laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karge meri

"Karge meri" on August Gailiti 1938. aastal ilmunud romaan. Neemi Anders, Andersite peretütar peremees Peeren Anders Päär Anders, Peeren Andersi poeg peremees ja poe kaasomanik Toomas Andla eelmine pastor Aadam Fagerlund reeder Toora Jookus halastajaõde Eljen Karre halastajaõe kasulaps Peeter Eero Kuigu postivedaja poeg Eerik Lamm postivedaja Tehve Lamm postivedaja naine professor Amadeus Lokk Epp Loona, naine Tuulteninalt, kellel on kuus vallaslast: Iisak Loona, Matt Ruhve ja Epp Loona poeg Pirre Loona, Teo Praakli ja Epp Loona poeg Matt, Toomas Andla ja Epp Loona poeg Pern, Tuiska ja Epp Loona poeg veel üks tütar tütar Eero Kuiguga pastor Joosep Lund pastori tütar Kelli Lund vana Lööne, pime nägija, väidetavalt nõid pastoraadi teenija Meedla Andres Oorema Teo Praakel Katrina Ruhve, Matt Ruhve pruut ja naine (suurelt maalt, arvatavasti Raudmaa kihelkonnast) peremees Matt Ruhve leitnant Andrus Sauvere külavanem Siimen Tara külavanema naine Ahe Tara vana peremees Matt Ulli noor Ulli perenaine (pärit sisemaalt) Leenu Siimisker, "August Gailiti "Karge meri" ja Ruhnu. Üks vanamoodne vaatlus" – Looming 1994, nr 7, lk 971–991
Nõmme (Mustvee)

Nõmme on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kükita

Kükita (kohakääne Kükitale, vene keeles Кикита) on peamiselt venelaste küla Jõgevamaal Mustvee vallas. Kükital asub vanausuliste palvemaja, samuti Kükita ja Raja vanausuliste kalmistu. Küla esmamainiti 1599 kujul wioska Kikiuta. Hiljem mainiti seda 1624 kujul Kückkita, 1657 kujul Kückotaia ja 1904 kujul Kikkita. Alates 18. sajandist on kirja pandud ka venepärast nimekuju Kikita. Küla asus Torma kihelkonnas ja kuulus Tarakvere mõisale. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 188 inimest. Neist 32 (17%) olid eestlased. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda. Lauri Kettunen oletas, et külanimi tuli väikekoovitaja rahvapärasest nimest "kükitaja". Valdek Pall lisas, et tegijanimedest lähtuvaid kohanimesid on Eestis mujalgi. Kükita kivisild (Paide vallas Tarbja külas) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 289 Statistikaameti andmebaas Palvemaja uks püsib valla raskuste kiuste, Postimees, 4. august 2007
Tiheda

Tiheda on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda. Venemaa keisririigis kasutati koha kohta venepärast nime Tihhotka (Тихотка). Sõpruse tänav Laululava Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järvepera

Järvepera on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 1820. aasta paiku toodi terve Järvepera küla elanikud Mulgimaa Karksi, Helme ja Paistu kihelkonnast sisse. Ajalooliselt jäi Järvepera Tartumaale Palamuse kihelkonda. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Järvepera külas on sündinud kirjanik Oskar Luts. Järvepera mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. *"Palamuse". // Tartumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti I. Tartu 1925. Lk 346 Oskar Luts Eesti Kirjanike Muuseumide Ühing
Palamuse

Palamuse on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Palamuse valla halduskeskus. Alevikus asuvad Palamuse kirik, Oskar Lutsu Palamuse Põhikool, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Palamuse raamatukogu ja Palamuse rahvamaja. Pastoraadihoone, apteek, vesiveski ja kirikupark kuuluvad ühtsesse kultuurikompleksi. Palamuse kalmistul asub mälestussammas esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenud sõjameestele. Palamuset mainiti esimest korda 1234. aastal. Alates 1987. aastast antakse Palamusel välja Oskar Lutsu huumoripreemiat. Alates 1997. aastast korraldatakse Palamusel Suurt Paunvere väljanäitust ja laata. Üritus toimub septembris kolmanda nädala laupäeval. "Kevade", kolhoos Kihelkonnakooli hoone Pastoraadi peahoone Pastoraadi ait Goldbergi villa Vesiveski Apteek Palamuse talvel Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2018. Vaadatud 29. juunil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kaiavere (Jõgeva)

Kaiavere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kaiavere

Kaiavere on mitme küla nimi Eestis: Kaiavere, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaiavere, küla Tartu maakonnas Tartu vallas Kaiavere järv Kaiavere mõis Kaiavere soo
Kudina

Kudina on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Kudina mõis oli ajaloolise Kudina valla keskus. Tsaariajal kuulus Kudina Maarja-Magdaleena kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Luua

Luua on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Luua külas (4 km Palamuselt) asub Luua mõisaansambel – 1730. aastal ehitatud häärber, "piparkoogimajaks" nimetatud aednikumaja ja park on üks paremini säilinud barokkstiili näiteid Eestis. Pargis kasvab paarsada puu- ja põõsaliiki. Hooneid kasutab tänapäeval Luua Metsanduskool. Luual on sündinud Eesti murdmaasuusataja Eeri Vahtra ning seal on elanud ka roosiaretaja Ferdinand Laaser. Luua mõisa kavaleridemaja Mälestuskivi Alfred Ilvesele Luua arboreetumis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nava

Nava on mitme küla nimi Eestis: Nava, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Nava, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Nava jõgi Nava mõis (Palamuse kihelkonnas) Nava oja Nava vald Hispaanias, Astuurias
Alfalagunemine

Alfalagunemine on tuumareaktsioon, mille puhul aatomituumast kiirguvad välja alfaosakesed (α). Alfalagunemine on üks radioaktiivsuse liike. Alfaosakeste kiirgust nimetatakse ka alfakiirguseks ja see on üks radioaktiivse kiirguse liike. Teised võimalikud radioaktiivsed kiirgused on beetakiirgus, gammakiirgus ja neutronkiirgus. Reeglina toimub alfalagunemine rasketes aatomituumades ja selle tagajärjel väheneb tuuma aatomnumber (prootonite arv) kahe võrra ja massiarv (nukleonide koguarv) nelja võrra. Näiteks on uraani alfalagunemine tooriumiks: 23892U → 23490Th + α Alfalagunemisel eralduv alfaosake (heelium-4 aatomituum) haarab võimaluse korral elektrone laguneva aatomi elektronkattest või mõnelt muult negatiivselt ioonilt või neutraalselt aatomilt (tal on vaja neutraalseks aatomiks saamiseks hankida kaks elektroni), moodustades tavalise heeliumiaatomi. Enamik Maa atmosfääris leiduvast heeliumist ongi tekkinud raskete elementide (poloonium ja selle omast suurema aatomnumbriga elemendid) aatomituumade alfalagunemise tagajärjel.  Pikemalt artiklis Alfakiirgus Alfakiirgus on alfalagunemisel tekkiv alfaosakeste voog. Alfakiirgus on ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mille läbimisvõime on kõigist ioniseeriva kiirguse tüüpidest kõige väiksem. Alfalagunemisel eraldunud alfaosakese kineetiline energia on tüüpiliselt suurusjärgus 5 MeV (mis on umbes 0,13% alfaosakese koguenergiast) ja tema kiirus on tüüpiliselt umbes 15 000 km/h. Alfakiirguse väike läbimisvõime tuleneb tema suurest massist, tugevast elektrilaengust ja alfaosakeste väikesest kiirusest (võrreldes teiste kiirguste osakeste kiirusega). Tänu nendele omadustele on suur tõenäosus, et läbi aine liikuv alfaosake põrkub mõne aatomi vastu ning kas neeldub selle aatomi tuumas või hajub elektronkattelt, andes oma energia üle aatomile ning ioniseerides teda. Piisab juba paberilehest või mõnesentimeetrisest õhukihist, et praktiliselt kõik alfaosakesed põrkuks mõne paberi või õhu aatomiga. Väline alfakiirgus inimesele ohtlik ei ole, sest isegi naha surnud rakkudest koosnev väliskiht pidurdab alfakiirguse efektiivselt. Küll aga võib alfakiirgus olla ohtlik, kui see toimub inimese sees (kui kehasse on sattunud alfalagunev keemiline element). Alfakiirguse avastas Ernest Rutherford 1899. aastal ja kasutas seda aatomituuma olemasolu tõestamiseks. Radioaktiivsus Beetalagunemine Gammakiirgus Neutronkiirgus
Nava (Jõgeva)

Nava on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Külas asub muistne Nava kalme. Nava raudteepeatus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Treiali

Treiali (ka: Treieli, Treijali, Suurõ-Paklova, Suure-Paklova) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 2 püsielanikku. 2000. aastal oli elanikke 1. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Treiali tänav (Tallinnas) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Tobrova

Tobrova (ka: Tammesalu) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 9. Ka külast läbivoolava Tuhkvitsa oja üks nimevariant on Tobrova oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Tobrova tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Tessova

Tessova (ka: Teessova, Teesova, Tessovo, Stešovo, Pedasma, Pedasmäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 elanikku. 2000. aastal oli elanikke samuti 2. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Edela tänav

Edela tänav on tänav mitmes Eesti linnas: Edela tänav Tallinnas Edela tänav Pärnus Edela tänav Viljandis Edela tänav Valgas Edela tänav Rakveres Edelasild
Tedre

Tedre (ka: Tedrekülä, Tedreküla) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1 elanik. 2000. aastal oli elanikke 3. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2023.
Tedreküla

Tedreküla on küla Tartumaal Peipsiääre vallas. 1977. aastal liideti Tedreküla Kodaverega. Küla taastati 2019. aastal Kodavere küla lõunaosa ja senise Pärsikivi küla liitmise teel. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 22.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.12.2019. Kodavere. Eesti kohanimeraamat, vaadatud 22.12.2019. Peipsiääre vallas ennistati Tedreküla. Peipsiääre vald, 18. oktoober 2019, vaadatud 22.12.2019.
Samatemperatuurijoon

Samatemperatuurijoon ehk isoterm on joon kliimakaardil, mis ühendab ühesuguse õhutemperatuuriga punkte. Tavaliselt kujutatakse kliimakaardil jaanuari või veebruari ja juuli samatemperatuurijooni, mõnikord ka aasta keskmiseid samatemperatuurijooni. Maapinna samatemperatuurijoon (isogeoterm)
Liikumine (täpsustus)

Liikumine on mitmetähenduslik mõiste: liikumine tähendab tavaliselt koha- või asendivahetust. liikumine tähendab filosoofias igasugust muutumist. liikumine võib tähendada ka kindla suunaga kollektiivset ühiskondlikku aktiivsust. liikumine on muusikas mõiste, millega vahel tähistatakse häältejuhtimist. liikumine on geomeetrias ruumi teisendus, mis säilitab kujundite meetrilised omadused ja orientatsiooni. liikumine on bioloogias loomade kulgemine ehk lokomotsioon. Liikumise või kehalise liikumise all võidakse mõelda kehalist aktiivsust tervislikel eesmärkidel või mõne psüühilise seisundi esilekutsumiseks või soodustamiseks. Teatris räägitakse lavalisest liikumisest. amööbliikumine, kõige algelisem loomse raku liikumise vorm.
Kliimakaart

Kliimakaart on kaart, mis on koostatud kliimanäitajate alusel. Kliimakaardil kujutatakse tavaliselt samajoonte abil kliimaelementide keskmisi (jaanuari või veebruari ja juuli keskmist õhutemperatuure), summaarseid väärtusi (aastane sademete hulk), äärmusväärtusi (kõrgeim ja madalaim õhutemperatuur) jne. Kliimavöötmete kaardil kujutatakse kliimavöötmeid ja valitud, iseloomulike kohtade kliimadiagramme. Maailma atlases on tavaliselt järgmised kliimakaardid: Õhutemperatuur jaanuaris (iga maailmajao ja mandri kohta) Õhutemperatuur juulis (iga maailmajao ja mandri kohta) Aastane sademetehulk (iga maailmajao, mandri ja maailma kohta) Õhurõhk ja õhuvoolude ringlus jaanuaris (maailmas) Õhurõhk ja õhuvoolude ringlus juulis (maailmas) Aasta keskmine õhutemperatuur (maailmas) Kliimavöötmed Eesti atlases (2004) on kaartide valik suuremgi.
Ussa (Petšora)

Ussa (vene Уса, komi Усва) on jõgi Euroopas. Algab Polaar-Uurali loodenõlvult. Tasandikule laskunud, voolab valdavalt edelasse. Suubub paremalt Petšorasse. Pikkus 656 km.
Serra do Mar

Serra do Mar on mäestik Lõuna-Ameerikas Brasiilias. Kulgeb põhja-lõuna suunas, idas laskub järsult Atlandi ookeani rannikumadalikule, läänes laugelt Brasiilia mägismaale. Kõrgus kuni 1810 meetrit.
Caater

Caater on Eesti euro-dance'i ansambel, kuhu kuuluvad Kalle Kukk, Markku Tiidumaa, Andrus Lang. Caater on sõlminud plaadilepingu Sony Musicuga. Aastal 1999 pälvis Caater Eesti Muusikaauhindadel "Kuldse Plaadi" singliga "O Si Ne Ne". Samal aastal nimetati Caater ka aasta ansambliks ning nende albumit aasta albumiks. I (1997) II Level (1997) Contact (1998) Freakshow (1998) Space Invasion (1998) Millennium: The Best Of Caater (1999) Connected (2000) King Size (2001) Club Space (2002) Queen of the Night (with Trinity) (2003) Eesti Kullafond (2017) O Si Ne NE (1999) Hold That Sucker Down (2000) Phantom (2000) Dance With You (2000) Free My Body (2001) King Size (2001) Enjoy the Silence (2002) Master Tune (2002) The Queen of the Night (2003) Sissekanne leheküljel Estmusic
Kõrgepinge

Kõrgepinge (inglise keeles high voltage, lühend HV) on pingepiirkond, mille korral pinge on normaaltalitlusel vahelduvpinge korral suurem kui 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul suurem kui 1500 volti. Kõrgepinge peamine tehniline rakendusvaldkond on elektrienergia ülekanne, kus kõrgel pingel on võimalik edastada elektrienergiat väikeste ülekandekadudega suurte vahemaade taha. Väikepinge Madalpinge
Tepia

Tepia (ka: Tepija, Tepja) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 5. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Tepia ohvriallikas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Talka

Talka (ka: Talvikõstõ, Talvikeste, Tal'ka) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Mokornulka. Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 12 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 19. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2023.
Madalpinge

Madalpinge (inglise keeles low voltage, lühend LV) on pingepiirkond, mille korral pinge võib olla väikepingest suurem, kuid ei ületa nomaaltalitlusel vahelduvpinge korral 1000 volti (efektiivväärtus) ja alalispinge puhul 1500 volti. Madalpingeseade on vahelduvpingel 50 kuni 1000 V (k.a) ja alalispingel 75 kuni 1500 V (k.a) talitlev elektriseade.. Väikepinge Kõrgepinge Võrgupinge Nõuded elektriseadmele- ja paigaldisele, nende elektromagnetilisele ühilduvusele, märgistuse ja teabega varustamisele ning vastavushindamise kord
Sirgova

Sirgova (ka: Sirkova, Širkova, Sirguva, Laiküla, Širkovo) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Zurab Žvania

Zurab Žvania (gruusia ზურაბ ჟვანია) (9. detsember 1963 Thbilisi – 3. veebruar 2005 Thbilisi) oli Gruusia poliitik, peaminister 2004–2005. Lõpetas 1985. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna. Oli samas 1985–1992 teadur. Lõi 1985. aastal Gruusia roheliste parteid ja roheliste liikumist ühendava assotsiatsiooni. 1992 valiti Euroopa roheliste partei kaasesimeheks. Gruusia parlamendis alates aastast 1992. Kuni 1995. aastani oli ta parlamendi roheliste fraktsiooni esimees ja rahvusvaheliste suhete komitee liige. 1995–1999 oli Zurab Žvania Gruusia parlamendi esimees. Jätkas samas ametis ka 1999 valitud parlamendis. Oktoobris 2001 läks opositsiooni ridadesse ja lahkus spiikri ametist. 2002. aastal asutas partei Ühinenud Demokraadid. Novembris 2003 sai temast roosirevolutsiooni üks liidritest ning pärast opositsiooni võimuletulekut riigiminister (riigi teine mees täitevvõimu struktuuris presidendi järel). 17. veebruaril 2004 sai Zurab Žvaniast konstitutsiooniliste ümberkorralduste järel Gruusia valitsusjuht (peaminister). Zurab Žvania oli abielus ja tal on kolm last. Peaminister Žvania suri ööl vastu 2005. aasta 3. veebruari ametliku versiooni järgi vingugaasimürgistuse tagajärjel. Samast korterist leiti mõni aeg varem Kvemo Khartli asekuberneriks nimetatud Raul Jussupovi surnukeha, ametlik surmapõhjus sama. Ajakirjanikud ja opositsioonipoliitikud on Žvania surma asjaolud hiljem kahtluse alla seadnud. Irakli Okruašvili, Žvania surma ajal riigi kaitseminister, väitis 2007. aasta septembris (kaks päeva enne vahistamist võimude poolt), et Žvania toimetati paika, kus tema surnukeha hiljem näiliselt avastati, juba elutult. Žvania surma uurinud ajakirjaniku väitel ei leitud korterist kummagi ohvri sõrmejälgi. FBI tehtud õhukvaliteedi mõõtmised korteris ei tuvastanud, et hapniku osakaal kippunuks langema alla kriitilise piiri. Peaministri surma aegne Gruusia Kriminalistikabüroo juht, kes uurimistoimingute ajal sündmuspaigal viibis, tapeti kolm kuud hiljem. Mõrvajuhtumi kahtlusalune sooritas politsei väitel peagi enesetapu. Lahangul osalenud kriminalist väitnud aga, et kahtlusalust oli tabanud kaks kuuli: üks pähe, teine südamesse. 2012. aastal, mil Gruusias tuli võimule Gruusia Unistuse koalitsioon, otsustati Žvania surma uurimine uuesti avada. 2014. aasta märtsis tulid päevavalgele pildid, mis väidetavalt tehtud ohvri lahangu ajal ja näitavad tema kehal vigastusi. Lahangu teinud patoloog, kelle raport sääraseid vigastusi ei kirjeldanud, võeti ametialases lohakuses süüdistatuna vahi alla. Questions Prevail over Zhvania’s Death Civil.ge, 5. oktoober 2007. http://www.civil.ge/eng/article.php?id=27051
Serga

Serga on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Obinitsa oja üks nimevariant on Serga oja. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Serga tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 1.04.2024.
Ostrova

Ostrova (ka: Ostruva, Ostrovka, Ostrovki, Saare) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Koolina nulka. Külas toimub suviti iga-aastane Ostrova festival. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2023.
Väikepinge

Väikepinge (inglise keeles extra low voltage, lühend ELV) on madalpinge, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50 V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120 V. Tüüpilised väikepinged on 6 V, 12 V, 24 V, 36 V ja 48 V. Väikepinge allikaina kasutatakse pinget madaldavat trafot, samuti keemilisi ja fotoelektrilisi vooluallikaid. Väikepingete piirkonnas eristatakse kaitseväikepinget ja talitlusväikepinget. Väikepingelisi seadmeid kasutatakse laialdaselt tänapäevastes süsteemides, nagu nutimaja lahendused (valgustus, ventilatsioon, uste/akende avamine ja sulgemine), turvasüsteemid, automaatse tulekahjusignalisatsiooni süsteemid, kaameravalve süsteemid, nutiseadmed. Samuti kasutatakse väikepingeseadmeid sellistes suurema ohuga alades nagu niisketes ruumides (näiteks saun, vannituba, bassein) või plahvatusohtlikes ruumides ja põrandaküttes. Kaitseväikepinge Talitlusväikepinge "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. aprill 2014. Vaadatud 7. aprillil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Toki pona

Toki pona on tehiskeel. Tema loojaks on Sonja Kisa ning rahvusvahelisele üldsusele tutvustati seda keelt suvel 2001. Häälikuid on ainult 14 ning sõnutüvesid 123. Osa toki pona sõnu on pärit soome keelest ning meilegi arusaadavad: ma (maa), nimi, kala, sama, sina, kuid ka antonüümid pimeja ning walo. "Eesti" on ma Esi, "eesti keel" toki Esi; meie naabermaadeks on ma Sumi (pealinnaks ma tomo Lesinki), ma Losi, ma Lawi (temast lõunasse jääb ma Lijatuwa) ning läänes ma Wensa. Toki pona ametlik koduleht
Kliimanäitaja

Kliimanäitaja ehk kliimaelement on näitaja, mille abil saab mingi koha kliimat iseloomustada. Peamised kliimanäitajad: jaanuari keskmine õhutemperatuur juuli keskmine õhutemperatuur aasta keskmine sademete hulk ja nende jaotus aasta jooksul
Samajoon

Samajoon ehk isojoon on joon, mis kaardil või plaanil ühendab ühesuguste näitajatega punkte. Peamised samajooned: Samatemperatuurijoon ehk isoterm Samasajujoon ehk isohüeet Samarõhujoon ehk isobaar Samakõrgusjoon ehk horisontaal ehk isohüps Samasügavusjoon ehk isobaat Isopükn ehk samatihedusjoon
Isobaar

isobaar ehk samarõhujoon on kaardil joon, mis ühendab ühesuguse õhurõhuga punkte. isobaar on jääval rõhul toimavat protsessi kujutav joon rõhu-ruumala diagrammil. isobaarid on ühesuguse massiarvuga nukliidid.
Samasajujoon

Samasajujoon ehk isohüeet on samajoon, mis ühendab ühesuguse sademetehulgaga punkte.
Tehiskeelte loend

Siin on loetletud tehiskeeli. Programmeerimiskeeli on loetletud artiklis Programmeerimiskeel. anglo-franca Basic English blaia zimondel blissymbols budinos Earth Language esperanto Folkspraak idiom neutral ido interlingua ehk latino sine flexione interlingue ehk oktsidentaal (occidental) interslaavi keel klingoni keel kosmos kotava keel kvenja keel Láadan latinesce lingua ignota Loglan Lojban mundo-lingue Na'vi keel uuskeel (Newspeak) noviaal novilatin oktsidentaal perio progressiva sabir sindarin slovianski slovio Solresol tal timiero toki pona universala volapük Yvle
Samarõhujoon

Samarõhujoon ehk isobaar on meteoroloogias ühele tasapinnale, tavaliselt merepinna kõrgusele taandatud sama õhurõhuga, samal kokkuleppelisel mõõtmisajal mõõtepunkte ühendav kõverjoon geograafilisel kaardil. Parema ülevaate saamiseks kaardil ühendatakse joonega harilikult ainult need mõõtepunktid, kus õhurõhku näitav täisarv lõpeb kas nulli või viiega ehk isobaare kujutatakse kaardil õhurõhu 5 hPa sammuga. Nii saadud meteoroloogilisi pinnakaarte koostatakse parema piltliku ülevaate saamiseks teataval territooriumil analüüsi eesmärgil. Kaardil tekkinud kinniste isobaaridega piiratud alad kujutavad baarilisi süsteeme. Samuti on isobaarid kujutatud meteoroloogias ka aeroloogilisel (aeroloogia – kõrgemate õhukihtide uurimise teadus) diagrammil pruunide horisontaaljoontena. Meteoroloogia kõigile. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1960, lk 68.