laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meigas (perekonnanimi)

Meigas on eesti perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meigas 106 inimesel: 42 mehel ja 62 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meigas meeste puhul 2600. kohal ja naiste puhul 1774. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Meigas vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,46. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,40 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Järvamaal Järva-Jaani ja Järva-Madise kihelkonnas; Harjumaal Harju-Jaani ja Rapla kihelkonnas; Virumaal Simuna kihelkonnas ning Läänemaal Vigala kihelkonnas kuuel korral nimeks Meikas ja Meigas. Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Meigas aastatel 1935–1940 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Maikovitsh, Meilbaum, Mendes, Mikfeldt, Mikker, Musso ja Siepan. Helo Meigas, eesti majandustegelane (1965–) Julius Ernst Meigas, eesti raamatukaupmees ja kirjastaja (1882–1968) Leonardo Meigas, eesti disainer ja tarbekunstnik (1952–) Voldemar Meigas, eesti arhitekt ja Eesti NSV riigitegelane (1910–1984) Statistikaamet: Nimede statistika. Meigas. Vaadatud 6. veebruar 2004. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Meigas. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Meigas. Meigas statistikaameti andmebaasis
Maurer

Maurer on perekonnanimi (saksa keeles Müürsepp). Saksamaal oli perekonnanime Maurer kandjaid 2014. aastal üle 39 800 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 28 700, Šveitsis üle 9750 ja Austrias üle 8400. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maurer 60 inimesel: 22 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maurer meeste puhul 5584. kohal ja naiste puhul 3257. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maurer üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,99. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,53 inimest. 19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eesti kõigi maakondade (v.a. Saaremaa) erinevate kihelkondade eri mõisavaldades 28 korral nimeks Maurer. Sealhulgas kahel korral Virumaal Jõhvi, Kadrina ja Väike-Maarja kihelkondades; Harjumaal Rapla kihelkonnas ning Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Maurer aastatel 1935–1940 34 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Kase, Kirsipuu, Maarend (2), Madar (2), Maidla, Mandre (5), Mandri, Maran (2), Mardus, Marvet, Melts, Merendi, Metsa (2), Metsale (2), Metsar (3), Metssalu, Milvere, Murel, Müür (2), Nõmme ja Uibo. Alfred Maurer, eesti poliitik (1888–1954) Eve-Mai Maurer, eesti ujuja ja treener (1936–) Hedda Maurer, eesti kirjanik (1982–) Ion Gheorghe Maurer, Rumeenia poliitik (1902—2000) Lembit Maurer, eesti poksija ja treener (1929–2006) Lennart Maurer, eesti arst (1929–2007) Mihkel Maurer, eesti metsavaht (1882–1936) Ueli Maurer, Šveitsi poliitik (1950–) Maurer Surnames. Vaadatud 6. veebruar 2004. Statistikaamet: Nimede statistika. Maurer. Vaadatud 6. veebruar 2004. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Maurer. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Maurer. Maurer statistikaameti andmebaasis
Svirkančiai

Svirkančiai (ka Svirkončiai, žemaidi Svėrkontē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Svirkančiai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. Küla nimi tuleneb isikunimest Svirkas. Svirkančiais on algkool. Külas hakkas aastal 1921 tegutsema algkool, mis algselt oli mõeldud Kegriai algkooliks. Aastal 1928 viidigi kool Kegriaisse üle, ent toodi tagasi aastal 1933. Aastal 1949 moodustati külas kolhoos. Sinna rajati ka raamatukogu, mis suleti aastal 1992. Praegune koolihoone valmis aastal 1967. Aastal 1953 sündis külas leedu kirjanik Juozas Erlickas, kes ka õppis sealses koolis. Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seda piirab maakividest aed, kalmistu värav on aga tellistest ja kolmeosalise frontooniga. Säilinud on mitmed vanad hauatähised ja neitsi Maarja skulptuur. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Svirkančių senosios kapinės  Svirkančiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla portaalis vietoves.Lt Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Marl

See artikkel räägib Saksamaa linnast. Riidesordi kohta vaata artiklit marli. Diepholzi kreisi valla kohta vaata artiklit Marl (Dümmer). Marl on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Lippe jõest lõunas, 10 km kaugusel Recklinghausenist. Marli koduleht
Achau

Achau on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Pärast anšlussi 1938. aastal sai Achau Suur-Viini osaks, kuid naasis pärast sõda Alam-Austriasse. Achau golfiväljak on üks väheseid piirkonnas, mis teenindab kohalikku Mödlingi elanikkonda. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Kontreilervagun

Kontreilervagun (inglise keeles contrailer car; huckepack car) on vagunplatvorm kombineeritud vedude ja intermodaalvedude tarvis veoautode, täishaagiste ja poolhaagiste veoks. Vagunid on varustatud kinnitusvahenditega veokite ja haagiste fikseerimiseks vagunplatvormil. Osa vagunitest võimaldavad vedada ka konteinereid.        Mandri-Euroopas kasutatakse madalapõhjalisi vaguneid (ingl.k. low floor wagon), mille laadimine toimub tõstukite ja pukk-kraanadega. Tugevdatud konstruktsiooniga treilerid tõstetakse sildkraanade või konteineri virnastajatega spetsiaalsete haaratsite abil vagunitele. Seejuures „istuvad“ poolhaagise rattad selleks ette nähtud süvendites nii, et nende täiendav kinnitamine pole alati vajalik. Soome raudtee veeremigabariit võimaldab kasutada tavapärase kõrgusega (ca 1,2 m) spetsiaalseid siledapõhjalisi vaguneid, mille laadimine toimub estakaadilt (küljeplatvormilt). Kesk-Euroopas pole raudtee infrastruktuuri kõrguspiirangute tõttu niisuguste vagunite kasutamine võimalik. Maanteetranspordi veoühikute ja veovahendite veoks kasutatakse erineva kuju ja ehitusega vaguneid. Autorongi vagun (ingl. k. rolling-road car) on kombineeritud vedude (auto rongil vedu) tegemiseks mõeldud spetsiaalne, madala põhja ja väikeste ratastega vagun, mis kokku ühendatuna moodustavad nn veereva tee (ingl.k. rolling road). Vedukautod poolhaagistega ja veoautod täishaagistega sõidavad kaldteel viimasele vagunile ja kaldteed mööda maha esimeselt vagunilt, läbides nii liikudes kogu kokku ühendatud vagunite pikkuse tee. Transport ja transporditehnoloogiad. 2021. ISBN 9789916960035.
Kinnine vagun

Kinnine vagun (ingl.k. boxcar) on ilmastikumõjude eest kaitstava kauba vedamiseks mõeldud suletud raudteevagun, mida kasutatakse erinevate kaupade ja kaubagruppide (kaubaalustel kaup, toidukaubad, erinevad tarbekaubad, paberirullid jms). transportimiseks. Kinnised vagunid on ette nähtud kauba tarvis, mis on tundlikud atmosfäärimõjudele. Valmistatakse väga erineva ehituse, uste arvu, soojusisolatsiooniga (ta) ja kujuga kinniseid raudteevaguneid. Vagunid võivad olla varustatud ka teisaldatavate vaheseinte ja laadimist hõlbustavate mehhanismidega. 1520 mm rööpmelaiusega raudteel Balti ja SRÜ riikides kasutatakse peamiselt liugustega kinniseid vaguneid. Vagunid on neljateljelised ja enamjaolt täismetallkeredega. Peale- ja mahalaadimine toimub külgmiste uste kaudu. Tavalise kinnise vaguni pikkus on 14,7 m, uuemad ja laiendatud ustega vagunid on pikkusega 16,9 m. 14,7-meetrise kinnise vaguni kandejõud on 66 t, kaubaruumi maht 120 m3. Taarakaalud on kinnistel vagunitel vahemikus 22–26 t. Euroopa riikides toodetakse ka kinniseid vaguneid, mille katus on pehmest materjalist ja eemaldatav, laiad külguksed võimaldavad kaubale ligipääsu küljelt. On levinud ka kinnised vagunid, mille seinad ja lagi koosnevad kahest osast ning on teineteise suhtes liigutatavad. Üks vagunipool lükatakse teise peale ja korraga on pealt ning külgedelt avatud pool vagunist. Termotundlike kaupade vedamiseks raudteel valmistatakse ka köetavaid vaguneid. Köetav vagun  (ingl.k. heated wagon) on soojustatud põhja, külgede ja laega kinnine, kütteseadmega varustatud vagun, mis on mõeldud külmakartlike kaupade (vajavad temperatuuri plusskraade) veoks. Raudteedel on kasutusel ka isotermilised vagunid. Isotermilisi ehk termosvaguneid kasutatakse kiirestiriknevate toidukaupade veoks. Vaguni kere on vooderdatud soojuskadude minimeerimiseks termoisolatsiooniga. Vaguni keresse ehk termosesse tekib madal temperatuur pealelaetud sügavkülmutatud kauba madalast temperatuurist. Kuna ainus külmaallikas on kaup ise ning kuna läbi termoisolatsiooni tekivad külmakaod, on isotermilise vaguni kasutamine võimalik ainult külmal ajal. Ka siis on määratud igale kaubagrupile vagunis olemise ajaline piirang. Tavaliselt lõpetatakse isotermiliste vagunite kasutamine, kui välistemperatuur tõuseb üle 100C kraadi. Isotermilise vaguni peamised tehnilised näitajad on järgmised: pikkus 22,08 m, kaubaruumi maht 126,0 m3, kandejõud 59,5 t, tühimass 33,5 t, maksimaalne lubatud kauba temperatuuri tõus ööpäevas 10C.            Transport ja transporditehnoloogiad. 2021. ISBN 9789916960035.
Kegriai

Kegriai (žemaidi Kegrē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Kegriai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Virvytė org, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. Looduskaitse all on külas kasvav Kegriai kask. Külas on kruusakarjäär. Kegriai nimi tuleneb isikunimest Kegrys. Küla on kujutatud XVI sajandi lõpust pärineval kaardil (Kedria). Jaanuariülestõusu ajal organiseeris sealne mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas. Muinsuskaitse all on vana Kegriai külakalmistu. Seda piirab maakividest aed. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Kegrių senosios kapinės  Kegriai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Biedermannsdorf

Biedermannsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas. Biedermannsdorf asub Viini nõos Autobahnist A2 idas. Laxenburg-Biedermannsdorfi raudteejaam asub valla lõunaosas ja Viin–Pottendorf–Neustadti liin läbib idaosa. Mödlingbach voolab läbi valla. Esimene asula piirkonnas tekkis u. 7000 aastat eKr ja arheoloogilisi tõendeid on leitud aastast 5000 eKr. Rooma ajal kuulus Biedermannsdorf Vindobona ringkonda. Aastatel 1999–2000 avastati esimestest sajanditest pKr pärit maanteejaama jäänused. Koha esmamainimine ajalooürikutes pärineb aastast 1170/80, mil see kuulus Liechtensteini ja Perchtoldsdorfi perekondadele. Nagu kõik piirkonna omavalitsused, kannatas Biedermannsdorf ususõdade, Türgi okupatsiooni ja katku all. 1797. aastal ehitati Viini-Neustadti kanal koos haruga, mis viis Bedermannsdorfi tellisetehastesse. Teise maailmasõja ajal piirkonda pommitati, kuna läheduses asus Ostmarki lennukitehas. Vald oli aastatel 1938-1954 Suur-Viini osa, pärast mida on see taas omaette vald. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Narathiwati provints

Narathiwati provints on 1. järgu haldusüksus Tais. Ta asub riigi lõunaosas, piirneb Malaisiaga. Provints jaguneb halduslikult 13 maakonnaks (amphoe), mis omakorda jagunevad 77 vallaks (tambon) ja 551 külaks (muban). https://stat.bora.dopa.go.th/stat/statnew/statyear/#/TableTemplate3/Area/statpop?yymm=63&topic=statpop&ccNo=96
Külmvagun

Mitte segi ajada külmutusvaguniga. Külmvagun (ingl.k. refrigerated boxcar) on soojusisolatsiooniga furgoonvagun, mis on mõeldud kergestiriknevate toiduainete veoks erinevatel temperatuuridel. Peamiselt veetakse külmvagunitega juur- ja puuvilju, mahlasid, piimatooteid, looma- ja linnuliha. Külmvaguneid jahutatakse jääga, tahkel kujul süsinikdioksiidiga (nn kuiv jää vedelal kujul) või jahutusseadmetega. Piimatoodete veoks mõeldud vagunid on varustatud riiulitega tagamaks külma õhu liikumist kõikjale vagunis. Transpordisõnastik. 2021. ISBN 9789916960059.
Gustav Lorentz von Numers

Gustav Lorentz von Numers (surnud 1701) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja kaptenleitnant, kes osales Põhjasõjas. Gustav Lorentz von Numers sündis Lorentz von Numersi ja Margaretha Focki perekonda. 1672. aastal liitus ta piigimehena Ihukaitsekaardiväega ning kolm aastat hiljem oli ta lipnik Günthersbergi jalaväerügemendis. 1678. aastal sai ta Apoloffi juhtiud aadlilipkonnas leitnandiks. 1689. aastal liitus ta Narva garnisonirügemendiga. 1700. aastal sai ta seal kaptenleitnandiks. Gustav Lorentz von Numers suri 1701. aastal Narvas. Gustav Lorentz von Numers abiellus Dorothea Leonetta von Knorringiga. Abielust sündis mitu last: Leonetta Dorothea, Lorentz jt. "Gustaf Lorentz von Numers". Vaadatud 06.02.2024. "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Von Numers, Gustaf. Vaadatud 06.02.2024. "Von Numers No. 596". TAB 19. Vaadatud 06.02.2024.
Külmutusvagun

Külmutusvagun (ingl. k. reefer boxcar; reefer wagon) on soojusisolatsiooniga kinnine vagun, mis on mõeldud nii külmutatud toiduainete (liha, kala jms) kui ka külmarežiimil kergriknevate kaupade veoks. Külmutusvagunitega saavutatakse kaupade külmutatuna säilitamiseks vajalikud temperatuurid. Külmutusvagunid jaotatakse lähtuvalt külmutusseadme võimsusest ja tootlikkusest A, B ja C ja klassidesse. Välistemperatuuril +30°C peavad kaubaga täis laaditud A-klassi vagunis suutma külmutusseadmed tagada temperatuuri vahemikus +12°C – 0°C, B-klassi vagunis vahemikus +12°C – -10°C ja C-klassi vagunis +12°C – -20°C. Külmutusvaguni seinad, uksed, põrand ja lagi sisaldavad termoisolatsioonmaterjali. Vagunid on varustatud autonoomse jõuallika ja külmutusseadmega, või saadakse külmutusseadmete käigushoidmiseks elektrienergiat spetsiaalselt vagunilt, mis varustab elektrienergiaga mitut külmutusvagunit. Transpordisõnastik. 2021. ISBN 9789916960059.
Poolvagun

Poolvagun (ingl. k. gondola) on pealt avatud, suletud külgede ja otstega (seintega) vagun, mis on mõeldud ilmastikukindla masskauba veoks. Vaguni seinte kõrgus on tavaliselt 1,5–2,0 m. Leidub mitmeid kaubagruppe, mille vedamiseks sobivad kõrgete külgseintega, pealt avatud vagunid. Endistel N. Liidu aladel nimetatakse neid vaguneid poolvaguniteks. Poolvagunitega veetavateks kaupadeks on enamasti erinevad terastooted (lehtmetall, rullis teras, profiilid, torud jms) purustatud metallijäätmed, killustik, tööstuslikud mineraalid jms. Osadel poolvagunitel on külgedel põhjaluugid ja/või külgluugid. Laadida saab poolvaguneid ainult pealt. Osa poolvaguneid on 14 põhjaluugiga, mille kaudu saab puistkaupu spetsiaalsetel estakaadidel maha laadida. Poolvagunite tühjendamine võib toimuda ka kaaduri abil. Vagun pööratakse kaaduris tagurpidi ning puistkaup kukub vagunist välja. Eestis tühjendatakse sel meetodil Narva elektrijaamades põlevkivivaguneid. Eestis kasutatava neljateljelise poolvaguni raami pikkus on enamasti 13,92 m, kasutusel on ka kuue-  ja kaheksateljelised poolvagunid. Neljateljelise poolvaguni kandejõud on 67–75 t, kuueteljelisel 94 t, kaheksateljelisel 125 t. Neljateljelist poolvagunit loetakse raudteel endise N. Liidu aladel tingvaguniks. Tingvagun on kokkuleppeline pikkusühik (arvestuslik pikkus 14,0 m), millega on määratud jaamateede kasulikud pikkused ja rongide pikkused. Kuna erinevad kaubavagunid on eri pikkustega, on kasutusel tabelid, kus erinevate vagunitüüpide pikkus on lisaks meetritele, toodud ära ka tingvaguni pikkustes. Transport ja transporditehnoloogiad. 2021. ISBN 9789916960035.
Lorentz von Numers (1614–1671)

Lorentz Numers (hiljem aadeldatud von Numers; 1614–1671) oli Numersite aadlisuguvõsale aluse pannud Narva rae bürgermeister ning kaupmees. Lorentz Numers aadeldati 1653 ning kanti järgmisel aastal Rootsi rüütelkonna Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loendisse nr. 596 all. Lorentz von Numers abiellus Margaretha Fockiga. Abielust sündis seitse last: Albrecht, Carl, Gideon, Gustav Lorentz, Johann, Lorentz ja Margaret. "Von Numers nr. 596". TAB 1. Vaadatud 06.02.2024. Anrep, Gabriel (1862). Svenska adelns ättar-taflor utgifna. Kd 3. Lk 67.
Bang Kho Laem

Bang Kho Laem (tai บางคอแหลม) on Bangkoki linnaosa (khet). Elanike arv on 106 500 (2004) ja pindala 10,9 km². Linnaosa on moodustatud 9. novembril 1989.
Itamar Ben-Gvir

Itamar Ben-Gvir (heebrea keeles אִיתָמָר בֶּן גְּבִיר; sündinud 6. mail 1976) on Iisraeli jurist ja paremäärmuslik poliitik, ta kuulub erakonda Otzma Yehudit. Ta on 1. jaanuarist 2023 Iisraeli riikliku julgeoleku minister. Ta sündis aastal 1976 Jeruusalemma eeslinnas Mevaseret Zionis. Isa poolt on ta pärit Jeruusalemma Iraagi juudi emigrantide perest, ema on Kurdistani juuditar. Ta on abielus Ayala Nimrodiga, neil on viis last.
Extraordinary

"Extraordinary" (eesti keeles: 'Ebatavaline') on 2023. aasta 25. jaanuaril vaatajateni jõudnud Briti telesari. Esilinastuse eel otsustati teha sarjale järg teiseks hooajaks. Steven, Goldberg (26. jaanuar 2023). "Disney+ Greenlights Second Season Of Superhero Series 'Extraordinary' From 'Killing Eve' Producer Sid Gentle". Deadline Hollywood. Vaadatud 26. jaanuaril 2023. Perine, Aaron (25. jaanuar 2023). "Disney+ Renews New Superhero Series Extraordinary Before First Season Premiere". ComicBook.com (inglise). Vaadatud 23. juulil 2023. Extraordinary andmekogus IMDb (inglise)
Nanterre

Nanterre on linn Prantsusmaal, Hauts-de-Seine'i departemangu keskus ja Pariisi eeslinn. Asub Seine'i ääres 11 km kaugusel Pariisi kesklinnast. Nanterre'i idaosas on väike osa ärirajoonist La Défense. Nanterre'i omavalitsust on juhtinud vasakpoolsed parteid ja 1935–2010 olid linnapead Prantsuse Kommunistliku Partei liikmed. Paris-Nanterre'i ülikool on üks Pariisi piirkonna suurimaid, seal õpib umbes 34 000 üliõpilast. 2021. aastal oli linna elanike arv 97 351. Linna korvpalliklubi Nanterre 92 on tulnud Prantsusmaa meistriks. Populations légales 2021 Nanterre'i koduleht
Laibaväli

Laibaväli (sanskriti keeles श्मशान, tiibeti keeles དུར་ཁྲོད) on koht maapinnal, kuhu surnukehad viiakse kõdunema. Laibaväljad olid vana- ja keskaegses Indias jm laialdaselt kasutusel. Tänapäeval on neist kujunenud pigem palverännakute sihtkohad. Laipade vaatlemine Laibafarm
Savarina

Savarina on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla nimi tuleneb vene perekonnanimest Savarina. Sealse küla rajasid revolutsiooni eest pagenud venelased. Esimesed kolmkümmend viis aastat külas peale venelaste muud rahvast ei elanudki. Teise maailmasõja ajal moodustati külas Saksa okupatsioonivägede vastu võitlev partisanide salk. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Degimai

Degimai (žemaidi Degėmā) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla nimi on tüüpiline tulekahju üle elanud maa-ala tähistav toponüüm. Rahvasuu räägib, et kord olnud seal küla, mille maaisand oli hästi kuri inimene. Lõpuks ei suutnud sealne rahvas enam seda taluda ja nad ütlesid: "Kui meil ei või midagi olla, siis ei pea ka maaisandal midagi olema." Nii põletasid nad seal kõik maha. Kui sinna uus küla rajati, siis sai see tolle põlengu mälestuseks nimeks Degimai. 1938. aastal avati külas algkool. Seal oli kaks klassikomplekti: koolis õppisid ka naaberküla Savarina venekeelsed lapsed. Kohalik rahvas kutsus seda kooli Kremliks. 1943. aastal suleti koolimajja seitse leedu partisani, keda sakslased seal ka teiste partisanide nimede teadasaamiseks piinasid. Nõukogude perioodil paigaldati hukatud partisanide hauale mälestustahvel. Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Dauginiai

Dauginiai (žemaidi Daugėnē) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Dauginiai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org, sinna jääb ka osaliselt Pavirvyčia botaaniline kaitseala. Külas on kirik ja kalmistu. Asula nimi tuleneb isikunimest Dauginis. Küla kalmistu rajati tõenäoliselt juba aastal 1709. Aastal 1943 püstitati sinna ka kirik. Teise maailmasõja järgsetel aastatel tegutses külas lugemisklubi, mille baasil rajati sinna ka nüüdseks suletud raamatukogu. Muinsuskaitse all on sealne XIX sajandil rajatud külakalmistu ja kalmistu värav. Põletatud tellistest värav valmis aastal 1848. Seda ehivad kolm kaarjat nišši, lääneküljel aga Kristuse bareljeef. Väraval on kolm metallist risti. Kalmistul on säilinud vanad hauatähised, millest viis on kunstimälestised. Ka asub kalmistul 1939. aastal püstitatud votiivkabel Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022. https://www.geoportal.lt/map/ Dauginių kaimo senųjų kapinių ir vartų kompleksas Dauginių kaimo senųjų kapinių ir vartų komplekso kapinių vartai Dauginių kaimo senųjų kapinių ir vartų komplekso senosios kapinės  Dauginiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Janne Tüür

Janne Tüür (24. juuni 1949 – 24. jaanuar 2024) oli eesti füüsik ja pedagoog. Janne sündis jaanipäeval 1949. aastal Suure-Jaanis Vainude perekonnas. Tema vanemad, Helmi ja Aleksei Vain, olid sõja keeristest läbi käinud ning naasnud pärast sõda tagasi Eestisse. Janne oli peres kolmas laps, järgnedes Lembitule ja Vaikele ning saades hiljem nooremaks õeks Anne ja vennaks Reinu. Tema varajane elu kulges Suure-Jaani Keskkoolis, kus õppis lisaks tavapärasele ka viiulit ja kunsti. Janne õppis Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonnas vahemikus 1967–1971. Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta Haapsalu 1. Keskkooli füüsikaõpetajaks. Pereelu Haapsalus oli mitmekesine ja täis väljakutseid, kuid Janne suutis hakkama saada nii õpetajatöö, elektrikuameti kui ka suure pere igapäevaeluga.[viide?] Pere elas üle parvlaeva Estonia katastroofi, kus abikaasa Peeter Tüür oli tööl, kuid kellel õnnestus sealt eluga pääseda. Janne töötas füüsikaõpetajana Tallinna 21. Keskkoolis ajavahemikus 1985–2004 ja Tallinna Prantsuse Lütseumis 2004–2013. Tallinna 21 Keskkoolis oli ta klassijuhatajaks 40 lennu C klassile, mis lõpetas 1989, 50 lennu C klassile, mis lõpetas 1999 ja TPLi 30 lennu klassijuhataja, mis lõpetas 2010. Janne Tüüri lesk Peeter Tüür (s.1947) on pärit Muhu saarelt. Neil on viis ühist last: Tõnis (s.1972), Reiu (s.1974), Mihkel (s.1976), Maia (s.1978) ja Madis (s.1980). MINU LAPSEPÕLVE LEMMIKRAAMAT. Õpetaja Janne Tüür lemmikraamatutest – 28. august 1991 Janne Tüüri Facebooki mälestuskonto Valgustatud monarhi kool - Eesti Ekspress - 31.03.2005 "Vilistlased – Tallinna 21. Kool". Vaadatud 8. veebruaril 2024. "Vilistlased – Tallinna 21. Kool". Vaadatud 8. veebruaril 2024. "Vilistlased". Tallinna Prantsuse Lütseum (inglise). Vaadatud 8. veebruaril 2024.