 78 elanikku. Neist 75 (96,2%) olid eestlased. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kakumäe

Kakumäe on mitme koha nimi: Kakumäe, endine küla, praegune asum Tallinnas (Tallinna osa aastast 1975) Kakumäe, küla Vinni vallas Lääne-Virumaal Kakumäe laht Kakumäe poolsaar ja Kakumäe neem Kakumäe leetselg Kakumäe paadisadam "Kakumäe Kalur", kunagine kalurikolhoos Kakumäe kihistik Kakumäe pank (Kakumäe paljand) Kakumäe raba Kakumäe tee
Kannastiku

Kannastiku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Külas on Viru-Jaagupi kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karkuse (Vinni)

Karkuse on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaukvere

Kaukvere (18. sajandi kaartidel Kaukwer) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla läbib Kaukvere jõgi. Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. Jõepere raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kehala

Kehala on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kevadine pööripäev

Kevadine pööripäev ehk kevadine võrdpäevsus on ööpäev iga aasta 20. või 21. märtsil, millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad – 12 tundi. Päike asub seniidis ekvaatori kohal. Põhjapoolusel lõpeb polaaröö ja algab polaarpäev, lõunapoolusel lõpeb polaarpäev ja algab polaaröö. See on põhjapoolkeral astronoomilise kevade algus (samal ajal aga lõunapoolkeral astronoomilise sügise algus). Alates kevadisest pööripäevast ületab põhjapoolkeral päeva pikkus öö pikkuse, aga lõunapoolkeral ületab öö pikkus päeva pikkuse. Kevadiseks pööripäevaks nimetatakse ka sügisest pööripäeva lõunapoolkeral. Võrdpäevsus Kevad Équinoxe de printemps entre 1583 et 2999 Solstice d’été de 1583 à 2999 Équinoxe d’automne de 1583 à 2999 Solstice d’hiver
Réaumuri skaala

Réaumuri skaala on 1730. aastal René-Antoine Ferchault de Réaumuri kasutusele võetud piiritustermomeetri temperatuuriskaala, mille ühiku – Réaumuri kraadi – tähis on °Ré või °Re, ka °R. Skaala püsipunktideks on jää sulamistemperatuur (0 °Re) ja vee keemistemperatuur (80 °Re). See vahemik on jaotatud 80 jaotiseks ehk Réaumuri kraadiks. Celsiuse skaala ja Réaumuri skaala on seotud järgmiselt: 1 °Re = 1,25 °C. Réaumuri skaalaga termomeetreid tänapäeval praktiliselt enam ei kasutata. Celsiuse skaala
Heiti Aarna

Heiti Aarna (sündinud 1945) on eesti füüsik ja õpetaja. Ta on lõpetanud Tallinna 10. Keskkooli ja Tallinna Tehnikaülikooli. Ta oli kuni 2006. aastani Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor ja seejärel on olnud samas füüsikaõpetaja. Heiti Aarna, A. Mere, V. Veimer. Füüsika praktikum. 2, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1991. Eessõna. – Nõmme Gümnaasium 75, 1994. Heiti Aarna, Villem Bender, Tõnu Kelder, Rein-Karl Loide, A. Mere, E. Reiter, Ervin Rusalep, T. Ruus, P. Suurvarik, Enn Timma, Ülo Uder. Füüsika ülesanded. 1, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1996, 1998. Füüsika ülesanded. I 2000, parandatud trükk umbes 2005. Heiti Aarna jt. Füüsika ülesanded. 2, Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool 1998. Füüsika ülesanded. II, 2005. Läbivad teemad kooli õppekavas. – Kooli õppekava – probleeme ja võimalusi, Tallinn 1999, lk 21–22. Nõmme kui keskkond kooliõppekavas. – Õppekavast ja kooliarendusest tegija pilguga, Tallinn 1999, lk 109–111. Tunnijaotusplaan gümnaasiumis. – Õppekavast ja kooliarendusest tegija pilguga, Tallinn 1999, lk 93–94. "Aitab ühisest mõõdupuust", Heiki Aarna mõtteavaldus riigieksamite kohta, Õpetajate Leht, 21. märts 1997 Foto ja seisukohad, Õpetajate Leht, 19. veebruar 1999
Rankine'i skaala

Rankine'i skaala on šoti füüsiku William John Macquorn Rankine'i poolt 1859. aastal kasutusele võetud termodünaamiline temperatuuriskaala, mis kasutab sama jaotust nagu Fahrenheiti skaala, kuid Rankine'i skaala nullpunkt on ühtlasi absoluutseks nullpunktiks ja ühtib Kelvini skaala nullpunktiga. Rankine'i temperatuuri tähis on °Ra. Rankine'i kraad on kelviniga seotud järgmiselt: [K] = 5⁄9 × [°Ra] Celsiuse kraadiga järgmiselt: [°C] = 5⁄9 × [°Ra] − 273,15 Fahrenheiti kraadiga järgmiselt: [°F] = [°Ra] − 459,67 Rankine'i termomeetrit kasutatakse mõningates maades, kus pole üle mindud SI-süsteemi mõõtühikutele. Celsiuse skaala Kelvin‎
Alalisvool

Alalisvool on elektrivool, mille suund ajas ei muutu. Alalisvool võib olla püsiva suurusega, näiteks keemilise vooluallika korral, või teataval määral pulseeriv, kui seda saadakse vahelduvvoolu alaldamisel. Pulseervool on küll ühesuunaline, kuid tema tugevus muutub perioodiliselt. Alalisvoolu rahvusvaheliselt kasutatav tähis on DC (akronüüm ingliskeelsest väljendist direct current). Alalisvoolu tingmärgis väljendab pidev kriips muutumatut ja katkendkriips pulseerivat voolu. Alalisvoolutoidet vajavad kõik elektroonikalülitused. Alalisvoolu kasutatakse elektrolüüsiseadmeis, elektriajameis (eriti elektertranspordivahendites). Alalisvoolu kasutamise alguseks loetakse aastat 1800, kui Alessandro Volta valmistas galvaanielementidest esimese patarei, mis sai nimeks Volta sammas. Vahelduvvool TEA e-Entsüklopeedia
Pahrump

Pahrump on linn Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Nye maakonnas.
Pseudonüüm

Pseudonüüm ehk varjunimi on isiku kodanikunime asemel kasutatav teine nimi või nimemärk. Sageli eelistavad pseudonüüme kasutada teatri- või filminäitlejad, lauljad, kirjanikud, kunstnikud, poliitikud. Varjunime kasutavad ka luureagendid, põrandaaluste organisatsioonide liikmed, kurjategijad jms. Pseudonüümid on laialdaselt kasutusel ka internetikeskkonnas. Pseudonüüm võib olla ka kollektiivne, ühine mitmele autorile, isikule vmt. Näiteks kirjanike Bernhard Lülle ja Iko Marani ühine pseudonüüm oli Lall Kahas. Pariisi École Normale Supérieure'i noortest lõpetanutest väljakasvanud matemaatikute rühm koostas matemaatika põhialuste paljuköitelise aksiomaatilise esituse "Matemaatika elemendid", kasutades kollektiivset pseudonüümi Nicolas Bourbaki. Pseudonüümiks võib olla ka mingi sümbol. Näiteks Prince kasutas oma elu lõpus pseudonüümina väljamõeldud "armastuse sümbolit", mida polnud võimalik hääldada. Kui naised võtavad varjunimeks mehenime, nimetatakse seda pseudoandronüümiks. Seda tehti rohkem nendel aegadel, kui naise avalikku esinemist peeti sobimatuks. Näiteks: Hans = Anna Haava Heiti Lehtme = Alide Ertel Juhani Tervapää = Hella Wuolijoki Felix Tuli = Hella Wuolijoki Indrek Paas = Kersti Sang-Merilaas George Sand = Armandine Aurore Lucile Duplin George Eliot = Mary Ann Evans Kui mehed võtavad pseudonüümiks naisenime, nimetatakse seda pseudogünüümiks. Näiteks: Mari = Jakob Liiv Anni Paluoja = Jaan Vahtra Liidi = Mart Pukits Tiibuse Mari = August Kitzberg Tiiu Tasane = Eduard Vilde Tuntumaid eestlaste pseudonüüme Tuntumaid välismaiseid pseudonüüme Eesti karikaturistide pseudonüümide loend Allonüüm Initsiaal Krüptonüüm Prince Vault Keel ja Kirjandus 1959 Nr.03 (lk 154) August Palm, "Trükisõna ja selle saladuste ümber". Eesti Raamat, Tallinn 1983 (artiklid "Pseudonüüm meil ja mujal", "Varjatud autorite avamise probleemist" jt.) Meelik Kahu, "Eesti pseudonüümide leksikon". I köide: eestikeelsed raamatud ja perioodika aastaist 1821–1900. Eesti Raamat, Tallinn 1991, 224 lk. Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Radu Vasile

Radu Vasile (10. oktoober 1942 Drăgășani – 3. juuli 2013 Bukarest) oli Rumeenia poliitik. Ta oli Rumeenia peaminister 17. aprillist 1998 kuni 13. detsembrini 1999.
Gavril Dejeu

Gavril Dejeu (sündinud 11. septembril 1932) on Rumeenia poliitik. Ta oli 30. märtsist 1998 kuni 17. aprillini 1998 peaministri kohusetäitja.
Victor Ciorbea

Victor Ciorbea (sündinud 26. oktoobril 1954 Ponoris Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 12. detsembrist 1996 kuni 30. märtsini 1998.
Eesti-Läti Laevasõidu Agentuur

Eesti–Läti Laevasõidu Agentuur oli Liverpoolis aastal 1907 asutatud prahtimisfirma. Eesti–Läti Laevasõidu Agentuur oli eesti tuntud merendustegelase, ärimehe ning hilisema sõjaväe-organiseerija Johan Pitka esimene äriettevõte, mis tegutses Inglismaal kuni Pitka naasmiseni Eestisse 1911.
Kulina

Kulina on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Kulina mõisat (saksa k Kullina) on esmamainitud 1546. aastal. Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus ta Arthur von Kirchtenile. Ühekorruseline historitsistlik puidust Kulina mõis peahoone on ehitatud 1900. aastal ümber varasemast, tõenäoliselt 19. sajandist pärinevast hoonest. Aastani 1999 tegutses hoones Kulina algkool. Kulinal, muust asustusest lahus asub 19. sajandist teeäärne Kulina kõrtsihoone. Eesti NSV ajal oli hoones kolhoosikontor ja korterid. Kulina vald Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Küti (Vinni)

Küti on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Küti

Küti on mitme koha nimi: Küti, küla Järva vallas Järva maakonnas Küti, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Küti järv Küti Ahijärv Küti oja Küti vald (1939) Küti tänav
Lepiku (Vinni)

Lepiku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mäetaguse (Vinni)

Mäetaguse on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nurmetu

Nurmetu on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Obja

Obja on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla põhjaosas on 18. sajandi kaartide järgi olnud Liiva (Liwa) küla ja kõrts. Külast idasse jääb Tammiku küla. Liiva külast Anguse suunas on Liiva ojal olnud Tenso vesiveski. 1920.–1930. aastatel oli see Rosentali (Roosentali, Rosenthali) asundus. 1939. aastate paiku, kui kaotati asundusi ja eestistati nimesid, võeti kasutusele ka Obja nimi. Tegemist on vana külanimega (1241 Obias, 1662 Ubia küla). Küla kuulus XIV sajandil perekond Roseni Roela mõisa juurde ja oli Roela mõisa karjamõis. Külaaset on oletatud Rosentali mõisa Vainu heinamaalt. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Obja". Eesti kohanimeraamat.
Piira

Piira on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puka (Vinni)

Puka on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ristiküla (Vinni)

Ristiküla on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Läbi Ristiküla kulgeb Rakvere–Luige maantee (mnt nr 21) ja Roela–Anguse tee (nr 121). Ristikülast voolab läbi ka Kunda jõgi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rünga

Rünga on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saara küla

Saara on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soonuka

Soonuka on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suigu (Vinni)

Suigu on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. Küla läbis kitsarööpmeline Sonda–Mustvee raudteeliin ja seal asus Suigu raudteejaam. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tammiku (Vinni)

Tammiku (18. sajandi kaartidel Tammik) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vana-Vinni

Vana-Vinni on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Veadla

Veadla on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vetiku

Vetiku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Vetiku allikad Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Voore (Vinni)

Voore on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Võhu

Võhu (18. sajandi kaartidel Wohho) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Küla läbib Kunda jõgi, millel 18. sajandi kaartide järgi on olnud külas kaks vesiveskit. Võhul toodetakse puuvilja- ja marjaveine. Võhust põhjas, Mõdriku-Roela maastikukaitseala servas on Võhunõmme ja Näsu. Võhust idas asub Aravuse küla ja järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Võhu veinitehase koduleht
Jean-Paul Marat

Jean-Paul Marat (24. mai 1743 Boudry – 13. juuli 1793 Pariis) oli arst ja radikaalne ajakirjanik, kes on tuntud Prantsuse revolutsiooni aegse poliitikuna. Aastatel 1765–1776 elas ta Suurbritannias ja alates 1776. aastal Prantsusmaal Pariisis, kus ta peamiselt töötas arstina, kuid avaldas ka filosoofilisi ja poliitilisi töid. Septembrist 1789 kuni septembrini 1792 (vaheaegadega) andis välja ajakirja L'Ami du peuple ('rahva sõber'). Kirjutas peamiselt poliitilisi avaldusi, mis kaitsesid vaeste (sankülottide) huve ja nõudsid monarhia kukutamist (Prantsusmaa kuningas oli sel ajal Louis XVI) ja põhjalikku riigikorra muutmist. Aastatel 1790–1792 varjas ta end kahel korral Suurbritannias, kuid pärast 10. augustit 1792, mil rahvahulk tungis Tuileries' paleesse ja kukutas monarhia ning 21. septembril, mil tuli kokku uus esindajatekoda Konvent, valiti Marat sinna. Aprillis 1793 Marat arreteeriti, kuid revolutsiooniline tribunal mõistis ta õigeks. Ta juhtis ka 31. maist kuni 2. juunini 1793 toimunud rahvaülestõusu. 13. juulil 1793 tappis žirondiine pooldav Charlotte Corday Marat'. Marat' mälestuseks maalis Jacques-Louis David maali "Marat' surm" ehk "Tapetud Marat". Marat' järgi on nimetatud muu hulgas Nõukogude Liidu soomuslaev (endine Petropavlovsk) ja 1969. aastal Tallinnas Tartu maanteel tööd alustanud trikotaaživabrik.
Tammiku (täpsustus)

Tammiku on mitme koha nimi: Tammiku, alevik Jõhvi vallas Ida-Virumaal Tammiku, küla Järva vallas Järvamaal Tammiku, küla Kose vallas Harjumaal Tammiku, küla Lääne-Nigula vallas Läänemaal Tammiku, küla Põltsamaa vallas Jõgevamaal Tammiku, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal Tammiku, küla Haapsalu linnas Läänemaal Tammiku, küla Vinni vallas Lääne-Virumaal Tammiku, Rakvere linnaosa Tammiku, asum Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosas Tammiku looduskaitseala Tammiku Gümnaasium (Kohtla-Järvel)
Belle Starr

Belle Star (sünninimi Myra Maybelle Shirley Reed Starr; 5. veebruar 1848 – 3. veebruar 1889) oli kuulus Metsiku Lääne naislindprii. Pärast tema surma tekkis legende fantastiliste tegude kohta, mida Belle Starr tegelikult ei olnud korda saatnud. Üks legend räägib, et ta oli korraga abielus kolme Youngeri vennaga, kes olid bandiidid. Esimene laps sündis tal Cole Youngeriga. Belle pani oma kuriteod toime USA Missouri, Kansase, Arkansase ja Texase osariigis. Peamiselt röövis ta panku, hobuseid jms. Ajakirjandus on nimetatnud Belle Starri ka Metsiku Lääne Robin Hoodiks. Belle Starrist on kirjutatud raamatuid ja tehtud Hollywoodi filme.
Kabeli (Viru-Nigula)

Kabeli on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.03.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiviküla (Viru-Nigula)

Kiviküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Loksu

Loksu on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuta (Tapa)

Lokuta on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Läpi

Läpi on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.