laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Haili Sammelselg

Haili Sammelselg (aastani 1954 Haili Mitt; 13. märts 1928 Antsla – 30. aprill 2019) oli eesti laulja (sopran) ja muusikapedagoog. Ta lõpetas aastal 1947 Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi ning aastal 1952 Tallinna Muusikakooli (Linda Sauli klassis). Ta töötas aastatel 1947–1954 sekretär-masinakirjutajana. Aastatel 1957–1964 oli ta teatris Estonias koorilaulja ja aastatel 1964–1984 samas solist. Aastatel 1984–1986 töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis hääleseadeõpetajana, aastatel 1986–1991 töötas ta hääleseadeõpetajana Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Tema poeg oli ettevõtja ja kunstimetseen Guido Sammelselg (1956–2013). Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 252.
Motoorne ajukoor

Motoorne ajukoor ehk motoorne piirkond ehk motoorne korteks on paljudel selgroogsetel loomadel peaajus paiknev ja talitlev suurajukoore osa, mis tegeleb põhiliselt tahtliku motoorika (liikumine, liigutused) planeerimise, sooritamise ja kontrolliga. Inimesel paikneb motoorne ajukoor suuraju otsmikusagara tagaosas. Motoorne ajukoor jagatakse lihtsustatult kuueks rakukihiks, kus paiknevate rakkude tüübid võivad suuresti erineda, nii koosneb V rakukiht (V. sisemine püramidaalkiht Lamina pyramidalis interna) püramiidrakkudest, mis saadavad liikumiseks vajalikku infot mööda aksoneid perifeersetele motoneuronitele, seal asuvad ka arvuliselt vähemusse jäävad Betsi rakud. "Meditsiinisõnastik", 484:2004.
ISE

ISE võib tähendada järgmist: Index Scriptorum Estoniae, Eesti artiklite andmebaasi lühendnimi International School of Estonia ISE (mess), Põlvamaa noorte infomess Ise võib tähendada järgmist: Ise on linn Jaapanis. Ise pühamu on Ise linnas asuv Shinto pühamu. Ise laht on Jaapanis asuv laht. Ise on küla Norras Ise Ekiti on linn Nigeerias Ise jõgi on jõgi Saksimaal. River Ise on jõgi Inglismaal. Ise (ca 875 – ca 938) oli jaapani waka-luuletaja. Ise no Taifu oli 11. sajandil elanud Jaapani waka-luuletaja. „Ise lood” („Ise monogatari”) on Heiani perioodi aegne jaapani waka-luulekogu Ise oli Jaapani keiserliku mereväe lahingulaev JDS Ise on Jaapani mereväe helikopterikandja "Ise" on Birgit Õigemeele singel.
Nora Peets

Leonora Peets (neiuna Leonora Erbak; 25. juuli 1898 Tallinn – 11. august 1995 Marignane) oli eesti prosaist ja ajakirjanik. Ta sündis Tallinnas raudteetehase katelsepa tütrena, õppis saksakeelses tütarlastekoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1919–1922 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (ei lõpetanud), töötades ka õpetajana Tartu 2. Algkoolis (asus Lev Tolstoi tänaval). Ta oli ENÜS Ilmatari liige. Pärast ülikoolist äratulekut elas ta lühikest aega Varblas ja Vigalas ning aastatel 1923–1927 Tallinnas. Kuna abikaasal avastati tuberkuloos, viibis ta koos abikaasaga Itaalias terviseparandusel. Aastal 1927 likvideeris abielupaar Tallinna elamise ja elas aastatel 1927–1929 Alžeerias. Aastal 1929 elas ta koos abikaasaga ajutiselt Grenoble'is. Aastatel 1929–1974 elas ta abikaasaga Marrakechis. Aastatel 1974–1995 elas ta Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus Istres'i ringkonnas Marignane'is, kus ta ka suri. Ajakirjanduslikku tegevust alustas ta aastal 1932 ajalehes Vaba Maa, kus ilmus ka novell "Seitsmes naine". Aastal 1955 hakkas ta avaldama novelle pagulasajakirjas Triinu. Aastal 1983 ilmus temalt 29 novelliga kogu "Maroko taeva all". Tema novelle on avaldanud ka ajakiri Looming (aastatel 1989 ja 1992). 1984 Henrik Visnapuu preemia ("Maroko taeva all") Ta oli aastast 1922 abielus Rudolf Peetsiga. Tema õemees oli veterinaararst Karl Taagepera, õepoeg on füüsik ja politoloog Rein Taagepera. Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, lk. 403
Õisu mõisa kalmistu

Õisu mõisa kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kalvre külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu rajasid Õisu mõisa tollased omanikud Siversid millalgi 1781. aasta paiku, sest 3. jaanuaril 1781 (vkj) suri Friedrich Wilhelm von Sivers ja ta maeti juba uuele kalmistule. Viimane mõisa-aegne matus toimus 1911. aastal, kalmistule on sel ajavahemikul teadaolevalt maetud 49 lahkunut. Kuna ka 1930. aastal toimus üks matus, siis on kalmistule kokku maetud 50 lahkunut. Matuste arvu poolest on see on üks suuremaid Eesti mõisakalmistuid. Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 1,8 km kaugusele kagu poole, sinna viib tammedega ääristatud allee ning selle pindala on umbes 0,82 ha. Kalmistu on harvaesinevalt kaheksanurkse põhiplaaniga ning see on ümbritsevast maapinnast kõrgem. Kõrgendit ääristab graniitrahnudest kuivmüür. Tänapäeval on kalmistu jäetud maha ja rüüstatud. Seda korrastati ning sealt võeti 2010. aastal maha puid, kuid 2015. aastaks oli see taas kasvanud täis puid ja võsa. 1781 – Friedrich Wilhelm von Sivers (26. mai 1716 (vkj) – 3. jaanuar 1781 (vkj)) 1869 – tema poeg Friedrich von Sivers (1792–1869) 1869 – Anna Dorothea Elise von Sivers (1798–1869) 1869 – Friedrichi tütar Julie Helene von Schrenck (sündinud von Sivers; 1819–1869) 1876 – tema abikaasa Alexander von Schrenck (1816–1876) 1876 – August Peter Alexander von Sievers (1825–1876) 1878 – Armin von Sivers (1842–1878) 1911, 26. märts (13. märts (vkj) – Alfred Ferdinand Friedrich von Sivers (1854–1911) 1930, 12. juuni – tema abikaasa Ida Sophie Helene von Sivers (1857–1930; sündinud von Oettingen) Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Lk 44 ja 77 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Heldur Sander, Tiiu Helimets. "Õisu mõis ja park". Eesti Loodus, 4/ 2008 Margus Haav. "Omanikud päästavad rüüstatud kalmistut". Sakala, 4. juuni 2009 Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013 Pärandkultuuri objekt: "Hauakoht" (480:HAU:001)
Paul Pogba

Paul Labile Pogba (sündinud 15. märtsil 1993 Lagny-sur-Marne'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Juventus ja Prantsusmaa jalgpallikoondises. 2009. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Manchester United, debüteerides klubi põhimeeskonnas hooajal 2011/12. Aastatel 2012–2016 mängis ta Juventuses, kellega tuli neljal korral Itaalia meistriks. 2016. aasta augustis siirdus ta tagasi Manchester Unitedisse. Tema üleminekusumma oli 105 miljoni eurot, mis tegi temast kõigi aegade kallima jalgpalluri. 2022. aasta juulis naasis ta Juventusesse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 2013. aastal võitis ta parima alla 21-aastase Euroopas mängiva jalgpalluri auhinna Golden Boy. 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel tuli ta Prantsusmaa all 21-aastaste meeskonnaga maailmameistriks ja Pogba nimetati turniiri parimaks mängijaks. Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Pogba 22. märtsil 2013 MM-i valikmängus Gruusia vastu. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa rahvuskoondises 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Valgevene vastu. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 30. juunil värava Nigeeria vastu. Ta nimetati ka 2014. aasta maailmameistrivõistluste parimaks noormängijaks. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali. Ainsa värava lõi ta turniiril veerandfinaalimängus Islandi vastu. 2018. aasta maailmameistrivõistluste finaalis lõi ta värava Horvaatia vastu. Horvaatia alistati lõpuks 4:2 ja tuldi teist korda maailmameistriks. Juventus Serie A: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16 Coppa Italia: 2014–15, 2015–16 Supercoppa Italiana: 2013, 2015 Manchester United UEFA Euroopa Liiga: 2016–17 EFL Cup: 2016–17 Isiklikud Serie A hooaja sümboolne koosseis: 2013–14, 2014–15, 2015–16 Premier League'i hooaja sümboolne koosseis: 2018–2019 "Ametlik: Paul Pogba taasliitus Manchester Unitediga". ERR Sport. 9. august 2016. Vaadatud 9.08.2016 "Official {{{{!}}}} Paul Pogba is back!". Juventus F.C. 11. juuli 2022. Vaadatud 11. juulil 2022.  Paul Pogba – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Alfamotoneuron

Alfamotoneuronid ehk α-motoneuronid (ladina keeles motoneuron α) on selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi motoorsed neuronid, mis paiknevad seljaaju eessamba hallaines ja ajutüves (kraniaalnärvide motoorsetes tuumades). Alfamotoneuronite areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, patoloogilised seisundid ja apoptoos võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Need arvukad kiire juhtivusega (40–80 m/s) müeliniseeritud motoneuronid reguleerivad vöötlihaste liigutusi ja mõjutavad lihaseid mitme regulatsioonisüsteemi (kortikospinaalne trakt, kortikobulbaarne trakt ja teised motoorsed traktid) kaudu. Et parandada juhtivust, katab alfamotoneuronite aksoneid paks müeliinikiht, mida toodavad nii oligodendrotsüüdid kui ka Schwanni rakud. Motoneuronitest jõuavad signaalid lihasrakkudesse neuromuskulaarsete sünapsite vahendusel. Alfamotoneuron ja selle innerveeritavad vöötlihaskiud talitlevad koos ning moodustavad terviku, mida nimetatakse motoorseks üksuseks. Alfamotoneuronite peamiseks neurotransmitteriks, mis kutsub esile vöötlihaste kokkutõmbe, on atsetüülkoliin. Alfamotoneuroni rakukeha asub kesknärvisüsteemis. Iga alfamotoneuron innerveerib lihases aksonihaarade kaudu mitut lihaskiudu, kuid igasse lihasrakku läheb ainult üks akson. Alfamotoneuroneid võidakse liigitada ka somaatilise närvisüsteemi hulka, kuna nende aksonid innerveerivad skeletilihaseid. Need motoneuronid saavad dendriidivõrgustiku vahendusel nii inhibeerivaid kui ergastavaid närviimpulsse kõikjalt suurajukoorest, väikeajust, sisekõrvast, nahast, kõõlustest, lihastest ja liigestest. Alfamotoneuronid toimivad närvi-lihase ühenduse kaudu vahetult lihasrakku. Kui motoneuron saab kahjustada ja hävib ning teda ei asenda teine neuron, siis kõhetub neuron koos lihaskoega ja asendatakse sidekoega. Inimestel ja teatud loomadel seostatakse alfamotoneuronitega mitmeid motoneuronihaigusi, näiteks amüotroofset lateraalskleroosi. Seljaaju alfamotoneuronid degenereeruvad ka polioviiruse põhjustatud lastehalvatusse haigestumisel, mille tagajärjel tekib lihaste halvatus. Alfamotoneuron on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica. "Meditsiinisõnastik", 484:2004. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", 562, 563:2011 Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 94, H3.11.01.0.00008: Motoneuron α. Alfamotoneuron
Pružany rajoon

Pružany rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb loodes Poolaga. Rajooni pindala on 2834 km². 2009. aasta seisuga elas seal 52 511 inimest. Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Charava, Linova, Mokraje, Novyja Zasimavičy, Pružany, Ružany, Suchopali, Šani, Šarašova, Ščarčova, Zielanievičy ja Vialikaje Siało külanõukogu. Halduskeskus on Pružany linn. Teised suuremad asulad on Ružany ja Šarašova alev. Huvipakkuvam asula on veel Internacyjanalny alevik. Kaštanaǔka Stojły Bieławusaǔščyna Špaki Rajooni suurim jõgi on Jasselda. Teised tähtsamad jõed on Zelvianka, Narewka, Muchaviec. Rajooni loodeosas asub osaliselt Białowieża laane rahvuspark. Pružany rajoonis kasvab kahes kohas reliktse liigina Euroopa nulg, ühtlasi kasvab seal valge mänd. 2009. aasta seisuga olid elanikest 87,49% valgevenelased, 6,43% venelased, 3,4% ukrainlased, 1,85% poolakad ja 0,83% oli teistest rahvustest. 65,44% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 31,67% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 39,6% elanikke, vene keelt aga 57,8%.  Pružany rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Agnes

Agnes võib tähendada mitut asja. Agnes on naisenimi. Agnes on katoliku ja õigeusu kiriku pühak. Agnes oli Taani kuninganna. Agnes on Rootsi laulja. Agnes oli Austria printsess.
Bergi suurhertsogkond

Bergi suurhertsogkond (saksa Großherzogtum Berg) rajati Napoleon Bonaparte'i poolt pärast tema võitu 1805. aasta Austerlitzi lahingus territooriumidel Prantsuse keisririigi Reini jõe ja Saksa Vestfaali kuningriigi vahel. Prantsuse anneksioon Jülichi hertsogkonnas (prantsuse Juliers) Prantsuse revolutsioonisõdade ajal aastal 1794 eraldas taas Jülichi ja Bergi hertsogkonnad, mida aastast 1614 valitsesid personaalunioonis Wittelsbachidest Pfalz-Neuburgi hertsogid. Aastal 1803 eraldas Pfalz-Neuburgi pärija, Baieri kuurvürst Maximilian Joseph järelejäänud Bergi hertsogkonna oma muudest Baieri territooriumidest ja andis selle oma nõole Wilhelmile hallata, nii läks see Wittelsbachide noorema haru võimu alla. Aastal 1806 Saksa-Rooma riigi lõpetamisega tekkinud Saksamaa ümberkorraldamise käigus loovutas Maximilian I Joseph, nüüd Baieri kuningas, Bergi Ansbachi vürstkonna eest Napoleonile. 15. märtsil 1806 andis Prantsuse keiser Bergi valitseda oma õemehele Joachim Murat'le, sealhulgas endise Preisi Kleve hertsogkonna territooriumid Reini jõest idas. Murat' vapp kombineeris Bergi punase lõvi Kleve vapiga. Ankur ja nuiad lisandusid Murat' seisundi tõttu keisririigi suuradmirali ja marssalina. Napoleoni õe abikaasana omas ta ka õigust kasutada keiserlikku kotkast. 12. juulil 1806 ühines Murat Reini Liiduga ja omandas suurhertsogi tiitli. Tema valdused suurenesid edasi Marki krahvkonna, vürstliku Münsteri piiskopkonna, Dortmundi riigilinna ja arvukate väikeste territooriumide annekteerimisega Alam-Reini-Vestfaali ringkonnas. Pärast Murat' ülendamist Napoli kuningaks aastal 1808 valitses Napoleon Bergi alguses otse personaalunioonis. Järgmisel aastal nimetas ta oma venna Louis Bonaparte'i vanema poja, Hollandi kuninga Napoleon Louis Bonaparte'i (1804–1831) Bergi suurhertsogiks; Prantsuse bürokraadid Pierre Louis Roedereri juhtimisel valitsesid territooriumi tema nimel. Üheksa päeva juulis 1810 valitses suurhertsog Napoleon Louis personaalunioonis ka Hollandi kuningriiki. Majanduslangus Napoleoni nurjunud kontinentaalblokaadi tõttu viis mässudele ja ülestõusudele. Suurhertsogkonna lühike elu jõudis lõpule, kui Prantsuse väed 1813. aasta Leipzigi lahingus tagasi löödi. Territooriumi haldas siis Preisimaa, kes liidendas endise suurhertsogkonna ametlikult vastavalt 1815. aasta Viini kongressi lõppaktile. Bergist sai Jülich-Kleve-Bergi provintsi osa, idapoolsed Münsteri ja Marki territooriumid ühendati Vestfaali provintsi. Bergi suurhertsogkonna vapp (1806–1809) Bergi suurhertsogkonna vapp (1809–1813)
Pasjanss

Pasjanss on kaardimäng, mida mängitakse üksinda. Pasjansi eesmärk on tavaliselt teatud viisil lauale asetatud kaarte reeglipäraselt ümber mängides need ettenähtud korra järgi sorteerida. Tavaliselt tähendab see, et segatud pakist laotakse alguses kõik või osa kaarte lauale mängus ettenähtud asetuses. Mängija hakkab siis kaarte ühest kohast teise tõstma, järgides mängu reegleid (kuhu ja milliseid kaarte tõsta tohib). Eesmärk on saavutada reeglites määratud asetus, näiteks on kaardid sorteeritud mastide kaupa virnadesse ja järjestatud tugevuse järgi. Mängus võib kasutada üht või enamat kaardipakki. Paljudest pasjansimängudest on tehtud arvutimängud. Kõige tuntumad pasjansi tüüpi arvutimängud on "Klondike" ja "FreeCell".
Allegany maakond

Allegany maakond asub mitmes USA osariigis. Allegany maakond (Maryland) Allegany maakond (New York) Alleghany maakond
Believers Never Die - Greatest Hits

"Believers Never Die – Greatest Hits" on esimene parimate hittide album ameerika rokkbändilt Fall Out Boy. See avaldati 17. novembril 2009 Ameerikas Island Records poolt, sisaldab kõiki laule, mis bänd andis välja singlitena õiges järjekorras koos 2 uue ja 2 haruldasemate lauludega. See on saadaval nii CD kui ka CD/DVD versioonis koos muusikavideotega. Albumi originaalse illustratsiooni tegi Daniel Danger. Albumi kaanepilt avaldati 9. oktoobril. "Believers Never Die" avaldati peale Fall Out Boy ja Blink-182 ühistuuri "2009 summer reunion tour" ja natukene enne Fall Out Boy puhkepausi. 2 uuest laulust avaldati "Alpha Dog" singlina 26. oktoobril 2009. Selle demo versioon oli miksialbumil "Welcome to the New Administration" nime all "ALPHAdog and OMEGAlomaniac". "Believers Never Die" sai positiivset tagasisidet kriitikutelt. See jõudis mõnedesse tabelitesse mõnes riigis, kommertslik edu oli piiratud. Aastal 2013 ilmus "Believers Never Die" albumile otsa "Save Rock and Roll", see oli bändi esimene stuudioalbum peale puhkust ja "Folie à Deux'i".
Alleghany maakond

Alleghany maakond on mitmes USA osariigis. Alleghany maakond (Põhja-Carolina) Alleghany maakond (Virginia) Allegany maakond
Püroklast

Püroklast ehk püroklastiline osake on üksik kivi, mis tekkelt on plahvatusliku vulkaanipurske läbi vulkaanist väljalennutatud tardkivimi fragment. Püroklaste klassifitseeritakse enamasti nende suuruse alusel. Läbimõõt alla 2 mm – vulkaaniline tuhk. Läbimõõt 2...64 mm – lapillid. Läbimõõt üle 64 mm – vulkaanilised pommid ja plokid. Püroklastidest moodustunud sete on tefra. Püroklastiline kivim
August (täpsustus)

"August" võib tähendada mitut asja. August on Gregoriuse kalendri kaheksas kuu. "August" on Eric Claptoni album. August oli Sulzbachi pfaltskrahv. August on mehenimi. August on ka perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on: Bille August, Taani filmilavastaja John August, USA stsenarist ja filmilavastaja Pernilla August, Rootsi filminäitleja "August", Anthony Hopkinsi 1996. aasta film. "August", Austin Chicki 2008. aasta film. August I August II
Ehitaja

Ehitaja on inimene, kes tegeleb ehitamisega. Ehitaja ametis olev inimene on oskustööline, kes võib vastavalt töö keerukusele olla omandanud oskused vähema või rohkema kogemuse käigus ja/või saanud vastava hariduse. Ehitaja võib töötada käsitsi, käsitööriistadega, väiksemate või suuremate masinatega.
Bochotnica

Bochotnica on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Kazimierz Dolny valla halduskeskus. Ta asub Bystra jõe ääres Puławyst 10 km ida pool, Kazimierz Dolnyist 4 km lääne pool ja Lublinist 50 km lääne pool. Küla läbib maantee Droga Wojewódzka 824. Küla tekkis tõenäoliselt 14. sajandil.
Elisabeth

Elisabeth on naisenimi. Elisabeth (Austria-Ungari) Elisabeth (Belgia printsess) Austria Elisabeth Baieri Elisabeth Böömimaa Elisabeth Luksemburgi Elisabeth Printsess Elisabeth (Taani) Elisabeth, Taani kuninganna Elisabeth Andreassen, rootsi-norra laulja Elisabeth Aspe, eesti kirjanik Elisabeth Birkenthal, eesti arst Elisabeth Ferner Elisabeth Görgl, Austria mäesuusataja Elisabeth Hasselbeck, USA saatejuht Elisabeth von Hessen (1503–1563), Hesseni printsess Elisabeth von Hessen (1539–1582), Hesseni printsess Elisabeth von Hessen-Darmstadt, Hesseni printsess Elisabeth Rehn, soome poliitik ja diplomaat Elisabeth Schwarzkopf, Austria-Briti ooperilaulja "Elisabeth", Franz Joseph I abikaasast Elisabethist rääkiv Sylvester Levay muusikal Elizabeth Eliisabet
Emma

Emma võib tähendada mitut asja. Emma on naisenimi. Emma on Walesi laulja. Emma oli Madalmaade kuninganna. "Emma" on Jane Austeni romaan. Emma on orkaan. Emma on Soome muusikaauhind. Emma on film. Itaalia Emma oli Lääne-Frangi kuninganna.
Ecuadori riigipeade loend

Ecuadori riigipeade loend loetleb Ecuadori riigipead.
Erra vald (Lüganuse kihelkond)

Erra vald (saksa keeles Erras) oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kiviõli linna aladel. Vald moodustati 1866. aastal, enne seda oli olnud Erra mõisavald. 1882. aastal liideti Erra vallaga Maidla vald, mis 1917 moodustati uuesti Erra, Püssi ja Saka valla osadest. Vallas on sündinud muusik, dirigent ja muusikapedagoog Erich Loit ning psühholoog ja bibliograaf Laine Peep. 1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Erra valla koosseisu, välja arvatud Purtse mõisa järgi olevate talude nr A-190, A-191, A-193 ja A-195 senise Erra valla piiresse ulatuvate osade maa-alad Erra vald (Lüganuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2020) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr 87, 14. oktoober 1938 Erra vald (Lüganuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 Erra valla arhiivi tutvustus
Holdre vald (Helme kihelkond)

Holdre vald (saksa keeles Hollershof) oli vald Helme kihelkonnas. Vald moodustati 1866. aastal. 1900. aastal liideti vald Patküla vallaga. 1921. aastal eraldati Holdre vald Patküla vallast.
Jõelehtme vald

Jõelehtme vald oli vald Jõelähtme kihelkonnas ja Harju maakonnas. Vald moodustati 19. jaanuaril 1891, kui toimus vallavolikogu esimene koosolek. Jõelähtme vallaks ühinesid kuus mõisavalda – Jõelähtme, Jägala, Kostivere, Ülgase, Kodasu ja Rummu – ning Jõelähtme kirikumõis. Vallas elas siis 982 inimest. 1939. aasta valdade reformiga läksid valla maa-alad uue Jõelähtme valla koosseisu, välja arvatud Kostivere mõisa järgi oleva Ületee nr. 9 talu, Männiku rabast põhja pool asuvate heinamaade (mis läksid Iru valda), Kostivere mõisa järgi oleva Parasmaa raba nr. A-52 ja sama mõisa järgi olevate lahus-heinamaatükkide (kuni talude nr. 19 ja 25 piirini) maa-alad. Merike Metstak. "Jõelähtme vald tähistab suurt juubelit" Jõelähtme valla koduleht. (Kasutatud 24. jaanuaril 2011.)
Kiidjärve vald (Võnnu kihelkond)

Kiidjärve vald (saksa keeles Kiddijerw) oli vald Võnnu kihelkonnas. Vald moodustati 1866. aastal. 1893. aastal liideti vald Vastse-Kuuste vallaga.
Kuigatsi vald (Sangaste kihelkond)

Kuigatsi vald (saksa keeles Löwenhof) oli vald Tartu maakonnas ja Valga maakonnas Sangaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Mägiste küla aladel. Vald moodustati 1866. aastal. 1921. aastal arvati Kuigatsi vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga läks kogu valla maa-ala uue Kuigatsi valla koosseisu.. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti ala valdade register 1866-1917
Liopholidophis

Liopholidophis on maoperekond. Perekonda Liopholidophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Liopholidophis baderi Glaw, Kucharzewski, Nagy & Vences, 2013 Liopholidophis dimorphus Glaw, Nagy, Franzen & Vences, 2007 Liopholidophis dolicocercus (Peracca, 1892) Liopholidophis grandidieri Mocquard, 1904 Liopholidophis oligolepis Glaw, Kucharzewski, Nagy & Vences, 2013 Liopholidophis rhadinaea Cadle, 1996 Liopholidophis sexlineatus (Günther, 1882) Liopholidophis varius (Fischer, 1884). Neid madusid võib kohata Madagaskaril. Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 395, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.08.2014) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Liopholidophis roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 30.08.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne CoL-is Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Sissekanne saidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Liopholidophis seisuga 30.08.2014.