laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tõrvajõe

Tõrvajõe on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Vaivara valda. Tõrvajõgi Tõrvajõe juga Tõrvajõe kanjon Riigi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaivara

Vaivara on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda. Vaivara koonduslaager Vaivara raudteejaam Vaivara vana kalmistu Vaivara uus kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vodava

Vodava on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda. Vodava–Meriküla maantee Kaldakodu talu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Laagna

Laagna on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda. Küla läbib Tallinna–Narva maantee ja seda ümbritsevad põhjast Meriküla ja Puhkova küla, idast Vodava ja Soldina küla, lõunast Arumäe küla, läänest Hiiemetsa ja Udria küla. Laagna küla on esmamainitud 1412. aastal nimega Langhenal, hiljem pärast 1498. aastat on Laagna mõisa mainitud nimedega Kuydenurm, Altwaiwara, Lagena. Nüüdisajani on mõisast säilinud mõne hoone varemed ja park. Selles mõisas on peatunud oma Eestimaa ja Baltikumi ringkäikudel paljud kroonitud pead, neist korduvalt Katariina II. Laagna lahing Laagna mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Olgina

Olgina on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asub Narvast vahetult loodes, 5 km kaugusel kesklinnast. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Vaivara valda. Olgina kohal asus Tünnerküla ja hiljem Orujõe küla. Praegune alevik tekkis Orujõe külla 1950ndail ehitatud Narva sovhoosi keskasulana. 1977. aastani oli asula nimi Narva asund. Olgina lennuväli (ehk Narva lennuväli) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sinimäe

Sinimäe on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Varem oli Sinimäe küla staatuses. 1920. aastatel kandis nime Mõisaküla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Vaivara valla halduskeskus. Alevikus on Vaivara vana ja Vaivara uus kalmistu. Sinimäe Põhikool Sinimäed Vaivara maastikukaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. KNAB (vaadatud 13.04.2019)
Erra

Erra on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Erra alevikus 177 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Sonda valda. Aleviku ala on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Erras on sündinud Laine Peep. Erra järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu Erra kihistik. Erra mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012) Erra Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018)
Sonda

Sonda on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sonda valla halduskeskus. Sondas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 425 inimest. Neist 314 (73,9%) olid eestlased. Aleviku ala on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda. Talvine loojang Sonda lähedal Sonda Kool Sonda–Mustvee raudtee Sonda raudteejaam Sonda rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas
Kuri

Kuri (ka: kurjus) on see, mida usutakse olevat moraalselt halb, rikutud, hoolimatult destruktiivne, isekas ja õel. Ta kuulub ühe poolena paari, mille moodustavad hea ja kuri. Kurjus väljendub ebaõiglusena. Tavaliselt peetakse inimese omaduste seas kõige soovimatumaks kurjust ja kõige soovitumaks headust või armastust.[viide?] Headus Kurjus Kurjuse probleem Pahe
Erra-Liiva

Erra-Liiva on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Erra-Liiva külas 72 elanikku. 1939. aastal leiti külast Erra-Liiva peitleid. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Varinurme

Varinurme (18. sajandi kaartidel Warrinurm) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Varinurme külas 71 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. 18. sajandi kaartide järgi on küla juures olnud kõrts ja Jalastu külast lähtuv oja. 2010. aastal eraldati Varinurmest Vana-Sonda küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.07.2022. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Koljala

Koljala on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Koljala külas 38 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Küla järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu Koljala kihistik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012) Koljala Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018)
Nüri

Nüri (18. sajandi kaartidel Nurri) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Nüri külas 30 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Vainu (Lüganuse)

Vainu on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Vainu külas 13 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Uljaste (Lüganuse)

Uljaste (18. sajandi kaartidel Uljast) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Küla juures on Uljaste järv ja Uljaste oos. Küla on esmamainitud 1468. aastal Taani hindamisraamatus. 18. sajandi kaartide järgi on külas olnud kõrts. Küla on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda. Maakonna piir eraldab Ida-Viru maakonna Uljaste küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas paiknevast Uljaste külast. Uljastes ja selle ümbruses on mitmeid huvitavaid vaatamisväärsusi. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 1 inimene. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Uljaste külas 15 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Aili Ilves. Uljaste noored õpivad retkejuhtideks, ajaleht Virumaa Süda, MTÜ Virumaa Koostöökogu, august 2009 Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012) Statistikaameti andmebaas
Satsu

Satsu on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Satsu külas 10 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Satsu mõis Satsu soo Satsu oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Ilmaste

Ilmaste on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ilmaste külas 4 elanikku. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sonda valla koduleht (vaadatud 4. novembril 2012)
Žemaitija

Žemaitija (žemaidi keeles Žemaitėjė; nimetatud ka Žemaitia) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Leedu lääneosas Žemaitija kõrgustikul. Muust Leedust eraldatud jõgederohke Kesk-Leedu madalikuga. Suuremad keskused: Šiauliai, Telšiai, Leedu ajaloolises piirkonnas Žemaitijas elasid balti hõim žemaidid. Kuni 1795. aastani moodustas Žemaitija Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigis eraldiseisva haldusüksuse/osa (leedukeelse nimega Žemaičių seniūnija). Žemaitija valitsejad enne Leedu suurvürstiriigi loomist (vürstid; leedu keeles kunigaikštis): Gvinšbuntas 11. sajand Kiernus (Kernius) 11. sajand Kukowoyt[küsitav] 11. sajand Montvilas 10?? – 1070 Vykintas 11. - 12. sajand Trobius (Trabus) 1??? - 1268 (või 1267) Roman[küsitav] 1268 (1267) - 1270 Narimontas 1270 - 12?? Žemaitija.lt http://www.kresy.co.uk/zmudz.html Žemaidikeelne vikipeedia
Pierre de Coubertin

Parun Pierre de Coubertin (sündinud Pierre de Frédy; 1. jaanuar 1863 Pariis – 2. september 1937 Genf) oli prantsuse pedagoog ja ajaloolane, keda tuntakse eelkõige kaasaegsete olümpiamängude algatajana. De Coubertin organiseeris 23. juunil 1894 rahvusvahelise konverentsi Sorbonne'is. Ta tegi ettepaneku kutsuda ellu olümpiamängud. Samas loodi Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja de Coubertin valiti organisatsiooni juhtima. Otsustati ka, et esimesed kaasaegsed olümpiamängud toimuvad Ateenas Kreekas ja olümpiamänge hakatakse korraldama iga nelja aasta järel. Ateena mängud õnnestusid ja de Coubertin valiti ROK-i presidendiks. Järgmised mängud toimusid aastal 1900 Pariisis. Kolmandad olümpiamängud peeti Saint Louises 1904. Kuna mõlemas linnas korraldati samal ajal ka maailmanäitus, jäid olümpiamängud nende varju. Pierre de Coubertin astus ROK-i presidendi ametist tagasi 1924, pärast Pariisis toimunud mänge. Ta jätkas aupresidendina kuni oma surmani. De Coubertin tõi olümpiamängudele maratonijooksu, kettaheite ja moodsa viievõistluse. De Coubertini keha on maetud Lausanne'i, kuid tema süda on maetud kehast eraldi, antiiksete olümpiamängude varemete lähedale. Olümpiadeviis Antiikolümpiamängud Kaasaegsed olümpiamängud Ood spordile, de Coubertini pseudonüümide all avaldatud luuletus "Pierre de Coubertin" (kogumik; sisaldab: V. Novoskoltsev, "Leegitsev teatepulk", vene keelest tõlkinud Ralf Toming ja L. Lokotar; Pierre de Coubertin, "Olümpiaidee", kõned ja artiklid, saksa keelest tõlkinud E. Kudu). Eesti Raamat, Tallinn 1979, 240 lk ROKi presidendid Olümpiamuuseum Lausanne'is Vapp
Ford T

Ford T (ametliku nimega Ford Model T, tuntud ka kui Tin Lizzie (Pleki-Liisu) ja T) oli Fordi autotehases aastatel 1908–1927 toodetud automudel. Tegu oli esimese automudeliga, mis oli tavainimesele kättesaadava hinnaga. Kuni 1913. aastani sai autot tellida erinevais värvitoonides, sestpeale kuni aastani 1925 oli saadaval üksnes kiiresti kuivav must ahjuemail. Sellest tuleneb ka Henry Fordi kuulus väljend: "Te võite valida ükskõik millise värvi tingimusel, et te valite musta"). Tollal kiiresti arenevad nitroemailid võimaldasid kahel viimasel aastal taas värvilisi autosid toota. Mudelit toodeti lihtsatest töökindlatest detailidest üle 15 miljoni eksemplari. See arv ületati alles 1972. aasta 17. veebruaril, mil Volkswagen ehitas oma 15 007 034. Põrnika. 1999. aastal sajandi auto valimisel kuulutati Ford T sajandi autoks, kui ta 742 punktiga edestas Mini, Citroen DS, Volkswageni Põrnikat ja Porsche 911. Ford Model T (1909) T Touring (1909) Ford T Touring Ford T
Keevisliide

Keevisliide ehk keevisõmblus on liikumatu mittelahtivõetav liide, mis saadakse keevitamise teel. nurkõmblus (ühendab elemente, mis asetsevad eri tasapindades) põkkõmblus (samas tasapinnas elementide liitmiseks) abiõmblus (kasutatakse põhiõmbluse tugevdamiseks)
Gerd Neggo

Gerd Neggo (9. november 1891 Kuressaare – 1. september 1974 Stockholm) oli eesti tantsija, tantsulavastaja ja pedagoog. 1920. aastal õppis ta Émile Jacques-Dalcroze'i rütmilis-muusikalise pedagoogika süsteemi. Aastail 1921–1924 tudeeris Hamburgis Rudolph von Labani tantsustuudios. Pärast õpinguid naasis Eestisse, kus tutvustas esimesena moderntantsu. 1924. aastal avas ta Tallinnas oma tantsustuudio (Gerd Neggo tantsustuudio), kus muu hulgas õppisid Ida Urbel, Helmi Tohvelman. Ta juhtis mitmeid tantsu- ja liikumisrühmi nii teatrites kui ka teatrikoolides, töötas ka Estonia balletirühmadega. Gerd Neggo stipendium Foto ja lühibiograafia Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kodulehel
Kazimierz I

Kazimierz Karol I Odnowiciel, Mnich [kaziimierž odnoviitsjel mnihh] (25. juuli 1016 (või 1015) – 28. november 1058) oli vürst Piastide dünastiast, Poola monarh 1039–1058. Aastatel 1034–1039 ta tõenäoliselt ei suutnud võimu võtta, ta pagendati ning Poola riiklus oli kriisis. Kazimierz I lisanimi tähendab 'taastaja'. Tema teine lisanimi tähendab 'munk'. Ta oli Poola kuninga (1025–1031) Mieszko II ja Lotringi pfaltskrahvi, Ezzonite dünastiast Ezzo tütre Lotringi Richensa poeg. Kazimierz I abiellus Kiievi-Vene suurvürsti (980–1015) Vladimir Suure tütre Dobronega Mariaga. Nende pojad olid Poola kuningas Bolesław II ja Poola hertsog Władysław I Herman. Kazimierzil oli veel kaks poega ja tütar Świętosława, kellest sai Tšehhi kuninga Vratislav II abikaasa. Pärast Mieszko II surma tahtis nähtavasti valitsemisohjad haarata Richenza (poolapäraselt Rycheza), kes oli olnud abikaasaga tülis. Tõenäoliselt allus Kazimierz auahne ema tahtele. Tõenäoliselt viis ema ise Bezprymi valitsemisajal krooni Poolast välja, mida tavaliselt tõlgendatakse hoolitsusena poja õiguse eest troonile. Ent Kazimierzi kroonimist takistasid sise- ja välisraskused (Saksa-Rooma keisririigi vastuseis). Suur-Poolas oli magnaatide ja kiriku vastane rahvaülestõus; pöörduti massiliselt paganausku. Masoovias tekkis eraldi riik, mida valitses Miecław. Pommeris võttis võimu kohalik dünastia. 1038 ründas Poolat Tšehhi vürst Břetislav I. Ta rüüstas Suur-Poola ning hõivas Sileesia ja Väike-Poola. Laastatud Gnieznost viis ta ära Praha püha Adalberti (püha Wojciechi reliikviad ning linn kaotas peapiiskopkonna keskuse staatuse. Kazimierz, kes oli seni viibinud Ungaris, läks Saksamaale, kus uus Saksa-Rooma keiser Heinrich III andis 1039 talle sõjalist tuge, sest kartis Břetislavi ülemäärast tugevnemist. Kazimierzit toetas ka Kiievi-Vene suurvürst (1019–1054) Jaroslav Tark; Kazimierz võttis naiseks tema õe (või tütre) Dobronega Maria. 1041 loobus Břetislav Regensburgi rahuga kõikidest maadest Sileesia taga. Purustamata jäänud Krakówist sai Poola riigi uus pealinn. 1047 ründas Kazimierz Jaroslavi kaasabil Masooviat ja sai Miecławi üle võidu. Ta ühendas oma riigiga Masoovia ning nähtavasti ka Väike-Pommeri, sest ta võitis lahingus ka Pommeri vürste, kes olid Miecławi liitlased. 1050 hõivas Kazimierz keisri tahte vastaselt Tšehhi Sileesia. Vaidluse lahendas 1054. aastal Saksa-Rooma keiser Quedlinburgis: Sileesia jäi Poolale iga-aastase andami eest suuruses 500 grivnat hõbedat ja 30 kuldraha. Kazimierzil ei õnnestunud rajada kirikumetropooliat Poolas, kuigi ta tegi selleks märgatavaid jõupingutusi. Alalise sõjaväe pidamise asemel pani ta alguse tavale anda rüütlitele sõjaväes teenimise eest maad. Pingutused Poola taastamiseks pärast kriisi kandsid vilja ning Kazimierz sai lisanime Taastaja. Kazimierzile järgnes Poola troonil tema poeg Bolesław II. Piastide dünastia Poola kuningas
Aramea keel

Aramea keel on semi keelte hulka kuuluv keel. Jeesuse Kristuse ajal oli see Palestiinas üldlevinud kõnekeel. Piibli Vana Testamendi mõned kohad on algselt kirja pandud ka aramea keeles. Tänapäeval räägitakse mitmeid uusaramea keeli ja murdeid. Eesti Piibliselts: Piibli tõlked Eesti Entsüklopeedia: aramea keel Eesti Entsüklopeedia: semi keeled
Kylix

Kylix on antiikaegne metallist või põletatud savist jässaka või peene venitatud jalaga lame kahesangaline jooginõu. Vanakreeka enim kaunistatud anum (maalitud ka seest). Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika
Krateer

Krateer on antiikaegne suur avara suuga savi- või metall-, mõnikord ka marmoranum, milles segati veini veega. Sanga kuju järgi eristatakse nelja tüüpi krateere: Voluutkrateer – spiraalselt vormitud sangadega (tuntumaid näiteid on François' vaas) Sammaskrateer – sambataoliste sangadega Kuppel- ehk kellkrateer – on kellukakujuline, sangad asuvad rõhtsalt anuma suu all Karikaskrateer – on karikakujuline, sangad asuvad anuma alumises osas Voluutkrateer 450-440 eKr Etruskide sammaskrateer 5. sajand eKr Kellkrateer 450–425 eKr Karikaskrateer 340 eKr
Enchiridion (Augustinus)

Enchiridion ad Laurentium (Käsiraamat Laurentiusele) ehk De fide, spe et caritate (Usust, lootusest ja armastusest) on Augustinuse teos. III Jumal, kõige Looja, ja kõige loodu headus Et kristliku usu usutavus ei ole rajatud asjade loomustele, vaid Looja headusele. 3. 9. Nii et kui küsitakse, mida tuleb uskuda, mis religioonisse puutub, siis ei tule uurida loodust (asjade loomust) nõnda nagu need, keda kreeklased hüüavad füüsikuteks, ega muretseda, kui kristlane ei tea mõnd asja elementide jõust ja arvust, taevakehade liikumisest, korrast ja kadumistest, taeva kujust, loomade, põõsaste, kivide, allikate, jõgede, mägede loomusest ja liikidest, aegade ja kohtade vahemikest, ähvardavate tormide märkidest, ja musttuhat säärast asja, mis nad kas on leidnud või arvavad, et on leidnud: sest isegi nemad, nii silmapaistvalt andekad, vaimustunud uurijad, kellel oli külluses jõudeaega, kes uurisid midagi inimlike oletuste abil, midagi aga ajaloolise kogemuse põhjal, ei leidnud kõike üles, ja selles, mille leidmisega nad uhkustavad, on rohkem arvamusi kui teadmist. Kristlasel piisab uskumisest, et kõikide loodud asjade, taevaste või maiste, nähtavate või nähtamatute põhjus ei ole miski muu, kui Looja, ainsa ja tõelise Jumala headus, ja pole mingit loomust, mis ei oleks kas tema või temast: tema on Kolmainsus, ja nimelt Isa, Poeg ja Püha Vaim, kes lähtub sellestsamast Isast, aga on seesama Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Hüdria

Hüdria on vanakreeka põletatud savist või metallist veekandmisnõu. Hüdrial on kolm sanga: kaht rõhtsat külgsanga kasutatakse kandmisel, suu ja kandilise õla vahel asuvat püstloodset kaelasanga aga valamisel. Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika
Amfora

Amfora (kreeka keeles Αμφορεύς 'amphoreus'; amphi- 'mõlemal küljel', phoreus 'kandja' või pherein 'kandma') oli Vana-Kreekas ja Vana-Roomas kasutatud kitsa kaela ja kahe sangaga savinõu, mida kasutati õli, veini, vee, teravilja jm. säilitamiseks ja transportimiseks. Leidis kasutust ka tuhaurnina. Amforat valmistavad pottsepad, kes jätavad amforadele valmistamise asukohta sisaldava templi. Keraamika Pottsepis Vana-Kreeka Vanakreeka keraamika Jones, Alexander (2017). A portable cosmos: revealing the Antikythera mechanism, scientific wonder of the ancient world. New York: Oxford university press. ISBN 978-0-19-973934-9.
Ideaalse gaasi olekuvõrrand

Ideaalse gaasi olekuvõrrand ehk Clapeyroni-Mendelejevi võrrand on võrrand, mis seob ideaalse gaasi olekuparameetreid rõhku ja ruumala, kui see gaas on tasakaaluolekus. Ideaalse gaasi olekuvõrrand esitatakse enamasti kujul p V = n R T , {\displaystyle pV=nRT,\,} kus p {\displaystyle p} on gaasi rõhk, V {\displaystyle V} on gaasi ruumala, n {\displaystyle n} on gaasi hulk (moolides), T {\displaystyle T} on absoluutne temperatuur ning R {\displaystyle R} on universaalne gaasikonstant. Boyle'i-Mariotte'i seadus Gay-Lussaci seadus Charlesi seadus I. Saveljev, Füüsika üldkursus I (1978), lk 243-247.
Haardekiir

Haardekiir (inglise keeles tractor beam) on nähtamatu kiir, millega tõmmatakse ulmefilmides kaupa kosmoselaevadesse või ühte tähelaeva teisele ligi. Reaalsuses on inglise teadlased suutnud laboritingimustes luua väga nõrga haardekiire, millega õnnestub haarata mikroskoopilisi kehi. Kuigi tegu on algelise ja ülinõrga haardekiirega, on esimene samm tehtud ja järgmine oleks kiire võimsuse suurendamine, et seda saaks ka reaalselt kasutada. Sellega seisab ees palju tehnoloogilisi probleeme, kuid on ennustatud, et kasutuskõlblik haardekiir valmib 30–40 aasta pärast.
Kaido Kaasik (täpsustus)

Kaido Kaasik on mitme tuntud Eesti inimese nimi: Kaido Kaasik on munitsipaalpoliitik. Kaido Kaasik on rallisõitja Tartumaalt. Kaido Kaasik on diskor Virumaalt.
Ulysses S. Grant

Ulysses Simpson Grant (sünninimi: Hiram Ulysses Grant; 27. aprill 1822 – 23. juuli 1885) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja 18. president aastail 1869–1877, kui riigis toimus kodusõjajärgne taasülesehitus. Ta oli Vabariikliku Partei liige. Ameerika kodusõja ajal teenis Grant põhjaosariikide vägedes. 1864. aastal määrati ta Uniooni armee ülemjuhatajaks. Positsiooni tõttu oli ta auaste armeekindral (General of the Army). Ulysses Simpson Grant valiti 1868. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Teodoro Obiang Nguema Mbasogo

Teodoro Obiang Nguema Mbasogo (sündinud 5. juuni 1942) on Ekvatoriaal-Guinea president. Ta tuli võimule riigipöördega 3. augustil 1979, kukutades oma onu Francisco Macías Nguema, kelle ta laskis hukata. Tema valitsusajal on riigis valitsenud korruptsioon, tsensuur ning opositsioonipoliitikute tagakiusamine ja piinamine.[viide?] Alates 31. jaanuarist 2011 kuni 29. jaanuarini 2012 oli ta Aafrika Liidu eesistuja. 2021. aasta novembris nimetati Teodoro Obiang Nguema Mbasogo oma partei kongressil 2023. aasta valimistel kuuendaks ametiajaks kandidaadiks.
Laurent Gbagbo

Laurent Koudou Gbagbo (sündinud 31. mail 1945) oli Elevandiluuranniku president 2000–2011.
Girma Wolde-Giorgis

Girma Wolde-Giorgis (oromo keeles Girmaa Walda Giyorgis Luchaa, amhara keeles ግርማ ወልደ ጊዮርጊስ; 28. detsember 1924 Addis Abeba – 15. detsember 2018 Addis Abeba) oli Etioopia poliitik, riigi president aastatel 2001–2013. Ta oli rahvuselt oromo. Ta oli abielus ja tal on 5 last. Ta kuulus etioopia õigeusu kirikusse ja osales usufestivalidel. 1941 astus Wolde-Giorgis Etioopia sõjaväe sideüksusesse, mille organiseeris Suurbritannia. 1944 lõpetas ta Oletta sõjaväeakadeemia nooremleitnandina. 1946 astus ta õhuväkke ja läbis mitmesugused lennujuhtimiskursused. 1948 sai ta lennuki- ja lennujuhtimise abiõpetajaks. Kui 1951 loodi Etioopia kaubandus-, tööstus ja plaaniministeerium, määrati Wolde-Giorgis selle peadirektoriks. 1955 Eritrea tsiviillennunduse ülemaks (Eritrea kuulus tollal Etioopiale). 1957 sai ta kogu Etioopia tsiviillennundusvalitsuse peadirektoriks ja ühtlasi Etioopia õhujõudude juhatuse liikmeks. 1961 sai ta Keiserliku Etioopia Parlamendi alamkoja liikmeks. Kolmel järjestikusel aastal valiti ta alamkoja eesistujaks. 1965–1974 tegutses ta valitsusvälistes ametites. Ta oli Etioopia kaubanduskoja liige, Austraalia kaubandusesindaja Etioopias, Ghibe põllumajandusassotsiatsiooni asutaja ja juht ning Keffa ja Illubabori puidutöötlusettevõtte asutaja ja juht. Lisaks on ta juhtinud impordi- ja ekspordiettevõtet IMPEX. 1977 oli ta Etioopia ajutise sõjaväevalitsuse koostatud rahuprogrammi komisjoni asendusliige – selle komisjoni eesmärk oli Eritrea probleemi rahumeelne lahendamine. Siis töötas ta kuni 1990. aastani Etioopiale kuulunud Eritreas, olles Etioopia Punase Risti Eritrea haru president asukohaga Asmaras ja pidalitõve kontrollimise organisatsiooni tegevdirektor. Seejärel käivitas Wolde-Giorgis 1992. aasta märtsis keskkonnakaitseorganisatsiooni Tunne Etioopiat ja kuni viimase ajani oli ta selle nõukogu asepresident. 2000 valiti ta teises voorus Etioopia Föderaalse Demokraatliku Vabariigi Rahvaesindajate Kogu (ehk parlamendi) liikmeks, kusjuures ta oli sõltumatu kandidaat. Girma Wolde-Giorgis valiti esimest korda parlamenti 1961. aastal. 2001. aastal valiti ta Etioopia presidendiks ja 2007 valiti tagasi.
Üterbium

Üterbium (sümbol Yb) on keemiline element järjekorranumbriga 70. Tal on 7 stabiilset isotoopi, massiarvudega 168, 170, 171, 172, 173, 174 ja 176. Omadustelt on üterbium lantanoid ja haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,57 g/cm&sup3 ja sulamistemperatuur on 824°C.