laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pihelgalaid

Pihelgalaid (ka Pihelga laid) on 13,9 hektari suurune saar Liivi lahes Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mereäärse külas. See on üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 3 kilomeetrit. Laid on kivise pinnamoega, saare idakaldal leidub rohttaimestikku. Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiule on rajatud elamu. Laiu ainuke püsielanik on ettevõtja Olav Miil. Väikesaare ainus püsielanik: „Saarel ei elata olude sunnil, vaid naudingu pärast.“, Õhtuleht, 14. oktoober 2019 Heikki Luhamaa ja Moonika Ani: "Varbla laidude maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2010-2019". Pihelgalaid Eesti looduse infosüsteemis
Pätsurahu

Pätsurahu on kahest rahust koosnev saarerühm Kihelkonna lahes. Saar (1) Eesti looduse infosüsteemis Saar (2) Eesti looduse infosüsteemis
Rampsilaid

Rampsilaid (ka Rampsi laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Saastna lahes asuv 22,5 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,2 kilomeetrit. Saare koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 5′ E. Laid asub Kahtla laiust kirdes. Laiul kasvab rohttaimestikku ja võsa. Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Rampsilaid Eesti looduse infosüsteemis
Rauarahu

Rauarahu on 368 m² suurune saar Väinameres Heinlaiust 1 kilomeeter lõunas, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sarve küla alal. Rahu rannajoone pikkus on 102 meetrit. Saar on liivase pinnamoega, kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Rauarahu Eesti looduse infosüsteemis
Rootsiklaid

Rootsiklaid (ka Rootsiku laid, Rootsiku saar) on 18,14 hektari suurune saar Liivi lahes, halduslikult Pärnumaal Lääneranna vallas Saulepi küla alal. Laiu rannajoone pikkus on 2,86 kilomeetrit. Laid asub 400 meetrit Kõrksaarest idas. Laiul kasvab rohttaimestikku ja võsa. Laid kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Rootsiklaid Eesti looduse infosüsteemis
Lõuna-Aafrika grand prix

Lõuna-Aafrika Grand Prix on Vormel 1 etapp, mida on peetud Kyalami rajal Gautengis 20 korda 1967. ja 1993. aasta vahel. Lõuna-Aafrika Vabariigi Grand Prix' võitjad. 1962 Graham Hill BRM 1963 Jim Clark Lotus Climax 1965 Jim Clark Lotus Climax 1967 Pedro Rodriguez Cooper Maserati 1968 Jim Clark Lotus Ford 1969 Jackie Stewart Matra Ford 1970 Jack Brabham Brabham Ford 1971 Mario Andretti Ferrari 1972 Denny Hulme McLaren Ford
Texase revolutsioon

Texase revolutsioon ehk Texase iseseisvussõda oli 1835.–1836. aastal Mehhiko ja Texase Vabariigi vahel toimunud sõda, mille tulemusena Texase Vabariik iseseisvus. Mehhiko seda siiski ei tunnustanud ning konfliktid jätkusid ka 1840. aastatel. 1845. aastal annekteerisid Texase Vabariigi Ameerika Ühendriigid, kus Texasest sai 28. osariik; anneksiooni tagajärjel algas Mehhiko-Ameerika sõda. Sõda algas 2. oktoobril 1835 ning lõppes 21. aprillil 1836. Texase vägesid juhtis Sam Houston, Mehhiko armeed president Antonio López de Santa Anna. Ehkki sõda algas Texase pealetungiga oktoobrist detsembrini, oli valdava osa vältel sõjast initsiatiiv Mehhiko armee käes, kuid pärast Santa Anna vangistamist 21. aprillil 1836 taandusid Mehhiko väed lõuna poole riikide piiriks saanud Rio Grande jõge. Mehhiko poolel osales sõjas umbes 6500 meest, Texase poolel umbes 2000. Mehhiklastest sai surma umbes 1000 ja haavata 500, teksaslastest suri umbes 700 ja haavata sai 100. Sõja lõpetas Velasco rahuleping, mis sõlmiti Texases Velascos (tänapäeval Surfside Beach) 14. mail 1836. Lepingule kirjutas Mehhiko poolt alla vangistatud president Santa Anna, mistõttu Mehhiko valitsus lepingut ei ratifitseerinud. Lepingu sõlmimise tõttu kaotas Santa Anna oma ametikoha. Mehhiko võimud süüdistasid Texase kaotuses USA sõjalist sekkumist. Ehkki Ühendriigid jäid formaalselt neutraalseks, tuli 40 protsenti 1. oktoobrist 21. aprillini Texase armeesse astunud meestest USAst pärast sõjategevuse algust. Üle 200 neist olid USA sõjaväelased, kellest ühtki ei karistatud, kui nad oma teenistuskohale naasid. Teksaslastest astus armeesse alla viie protsendi, mis on ajalooliselt üsna madal osakaal. Sõja järel kehtestati Texases senisest karmimad reeglid orjapidamise toetuseks, vabastatud orjadel kästi Texasest lahkuda ning kaotati naiste õigused majanduslikule iseseisvusele. Üks tuntumaid sõjalisi kokkupõrkeid Texase revolutsiooni vältel oli Alamo lahing, milles Mehhiko väed tapsid peaaegu kõik Alamo kindluse kaitsjad (eri hinnangul 182–257) Béxaris, mehhiklasi hukkus 400–600. Lahing oli sõjaliselt tähtsusetu, kuid sel olid ulatuslikud poliitilised tagajärjed. Alamo lahingust on tehtud arvukalt filme ja raamatuid, neist tuntumate seas on 1960. aastal režissöör John Wayne'i filmitud "The Alamo". Kuni 1970. aastateni kujutati Alamo lahingut ingliskeelsetes raamatutes ja filmides peamiselt heade teksaslaste ja kurjade mehhiklaste kokkupõrkena, võrreldes seda Termopüülide lahinguga antiikajaloos ning kajastamata Texase põlisasukate perspektiivi ja Texase revolutsiooni seoseid orjapidamisega. Fredonia mäss
Nõukogude armee

Nõukogude armee (vene keeles Советская армия Sovetskaja armija) oli NSV Liidu relvajõudude põhiformeeringu nimetus 25. veebruarist 1946 kuni NSV Liidu lõpuni 1991. aastal. Nõukogude Liidu kõigi relvastatud formeeringute üldnimetus oli NSV Liidu relvajõud, mille juhtorganiks oli NSV Liidu Kaitseministeerium. NSV Liidu relvajõudude koosseisu kuulusid kõik väeliigid (välja arvatud NSV Liidu merevägi, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee piirivalveväed ja NSV Liidu Siseasjade Ministeeriumi siseväed): Nõukogude armee, NSV Liidu maaväed, NSV Liidu õhuväed, eraldi väeliigina 1959. aastal moodustatud NSV Liidu strateegilised raketiväed ja NSV Liidu õhukaitseväed, koos vastavate tagala, õppe- ja teaduslike uurimisasutustega. Relvajõudude organisatsioon oli nii funktsionaalne kui ka geograafiline. NSV Liidu kaitseministrite loend Nõukogude armee Kindralstaap, NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi ülemate loend Nõukogude armee koosseisu kuulusid väeliigid: NSV Liidu maaväed, NSV Liidu õhuväed, NSV Liidu strateegilised raketiväed NSV Liidu õhukaitseväed Nõukogude armee aastapäeval 23. veebruaril 1918 toimus esimene massiline vabatahtlike vastuvõtt Punaarmeesse Petrogradis ja Moskvas. Samuti loetakse seda päeva Punaarmee esimese lahingu päevaks Keiserliku Saksamaa vägedega, kus toimus esimene relvakonflikt seni takistamatult Pihkva suunalt Petrogradi suunal pealetungi arendanud Saksa vägedega. Nõukogude ajal tõlgendati seda kui võitu Saksa vägede üle Narva all, kuid lahing Narva all toimus 28. novembril 1918 ja 23. veebruaril toimusid tegelikult kohaliku tähtsusega lahingud Punaarmee Põhjarinde 7. armee väeosade ja evakueeruva Saksa armee vahel Pihkva piirkonnas. Nõukogude väegrupp Saksamaal (Группа Советских Войск в Германии); Põhja väegrupp (Северная Группа Войск); Keskväegrupp (Центральная Группа войск); Lõuna väegrupp (Южная Группа Войск); Varssavi Lepingu Organisatsioon Nõukogude armee Eestis Metgetheni veresaun
Troy Jollimore

Troy Jollimore (sündinud 1971 Liverpoolis Nova Scotias) on Kanada päritolu filosoof, luuletaja, kirjanduskriitik ja publitsist. Alates 1993. aastast elab ta USA-s. Ta sai doktorikraadi 1999. aastal Princetoni Ülikoolist Harry Frankfurti ja Gilbert Harmani juhendamisel. Ta on filosoofiaprofessor California Ülikoolis Chicos. "Friendship and Agent-Relative Morality", Garland Publishing 2001 "Love's Vision", Princeton University Press 2011 "On Loyalty", Routledge 2012 Tom Thomson in Purgatory. MARGIE / Intuit House. 2006. The Solipsist. Bear Star Press. 2008. At Lake Scugog. Princeton University Press. 2011. 2006 – Rahvusliku Raamatukriitikute Ringi luuleauhind luulekogu "Tom Thomson in Purgatory" eest Koduleht ülikooli saidil Sissekanne saidil Poets & Writers John Freeman. Luulekogu "Tom Thomson in Purgatory" arvustus, San Francisco Chronicle, 25. märts 2007 James Longenbach. Luulekogu "Tom Thomson in Purgatory" arvustus, New York Times Book Review, 22. juuli 2007 Luulekogu "At Lake Scugog" arvustus, Publishers Weekly ForeWord review of At Lake Scugog by Jennifer Sperry Steinorth Review of Love's Vision at 'Philosophy in Review' "At Lake Scugog" (luuletus) "On the Origins of Things" (luuletus) "The Solipsist" (luuletus) "Regret" (luuletus) Raadiosaade "What Is Love? Vestlus saidil philosophytalk.org Intervjuu, aestheticsforbirds.com, 2. jaanuar 2014 Godless yet good, aeon.co, 18. veebruar 2013
Lõokesed traadil

"Lõokesed traadil" on 1969. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmi võtted toimusid 1968. aastal Praha kevade vabamates oludes. 1969. aastal keelustati film Tšehhoslovakkia kommunistlike võimude poolt, enne kui see ekraanile jõudis. Film linastus ja jõudis filmifestivalidele alles 1990. aasta algul. Filmi tegevus toimub 1950. aastate algul. Kodanlike klasside ja intelligentsi esindajad on saadetud tööle vanaraua ümbertöötamise tehasesse, et neid sotsialismi vaimus ümber kasvatada. Václav Neckář – Pavel Hvězdář František Řehák – Drobeček Leoš Suchařípa – endine prokurör Jitka Zelenohorská – Jitka Hlaváčová Naďa Urbánková – Lenka Vladimír Ptáček – Mlíkar Rudolf Hrušínský – volinik Vlastimil Brodský – professor Ferdinand Krůta – Kudla Jaroslav Satoranský – valvur Anděl Věra Galatíková – pioneerijuht Vladimír Šmeral – minister Eugen Jegorov – saksofonist Otakar Brousek – vangla juhataja Jiřina Štěpničková – Paveli ema Věra Ferbasová – naisvang Věra Křesadlová – naisvang Eva Rubínová – naisvang Eva Blažková – naisvang Zdena Burdová – naisvang Jitka Molavcová – Anděli naine Jiřina Třebická – Drobečková, endise tisleri naine Jan Vala – tunnimees
Nevil Blumberg

Nevil Blumberg (28. aprill 1961 Tallinn – 30. juuli 2015) oli Eesti muusik, kitarrist. Ta õppis aastatel 1969–1976 Tallinna Lastemuusikakoolis viiulit (Alla Elšteini juhendamisel). Aastatel 1977–1978 õppis ta viiulit Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (Lemmo Erendi juhendamisel), aastatel 1977–1981 õppis ta samas koolis kitarrierialal (Uno Loobi klassis). Ta täiendas ennast aastatel 1980–1981 Eesti Raadios helirežii alal (Jaan Sarve juhendamisel). Aastatel 1981–1982 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis orkestrijuhimist. Ta mängis ansamblites Radar, Ruja, Magnetic Band ja Bluesaurus. Nevil Blumberg suri 30. juulil 2015 ja ta maeti 5. augustil 2015 Rahumäe kalmistule (Juudi ossa). http://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=60282 Koduleht
Cevdet Yılmaz

Cevdet Yılmaz (sündinud 1. aprillil 1967 Bingölis) on Türgi poliitik. Ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta lõpetas Lähis-Ida Tehnikaülikooli Ankaras avaliku halduse erialal. Magistritöö tegi ta Denveri Ülikoolis ja doktoritöö Bilkenti Ülikoolis (eraülikool Ankaras). Seejärel töötas ta Riiklikus Planeerimisametis (türgi keeles Devlet Planlama Teşkilatı). Aastal 2007 valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. Juulist 2011 kuni augustini 2015 oli ta arenguminister, alates 2015. aasta 28. augustist kuni 17. novembrini oli ta asepeaminister.
Sebastian Klinga

Sebastian Klinga (sündinud 26. aprillil 1992 Lahtis) on Soome endine suusahüppaja. Sebastian Klinga FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Rentei

Rentei oli Venemaa Keisririigi riigikassa osakond Eesti- ja Liivimaa kubermangu kreisides. Renteid loodi 1863. aastal ja nad allusid kroonupalatitele. Venemaa Keisririigi riigipanga Tallinna osakond avati 01.09.1875 ja allus Riigipangale Peterburis ja Rahandusministeeriumi riigikassa departemangule. Riigipanga Tallinna osakonna ülesanneteks oli vanade riiklike krediidiasutuste võlgade likvideerimine, lühiajalise krediidi andmine kaubandusele, tööstusele ja põllumajandusele; talumaade väljaostule ja riigikassa haldamisele kaasaaitamine. Panga osakonnad käsutasid kubermangu- ja maakonnarenteides olevaid summasid ning sooritasid jooksvad maksed riigikassa arvelt. Arvelduste, laenude, hoiuste vastuvõtmine ja raha ülekandmine (renteide kaudu). Eestis likvideeriti renteid 1922. aastal, nende funktsioonid siirdusid Eesti Panga osakondadele. Eesti keele seletav sõnaraamat Riigipanga Tallinna osakond, www.eha.ee, EAA.184 Eesti Entsüklopeedia, kd VII. Tartu, 1936, lk 155-156.
Reisija (film 1963)

"Reisija" on 1963. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb 1959. aastal esmakordselt eetrisse läinud Zofia Posmyszi kuuldemängul "Reisija kajutist nr. 45", mille põhjal ilmus 1962. aastal romaan "Reisija". Filmi võtted algasid 1961. aasta suvel. Filmi lavastaja Andrzej Munk hukkus liiklusõnnetuses filmivõtete ajal 20. septembril 1961. Poolelijäänud filmi tegid lõpuni Munki kolleegid ja sõbrad eesotsas Witold Lesiewicziga. Filmi tegevus toimub vähemalt kümme aastat pärast Teise maailmasõja lõppu. Endine Oświęcimi koonduslaagri valvur Liza sõidab koos oma mehega liinilaeval Ameerikasse. Reisijate seas tunneb ta ära endise koonduslaagri vangi Marta. Nad ei räägi teineteisega. Liza hakkab meelde tuletama, mis koonduslaagris tookord juhtus. Esialgu mäletab Liza, et ta päästis tänamatu Marta. Hiljem aga meenub talle, et ta püüdis Martat vaimselt murda ja koostööle sundida. Aleksandra Śląska – Liza Anna Ciepielewska – Marta Marek Walczewski – Tadeusz, Marta peigmees Jan Kreczmar – Walter, Liza mees Janusz Bylczynski – kapo Anna Golebiowska – naisvang Barbara Horawianka – medõde Anna Jaraczówna – kapo Maria Koscialkowska – valvur Inga Weniger Andrzej Krasicki – rahvusvahelise komisjoni liige Irena Malkiewicz – ülevaataja Madel Izabella Olszewska – naisvang Leon Pietraszkiewicz – laagrikomandant Grabner Kazimierz Rudzki – rahvusvahelise komisjoni liige Zdzisław Szymborski – SS-lane Krzesisława Dubielówna – naisvang Wanda Swaryczewska – naisvang http://www.filmpolski.pl/fp/index.php?film=122073
Patagoonia kõrb

Patagoonia kõrb (ka Patagoonia stepp) on Argentina suurim kõrb, mis on maailmas suuruselt 7. kõrb, hõlmates 673 000 km2. See asub põhiliselt Lõuna-Argentinas ja osalt Tšiilis. Kõrbest läände jäävad Andid ja itta Atlandi ookean. Põhjas piirneb kõrb poolkuiva Cuyo piirkonnaga, kuivade ja niiskete pampadega. Kõrbe keskosas domineerib põõsastik, kõrgemas lääneosas, kus sademeid on rohkem, aga rohttaimed. Topograafiliselt koosneb kõrb platoodest, mida lõhestavad jõeorud ja kanjonid, läänepoolses osas asuvad ka liustikutekkelised järved ning kõrb läheb seal üle mägedeks ja jaheda parasvöötmekliimaga metsadeks jõeorgudes. Kolumbuse-eelseil aegadel elasid Patagoonia kõrbes kütid ja korilased. 19. sajandil asusid kõrbealadele ka maputšed, tšiillased, argentiinlased, kõmrid jt Euroopa päritolu asukad, kes ühendasid varasema vaidlusaluse piiriala tihedalt Argentinaga, kasvatades kõrbes peamiselt veiseid, lambaid ja hobuseid. The Physical Geography of Patagonia and Tierra del Fuego. Andrea M.J. Coronato, Fernando Coronato, Elizabeth Mazzoni and Mirian Vazquez
Turkana järv

Turkana järv (varem ka Rudolfi järv) on järv Keenia ja Etioopia piiril. Valdav osa järvest jääb Keeniasse, kuid piiri täpne asend on vaidlusalune. See on maailma suurim alaline kõrbejärv ning maailma suurim aluseline järv. Mahult on see maailmas suuruselt neljas soolajärv Kaspia mere, Õsõk-Köli ja Vani järve järel (ning kahaneva Araali mere ees), kõigi järvede seas on see suuruselt 24. kohal. Turkana vesi on joodav, kuid ebameeldiva maitsega. Järves on rikkalik elustik. Kliima Turkana ümbruses on väga kuum ja kuiv. Järve maksimaalne pikkus on 290 km, maksimaalne laius 32 km, pindala 6405 km², keskmine sügavus 30,2 m, maksimaalne sügavus 109 m, ruumala 203,6 km³ ning kõrgus merepinnast 360,4 m. Kivimid Turkana ümbruses on valdavalt vulkaanilised. Järves asuv Kesksaar on tegevvulkaan, millest eraldub auru. Järve ida- ja lõunakaldal leidub kaljuseid randu ja rahne, laugemal lääne- ja põhjakaldal on aga liivaluiteid. Tuuled järvel võivad olla väga tugevad, kuna järv soojeneb ja jahtub aeglasemalt kui maa selle ümber. Sagedased on ägedad tormid. Järve voolab kolm jõge: Omo, Turkwel ja Kerio. Väljavool puudub. Turkana järve pindala ja ruumala kõiguvad, näiteks aastatel 1975–1993 langes järve pind 10 meetrit. Kõrge temperatuuri, kuivuse ja raske ligipääsu tõttu on säilinud suur osa järve metsikust loodusest. Tasandikel leidub ohtralt niiluse krokodille, kivistel kallastel elutsevad skorpionid ja rästikud. Ehkki Turkana ja selle ümbruskond on olnud populaarsed kõikvõimalike ekspeditsioonide sihtkohana, on need turistidele endiselt ohtlikud. Turkana järve rahvuspargid kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimekirja. Järve idakaldal asub Sibiloi rahvuspark, järvel endal aga Kesksaare rahvuspark ja Lõunasaare rahvuspark. Hominiidide jäänuste rohkuse tõttu peavad paljud antropoloogid Turkana järve piirkonda inimkonna hälliks. Varem kandis Turkana nime Rudolfi järv Austria kroonprintsi Rudolfi auks. Nime andsid 6. märtsil 1888 ungarlane krahv Sámuel Teleki de Szék ja tema alluv austerlane leitnant Ludwig Ritter Von Höhnel. Nad olid teadaolevalt esimesed eurooplased, kes järve ääres on käinud. Sinna jõudsid nad pärast pikka safarit Ida-Aafrikas. Kohalike hõimude seast elavad Turkana järve ümbruses turkanad, rendilled, gabbrad, daasanachid, Hamar Koke, Karo, Nyagatomi, Mursi, Surma ja El Molo rahvad. J. W. Gregory kirjutas ajakirjas The Geographical Journal 1894. aastal, et järve nimetati varem Basso Narok, mis tähendab samburu keeles 'must järv'. Samburu hõimud domineerisid järve ümbruskonnas ekspeditsiooni ajal. Eurooplaste antud nime kasutati kogu koloniaalperioodi vältel, mil järv asus Briti Ida-Aafrikas. Pärast Keenia iseseisvuse väljakuulutamist nimetas president Jomo Kenyatta järve ümber piirkonna ühe arvukama rahva turkanade järgi. Järve pinna ajaloolisi tasemeid kujutab World Lakes Database. Kokkuvõte eurooplaste avastusest, Teleki kaart ja mõnede turkana rahva legendid Trieste ülikooli kodulehel. "Contributions to the Physical Geography of British East Africa" Geographical Journal, 4 (1894), pp. 289–315.
Tavaline rannakrabi

Tavaline rannakrabi (Carcinus maenas) on üks levinumaid krabilisi. Tema algupärane areaal on Atlandi ookeani Euroopa osa ja Põhja-Aafrika rannikuveed, ent inimtegevuse tulemusena leidub teda peaaegu kõikjal maailma rannikuvetes (sh Läänemeres). Ta on omnivoor ehk kõigesööja.
Weekend Festival

Weekend Festival on Soomes alates 2012. aastast toimuv, Rootsis 2016. aastal toimunud ning Eestis aastatel 2015–2018 toimunud elektroonilise muusika festival. Esimest korda toimus Weekend Festival Soomes Espoo Luukki linnaosas 17.–18. augustil 2012. Alates 2013. aastast toimub üritus Soomes Helsingi Kyläsaari Kalasatama festivalialal. Weekend Festivalil esinevad peamiselt elektroonilise tantsumuusika artistid, kuid esindatud on olnud ka teised stiilid. Festivalil on käinud aastate jooksul keskmiselt 40 000 inimest aastas. Festivalil on iga aasta erinev teema, mida kujutatakse festivali visuaalsel poolel. 2013. aasta teemaks oli avarus ja tulevik, 2014. aasta teemaks Electro Disco-edition ja 2015. aasta teemaks Super Digital-edition. Festivalil on esinenud sellised rahvusvaheliselt tuntud artistid nagu Skrillex, David Guetta, Calvin Harris, Armin van Buuren ja deadmau5, samuti nii Soome kui ka Eesti artiste. Weekend Festivali piletid on Soomes igal aastal välja müüdud. 2013. ja 2014. aastal hääletati Soome raadiokanalil YleX Weekend Festival suve parimaks festivaliks. Weekend Festivali meediajuht on Gunnar Wiese.  Pikemalt artiklis Weekend Festival Baltic Eestis toimus Weekend Festival esimest korda 2015. aastal Pärnu rannas 6.–8. augustil. Festivali teema 2015. aastal oli Super Digital Baltic-edition. Viimane Weekend Festival Pärnus toimus 2018. aastal. 2019. aastal plaaniti korraldada festivali Tallinnas, kuid lõpuks sellest loobuti. 27.02.2019 kuulutati välja festivali korraldaja Weekend Festival Baltic OÜ pankrot. Ettevõttel oli kogunenud üle 2,5 miljoni euro kohustusi ning varasid oli vaid 4000 eurot. Detsembris 2015 anti ametlikult teada, et 2016. aastal toimub Weekend Festival ka Rootsis Stockholmis. Weekend Festival Sweden toimus 5.-6. augustil 2016 Stockholmis. Peale üritust kuulutati välja ka 2017. a. festival, kuid seda siiski ei toimunud. Sarah Adamson (2. august 2017). "Ahelsuitsetajate mõju Eesti noortele. Pärnu näide". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2017. "Weekend Festival läks pankrotti". Äripäev Online. 27.02.2019. Festivali koduleht Weekend Festival Facebook Weekend Festival Twitter Weekend Festival Baltic Facebook Weekend Festival Baltic Twitter Weekend Festival Sweden Facebook
Jarkko Määttä

Jarkko Määttä (sündinud 28. detsembril 1994 Iisalmis) on Soome suusahüppaja. Jarkko Määttä FIS-i kodulehel
Božena Němcová

Božena Němcová (sünninimi Barbora Novotná, hiljem Barbora Panklová; 4. veebruar 1820 Viin – 21. jaanuar 1862 Praha) oli tšehhi kirjanik. Barbara Panklová lapsepõlv möödus Česká Skalices. 1837. aastal abiellus ta endast 15 aastat vanema tolliametniku Josef Němeciga. 1840. aastatel tekkisid tal kontaktid Praha intellektuaalide, sealhulgas kirjanikega, ja ta hakkas ka ise kirjanduslikke palu kirjutama. Enamasti kirjutas ta külaeluainelisi jutustusi, muinasjutte ja lugusid lihtrahva elust. Božena Němcová peateos on 1855. aastal ilmunud jutustus "Babička" ("Vanaema", eesti keeles 1970). Jutustuses on loodud autori vanaema idealiseeritud kuju. Eesti keeles on ilmunud Božena Němcová muinasjutuvalimikud "Kuldtähekesed" (1970) ja "Kaval pojake" (1984). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2017. Vaadatud 1. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2014. Vaadatud 1. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.schwarzaufweiss.de/Prag/nemcova.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 1. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Jemeljan Pugatšov

Jemeljan Pugatšov (vene keeles Емельян Иванович Пугачёв; 1742 – 10. jaanuar/21. jaanuar 1775) oli Doni kasakas. Ta juhtis Uurali ja Volga kasakate ja talupoegade 1773–1775 aasta Pugatšovi ülestõusu. Ta piiras Orenburgi, vallutas Kaasani, sai valitsusväelt lüüa ja neljastati.
Ressursipõhine majandus

Ressursipõhine majandus on sotsiaalmajanduslik süsteem, kus planetaarseid ressursse hoitakse kõigi Maa elanike ühise pärandusena, ja raha, konkurentsi, konkurentsi eelist, asjakohase informatsiooni varjamist, kauplemist, tehislikku nappust, planeeritud iganemist, sõda ja muud vägivalda kasutamata. Loetletud asjade asemel kasutatakse vaba juurdepääsu ressurssidele, teaduslikku ja tehnilist ja majanduslikku koostööd, proportsionaalselt võrdset kasu kõigile, täielikku asjakohase informatsiooni vabadust, vaba ressursside jagamist, intelligentset küllust, intelligentseid tooteid, rahu ja selle kõige saavutamiseks võimalikult max objektiivseid teaduslikke, tehnilisi ja eetilisi meetodeid. Ressursipõhist majandust on põhjendanud ja edendanud "Veenuse Projekt". Frequently Asked Questions From Over 25 Years, 2. What is a Resource-Based Economy? Veenuse projekti ametlik veebileht
Maailmakino

Maailmakino (inglise keeles World cinema) on põhiliselt ingliskeelsetes riikides (Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia, Kanada, Austraalia) kasutatav mõiste, millega tähistatakse väljaspool ingliskeelset maailma toodetud filme. Maailmakino mõiste on teataval määral ebamäärane. Mõnikord mõeldakse selle all kõiki väljaspool Ameerika Ühendriike või väljaspool Hollywoodi filmitööstust toodetud filme. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2015. Vaadatud 2. augustil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://services.online.missouri.edu/exec/data/courses2/2293/lesson01/commentary.asp[alaline kõdulink]
Alasti ujumine

Alasti ujumine on ilma ujumisriieteta, alasti ehk paljalt ujumine. Varem harrastati alasti ujumist enamasti looduslikes veekogudes, tänapäeval aga ujutakse alasti ka basseinides. Mõnes riigis on avalikes randades alasti ujumine seadusega keelatud.