Nama keel

Nama keel, Khoekhoegowab (endise nimetusega hotentoti või damara keel, mõnedes allikates khoekhoe keel) kuulub khoisani keelkonda keskkhoisani keelte hulka . Seda kõneldakse Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Botswanas. Nama keeles on kasutusel ladina kiri. Nama keele rääkijaid on 251 100: Namiibias räägib seda keelt 200 000 inimest, Lõuna-Aafrika Vabariigis 50 900 ja Botswanas 200 inimest. Nendes riikides räägitakse nama keelt enim Oranje jõe ja Namakwalandi piirkonnas . Nama keel on oma rääkijate arvu poolest khoisani keelte seas üks elujõulisemaid. Nama keel on Namiibia riigikeel. Nama keelt õpetatakse alg- ja põhikoolides, Namiibia Ülikoolis on seda keelt võimalik õppida doktoriõppe tasandini; loodud on namakeelsed raadiosaated ja grammatika ning välja antud sõnaraamatuid. Piibel tõlgiti nama keelde 1966. aastal. Keel on kasutusel ka asjaajamiskeelena. Nama keelel on neli dialekti: kesk-damara, damara, namidama ja sesfonteini damara. Nama keelele on iseloomulikud oraalse ehk suus tekitatud õhuvooluga ingressiivsed (sissehingamisel moodustatavad) konsonandid – imihäälikud. Need on ainulaadsed, esinedes vaid Namiibia ja Lõuna-Aafrika khoisani keeltes, millest viimaste hulka nama keel kuulub. Nama keeles on 5 vokaali: /i e a o u/, millest kolmel, /ĩ ã ũ/, esineb ninahääliku allofoon. /a/ hääldub [ə] -na enne /i/ -d või /u/ -d.</ref name=Haacke/> Konsonante on 31, nende hulgas 20 imihäälikut. Egressiivsed konsonandid (õhk voolab heli tekitamisel väljapoole): Imihäälikud: Nama keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nama keeles on neli distinktiivset tooni /a̋, á, à, ȁ/. Kõrge toon hääldub kõrgemalt (esinedes kõrgetel vokaalidel (/í, ú/ või nasaalidel /ń, ḿ/)) kui keskkõrgetel või madalatel (/é, á, ó/). Diakriitikud: á – tõusev toon a – muutumatu toon à – langev toon ā – pikendatud häälik ã – nasaal e ninahäälik ä – eraldab vokaali diftongist e täishäälikuühendist Rõhk asub enamasti esimesel silbil. Nama keeles on kasutatud erinevaid ortograafiavariante. Kõige levinuma kohaselt kasutatakse konsonante b, d, g madala tooniga sõnades ja konsonante p, t ja k kõrgema tooniga sõnades. W esineb ainult vokaalide vahel ja vastavalt tonaalsusele võib seda asendada b või p. Nama keeles esineb laiemalt levinud sõnajärje tüüp: subjekt-objekt-verb (SOV). Keeles on kolm sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Mees- ja naissoost sõnadel esineb ainsus, duaal (kaksus) ja mitmus, ent kesksoost sõnadel saab esineda ainult ainsus ja mitmus. Üldstruktuurilt on nama keel sünteetiline: paljud sõnad koosnevad lauses mitmest morfeemist (tüvimorfeemist ja muutemorfeemidest (aglutinatsioon)). Nama keel on flektiivne, st sõnad esinevad mitmesugustes käänetes ja pööretes: seal on palju tüvesiseseid, tähendust mõjutavaid häälikuvariatsioone. 'Mees seisis seal.' 'Mees nägi koera.' Levinud fraase: ǃGãi tses – Tere päevast! ǃGãi ǁhoas – Tere hommikust! ǃGãi ǃhoes – Tere õhtust! Matisa – Kuidas läheb? ǃGãise ǃgu re – Head aega! ǃHaese mugus – Peatse nägemiseni! Arvsõnu nama keeles: üks – /úí kaks – /ám kolm – !noná neli – hàká viis – kóro kuus – !naní seitse – huu kaheksa – //xáísá üheksa – kxòese kümme – tìsí sada – káí tìsí (otsetõlkes 'suur kümme') The Ethnologue Nama, The Language of Namibia. Kasutatud 20.09.2013 Bernard et al. 2000. Keelteatlas. Maailma keelte päritolu ja areng. Singapur: Koolibri Eesti Keele Instituut sub nama. Kasutatud 17.09.2013 Encyclopædia Britannica, Khoekhoe languages.Kasutatud 24.10.2013 Austin, P. K. 2009. Tuhat keelt. Elavad, ohustatud ja hääbunud. Tallinn: Koolibri Beach, Douglas M. 1938. The Phonetics of the Hottentot Language. Cambridge: Heffer. Karlsson. 2002. Üldkeeleteadus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus Omniglot. The Online Encyclopedia of Writing Systems and Languages Khoekhoe (Khoekhoegowab). Kasutatud 24.10.2013 Haacke, Wilfrid. 1999. The Tonology of Khoekhoe (Nama/Damara). Quellen zur Khoisan-Forschung/Research in Khoisan Studies, Bd 16. Cologne: Rüdiger Köppe Verlag The World Atlas of Language Structures Online, Khoekhoe. Kasutatud 24.10.2013 About World Languages Nama. Kasutatud 24.10.2013 Ariste. 1972. Maailma keeled. I Euroopa, Aasia ja Afrika keeled. Tartu. Hagman, Roy S. 1977. Nama Hottentot Grammar. Language Science Monographs, v 15. Bloomington: Indiana University Zompist. Numbers in 5020 Languages, sub Nama. Kasutatud 29.10.2013 Nama keele leviala kaart Kasutatud 17.11.2013 Nama (KhoeKhoegowab) Phrase Video Lessons Kasutatud 17.11.2013 An 8-minute clip of spoken Hottentot (khoekhoegowab) Kasutatud 17.11.2013 Khoekhoe phonology and a story by Johanna Brugman Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles. Nama keele sõnastik Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles.