laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paterson (LAV)

Paterson on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Sunday's River Valley vallas. Asula on rajatud 1879. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Patersoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,0%, värvilisi 20,4%, valgeid 1,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 66,7% inimesi, afrikaani keelt 23,2%, inglise keelt 5,9%, viipekeelt 1,8% ja teisi keeli 2,3%. https://census2011.adrianfrith.com/place/266006 https://census2011.adrianfrith.com/place/266007
Tayanna

Tayanna (kodanikunimega Тетяна Михайлівна Решетняк Tetjana Mõhhailivna Rešetnjak; sündinud 29. septembril 1984 Tšernivtsis) on ukraina laulja. TAYANNA. Портреты (2016) Тримай мене (2017)
Ajalooline tants

Ajalooline tants (analoogiliselt vanamuusikaga on kasutatud ka sõna vanatants) on mõiste, millega tähistatakse Lääne-Euroopas minevikus kasutusel olnud tantse tänapäeval tantsituna. Ajaloolist tantsu võidakse esitada laval, näiteks mingi lavateose osana või lihtsalt publikule suunatud meelelahutusena, kuid seda harrastatakse ka seltskonnatantsuna mingile ajalooperioodile pühendatud ballidel, stiilipidudel, taaskehastajate üritustel ning ajaloolise tantsu klubides. Ajaloolise tantsu rekonstrueerimine võib olla abiks muusikateaduslikus ja ajaloolises uurimistöös. Ajaloolise tantsu rekonstruktsioonide allikmaterjaliks on vastavast ajalooperioodist pärit tantsukirjeldused ja -juhendid kõrgklassile suunatud tantsukäsiraamatutest, kaudsemalt ka kujutava kunsti teosed, tantsumuusika noodistused, õukonnaballide ja -pidustuste kirjeldused. 20. sajandi tantsude rekonstrueerimiseks on võimalik kasutada suulist pärimust ning filmi- ning videosalvestusi. Ajaloolise tantsu rekonstrueerimine on suurel määral interpreteerimine, milles tõlgendaja teadmistel ja isiksusel on oluline roll. Ajaloolist tantsu rekonstrueerimisele ja esitamisele keskendunud tantsuansamblit nimetatakse ajaloolise tantsu ansambliks või vanatantsuansambliks. Ajaloolised tantsud jaotatakse perioodi järgi: keskaja tants renessansstants barokktants 19. sajandi seltskonnatants 20. sajandi seltskonnatants Vanim ajaloolist tantsu viljelev kollektiiv Eestis on Saltatores Revalienses, kes alustas Virve Kurbeli juhtimisel Tallinnas tegevust 1991. aastal. Alates 2001. aastast tegutseb Tartu vanatantsuansambel Saltatriculi, selle kunstilise juhi Külli Kressa juhendatud kursustest kasvasid 2011. aastal välja Rakvere Fioretto ja Saaremaal tegutsev Rondo Danzante, kuid arvatavasti on ajaloolist tantsu projektipõhiselt esitatud mujalgi. Tantsu ajalugu Ballett Mask (žanr) Tantsude loend Ajaloolisest tantsust. - saltatriculi.weebly.com Fioretto. - facebook.com Meist. - Rondo Danzante. Ajaloolise tantsu grupp Kuressaares Ajaloolise tantsu allikatest keskajast kuni 17.-18. sajandini vanatantsuansambel Saltatriculi kodulehel (Külli Kressa tekst) 19. sajandi seltskonnatantsust ja selle õpetamisest kõneleb Rufina Noor Tantsukäsiraamatud 1490. kuni 1920. aastateni Library of Congressi kogus
Ting

See artikkel räägib germaanlaste rahvakoosolekust. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Ting (täpsustus). Ting (vanaislandi ja islandi keeles þing, teistes skandinaavia keeltes ting) oli germaani rahvaste rahvakoosolek, millel vabad mehed otsustasid mingit piirkonda puudutavaid küsimusi, leppisid kokku seadustes ja mõistsid kohut. Tingidel valiti ka sõjapealikke ehk väejuhte ja seadusetundjaid ehk kohtunikke, vahel isegi kuningaid. Skandinaavlaste eelkristlikus kultuuris oli iga klann kohustatud kätte maksma oma liikme tapmise või vigastamise eest. Mõnikord viis see ulatusliku klannisõjani. Tingil oli ühiskonnas tasakaalustav roll, ta pidi vähendama klannidevahelisi vaenusi ja vältima sotsiaalseid korratusi. Tingid ei olnud kaasaegses mõttes demokraatlikud, sest peamine roll otsuste langetamise juures oli jõukamate ja mõjukamate suguvõsade juhtidel ning teistel väljapaistvatel isikutel. Formaalselt oli igal mehel üks hääl. Tingid olid hierarhilised. Tinge võisid korraldada ka riigist väiksemad üksused, eriti provintsid-maakonnad. Need võisid valida oma esindajad üleriigilisele tingile. Ting oli sageli ka usutalituste ja laatade pidamise koht ning tähtis seltskondlik üritus. Tingid toimusid tavaliselt kindlaksmääratud ajavahemike tagant kindlas kohas. Kuid üldjuhul ei olnud tingi jaoks püstitatud eraldi hoonet, see toimus vabas õhus. Tingid kadusid keskajal, kui kuningad võtsid kogu võimu enda kätte ega vajanud seaduste vastuvõtmisel ja juurutamisel enam tingide abi, vaid olid kehtestanud selleks oma riigiaparaadi. Suhteliselt kaua korraldati tinge Gotlandil ja ülesaarelised tingid lõpetas alles see, kui Saksa ordu saare 1398 vallutas. Tuntuimad Skandinaavia tingid. Islandi, Taani ja Norra parlamendid kannavad siiamaani nime, mis viitab kunagisele tingile: Althing, Folketing ja Storting. Rootsi parlamendi nimi on Riigipäev (Riksdag), aga maakonnanõukogud kannavad nime Landsting. Ka Ahvenamaa, Fääri saarte, Gröönimaa ja Mani saare parlamendid kannavad nime, milles sisaldub sõna "ting": Lagting, Løgting, Landsting ja Tynwald. Saamide kolm esinduskogu, mis tegutsevad Põhja-Norras ja Põhja-Rootsis, kannavad nime Sameting. Soomerootslaste poolametliku esinduskogu nimi on Folkting. Teiste rahvaste samalaadset institutsiooni nimetatakse kärajaks (Soome), veetšeks (Vana-Vene) jne. On oletatud, et veetšede tava kujunes Venemaal viikingi päritolu varjaagide mõjul.
Mari Karm

Mari Karm (sündinud 21. mail 1956) on eesti kasvatusteadlane ja Tartu Ülikooli kõrgkoolipedagoogika dotsent. Tema peamised uurimisteemad on pedagoogika ja didaktika ning õppemeetodid. Karm lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse eriala. Ta sai 2001. aastal Tallinna Pedagoogilisest Ülikoolist kasvatusteaduste magistrikraadi ning kaitses sealsamas 2007. aastal doktorikraadi teemal „Eesti täiskasvanukoolitajate professionaalsuse kujunemise võimalused“ (juhendaja Larissa Jõgi). Mari Karm oli aastatel 1979–2005 H. Elleri nimelise Tartu Muusikakooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, aastatel 2002–2005 Tallinna Pedagoogilise Ülikooli kasvatusteaduskonna andragoogika lektor ning 2005–2007 Tartu Ülikooli haridusteaduskonna kõrgkoolipedagoogika lektor. Alates 2012. aastast on Karm Tartu Ülikooli kõrgkoolipedagoogika dotsent. 15 aasta jooksul, mil on toimunud kursus „Õppimine ja õpetamine kõrgkoolis“, on tema juures õppinud üle 600 Tartu Ülikooli õppejõu ja doktorandi (lisaks veel teiste kõrgkoolide õppejõud). 2016 Tartu Ülikooli medal 2016 Tartu Ülikooli aumärk 2017 Aasta õpetaja gala nominent kategoorias Aasta õppejõud 2024 [[Valgetähe V klassi teenetemärk] Karm on 2007. aastast õppejõudude professionaalse arengu koostöövõrgustiku (NETTLE) töögrupi liige, ühenduse "European Educational Research Association" kõrgharidusvaldkonna võrgustiku nõukogu liige ning International Consortium for Educational Development (ICED) liige. 2009. aastal liitus ta European Association for Research on Learning and Instruction (EARLI) liikmeskonnaga. Temalt on ilmunud arvukalt teaduspublikatsioone ning ta on kirjutanud õppejõududele õpetamisalase raamatu "Õppemeetodid kõrgkoolis", mis ilmus 2013. aastal. "Eesti Teadusinfosüsteem. Mari Karm". "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. "ERR Novaator. Eestimaa õpib ja tänab: aasta õppejõu nominendid". Mari Karmi Google Scholar lehekülg Mari Karmi ResearchGate lehekülg
Sotskolonialism

Sotskolonialism oli hiline, 20. sajandi kolonialismi vorm, kus koloniaalse võimumaatriksiga kaasnes püüd kehtestada kommunistlik või sotsialistlik riigikord. Sotskolonialismi uuringud on postkoloniaalsete uuringute allharu ning samas ka nõukogude-uuringute allharu. Annus, Epp. "Sotskolonialism Eesti NSV-s: võim, kultuur, argielu". Tartu Ülikooli Kirjastus 2019. ISBN 9789949032051 Postkolonialism Sovetoloogia Annus, Epp (2019). Sotskolonialism Eesti NSV-s: Võim, kultuur, argielu. Tallinn: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 26.
Anonüümsed Alkohoolikud

Anonüümsed Alkohoolikud (lühend AA) on ühendus, mille deklareeritud esmane eesmärk on aidata alkohoolikutel kainena püsida. Eestis alustas esimene AA rühm tegevust 1990. aastal Wismari haigla ruumides, kus tegutseb tänaseni. AA rühma tugigruppe on loodud mitmes Eesti kohas. Ametlik lehekülg
Tadeusz Bór-Komorowski

Kindral Tadeusz Komorowski (rohkem tuntud kui Tadeusz Bór-Komorowski; 1. juuni 1895 Horobriv – 24. august 1966 London) oli Poola sõjaväejuht. Ta sündis aastal 1895 Horobrivis Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigis (praeguse haldusjaotuse järele Kozova rajoonis Ternopili oblastis). Esimese maailmasõja ajal teenis ta Austria-Ungari armees. Pärast sõda sai temast Poola armee ohvitser, kes juhtis Grudziądzi ratsakooli. Ta kuulus 1924. aasta suveolümpiamängudele läinud Poola ratsavõistkonda. Olles osalenud võitluses Saksa sissetungi Poolasse II maailmasõja alguses 1939. aastal, aitas Komorowski koodnimega Bór korraldada Poola põrandaalust Krakówi piirkonnas. Juulis 1941 sai temast Armia Krajowa ülema asetäitja ja 1943. aasta märtsis sai ta selle komandöriks brigaadikindrali auastmes. Ta suhtus mõistvalt parempoolsesse, antisemiitlikku Rahvusparteisse. Koduarmee ülemana muutis Komorowski oma eelkäija Stefan Rowecki juudimeelset poliitikat. Komorowski keelas abi juutidele, kes soovisid korraldada getomässe ja soosis juutide väljajätmist organisatsioonist. Ameerika ajaloolane Joshua D. Zimmerman süüdistab Komorowskit, kes iseloomustas juudi partisane kui "kommunistlikke, nõukogudemeelseid elemente" käimasoleva holokausti suhtes "jahutava ükskõiksusega". 1944. aasta keskel, kui Nõukogude väed jõudsid Poola keskosani, andis Poola eksiilvalitsus Londonis Bór-Komorowskile korralduse valmistuda relvastatud ülestõusuks Varssavis. Eksiilivalitsus soovis naasta poolakate vabastatud pealinna, mida Nõukogude võim ei vallutanud, ja takistada Stalini kavandatud Poola kommunistlikku ülevõtmist. Varssavi ülestõus algas Komorowski käsul 1. augustil 1944 ja Armia Krajowa üksused haarasid kontrolli suurema osa Varssavi kesklinnast. 29. septembril 1944 ülendati Bór-Komorowski relvajõudude peainspektoriks (Poola ülemjuhataja). 4. oktoobril alistus Bór-Komorowski pärast kaht kuud kestnud ägedat võitlust SS-Obergruppenführer Erich von dem Bach-Zelewskile pärast seda, kui Natsi-Saksamaa oli nõus koduväe võitlejaid käsitlema sõjavangidena. Kindral Bór-Komorowski interneeriti Saksamaal (Oflagi IV-C juures). Hoolimata korduvatest nõudmistest keeldus ta okupeeritud Poolas järelejäänud Armia Krajowa üksustele käske alla anda. Pärast sõda kolis ta Londonisse, kus ta mängis aktiivset rolli Poola emigrantlikes ringkondades. Aastatel 1947–1949 töötas ta Poola eksiilvalitsuse peaministrina (mida enamus Lääne-Euroopa riike enam diplomaatiliselt ei tunnustanud). Oma mälestustest kirjutas ta raamatu "Armia Podziemna", mis ilmus 1950. aastal. Pärast sõda teenis ta elatist polsterdajana. Ta suri 1966. aastal jahi ajal südametaki tõttu. Ta maeti Londoni Gunnersbury kalmistule. 1994. aastal maeti ta ümber Varssavisse Powązki kalmistule
Pachsdraai

Pachsdraai on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovitsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pachsdraai elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,31%, valgeid 1,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 93,59% inimesi, inglise keelt 1,57% ja afrikaani keelt 1,46% inimesi. https://census2011.adrianfrith.com/place/669013
Mnyameni

Mnyameni on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Amahlathi vallas. Mnyameni asub Keiskammahoekist umbes 13 km loodes. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mnyameni elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 97,98% inimesi, inglise keelt 1,68%, afrikaani keelt 0,22% ja sotho keelt 0,11%. https://census2011.adrianfrith.com/place/273062
Kirikärbes

Kirikärbes (Rhagoletis) on perekond kahetiivalisi. Perekonda kuulub umbes 70 liiki, Euroopas elab neist 9. Rhagoletis batava – astelpaju-kirikärbes Rhagoletis cerasi – kirsi-kirikärbes
Bystrzyca Kłodzka

Bystrzyca Kłodzka (saksa keeles Habelschwerdt) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas, Bystrzyca Kłodzka valla halduskeskus. Bystrzyca Kłodzka asub Tšehhi piirist umbes 10,5 km kaugusel. Bystrzyca Kłodzka sai linnaõigused enne 1319. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Bystrzyca Kłodzka Encyklopedia PWN
Wysokie Koło

Wysokie Koło on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Kozienice maakonnas Gniewoszówi vallas. Wysokie Koło asub Kozienicest umbes 24 km kagus. Wysokie Koło sai linnaõigused enne 1748. aastat, kuid kaotas need enne 1787. aastat. Robert Krzysztofik. Lokacje miejskie na obszarze Polski : dokumentacja geograficzno-historyczna, Katowice 2007, lk. 84-85
Mesut Yılmaz

Ahmet Mesut Yılmaz (6. november 1947 İstanbul – 30. oktoober 2020 İstanbul) oli Türgi poliitik. Ta oli aastatel 1991, 1996 ja 1997–1999 Türgi peaminister. Lisaks oli ta aastatel 1987–1990 Türgi välisminister ja aastatel 1986–1987 Türgi turismiminister. Ta on lõpetanud Ankara Ülikooli politoloogina, hiljem täiendas ta end Kölni ülikoolis. Aastatel 1975–1983 töötas ta mänedžerina erinevates keemia-, tekstiili- ja transpordikompaniides. Ta osales aastast 1983 poliitikas. Samast aastast oli ta Türgi Suure Rahvuskogu liige. Ta oli 17. oktoobrist 1986 kuni 21. detsembrini 1987 Türgi turismiminister. 22. detsembrist 1987 kuni 21. veebruarini 1990 oli ta Türgi välisminister. Ta oli kolm korda Türgi peaminister: 1) 23. juunist 1991 kuni 20. novembrini 1991 2) 6. märtsist 1996 kuni 28. juunini 1996 3) 30. juunist 1997 kuni 11. jaanuarini 1999.
Chase Elliott

William Clyde Elliott II ehk Chase Elliott (sündinud 28. novembril 1995 Dawsonvilles Georgia osariigis) on Ameerika autosportlane. Praegu sõidab ta NASCAR karikasarjas koos Hendrick Motorspordi meeskonnaga NAPA Auto Partsi sponsoreeritud Chevrolet Camaro ZL1 1LE autoga number 9. Elliott on endise NASCARi võidusõitja Bill Elliotti ainus poeg. Elliott oli 2014. aasta NASCARi üleriigilise sarja meister. Elliott debüüt karikasarjas oli 2015. aasta võistlusel STP 500. Tema esimene karikasarja võit tuli võistlusel 2018 Go Bowling at The Glen. "Son of NASCAR's Bill Elliott signs multi-year deal". WAGA-TV. Vaadatud 19.11.2011. {{cite web}}: |first= nõuab parameetrit |last= (juhend) Go Bowling at The Glen 2018 - Official race results Koduleht
Kurjanova järve looduspark

Kurjanova järve looduspark on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Līdumnieki vallas. Looduspark asub Kurjanova järve kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks Kurjanova järve kui üht vähestest Läti järvedest, millest suurema osa moodustavad kaitstavad biotoobid ja kus kasvab kolm looduskaitsealust taimeliiki (nõtke näkirohi, väike näkirohi ja hüdralill). Lisaks on Kurjanova järv teadaolevalt ainus Läti järv, kus kasvab kaks looduskaitsealust näkirohu liiki. Kaitseala pindala on 263 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala. Sellest 70,3 hektarit võtavad enda alla metsad, kus kasvab valdavalt haab. Neist 7,3 ha suurune ala moodustab kaitstava biotoobi. Metsades elavad metskits, põder, mäger, metssiga ja kobras, järve kallastel on nähtud ka saarmaste jälgi. 125,5 hektarit võtab enda alla Kurjanova järv. Selle valgla on 2,1 km². Järves on üks saar pindalaga 0,2 ha. Järve kaldad on lauged ja madalad, välja arvatud loodekallas. Põhjakallas on metsane. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda suured kivid. Põhja on moodustunud kuni 5 meetri paksune sapropeeli kiht. Sinna suubub kolm kraavi, välja voolab Kurjanka jõkke suubuv kraav. Järve lõunakaldal asub Kurjanova karjamõisa park. Veetaimedest esinevad järves kõõluslehed, vesikatk, vesikuused, vesikarikad, osjad, pilliroog, vesikupud, hundinuiad, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, latikas, ahven, nurg, roosärg, linask, vähemal määral ka harilik hink, koger ja kiisk. Aastal 1952-1977 kasutati Kurjanova järve tööstuslikuks kalapüügiks. Toona saadi seal peamiselt kiiska ja haugi. Kuni aastani 1993 asus järve lõunakaldal suurfarm, mille läheduses on veetaimestik ka peale sulgemist rikkalikum. Dabas aizsardzības pārvalde www.ezeri.lv www.ezeri.lv Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
Vītiņi (Grobiņa vald)

Vītiņi on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas. Küla asub valla edelaosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel. Vītiņi jääb valla keskusest Dubeņist 8, piirkonna keskusest Grobiņast 8,5 ja Riiast 217 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Grobiņa metsamajandi ja Vītiņi karjamõisa juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 5.37 ja 5.17 meetrit. Aastal 2005 oli külas elanikke 41. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Jaćmierz

Jaćmierz on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas Zarszyni vallas. Jaćmierz asub Sanokist umbes 15 km loodes. Jaćmierz sai linnaõigused enne 1437. aastat, kuid kaotas need 1934. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813317082-0362884?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Jaćmierz Gmina Zarszyn
Cimdenieki

Cimdenieki on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas. Küla asub valla lääneosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Ālande jõe kaldal, jäädes Liepāja idapiirile. Cimdenieki jääb valla keskusest Dubeņist 7 ja piirkonna keskusest Grobiņast 6 kilomeetri kaugusele. Külast lõunas asub Liepāja lennujaam, Cimdeniekisse jääb Pagriezens uz Lidostu bussipeatus. Küla tekkis 1940. aastatel, mil sinna asus Punaarmee lennuväeosa. Algul elasid seal peamiselt sõjaväega seotud isikud. Punaarmee lahkudes kujunes Cimdenieki põhiliselt aianduskruntide piirkonnaks, kus suurem osa elanikke töötab Liepājas. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda. 2015. aastal oli külas 288, 2020. aastal 255 elanikku. Vietvārdu datubāze "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 31. oktoobril 2020.
Ālande

Ālande on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas. Küla asub valla keskosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Jelgava-Liepāja raudtee ääres. Ālande jääb valla keskusest Dubeņist 7, piirkonna keskusest Grobiņast 3 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusele. Küla rajati Teise maailmasõja järel kohaliku kolhoosi osakonnakeskusena. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Aastal 2005 oli külas 40 elanikku. Vietvārdu datubāze
Dzierżoniów

Dzierżoniów (kuni 1946. aastani Rychbach, saksa keeles Reichenbach im Eulengebirge) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Dzierżoniówi maakonna ja Dzierżoniówi valla keskus. Dzierżoniów asub Tšehhi piirist 21 km kaugusel. Dzierżoniów sai linnaõigused enne 1241. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. Bischofsheim, Saksamaa Crewe, Suurbritannia Hajdúszoboszló, Ungari Kluczborki vald, Poola Lanškroun, Tšehhi Nantwich, Suurbritannia Urząd Pracy Dzierżoniów Urząd Pracy Dzierżoniów Encyklopedia PWN
Iļģi

Iļģi (vanasti ka Iļģu muiža) on küla (aprūpes ciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas. Küla asub valla idaosas, merepinnast 21 meetri kõrgusel. Iļģis asub Läti riikliku sotsiaalhoolekandekeskuse Kurzeme Iļģi filiaal. Tegemist on pansionaadiga, mis on mõeldud pikaajaliste terviseprobleemidega inimeste tarbeks. Küla on kujunenud endise Iļģi ehk Dēnava mõisa (Illien) keskuse juurde. 1900. aastal avati sellest põhja pool Ilgale raudteepeatus. 1920. aastatel avati mõisa keskuses põllumajanduskool. Teise maailmasõja ajal oli mõisa häärberis Saksa sõjaväe laatsaret, mis hiljem sai kahuritulest kahjustada. Pärast sõda asus seal Liepāja linna invaliidide maja, kuhu paigutati põhiliselt psüühikahäiretega inimesi. 1969. aastal ehitati selle tarbeks ka uus korpusehoone. 2021. aastani kuulus küla Grobiņa piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,39 ja kõrgusega 20 meetrit, harilik valgepöök ümbermõõduga 2,08 ja kõrgusega 18 meetrit, harilik robiinia ümbermõõduga 3,68 ja kõrgusega 18 meetrit ning Euroopa lehis ümbermõõduga 3,67 ja kõrgusega 22 meetrit. Riikliku tähtsusega mälestisena on muinsuskaitse all Iļģi mõisa rõdupiire. 2005. aastal oli külas 421 elanikku. Vietvārdu datubāze [http://www.medkursi.lv/?p=924 Valsts sociālās aprūpes centrs „Kurzeme”, filiāle „Iļģi” Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink]
Dodone

Dodone [dood'oonee] (vanakreeka keeles Δωδώνη Dōdōnē, dooria murdes (ka Homerosel) Δωδώνα Dōdōnā, uuskreeka keeles Δωδώνη Dodóni; ladina keeles Dodona [dood'oona]) on vanakreeka pühakoht Epeirose maakonnas. Seal asub tamm, mis on pühendatud Zeusile. Usuti, et Zeus kõneleb püha tamme lehtede sahina läbi. Homeros kirjeldab "Iliases", kuidas Achilleus kõnetab Zeusi (16. laul, värsid 231–235). Seal on ka esmamainitud Dodone oraakleid. Õue keskele astudes nüüd valas ohvrit ta, vaatas taevaste poole ja palvetas – ning isa Zeus teda kuulis: "Zeus, pelasgide kaitsja ja valdijas kauges Dodonas ikka-talvises, seal, kus su ennustustargad on, Sellid, kes ei eal pese jalgu ja puhkavad maaemal paljal!" (Homeros, "Ilias", kreeka keelest tõlkinud August Annist. Varrak, 2004, lk 257–258)
Jeff Gordon

Jeffery Michael "Jeff" Gordon (sündinud 4. augustil 1971 Ameerika Ühendriikide California osariigis Vallejos) on endine Ameerika autosportlane. Ta esines edukalt NASCAR-i karikasarjas aastatel 1992–2016, liitudes Hendrick Motorsports meeskonnaga. Gordon on praegu FOX NASCARi otseülekande televisiooni saatejuht. NASCAR karikasarjas toimunud võistluse ajal võitis Gordon 1995, 1997, 1998 ja 2001. aastal neli tiitlit. Kokku võitis ta 93 sõitu. Gordonile kuulub ka auto number 48, mida juhib Jimmie Johnson, kes võitis ka 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2013. ja 2016. aasta karikasarjad. NNDB. "Jeff Gordon". Soylent Communications. Vaadatud 21.03.2010. "NASCAR Profile – Jeff Gordon". Turner Interactive. Vaadatud 12.04.2010.. Will Jeff Gordon Soon Be the Next Owner of Hendrick Motorsports? Richard Thopmson, Alt Driver. Diakses 1 Maret 2019. Koduleht
Tilti

Tilti on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Grobiņa vallas. Küla asub valla lõunaosas, merepinnast 20 meetri kõrgusel Otaņķe jõe kaldal. Tilti jääb valla keskusest Dubeņist 5,5, piirkonna keskusest Grobiņast 14 ja Riiast 219 kilomeetri kaugusele. Küla on endine metsatööstuskeskus, sealse silla juures asusid kolm metskonda: Tilti, Kalnišķi ja Ošenieki, kuigi viimane jääb tänapäeva Gavieze valda. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 3,82 ja kõrgusega 18 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,83 ning kõrgusega 23 meetrit, ja pärn ümbermõõduga 4,34 meetrit. 2005. aastal oli külas 30 elanikku. Vietvārdu datubāze Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ząbkowice Śląskie

Ząbkowice Śląskie (saksa keeles Frankenstein in Schlesien) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Ząbkowice Śląskie maakonna ja Ząbkowice Śląskie valla halduskeskus. Ząbkowice Śląskie sai linnaõigused enne 1287. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/030210324054-0984692?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 3.10.2022. Ząbkowice Śląskie Encyklopedia PWN
Hohai Ülikool

Hohai Ülikool (hiina keeles 河海大学; pinyin'is Héhǎi Dàxué) on ülikool, mis asub Nanjingis Hiinas. Ülikool on asutatud aastal 1915. Ülikoolil on kolm linnakut kokku 132 hektaril. 2005. aastal oli ülikoolil üle 30 000 üliõpilase.
Siemianowice Śląskie

Siemianowice Śląskie (saksa keeles Siemianowitz, Laurahütte; 1923–1927 Huta Laura-Siemianowice) on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Asulat on esmamainitud 13. sajandil. 19. sajandil kujunes asula metallurgia- ja tööstuskeskuseks. Raudteeühenduse sai asula 1870. aastal. Rahvahääletuse tulemusel läks Siemianowice Śląskie 1922. aastal Saksamaa koosseisust Poolale. Linnaõigused sai Siemianowice Śląskie 1932. aastal. Siemianowice Śląskie Encyklopedia PWN