Junzi

Junzi (Hiina keeles: 君子, pinyin: Jūn Zǐ) on Hiina filosoofia mõiste, mida võib tõlkida kui 'kõrgemalseisev inimene', 'õilis inimene', algselt ka 'valitseja poeg' ja seda mõistet kasutasid nii Zhou kuningas Wen Muutuste raamatus kui ka Konfutsius oma töödes, et kirjeldada ideaalset inimest. Konfutsianisms on ideaalne inimene sheng, mida saab tõlkida kui elutark (inglise keeles filosoofia mõiste Sage). Kuid seda seisundit on väga raske saavutada ja Konfutsius kasutas mõistet junzi, mis on enamatele inimestele kättesaadav. Konfutsianismis Junzi käitub harmoonia põhimõtete järgi, mida kutsutakse li ja ta peab valitsema oma kodu, ühiskonda ja riiki. Need põhimõtted ei selgita rituaale, vaid on seotud nõutava ametliku käitumisega religioossete rituaalide ja keiserlike tseremooniate ajal. Konfutsius leidis ka, et junzi on keegi, kes kehastab inimkonda ja omab kõiki kõrgemaid inimlikke omadusi. Filosoof kutsus seda ren inimeseks ja rõhutas spetsiifilisi omadusi, mis on kirjas tema raamatus "Vesteid ja vestlusi". Paljusid neist kasutati hiina vanasõnadena (Yanyu). Näiteks: Junzi cheng ren zhi mei, mis tähendab, et "Õilis inimene alati aitab teistel saavutada nende unistusi". Zhu Xi defineeris junzi kui eelviimase astme elutargani. Junzil on palju omadusi. Junzi võib elada vaesuses; Junzi teeb rohkem ja räägib vähem. Junzi on lojaalne, kuulekas ja teadlik. Junzi distsiplineerib end ise. Nende hulgas on ka, et Ren on põhiline alus, et saada junziks. Tulevane potentsiaalne riigijuht, riigijuhi poeg, on kasvatatud nii, et tal oleks kõrgemad eetilised ja moraalsed seisukohad, mida ta saavutab sisemise rahu kaudu. Konfutsius leidis, et junzi tagab valitsuse funktsioonid läbi oma eetiliste väärtuste. Hoolimata sõna otsesest tähendusest võib iga õiglane inimene, kes soovib ennast parandada, saada junziks. Vastupidine mõiste on xiaoren (Hiina keeles: 小人 ,pinyin: xiăorén, "väike või lihtinimene"), kes ei mõista kui väärtuslikud on voorused ja otsib ainult kohest kasu. Lihtinimene on egoistlik ja ei arvesta oma tegude tagajärgedega. Juhul kui juhti ümbritsevad xiaoren-inimesed, mitte junzid, siis rahvas kannatab nende väikluse pärast. Kui poliitikuks saab xiaoren, kes pidevalt soovib meelelisi ja emotsionaalseid naudinguid, siis ta on huvitatud vaid oma võimust ja kuulsusest, selle asemel, et siiralt püüelda teiste inimeste pikaajalise heaolu poole. Junzi juhib käitudes ise vooruslikult. Arvatakse, et tema puhas vooruslikkus suunab teisi tema eeskuju järgima. Kaugem eesmärk on, et valitsus käituks sarnaselt perekonnaga. Seega kõik vanemate inimeste austamise tasandid soodustavad harmooniat ja junzi toimib sellele austusele kui majakas. Matthews, Warren (2008). World Religions, Sixth edition. Belmont, CA: Wadsworth Cengage Learning. Lk 184. ISBN 9780495603856. Sen, Tan Ta (1. august 2003). Cheng Ho and Islam in Southeast Asia (inglise). Flipside Digital Content Company Inc. ISBN 9789814515436. Rohsenow, John S. (2003). ABC Dictionary of Chinese Proverbs (Yanyu). Honolulu: University of Hawaii Press. Lk 76. ISBN 0824822218. "君子——儒学的理想人格 (Gentleman - Ideal Personality of Confucianism)". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2015. Vaadatud 18. mail 2019.