laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tegevusobjekt

Tegevusobjekt on tegusõna seotud laiend, mis näitab kellele või millele on tegevus või protsess suunatud: Isa loeb ajalehte. Mart ehitas endale maja. Tegevusobjekt esineb lauses peamiselt grammatilise objekti ehk sihitisena: Ma mängisin palli või harvem määrusena: Ma mõtlesin talle. Tegevusobjekt toimib süntaktiliste protsesside kontrollijana. Kui lauses on tegevusobjekt, siis enamasti kontrollib see infinitiivi tegevussubjekti väljajättu. Lauses Ema kutsus lapse tuppa sööma on laps (tegevusobjekt) see, kes tuleb/hakkab sööma, mitte ema (tegevussubjekt). Olenevalt tegusõna tähendusest võib tegevusobjekt kanda erinevaid täpsemaid tähendusi. See võib olla: patsient - objekt, mis tegevuse tulemusel muudab seisundit või asukohta: Ma sulgesin ukse. teemaobjekt (käsitlusobjekt) - objekt, millele tegevus on suunatud, kuid see pole mõjutatav: Mari luges raamatut. siht - sihtkoht või seisund, mis esineb seisundimuutust väljendavates tulemuslausetes: Neiust sirgus naine. stiimul - psüühilise protsessi esilekutsuja: Ma armastan sind. saaja - esineb lausetes, mis väljendavad millegi siirmist ühelt valdajalt teisele: Laps kinkis emale lilli. kasusaaja (benefitsient) - semantiline roll, mis on väga lähedane saajale: Isa ehitas pojale maja. Tegevussubjekt M. Erelt, Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4, 2013.
Kirikuslaavi keel

Kirikuslaavi keel ehk vanaslaavi keel on slaavi keel, mis on tänapäeval kasutusel vaid liturgilise keelena Bulgaaria Õigeusu Kirikus, Serbia Õigeusu Kirikus, Vene Õigeusu Kirikus, aga ka Russiini Katoliku Kirikus, Horvaatia kreekakatoliku kirikus ja Tšehhi kreekakatoliku kirikus (uniaadi kirikutes). Valahhia ja Moldova õigeusu kirikutes tarvitati seda 17. sajandi lõpuni. Kirikuslaavi keel on lähedane bulgaaria ja makedoonia keelele. Ajalooliselt pärineb see vanakirikuslaavi keelest, milles kohendati hääldust ja ortograafiat ning asendati mõned vanad ja haruldased sõnad igapäevastega (näiteks vanaidaslaavi keelest). Kirikuslaavi keelest on mälestisi varases kirillitsas ja glagoolitsas. Glagoolitsa on praeguseks käibelt kadunud, ehkki algusest peale kasutati kõrvuti mõlemat kirja. Esimene kirikuslaavi keeles trükitud raamat oli Horvaatia "Missale Romanum Glagolitice" 1483. aastast, mis oli Horvaatia glagoolitsas. Sellele järgnesid viis kirillitsas liturgikaraamatut, mis trükiti 1491. aastal Krakówis. Interslaavi keel
Väljendverb

Väljendverb on tegusõna, mis koosneb käändsõna(de)st ja tegusõna(de)st. Väljendverbi sisuliseks tuumaks on käändsõna, näiteks jalga laskma. Mõned väljendverbid võivad hõlmata ka mitut käändsõnavormi, näiteks ajast ja arust olema, ühist keelt leidma, tühja juttu ajama. Ühendverbil on alati nii otsene kui ka ülekantud tähendus, väljendverbil on määrav ülekantud tähendus. See tähendab, et suppi kokku keetma ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega. Väljendverbi võib pidada pigem sõnade ühendiks kui üheks sõnaks. See tähendab, et üldjuhul kirjutatakse selle osad teineteisest lahku, aga mõnel juhul võib väljendtegusõna osad kokku kirjutada, näiteks silmahakkav areng – erinevus hakkas silma. Kokkukirjutatuna muutub ühend omadussõnaliseks, lahkujäetuna väljendab tegevust. Tegusõna osade järjekord lauses võib muutuda, näiteks lasen leiva luusse - lähen leiba luusse laskma. Eesti keele käsiraamat
Sulev Raudsepp

Sulev Raudsepp (6. märts 1941 Leisi – 21. august 2017) oli eesti advokaat, kirjanik ja stsenarist. Asutas 1990. aastal koos Juhan Saare, Henno Käo, Henn-Kaarel Hellati, Andres Ehini ja Endel Mallenega kirjastuse Faatum. Sulev Raudsepp lõpetas 1960. aastal Leisi Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Pärast ülikooli lõpetamist tegutses ta NSV Liidu Siseministeeriumi uurijana. Aastatel 1974–1975 läbis Moskvas Kõrgemad stsenaristide ja režissööride kursused (Высшие курсы сценаристов и режиссёров). Alates 1975. aastast töötas Raudsepp advokaadina, aastast 1991 vandeadvokaadina. "Fašistlike ideede levikust kodanlikus Eestis ja selle mõjust noorsoole : abiks lektorile". Eesti NSV ühing "Teadus" 1968, nr. 23 "Väikeste alatuste summa". Perona 1991 "13 kriminaallugu". Faatum 2007 "Kindral. Professor. Vandeadvokaat" (toimetaja). Faatum, 2008 "Palgata palgapäev" : dokumentaalkriminaallugu (järjejutt). Oma Saar, 30. september–25. oktoober 2008; lk. 6 "3 kriminaallugu". Faatum 2010 "Kuninga vaim". Faatum 2011 "Vana advokaadi jutud". Faatum 2014 "Tavatu lugu". Jutustuse "Süütaja" ainetel (Kogumik "13 kriminaallugu"). Tallinnfilm, 1973. Lavastaja Kalju Komissarov. August Mälgu romaani "Läänemere isandad" dramatiseering lavastatud Salme Vallateatris aastatel 2010 ja 2011. Ene Kallas. Pärastlõuna Sulev Raudsepaga unise linna väikeses kohvikus. Saarte Hääl, 07. juuni 2008 Maris Balbat. Oli kunagi "Tallinnfilm". Toimetaja mälestuskilde. Lk. 111-112 Ene Kallas. Läänemere isandad astuvad vaatajate ette Salmel. Meie Maa, 30. juuli 2010 Salme pärimuspäev ja jõesadama avamine. Kuressaare Sõnumid, 21. juuli 2011 Sulev Raudsepp. Küsimusi endiselt rohkem kui vastuseid (intervjueerija Enno Tammer). Postimees, 2. september 1992; lk. 2 Tiiu Põld. Küüditamisprotsesse alustati valest otsast (Eestlasi Siberisse saatnud Johannes Klaassepa kaitsja vandeadvokaat). Postimees, 28. jaanuar 1999 Sulev Raudsepp. Mall Kaevatsi kriminaalasjast advokaadi pilguga. Postimees, 18. märts 2005 Sulev Raudsepp. Pipl Profiles Sulev Raudsepp. Eesti artiklite andmebaas ISE
Loit Kivistik

Loit Kivistik (sündinud 10. aprillil 1969 Rakveres) on Eesti poliitik, endine Viljandi linnapea. Loit Kivistik lõpetas Viljandi 4. keskkooli ja 1993. aastal Eesti Põllumajandusülikooli tehnikateaduskonna põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Kuulub Eesti Reformierakonda alates 19. oktoobrist 2004. Oli Viljandi linnavolikogu liige alates 2005. aastast, viimati majanduskomisjoni esimehena. Viljandi linnavolikogu valis Loit Kivistiku Viljandi linnapeaks 30. märtsil 2011 pärast XII Riigikogu liikmeks siirdunud Kalle Jentsi linnapea kohalt vabastamist. Viljandi linnapeaks sai Loit Kivistik[alaline kõdulink]. Delfi.ee, 30. märts 2011. (Kasutatud 26. aprillil 2011.) Äriregistri päring. (Kasutatud 26. aprillil 2011.)
Hambaork

Hambaork ehk hambatikk on väike puust, plastist, bambusest, metallist, luust või muust materjalist pulk, mida kasutatakse hammastelt toidujäätmete eemaldamiseks, tavaliselt pärast sööki. Enamasti on hambaorgi üks või mõlemad otsad teravad, et see mahuks hammaste vahele. Hambaorke võib kasutada ka eelroogade (näiteks juustukuubikute või oliivide) tõstmiseks ja kokteilitikuna. Puidust ja plastist hambaorke on kasutatud tikuvõileibu koos hoidva tikuna. USA-s on üks levinumaid hambatikumaterjale kasepuit. Kasepalgid lõigatakse kõigepealt spiraalselt õhukesteks lehtedeks, mis seejärel lõigatakse, hakitakse ja lihvitakse üksikuteks hambaorkideks. USA osariikidest suurim hambaorgitootja on Maine. Hügieen Lauakombed
Ühendverb

Ühendverb ehk ühendtegusõna on perifrastiline (mitmesuguste abisõnade kaudu väljenduv) verb, mille sisuliseks tuumaks on verb, mida täiendab orientatsiooni, perfektiivsust või seisundit, üksikjuhtudel ka modaalsust väljendav afiksaaladverb. Ühendverb koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja määrsõnast. Näiteks: maha kukkuma, üles tõusma, kinni panema, ära minema, tarvis minema. Ühendverb võib olla ka väljendverbi ja ahelverbi verbaalseks komponendiks, nt arust ära olema, jalga maha saama, puust ette tegema, vedru välja viskama, üle minema hakkama. Nt Kas te olete arust ära, et sinna lähete! Talle tehti kõik puust ette. Palavik hakkab üle minema. Huno Rätsep jagas ühendverbid kahte rühma: ainukordsed ühendverbid; korrapärased ühendverbid.  Pikemalt artiklis Ainukordne ühendverb Ainukordsed ühendverbid on ühendverbid, mille osiste kombinatsioonivõimalused on piiratud. Nad moodustavad nii süntaktiliselt kui semantilistest liigendamatu terviku, s.t verbi ja afiksaaladverbi ühend on omandanud uue tähenduse: peale käima, üle ajama, maha võtma, peale ajama, juurde lõikama, üles ütlema, taga otsima, üle pakkuma, üle pingutama, üles lööma, üles ässitama jne.  Pikemalt artiklis Korrapärane ühendverb Korrapärased ühendverbid ei ole valmis sõnastikuüksused nagu ainukordsed ühendverbid. Nad kujunevad mingi tähendusrühma verbide (nt liikumisverbide) suhteliselt korrapärasel kombineerumisel kindlasse rühma kuuluvate afiksaaladverbidega: alla / eemale / juurde / kohale / ligi / pärale / tagasi.. + minema / jooksma / astuma / kihutama / sõitma. Mõlemad ühendi osised säilitavad tähendusliku iseseisvuse. Orientatsioonilised afiksaaladverbid osutavad üldistatud kujul suhtelist suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta: alla, eemale, ette, juurde, kaasa, kohale, kätte, külge, maha, otsa, paigale, pärale, peale, sisse, taha, vastu, üles, ümber jne.Nt Jänes jooksis autole ette. Koor laulis solistidega kaasa. Perfektiivsust väljendavad afiksaaladverbid märgivad tegevuse piiritletust või vähemalt piirivõimaluse olemasolu. Sellised afiksaaladverbid on läbi (lugema), maha (müüma), minema (minema), otsa (lõppema), tulema (tulema). Nt Ta luges raamatu läbi. Tulime koosolekult tulema. Levinuim perfektiivsusadverb on ära, nagu ära jagama, ära mõistatama, ära ootama, ära tegema, ära tellima. Seisundit väljendavad partiklid kuuluvad afiksaaladverbidena ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad koos verbiga uue tähendusliku terviku ja tingivad lausemalli. Afiksaalsetena esinevad nt kinni (nabima), lahti (saama), kokku (kukkuma), viltu (minema). Modaalsust väljendavad partiklid vaja ja tarvis ühendverbides vaja minema/olema, tarvis minema/olema. Nt Mul ei lähe seda raamatut enam vaja. On tarvis, et grammatika saaks kevadeks valmis. Huno Rätsep. Eesti keele lihtlausete tüübid, Eesti NSV TA Emakeele Seltsi toimetised 12. Tallinn: Valgus.
Paavo Arhinmäki

Paavo Erkki Arhinmäki (sündinud 13. detsembril 1976 Helsingis) on Soome poliitik, Vasakliidu esimees aastatel 2009–2016. Arhinmäki oli Soome vasaknoorte esimees 2001–2005. 2007 ja 2011 valiti ta Eduskunna liikmeks. 2009 valiti ta Vasakliidu esimeheks. Arhinmäki elab Helsingis ja on Helsingi linnavolikogu liige. 22. juunist 2011 kuni 4. aprillini 2014 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse kultuuri- ja spordiminister. Otsus minna valitsusse tekitas erakonnas lõhe ja lõppes kahe parlamendiliikme väljaviskamisega nende saadikurühmast. Ta oli Vasakliidu kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel, kogudes esimeses voorus 5,5% häältest. Teda huvitavad jalgrattasport ja jalgpall. Ta on jalgpalliklubi FC Jokerit poolehoidja. Arhinmäki on taimetoitlane. 7. jaanuaril 2012 abiellus Arhinmäki Päivi Lahtiga, kellega oli juba enne pikka aega koos elanud. Lahti on hariduselt veterinaar. 9. veebruaril 2012 sündis peres tütar. Arhinmäki kasutas isapuhkust. Arhinmäe koduleht Arhinmäki eduskunna kodulehel
Tegusõna vabad laiendid

Tegusõna vabad laiendid on laiendid, mis sõltuvad tegusõnast vähem kui seotud laiendid. Tegusõna ja tema laiendite vahel toimiv grammatiline seos on sõltumine ehk rektsioon. Vabade laiendite tingitus lauses tegusõnast on minimaalne, erinevalt seotud laienditest, mis on nii sisult kui ka vormilt konkreetse tegusõnaga seotud. Tegusõna koos oma laienditega moodustab tegusõnafraasi. Tegusõna vaba laiend väljendab sündmuse kohta, aega või asjaolusid, lauses on selleks enamasti erinevad määrused. Seotud laiend väljendab sündmuse osalisi. Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis. Näiteks: Ma (alus - tegusõna seotud laiend) vaatasin (öeldis - tegusõna) pühapäeval (ajamäärus - tegusõna vaba laiend) toas (kohamäärus - tegusõna vaba laiend) telekat (sihitis - tegusõna seotud laiend). Vabad laiendid võivad lauses esineda iga tegusõna ümber, kuid lause oleks arusaadav ka ilma nendeta.
Joodiku

Joodiku oli küla Simuna kihelkonnas praeguse Paasvere küla lääneosas. Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres asub samanimeline bussipeatus, mida läbib muuhulgas Tartu–Rakvere liinibuss (liin nr 246). Seoses Joodiku bussipeatusega levivad naljajutud. Joodikul asus Paasvere külakool, mis lõpetas tegevuse 1932. Küla liideti Paasvere külaga 1977. aastal. Küla nimi pärineb talupoja lisanimest: 1716 on mainitud isikut Jotiko Michel ja 1726 oli Paasvere lähedal metsavahiks ilmselt sama mees Jodiko Michell. Küla kuulus Paasvere mõisale. Pärimus räägib, et küla nimi tuli loomade jootmiskohast (jõge lähedal polnud, küll oli aga madalamas kohas tiik) ning algne kohanimi oli Joodaku.[viide?] Peatus.ee: Tartu–Joodiku, vaadatud 27.04.2011 Peatus.ee: Rakvere–Joodiku, vaadatud 27.04.2011 Aarne Mäe. Nimi ei riku meest, kui mees ise nime teeb[alaline kõdulink]. Virumaa Teataja, 8. veebruar 2003 "Laekvere valla hariduse ajalooline lühiülevaade". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2015. Vaadatud 27. aprillil 2011. Marja Kallasmaa: artikkel "Joodiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 126. Sergo Selder. Noorteseltskond sõitis läbi Eesti "joomakohad". Eesti Päevaleht, 25. august 2004
Seotud laiend

Tegusõna seotud laiend on laiend, mis sõltub lauses nii sisuliselt kui vormiliselt tegusõnast. Seotud laiend ja tegusõna vahel toimiv grammatiline seos on sõltumine ehk rektsioon. Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis. Näiteks lause: Lapsed (alus - tegusõna seotud laiend) mängivad (öeldis) õues (määrus - tegusõna vaba laiend) keksu (sihitis- tegusõna seotud laiend). Seotud laiend väljendab sündmuse osalisi. Vaba laiend väljendab sündmuse kohta, aega või asjaolusid. Näiteks: Isa (seotud laiend) vaatab diivanil (vaba laiend) telekast (vaba laiend) jalgpalli (seotud laiend). Koerad (seotud laiend) haukusid eile (vaba laiend) kõvasti (vaba laiend) akna all (vaba laiend). Õpilane (seotud laiend) küsis küsimuse (seotud laiend). Tegusõnal võib olla: üks seotud laiend: Päike loojub mitu seotud laiendit: Ema küpsetab kooki mitte ühtegi seotud laiendit: Koidab Tegusõna kombineerub teiste lause moodustajatega valentsi kaudu. Tegusõna semantiline valents võrdub seotud laiendite arvuga.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool

Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool (rootsi keeles Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap, lühend NHV) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev kõrgkool Rootsis Göteborgis. Kõrgkool tegeleb tervishoiualase teadus- ja õppetööga. Koolis on kaks peamist õppesuunda: terviseedendus ja tervishoiu juhtimine. Kool asutati 1953. aastal Põhjamaade Tervishoiukõrgkooli (Nordiska hälsovårdshögskolan) nime all. Praegust nime kannab ta alates 2003. aastast. Tegevuse esimestel kümnenditel toimus õpe peamiselt kuni kahekuuliste kursuste vormis. Alates 1978. aastast annab kõrgkool magistrikraadi, 1987. aastal lisandus doktoriõpe. Kõrgkoolis on umbes 70 töötajat. Selle aastaeelarve on umbes 50 miljonit Rootsi krooni; 85 protsenti sellest moodustavad Põhjamaade valitsuste eraldatud summad. Iga maa üliõpilastele eraldatakse selle maa panusele vastav arv kohti. Programm on avatud ka üksikutele õppuritele väljastpoolt Põhjamaid. Kõrgkoolis õpib umbes 700 üliõpilast. Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool annab välja Põhjamaade rahvatervise auhinda. "Folkhälsa från 1953". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2010. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Nordiska folkhälsopriset". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2011. Vaadatud 27. aprillil 2011. Koduleht 2010. aasta majandusaruanne
Rooma rauaaeg

Rooma rauaaeg on vanema rauaaja hilisem periood Põhja-Euroopas. Sellele eelnes eelrooma rauaaeg ja järgnes rahvasterännuaeg. Ajajärgu nimetus tuleb asjaolust, et sel ajal mõjutas Põhja-Euroopat Rooma tsivilisatsioon. Eesti alal dateeritakse rooma rauaaeg aastatesse 50–450 pKr, kus perioodi algust tähistab tüüpiliste tarandkalmete rajamise algus ja sõlgede ilmumine kalmetesse ning lõppu tarandkalmete ehitamise lõpetamine ja kivivarekalmete rajamine. Ajajärgu siseselt on omakorda eristatud vanemat ja nooremat etappi, mille piir on u aasta 200. Rooma rauaajal on Eesti alal eristatavad arheoloogiliste kultuuride piirkonnad, mis laias laastus ühtivad hilisemate eesti keele murdepiirkondadega, mis on viinud mitmed uurijad järelduseni, et murrete kujunemine saigi alguse sel ajal. Valter Lang peab seda põhjendamatuks seisukohaks, kuna arheoloogilised kultuurid ei pruugi teatud keelerühmade asualaga kattuda ja rooma rauaaegne näiline ühtelangevus hiljem, keskmisel ja nooremal rauaajal, puudub. Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Lk 51–68.
Pottsepp

Pottsepp on ametimees, kes tegeleb ahjude, pliitide ja muude küttekollete ehitamise ja parandamisega. Ajalooliselt on pottsepaks nimetatud käsitöölist, kes valmistas savinõusid. Eestis on kinnitatud pottsepa kutsestandardid järgmistel tasemetel: Pottsepp I Pottsepp II Pottsepp III Pottsepp-restauraator III Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 12.08.2013) Kutsestandardid
Põhjamaade rahvatervise auhind

Põhjamaade rahvatervise auhind (rootsi keeles Nordiska folkhälsopriset) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu algatatud tunnustus, mida annab Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool. Auhind antakse inimesele või organisatsioonile märkimisväärse panuse eest rahvatervise edendamisel Põhjamaades. Auhinnaks on alates 2001. aastast 50 000 Rootsi krooni ja diplom. Auhinda antakse alates 1989. aastast. 2004 – Magnus Scheving, Island 2005 – Pekka Puska, Soome 2006 – Stig Wall, Rootsi 2007 – Kirsten Lee, Taani 2008 – Danuta Wasserman, Rootsi 2009 – Barbro Westerholm, Rootsi 2010 – Kaare R Norum, Norra 2011 – Jouko Lönnqvist, Soome 2012 – Haraldur Briem, Island 2013 – Peter Bjerregaard, Taani 2014 – Islandi Olümpiakomitee "Nordiska folkhälsopriset". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2011. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Nordiska folkhälsopriset". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2010. Vaadatud 27. aprillil 2011. "http://www.nhv.se/upload/dokument/omnhv/Arsberattelse_2004.pdf" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2007. Vaadatud 30. aprillil 2011. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) Finsk professor får folkhälsopriset[alaline kõdulink] Smittskyddsexpert Haraldur Briem får Nordiska Folkhälsopriset 2012[alaline kõdulink] "Professor Peter Bjerregaard tilldelas nordiska folkhälsopriset 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2016. Vaadatud 8. juulil 2016. Islands idrottsförbund – Olympiska kommittén tilldelas Nordiska Folkhälsopriset 2014 Koduleht
Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut

Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut (NORDITA; islandi keeles Norræna stofnunin í kennilegri eðlisfræði, norra keeles Nordisk institutt for teoretisk fysikk, rootsi keeles Nordiska institutet för teoretisk fysik, soome keeles Teoreettisen fysiikan pohjoismainen laitos, taani keeles Nordisk institut for teoretisk fysik) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev teadusasutus. Instituudi eesmärk on edendada Põhjamaade koostööd teoreetilise füüsika vallas, eelkõige astrofüüsika, biofüüsika, kondensaine füüsika ja osakestefüüsika alal. Instituut korraldab kursusi, töötubasid, loenguid ja konverentse nii üksi kui ka koostöös teiste asutustega. Asutus loodi aastal 1957 Kopenhaagenis Niels Bohri ja Rootsi poliitiku Torsten Gustafssoni algatusel Põhjamaade Teoreetilise Aatomifüüsika Instituudi nime all ning see tegutses alguses Niels Bohri Instituudi katuse all. Alates 1. jaanuarist 2007 tegutseb instituut Stockholmis AlbaNova keskuses. Selle tegevust administreerivad Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool. Kuni 2006. aastani rahastasid instituudi tegevust Põhjamaad ühiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu vahendusel, seejärel võtsid finantseerimise üle Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool. Instituudi juhatusse kuulub kaks liiget igast riigist. Juhatuse esimees on Islandi ülikooli professor Þórður Jónsson. "Nordita". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2011. Vaadatud 27. aprillil 2011. "Board". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2010. Vaadatud 27. aprillil 2011. Koduleht
Masaryk

Masaryk on tšehhi perekonnanimi. Tomáš Masaryk, poliitik, Tšehhoslovakkia president Jan Masaryk, poliitik ja diplomaat 1841 Masaryk, asteroid
Geštaltpsühholoogia

Geštaltpsühholoogia on psühholoogia haru, mis pöörab erilist tähelepanu tervikkujundite ehk geštaltide tajule ja holistlikule lähenemisele. See haru oli eriti populaarne 1930. aastatel. Geštaltpsühholoogia (saksakeelsest sõnast Gestalt – konfiguratsioon, kuju) tekkis Saksamaal 20. sajandi alguses Max Wertheimeri, Kurt Koffka ja Wolfgang Köhleri tööde põhjal. Need kolm on tuntud ka kui Berliini koolkond. Geštaltpsühholoogia kujunes vastusena introspektiivsele meetodile, biheiviorismile ja assotsiatsionismile. Geštaltkoolkonna põhiidee on, et psühholoogilistele nähtustele on algusest peale omane terviklikkus ja struktureeritus. Algne objekt on midagi enamat kui lihtsalt selle osade summa – tervikut ei saa kokku panna erinevate osade liitmise teel. Elemendid on määratud tervikuga; tervik on primaarne, osad sekundaarsed. Geštaltpsühholoogia esindajad viisid taju uurimiseks läbi hulgaliselt katseid. Nad eristasid taju aistingust ehk terviku tunnetamise protsessi üksikomaduse tunnetamisest. Uuriti tajuobjekti vahekorda selle fooniga, kontrastinähtusi, mõtlemist. Peamine puudus selle psühholoogia suuna juures on geneetilise lähenemise eiramine. Sellest hoolimata on geštaltpsühholoogide panus taju ja loomingulise mõtlemise ning sotsiaalpsühholoogiliste grupiprotsesside uurimisele märgatav. Geštaltteooria põhiprintsiibid (grupeerimise seadused) on: lähedus – kalduvus grupeerida omavahel lähestikku asetsevaid objekte sarnasus – kalduvus grupeerida omavahel mingi tunnuse (näiteks värv) poolest sarnaseid objekte suletus – objekti osade ühendamine tervikuks, hoolimata sellest, et tegemist ei ole suletud figuuriga hea jätkuvus – tendents pidada ühtseks tervikuks selliseid objekte, mis järgivad teatud loogilist rada/jätkumist sümmeetrilisus – ühtse tervikuna tajutakse neid objekte, mis asetsevad kujutletava keskpunkti suhtes sümmeetriliselt ühine saatus – tendents pidada ühtseks tervikuks sellised objekte, mis näiteks liiguvad ühes suunas hea terviklikkus – objekte peetakse ühtseks tervikuks, kui nad moodustavad regulaarse, lihtsa ja korrapärase mustri mineviku kogemus – objekte peetakse ühtseks tervikuks, kui neid esitatakse näiteks väga lühikese ajalise järgnevusega. Maksimaalse tõenäosuse või sarnasuse printsiip: tendents interpreteerida proksimaalset stiimulit vastavalt sellele välismaailma stiimulile, mis kõige suurema tõenäosusega sellise kujutise tekitab (nt subjektiivsete kontuuride tajumine: Kanizsa kolmnurk). Franz Brentano (1838–1917) Carl Stumpf (1848–1936) Wilhelm Dilthey (1833–1911) Christian von Ehrenfels (1859–1932) Alexius Meinong (1853–1920) Stefan Witasek (1870–1915) Vittorio Benussi (1878–1927) Max Wertheimer (1880–1943) Kurt Koffka (1886–1941) Wolfgang Köhler (1887–1967) Felix Krueger (1874–1948) Erich Jaensch (1883–1940) Geštaltteraapia Bachmann, T., & Maruste, R. (2011). Psühholoogia alused. 4. trükk (440 lk.) Tallinn: Ilo/TEA.