laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leningradi must

'Leningradi must' ('Ленинградская чёрная') on magusa kirsipuu sort. Sort on pärit Venemaalt. Selle aretas F. Teterev sortide 'Must kotkas' ja 'Tatari must' ristamise teel. Puu on laia püramiidja võraga ning kasvab kõrgeks. Lehed on suured, saagja servaga. Kirss õitseb vara, mai keskel. Õied paiknevad ühe- kuni neljakaupa kimpudes. Õie läbimõõt on 32–35 mm. Kroonlehed on valged, ovaalsed. Sort on isesteriilne, parim tolmeldaja on 'Zorka'. Vili valmib juuli keskel. Kirss on munaja või südaja kujuga, vilja suurus on 19×17 mm, kaal 3,3 grammi. Valminud vilja katab must ja läikiv koor, viljaliha on mustjaspunane. Luuseeme on poollahtine. Kirss on tugevalt varre küljes kinni. Viljad säilivad puu otsas kaua. Tugev vihm või linnud ja herilased võivad siiski kirsid mädanema panna. Vili on magusa või magushapu maitsega. Puu on saagikas, külmakindel ja vastupidav haigustele. Eesti pomoloogia, Valgus 1970 Maguskirsipuu 'Leningradi Must', ('Leningradskaja Tšornaja'). Eesti Aiaklubi. Leningradskaja tšornaja (Leningradi must). Sordikataloog. EMU Polli aiandusuuringute keskus.
Stig Claesson

Stig John Claesson (2. juuni 1928 Huddinge – 4. jaanuar 2008 Stockholm) oli rootsi kirjanik ja kunstnik. Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste kogu "Kes armastab Yngve Frejd" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 11–12, 1980; originaal "Vem älskar Yngve Frej", 1968) ja romaan "Sina maga, mina pesen nõud" (tõlkinud Ülev Aaloe, Loomingu Raamatukogu 28–30, 2009; originaal "Sov du så diskar jag", 2004). 1994 Selma Lagerlöfi auhind
Jarvis (perekonnanimi)

Jarvis on perekonnanimi. Anna Jarvis algatas emadepäeva tähistamise Ameerika Ühendriikides. Chris Jarvis on Suurbritannia näitleja ja tantsija. Doug Jarvis on Kanada hokimängija. Eugene Jarvis on arvutimängudisainer ja programmeerija. Frank Jarvis oli Ameerika Ühendriikide jooksja. Graham Jarvis oli Kanada näitleja. Gregory Bruce Jarvis oli USA insener ja astronaut, kes suri kosmosesüstiku Challenger õnnetuses. Howard Jarvis (1903–1986), maksumässu juht Californias James C. Jarvis oli mitšman USA mereväes, tema järgi on nimetatud kolm USA mereväe laeva. Jeff Jarvis on USA ajakirjanik. John Arthur Jarvis oli Suurbritannia ujuja. John Jarvis on Uus-Meremaa karateka. Kevin Jarvis on USA pesapallimängija. Martin Jarvis on Inglise näitleja. Martin Jarvis on Austraalia dirigent, viiuldaja ja muusikateadlane. Matt Jarvis on Inglise jalgpallur. Mike Jarvis on USA meeste korvpallitreener. Nathaniel Jarvis on Walesi jalgpallur. Oliver Jarvis on Suurbritannia autosõitja. Pat Jarvis on Austraalia endine ragbimängija. Pat Jarvis on USA pesapallimängija. Paul Jarvis on Inglise kriketimängija. Rebecca Jarvis on USA majandusajakirjanik. Robbie Jarvis on Suurbritannia näitleja. Robin Jarvis on Suurbritannia lastekirjanik. Rossi Jarvis on Inglise jalgpallur. Ryan Jarvis on Inglise jalgpallur. Samuel Jarvis (1792–1857) oli Ülem-Kanada indiaani asjade peasuperintendent. Thomas Jordan Jarvis oli Carolina osariigi kuberner USA-s. William Jarvis (1770–1859) oli Ameerika diplomaat, kaupmees, filantroop ja lambakasvataja. William Botsford Jarvis (1799–1864) oli poliitik Toronto linnas Kanadas. William H. Jarvis (1930–) on Kanada parlamendi alamkoja endine liige. Edwin Jarvis on Marvel Comicsi tegelane, ülemteener.
Per Olov Enquist

Per Olov Enquist (kirjanikunimena sageli P. O. Enquist; 23. september 1934 Hjoggböle – 25. aprill 2020 Vaxholm) oli rootsi kirjanik. 1969 – Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind 1988 – Doblougi preemia 1997 – Selma Lagerlöfi auhind 2003 – Nelly Sachsi auhind 2008 – Augustipreemia 2009 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind "Magnetisööri viies talv" (tõlkinud Ülev Aaloe; Tallinn: Eesti Raamat, 1975; originaal "Magnetisörens femte vinter", 1964). "Vihmausside elust: perekonnapilt 1856. aastast" (näidend, tõlkinud Arnold Ravel; Loomingu Raamatukogu 25, 1984; originaal "Från regnormarnas liv", 1981). Filmijutustus "Hamsun" (tõlkinud Ülev Aaloe; Loomingu Raamatukogu 37–38, 1998; originaal "Hamsun", 1996). "Tribaadide öö. Pildimeistrid" (näidendid, tõlkinud Ülev Aaloe; Loomingu Raamatukogu 25–27, 2002; originaalid "Tribadernas natt", 1975; "Bildmakarna", 1998). "Ihuarsti visiit" (tõlkinud Anu Saluäär; Tallinn: Eesti Raamat, 2004; originaal "Livläkarens besök", 1999). "Kolme koopa mägi" (tõlkinud Kaja Kaldmaa; Tallinn: Hotger, 2007; originaal "De tre grottornas berg", 2003). Lühiromaan "Allatõugatud ingel" (tõlkinud Mati Sirkel; Loomingu Raamatukogu 19–20, 2009; originaal "Nedstörtad ängel", 1985).
Teguri tänav

Teguri tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas. Tänav saab alguse Võru tänavalt, seejärel ristub vasakult Bengt Gottfried Forseliuse tänavaga ja risti Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval. Teguri tänava pikkus on umbes 1340 meetrit. Teguri tänav 6 tegutses Tartu Klaasivabrik. Teguri tänav 26/28 tegutses enne teist maailmasõda "Estico" kammivabrik. Albert Laretei "Tartu Kammivabrik" alustas kammide tootmist veiste naturaalsetest sarvedest, hiljem juba kunstsarvest 1918. aastal. 1927.-1928. aastal ostis Saksa tööstur Herbert Blumenthal Albert Laretei asutatud kammivabriku ja Peeter Munna 1923. aastal loodud kammitööstused Tartus ja ühendas need. 1930. aastal "Tartu Kammivabrik" vahetas nime "Eesti Comb Factory", lühendatult "Estico". 1940. aastal ettevõte, Tartu Kammivabrik „Estika", Teguri 1 natsionaliseeriti. 1972. aastal nimetati „Tartu Kammivabrik” - „Tartu Plastmasstoodete Katsetehaseks”. Tartu Plastmasstoodete Katsetehase järeltulija on AS „Estiko”. Teguri 26 asub Kammivabriku klubi ja Tartu Kammivabriku sündmuskeskus. 771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted.[alaline kõdulink], Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940
Jevgeni Vutšetitš

Jevgeni Viktorovitš Vutšetitš (vene keeles Евгений Викторович Вучетич; 28. detsember 1908 Jekaterinoslav – 12. aprill 1974 Moskva) oli vene skulptor. Tema sotsialistlikku realismi esindavad skulptuurid kujutasid eelkõige kangelaslikkust. 1953 – valiti NSV Liidu Kunstide Akadeemia akadeemikuks
Jänese tänav

Jänese tänav (Hasenstraße) on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas. Ta algab Narva maanteelt, kulgeb kagusse ja lõpeb Kasarmu tänaval. Jänese tänav ristub Tuule, Mäe ja Roosi tänavaga. Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu. Jänese tänav on 570 meetri pikkune.
Sassi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sassi tänav on tänav Tartus Karlovas. See algab Rebase tänavalt, kulgeb lõunasse, ristub Kuu ja Vaba tänavaga ning lõpeb Sõbra tänaval. Tänav on 360 meetrit pikk. Tänav oli kuni Sõpruse silla ehitamiseni aastatel 1977–1981 osa toonasest Nõukogude tänavast (varem Aleksandri tänav), sild poolitas tänava kaheks. 1990. aastate lõpus nimetati tänav Sassi tänavaks.
Rebase tänav

Rebase tänav on tänav Tartus Karlovas. Ta saab alguse Kalevi tänavalt ja kulgeb kuni Emajõeni, kus ta lõpeb. Rebase tänavaga ristuvad Raua, Nõva, Turu, Sassi ja Siili tänav. Tänava pikkus on 0,8 km.
August Kitzbergi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › August Kitzbergi tänav on tänav Tartus. See on umbes 80 meetri pikkune umbtänav, mis algab Eha tänavalt, kulgeb paralleelselt Tähe tänavaga ja suundub Pargi tänava poole. Tänav on saanud omale nime kirjaniku August Kitzbergi järgi, kes 1912–1927 aastatel elas seal. Sellel ajal oli tänava nimeks Kevade. August Kitzbergi mälestustahvel "August Kitzberg - Kiri Andres Pranspillile 30. augustil 1924 Tartus". Karlova Selts.
Kirsi tänav

Kirsi tänav on tänav mitmetes Eesti asulas: Kirsi tänav Abja-Paluojal Kirsi tänav Aespa alevikus Kirsi tänav Aruküla alevikus Kirsi tänav Elvas Kirsi tänav Haapsalus Uuemõisa alevikus Kirsi tänav Hagudi alevikus Kirsi tänav Jõgeval Kirsi tänav Jõhvis Kirsi tänav Järvakandi alevis Kirsi tänav Keilas Kirsi tänav Kiili alevis Kirsi tänav Kohtla-Nõmme alevis Kirsi tänav Kose alevikus Kirsi tänav Kostivere alevikus Kirsi tänav Narvas Kirsi tänav Nõo alevikus Kirsi tänav Otepääl Kirsi tänav Põlvas Kirsi tänav Pärnus Kirsi tänav Rakveres Kirsi tänav Sakus Kirsi tänav Sindis Kirsi tänav Tallinnas Kirsi tänav Tartus Kirsi tänav Toila alevikus Kirsi tänav Uuemõisa alevikus Kirsi tänav Viljandis Kirsi tänav Võhmas Kirsi tänav Võrus Lehtpuu tänav, varem Kirsi tänava nime kandnud tänav
Rahu tänav (Paide)

Rahu tänav on tänav Paides. Tänaval on 41 hoonet. Rahu tänav algab Tiigi tänavalt, ristub Kase, Looduse, Nooruse, Tuleviku ja Nurme tänavaga.
Eesti romaanivara

"Eesti romaanivara" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari, milles on alates 1982. aastast ilmunud paljude eesti kirjandusklassikute romaanide kordustrükid. Johannes Semper "Kivi kivi peale" 1982 August Gailit "Karge meri" 1983 Hugo Raudsepp "Viimne eurooplane" 1983 August Mälk "Õitsev meri" 1983 Eessaare Aadu "Linnupriid" 1984 Karl Ristikivi "Tuli ja raud" 1984 Karl Ristikivi "Õige mehe koda" 1984 Richard Roht "Elutee" 1985 Karl Ristikivi "Rohtaed" 1986 Leida Kibuvits "Soomustüdruk" 1986 Juhan Madarik "Riigikukutajad" 1987 Enn Kippel "Issanda koerad" 1987 August Mälk "Taeva palge all" 1988 Eduard Vilde "Lunastus" 1988 Richard Janno "Metsmees" 1989 Karl Rumor "Krutsifiks" 1989 August Gailit "Leegitsev süda" 1990 Albert Kivikas "Nimed marmortahvlil" 1991 Karl Ristikivi "Hingede öö" 1991 Gert Helbemäe "Ohvrilaev" 1992 August Mälk "Päike küla kohal" 1996 Ain Kalmus "Jumalad lahkuvad maalt" 1996 Ain Kalmus "Toone tuuled üle maa" 1997 Ain Kalmus "Koju enne õhtut" 1997 August Kirsimägi "Puhastustuli" 1997 August Mälk "Surnud majad" 1997 Valev Uibopuu "Markuse muutumised" 1997 Mait Metsanurk "Jäljetu haud" 1998 Gert Helbemäe "Sellest mustast mungast" 1998 Arvo Mägi "Uputus" 1999 Raimond Kolk "Küla põleb kahest otsast" 2000 Albert Kivikas "Kodukäija" 2000 Herbert Salu "Lasnamäe lamburid"/"Siiditee serval" 2000 August Mälk "Toomas Tamm" 2000 Ilmar Talve "Maja lumes" 2001 August Mälk "Tee kaevule" 2001 Reed Morn "Tee ja tõde" 2002 Leida Kibuvits "Rahusõit"/"Manglus Sepapoeg" 2003 Artur Roose "Võhrupesa" 2003 Pedro Krusten "Laev akna taga" 2004 Ella Ilbak "Tuvi Malm" 2004 Arvo Mägi "Taalrimäng" 2005 Harri Asi "Pärast plahvatust" 2005 Peet Vallak "Hulgus" 2005 Ella Ilbak "Kumisev kannel" 2006 Karl August Hindrey "Taaniel Tümmi tähelend" 2006 Elmar Õun "Unustatud naised" 2007 Rudolf Sirge "Must suvi" 2007 Erni Krusten "Mineviku jahil" 2008 Elmar Õun "Meri ja maa" 2008 Reed Morn "Andekas parasiit" 2008 Oskar Luts "Iiling" 2008 Helga Pärli-Sillaots "Improvisatsioon mängutoosis"/"Karjäär" 2009 Richard Roht "Hümnid Paanile"/"Kurgsoo" 2009 Pedro Krusten "Kalle Jaanuse kättemaks" 2009 Raimond Kolk "Sulajää" 2010 Karl August Hindrey "Suremise eod" 2010 Marta Sillaots "Viiskümmend"/"Neli saatust" 2010 Minni Nurme "Kentaurid" 2010 Salme Kõiv "Reet Tammiku" 2011 Enn Kippel "Ahnitsejad" 2011 Helmi Mäelo "Vallaslaps"/"Eevi Altma abielu" 2012 Helga Pärli-Sillaots "Tee viib järveni" 2012 Leida Tigane "Sõber meriröövel" 2012 Hugo Raudsepp "Imbi" 2013 Helene Ranna "Keha ja vaim" 2013 Edgar Sein "Purjus väärjumalad" 2013 Valve Saretok "Väike süda" 2013 Arno Raag "Mässu vaim" 2014 Richard Roht "Verioja mõis" 2014 Arno Raag "Kaduval teel" 2014 Arno Raag "Teine noorus" 2015 Leida Tigane "Palun seda härrat..." 2015 Voldemar Õun "Tint" 2015 Voldemar Õun "Konarlik tee" 2015 Arp Rullingo "Veider armastuslugu" 2017 Bernard Kangro "Igatsetud maa" 2017 Eesti romaanivara
MusicBrainz

MusicBrainz on vaba sisuga veebipõhine muusikaentsüklopeedia. Algselt sarnaselt freedb-ga pelgalt CD-de metaandmete kogumiseks loodud projektist on välja kasvanud vaba juurdepääsuga struktureeritud muusikaandmekogu. MusicBrainz kogub infot artistide, helisalvestiste ja nendevaheliste seoste kohta. Kui minimaalselt on salvestise sissekandeks vajalik info artisti, albumi ja albumi lugude pealkirjade kohta, siis andmeid saab talletada ka fonogrammi väljaande aja ja päritolumaa kohta, CD puhul salvestada CD ID-sid, üksikloo tasandil talletada audio-"sõrmejälgi" jne. Neid sissekandeid ja seoseid haldavad vabatahtlikud toimetajad, kes järgivad ühiselt kirjutatud stiilijuhiseid. 16. juuli 2013 seisuga sisaldas MusicBrainzi andmebaas infot ühtekokku 769 516 esineja, 72 096 plaadifirma, 1,17 miljoni fonogrammi, 12,5 miljoni helisalvestise ja 403 526 teose kohta, sh Eestist 6509 esinejat, 2843 fonogrammi (neist 2238 valdavalt eesti keeles) ja 344 plaadifirmat, eestikeelseid teoseid oli 1252. MusicBrainzi andmebaasi kasutavad näiteks BBC muusika veebileht, Universal Musicu Artist Gateway ja Last.fm. Tavatarbijail on võimalus mitmesuguse tarkvara abil korrektselt sildistada digitaalseid helifaile MP3-, FLAC-, AAC- või Ogg Vorbise vormingus. MusicBrainz kasutab helifailide identifitseerimiseks, s.o identsete salvestiste tuvastamiseks audio-"sõrmejälgi" ehk audio identifitseerimist. 2011. aastal võeti kasutusele avatud lähtekoodiga AcoustID, et aja jooksul loobuda osaliselt suletud lähtekoodiga MusicDNS-i teenusest. MusicBrainzi andmebaasi kasutavad järgmised tarkvarad: Amarok Banshee Clementine CDex iEatBrainz Jaikoz Max Mp3tag MusicBrainz Picard MusicBrainz Tagger Sound Juicer Lisaks on kõigil freedb-d toetavatel klientidel võimalik freedb protokolli vahendusel ligi pääseda MusicBrainzi andmetele, kasutades selleks FreeDB Gateway teenust. Ashley Highfield: "Keynote speech given at IEA Future Of Broadcasting Conference" BBC, 27. juuni 2007. Vaadatud: 2012-05-16. MusicBrainz Style Guidelines. Vaadatud: 2012-05-16 Database Statistics – Overview – MusicBrainz. Vaadatud: 2013-07-16 Database Statistics – Languages and Scripts – MusicBrainz. Vaadatud 2013-07-16 Database Statistics – Countries – MusicBrainz. Vaadatud 2013-07-16 BBC Music. Vaadatud: 2012-05-17 James Cowdery: "Introducing the Umusic Artist Gateway". Umusic blogi, 3. mai 2012. Vaadatud: 2012-05-17 Adrian Woodhead: "The Brainz are Back in Town". Last.fm blogi, 24 November 2011. Vaadatud: 2012-05-17 AcoustID. Vaadatud: 2012-05-17 Koduleht
1953. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1953. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Itaalias Napolis.
Lõõtsbuss

Lõõtsbuss ehk lõõtsaga buss on auto- või trollibuss, millel on kere kahe osa vahel lõõtsaga liigendmehhanism, mis võimaldab tavalisest pikema kogupikkusega bussil sooritada teravamaid pöördeid. Lõõtsaga busse kasutatakse kõige rohkem linnasisestel regulaarliinidel. Liigendmehhanism Lõõtsaga trollibuss Ikarus Kahe lõõtsaga buss Kahe lõõtsaga trollibuss Liigendtramm
Vagel

Vagel on kahetiivaliste putukate vastne. Vaglal ei ole ei pead ega jalgu.
Püridiin

Püridiin on orgaaniline ühend, mis kuulub mittebensoidsete aromaatsete ühendite klassi. See on heterotsükliline ühend, mille struktuur on lähedane benseenile, kusjuures viimase molekulis üks C-H rühm on asendunud lämmastiku aatomiga. Püridiini keemiline valem on C5H5N. Püridiin on ebameeldiva lõhnaga värvitu vedelik. Omadused: kergesti süttiv, nõrgalt aluseliste omadustega, vees lahustuv; tihedus 0,9819 g/mL, sulamistäpp -41,6 C, keemistäpp 115,2 C. Püridiin on laialt kasutatav solvendina ja orgaanilise sünteesi lähteainena. 4-bromopüridiin 2,2′-bipüridiin püridiin-2,6-dikarboksüülhape (dipikoliinhape) Püridiinium katioon Aromaatsed ühendid
Maahingaus

Maahingaus (ka maahingauspäev, maahengaus, vadja keeles maaentšäüz või maaentšäüzpäivä) on maausu püha, mida peetakse neljapäeval 40 päeva pärast munapüha. Pärimuse järgi on see nii suur püha, et sel päeval ei kasva isegi rohi ja lind ei tee pesa. Sel päeval on kehtinud ranged töökeelud ning austav käitumine maa ning looduse suhtes. On olnud keelatud murda oksi, kitkuda rohtu, teha puid või muul moel elavasse loodusesse puutuda. Samuti on olnud keelatud paljud talutööd, eriti kudumine, õmblemine, aga ka müra tekitamine. Päeva on tuntud ka piksepühana. Maahingaus langeb ajaliselt kokku taevaminemispühaga. Maahengaus (01.-31.05). Maavalla Koja koduleht. (Kasutatud 6. juulil 2010.)
Ch'ŏngjin

Ch'ŏngjin on linn Põhja-Koreas Põhja-Hamgyŏngi maakonnas. Elanike arvult on see Põhja-Korea suuruselt kolmas linn.
Georg Liidja

Georg Liidja (4. august 1933 Tallinn – 12. juuni 2017) oli eesti füüsik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1987). 1952. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Õpinguaastatel valis ta kitsamaks erialaks optika ning selle kaudu sattus ta rektor Feodor Klementi luminestsentsikoolkonda. Füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi kaitses ta 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juures ja füüsika-matemaatikadoktori kraadi 1980. aastal ENSV TA Füüsika Instituudi juures. Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis (nüüd TÜ Füüsika Instituut), kus hakkas uurima eksitonseisundeid ja nendega seotud nähtusi leelishalogeen-kristallides. 1967 valiti ta madalate temperatuuride sektori juhatajaks. Aastatel 1982–2016 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis vanemteadurina. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 1987. aastal füüsika alal. Kuulus akadeemia astronoomia ja füüsika osakonda. Oli kauaaegne teaduste akadeemia üliõpilastööde konkursikomisjoni esimees ja välisvahetuse fondi nõukogu liige. Georg Liidja uurimistöö märksõnadeks oli luminestseerivate kristallide füüsika, krüogeeniatehnika optilises spektroskoopias ja kiiritatud bioapatiitide raadiospektroskoopia. Tahkisefüüsikas on ta selgitanud kiirguse toimet kristallidesse, selle mikroprotsesse ja -mehhanisme. Ta osales footonite paljunemisnähte avastamisel kristallfosfooride fotoluminestsentsis. Ta on arendanud vaakumultraviolett-spektroskoopiat vedela heeliumi temperatuuridel ja sooritanud esmakordselt luminestsentsiuuringuid ülimadalale temperatuurile (alla 1 kelvini) jahutatud kristallidega. Ta on avaldanud üle 150 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on füüsika alal kaitstud kuus kandidaadiväitekirja ja üks filosoofiadoktori väitekiri. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi liige (1957), Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige (1990), Eesti Vabariigi teaduspreemiate komisjoni liige (2000-2006). Ta oli ka Inglise Füüsikaühingu liige (2000). 1975 Eesti NSV riiklik teaduspreemia 1987 Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valimine 1994 Eesti Füüsika Seltsi aastapreemia 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk 2003 Eesti Teaduste Akadeemia medal Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat XXIII (50) 2017. Tallinn, 2018, lk 268-269 Margus Maidla. Akadeemik Georg Liidja - külmutab ja kiiritab. - Teaduste Akadeemia - Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 217-224 Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond II : 1938–1998. Tallinn, 1998, lk 72–73 Margus Maidla. Akadeemik Georg Liidja – külmutab ja kiiritab. – Teaduste Akadeemia – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 217–224 Suri akadeemik Georg Liidja Georg Liidja Eesti Teadusinfosüsteemis Georg Liidaja Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel Fotod Georg Liidjast
1950. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1950 peeti Rootsis Stockholmis.
Eesti keskpunkt

Eesti keskpunkt võib olenevalt mõõtmise alusest olla mitmes kohas: Eesti geograafiline keskpunkt asub Paenastis Mandri-Eesti keskpunkt asub Adavere lähedal Kalme Hiiekohas Eesti keskpunkti 360° aeropanoraam / aerofoto
Maksim Litvinov (jõelaev)

Maksim Litvinov (vene keeles Максим Литвинов) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302M kolmas seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases Saksamaal 1991. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M (Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud). Laev sai nime Venemaa ja Nõukogude Liidu poliitiku, revolutsionääri ja diplomaadi, Nõukogude Venemaa delegatsiooni liikme Tartu rahuläbirääkimistel Maksim Litvinovi auks. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 302 Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases ning laev anti Doni-äärses Rostovis asuvale RE Volga-Doni Laevakompaniile (ГП Волго-Донское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1991. aastal. Riigiettevõte Volga-Doni Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Volga-Doni Laevakompanii on kasutanud jõelaeva Maksim Litvinov enne ja pärast moderniseerimist 2001. aastal tänaseni Donil, Volgal, ja Neeval välismaa turistide jaoks. Jõereisilaevade loend RRR, registri andmed[alaline kõdulink] "Tehnilised andmed, Projekt 302M". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2007. Vaadatud 1. märtsil 2007. "Projekt 302". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2007. Vaadatud 24. veebruaril 2007. Максим Литвинов, registri andmed "Projektide 301 ja 302 laevade nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2007. Vaadatud 27. veebruaril 2007. Laev infofloti kodulehel (vene keeles)
Kaltsiumkloriid

Kaltsiumkloriid on soolade klassi kuuluv kaltsiumi ja kloori ühend, keemilise valemiga CaCl2. Kaltsiumkloriid on valge kristalne aine, mida tänu hügroskoopsusele kasutatakse ainete kuivatamiseks. Kaltsiumkloriidi vesilahused külmuvad madalatel temperatuuridel (20%-line –18,6 °C ja 30%-line –48 °C juures) ning neid sobib kasutada jää ja tolmu tõrjeks sõiduteedel. Veevaba kaltsiumkloriidi omadused: tihedus 2,15 g/cm3, sulamistäpp 772 °C, keemistäpp 1935 °C, 100 grammis vees lahustub 59,5 g (0 °C), 74 g (20 °C) ja 159 g (100 °C). Seob kergesti vett, andes kristallhüdraadid, mistõttu tuleb ainet säilitada tihedalt suletud nõus. Veevaba CaCl2 kõrval esineb neli kristallhüdraati: CaCl2•6H2O (heksahüdraat) on püsiv kuni 30 °C; 58,8% heksahüdraadi segamine 41,2% lume või peenestatud jääga annab temperatuurilanguse kuni –55 °C CaCl2•4H2O (tetrahüdraat) CaCl2•2H2O (dihüdraat) CaCl2•H2O (monohüdraat) Soolad
Parmigianino

Girolamo Francesco Maria Mazzola (11. jaanuar 1503 Parma – 24. august 1540 Casalmaggiore), tuntud ka Francesco Mazzola või Parmigianino (hüüdnimi, tähenduses "pisikene Parmast") või mõnikord ka "Parmigiano" nime all, oli Firenzes, Roomas, Bolognaja ja Parmas tegutsenud Itaalia maneristlikku stiili viljelev maali- ja trükikunstnik. Tema loomingule on iseloomulik kujude venitamine, mida võib täheldada näiteks teostes "Hieronymuse nägemus" (1527) ja "Pikakaelaline madonna" (1534). Autoportree Pikakaelaline madonna Hieronymuse nägemus Kristuse ristimine Vibu valmistav Amor Antea Galeazzo Sanvitale portree Rooma Lucrezia Manerism Parmigianino, Cecil Gould. ISBN 1-55859-892-8 Parmigianino: The Paintings, Mary Vaccaro. ISBN 88-422-1131-1 Parmigianino: The Drawings, Sylvie Beguin et al. ISBN 88-422-1020-X The Story of Art, E.H. Gombrich, London : Phaidon Press, Ltd., 1995 ISBN 0-7148-3247-2 Parmigianino and European Mannerism Kunsthistorisches Museum Vienna (inglise keeles) Parmigianino elulookirjeldus, stiil ja kunstilooming Parmigianino Biography at the National Gallery Parmigianino Gallery at MuseumSyndicate
Sulglohk

Sulglohk ehk söll on sulgvorm, milleks loetakse kõrgema alaga ümbritsetud maapinna lohku. Eesti sulglohud on tavaliselt tekkinud hilisjääajal liustikujää setetesse, peamiselt moreeni mattunud jääpanga sulamisel, mille järel jäi maapinda lohk. Kanahaua sulglohk Tudulinna sulglohk Vanapagana jäljehauad Org Soo Sulgvorm Söll Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] "Ürglooduse objekt: Kanahaua sulglohk". Ürglooduse objektid. Vaadatud 23.07.2019.
Johann Pallo

Johann Pallo (vene keeles Палло Иоган Генрихович); 3. jaanuar 1891 Riia – 22. mai 1938 NSV Liit) oli eestlasest Venemaa keisririigi (porutšik) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik) ning sõjaväeluuraja. Johann Pallo teenis Vene SFNV Punaarmees aastatel 1918–1924 Petrogradi Moskva kordoni sõjakomissarina, roodukomandöri ja pataljonikomandörina. Aastatel 1924–1927 oli ta nõukogude sõjaline nõunik Hiinas, aastatel 1927–1929 õppis ja lõpetas Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia Idamaade teaduskonna, aastatel 1929–1934 oli ta Punaarmee sõjaväeluure käsutuses, aastatel 1934–1938 teenis laskurpolgu komandörina. Johann Pallo vallandati Punaarmeest 1938. aasta veebruaris vähemusrahvuste vastu suunatud poliitiliste repressioonide ajal NSV Liidus ning represseeriti (hukati 22. mail 1938. a). Maetud Saraatovis. Офицеры русской императорской армии Жертвы политического террора в СССР