Münt (perekond)

Münt (Mentha) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast. Ladina keeles esineb sõna mentha 'münt' ka kujul menta. Sõna mentha on arvatavasti laenatud kreekakeelsest sõnast μίνθη (minthē) 'münt'; sõna menta võib pärineda kreeka sõnast μέντηα (mentēa) või μίντη (mintē) 'münt'. Sõna esines kujul mintha juba mükeene keeles. Kreeka sõna päritolu on teadmata; oletatakse, et tegu on laenuga. Minthe või Menthe oli kaunis veenümf, kelle võrgutas allilma valitseja Hades. Nende suhtest raevunud allilma valitsejanna, Hadese abikaasa, Persephone, otsustas najaadi surnuks trampida. Hades päästis oma armukese, muutes ta lõhnavaks taimeks. Münt oli Vana-Kreekas Hadesele pühendatud taim. Plinius Vanem pidas münti külalislahkuse ja tarkuse sümboliks, taimeks, "mille lõhn ülendab vaimu". Heebrealased puistasid mündilehti sünagoogi põrandale, et iga sammuga erituks meeldivat aroomi. Kreeklased ja roomlased hõõrusid enne külaliste saabumist söögilaua mündiga üle. Roomlased tõid mündid ja mündikastme Inglismaale. Koos väljarändajatega jõudis taim Mayfloweri pardal ka Uude Maailma. Mündid on roomava risoomiga ja omapärase lõhnaga mitmeaastased taimed. Mündi perekonda kuulub umbes 13–18 teineteisest raskesti eristatavat liiki. Kuna tegu on kahekojaliste taimedega on liikidevahelised looduslikud hübriidid sagedased. Lisaks tuntakse arvukalt kultuurliike ning hübriide, mis on täiesti või peaaegu steriilsed ja mistõttu paljundatakse münte enamasti vegetatiivselt. Euroopas kasvatatakse kultuuris peamiselt piparmünti (Mentha × piperita) ja rohemünti (Mentha spicata). Aasias kasvatatakse põldmünti (Mentha arvensis), millest toodetakse 75% maailmas kasutatavast mentoolist. Mündi perekond on kosmopoliitse levikuga, kasvades nii Euroopas, Aafrikas, Aasias, Austraalias kui Põhja-Ameerikas. Mentha arvensis – põldmünt (sage) subsp. arvensis subsp. austriaca – salumünt subsp. parietariifolia Mentha × verticillata – männasmünt (hajusalt) Mentha aquatica – vesimünt (paiguti) Mentha × piperita – piparmünt (kultuurtaim, harva metsistub) Mentha longifolia – pikalehine münt (kultuurtaim, harva metsistub) Mentha spicata – rohemünt (peetakse ekslikult piparmündiks) Mentha aquatica – vesimünt Mentha arvensis – põldmünt Mentha arvensis subsp. austriaca – salumünt Mentha asiatica – aasia münt Mentha australis Mentha canadensis Mentha cervina – hirvemünt Mentha × citrata – sidrunmünt Mentha crispata Mentha cunninghamii – uusmeremaa münt Mentha dahurica Mentha ×dalmatica – dalmaatsia münt Mentha diemenica – tasmaania münt Mentha × dumetorum – võsamünt Mentha gattefossei Mentha × gracilis – väärismünt Mentha grandiflora Mentha haplocalyx Mentha × interrupta – vene münt Mentha japonica Mentha kopetdaghensis Mentha laxiflora Mentha longifolia – pikalehine münt Mentha × maximilianea – magus münt Mentha ×piperita – piparmünt Mentha × piperita var. piperita – must piparmünt Mentha × piperita var. ouweneelii – belgia piparmünt Mentha × piperita f. pallescens – valge piparmünt Mentha pulegium – kirbumünt Mentha × pyramidalis – püramiidmünt Mentha requienii – korsika münt Mentha × rotundifolia – ümaralehine münt Mentha sachalinensis Mentha satureioides – roomav münt Mentha × smithiana – punamünt Mentha spicata – rohemünt Mentha suaveolens – õunmünt Mentha vagans Mentha × verticillata – männasmünt Mentha × villosa – hatune münt Mentha × villosonervata – hammasmünt Elem. Lewis Lewis & Short "Peppermint (Mentha piperita L.)". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2010. Vaadatud 8. jaanuaril 2011. Online Etymology Dictionary encyclopedia of spices[alaline kõdulink] "Japanese Mint". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2010. Vaadatud 9. jaanuaril 2011.