laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaanus Uudmäe

Jaanus Uudmäe (sündinud 24. detsembril 1980) on eesti kolmik- ja kaugushüppaja. Ta lõpetas 2007. aastal Arkansase Ülikoolis magistriõppe informaatikas. Uudmäe töötab Tallinnas tarkvaraettevõttes Bolt.[viide?] Kolmikhüpe 17.06 (Torino) Kaugushüpe 7.87 (Fayetteville) 2006. aastal tuli Jaanus Uudmäe USA üliõpilaste meistriks (NCAA) kolmikhüppes tulemusega 16.57. 2009. aastal saavutas Uudmäe sisemeistrivõistlustel seitsmenda koha kolmikhüppes tulemusega 16.73 (eelvõistlustel 17.06). 2010. aastal saavutas Uudmäe Barcelona Euroopa meistrivõistlustel 15. koha kolmikhüppes tulemusega 16.72. 2005 Eesti meister kaugushüppes 7.50 ja kolmikhüppes 16.18 2006 Eesti meister kaugushüppes 7.60 2007 Eesti meister kolmikhüppes 16.20 2008 Eesti meister kolmikhüppes 16.60 2008 Eesti sisemeister kaugushüppes 7.56 ja kolmikhüppes 16.24 2009 Eesti sisemeister kaugushüppes 7.75 2011 Eesti sisemeister kaugushüppes 7.43 ja kolmikhüppes 15.89 2015 Eesti sisemeister kolmikhüppes 15.53 2016 Eesti sisemeister kolmikhüppes 15.75 2019 Eesti sisemeister kolmikhüppes 14.87 Jaanus Uudmäe isa on kergejõustiklane Jaak Uudmäe ja ema kergejõustikutreener Maie Uudmäe. Tal on neli last. Deivil Tserp, Juubilar Jaak Uudmäe: "Mida paremini mu lastel läheb, seda kalleimaid veine saan juua!", SL Õhtuleht, 3. september 2014 Jaanus Uudmäe Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is Andrus Nilk, Jaanus Uudmäe: isa moodi treenides läheksin katki, EPL.ee, 13. aprill 2009
101 dalmaatslast

"101 dalmaatslast" on 1961. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb Dodie Smithi lasteraamatul "Sada dalmaatsia koera ja veel üks". Film sai Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia parima joonisfilmi auhinna.[viide?] Ametlik veebileht 101 dalmaatslast andmekogus IMDb (inglise)
Syrianska FC

Syrianska FC on Rootsi jalgpalliklubi, mis tegutseb Södertäljes ja mängib riigi tugevuselt teises liigas Superettan. 2011–2013 mängis riigi kõrgliigas Allsvenskan. Klubi asutasid 1977. aastal süürlastest immigrandid. Vladimir Voskoboinikov (2009) Martin Vunk (2010) Tõnis Vanna (2010) Valeri Bondarenko (2011) [1] [2] Klubi koduleht
Alice Imedemaal (film 1951)

"Alice Imedemaal" on 1951. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb Lewis Carrolli lasteraamatutel "Alice Imedemaal" ja "Alice peeglitagusel maal ja mida ta seal nägi". Alice Imedemaal Disney kodulehel Alice imedemaal andmekogus IMDb (inglise) Alice Imedemaal andmekogus Filmiveeb
Vestfjorden

Vestfjorden on fjord Norra mere kagurannikul. Edelas avaneb Norra merele, laius suus umbes 80 km. Loodes piirneb Lofootidega ja kagus Skandinaavia poolsaarega. Pikkus umbes 160 km.
Atiu

Atiu ehk Enuamanu on saar Polüneesias, üks Cooki saartest. Pindala 26,9 ruutkilomeetrit. Saarel elas 2016. aastal 434 inimest (2006. aastal 569 inimest) viies külas. Saar on künklik, kõrgus kuni 71 meetrit. Lõunaosas asub Tiroto järv. Saarel elab endeemne piiritajalane atiu salangaan (Collocalia sawtelli). Tiroto järv http://www.atiu.info/434
Väike merineitsi (film 1989)

"Väike merineitsi" on 1989. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb Hans Christian Anderseni samanimelisel muinasjutul. Filmi muusika on pärjatud kahe Oscari, kahe Kuldgloobuse ja ühe Grammy auhinnaga. Väike merineitsi andmekogus IMDb (inglise)
Bambi (film 1942)

"Bambi" on 1942 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb Felix Salteni raamatul "Bambi". Film räägib metskitse, küüliku ja skungi sõprusest.
Vastuhakk

"Vastuhakk" "Vastuhakk" ("Direct Action"), 2004. aasta film Dolph Lundgreniga peaosas. "Vastuhakk" ("Defiance"), 2008. aasta film Daniel Craigiga peaosas.
Felix Salten

Felix Salten (sünninimi Siegmund Salzmann; 6. september 1869 Pest – 8. oktoober 1945 Zürich) oli juudi päritolu Austria kirjanik, kes sai maailmatuntuks raamatuga "Bambi". Tuntud raamat on ka talle omistatav "Josefine Mutzenbacher", mis on eesti keeles ilmunud ajakirjas Maaja. Tema teosed keelati Saksamaal 1936. aastal. Alates 1939. aasta veebruarist elas Felix Salten Šveitsis.
Kaunitar ja koletis (film 1991)

"Kaunitar ja koletis" on 1991. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb samanimelisel muinasjutul. Oscar (1992) Parim muusika: Alan Menken Parim filmilaul: "Beauty and the Beast" Kuldgloobus (1992) Parim komöödia- või muusikafilm Parim muusika: Alan Menken Parim filmilaul: "Beauty and the Beast" Grammy auhind Parim muusika: Alan Menken Parim filmilaul: "Beauty and the Beast" Ametlik veebileht Kaunitar ja koletis andmekogus IMDb (inglise)
Vennad karud

"Vennad karud" on 2003. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Ametlik veebileht Vennad karud andmekogus IMDb (inglise) Vennad karud andmekogus Filmiveeb
Tuhkatriinu (film 1950)

"Tuhkatriinu" on 1950. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb samanimelisel muinasjutul. Ametlik veebileht Tuhkatriinu andmekogus IMDb (inglise)
Leedi ja Lontu

"Leedi ja Lontu" on 1955. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb 1940. aastal ajakirjas Cosmopolitan ilmunud lühijutul "Happy Dan, The Whistling Dog". Loo peategelased on heast perest pärit kokkerspanjel Leedi ja hulkuv krants Lontu. Koduleht Leedi ja Lontu andmekogus IMDb (inglise) Leedi ja Lontu andmekogus Filmiveeb
Lilo ja Stitch

"Lilo ja Stitch" ("Lilo & Stitch") on 2002. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Ametlik veebileht Lilo ja Stitch andmekogus IMDb (inglise) Lilo ja Stitch andmekogus Filmiveeb
PzH 2000

PzH 2000 (saksa keeles Panzerhaubitze 2000) on Saksamaal valmistatud 155 mm soomustatud liikursuurtükk ehk iseliikuv haubits. PzH 2000 töötati välja Saksamaal firma Krauss-Mafei Wegmanni ja Rheinmetalli poolt 1990. aastate lõpuks. Sellest ajast alates on tegemist ühe moodsama suurtükiväerelvaga maailmas. Hiljem on töötatud välja ka parandatud versioon PzH 2000 A1, kus on esialgsed puudused on likvideeritud. Bundeswehr võttis need liikursuurtükid oma relvastusse 1998. aasta sügisel. PzH 2000 põhirelv on 52-kaliibrise rauaga haubits, millel on automaatne laadimissüsteem 60 mürsu ühes 228 modulaarse laenguga. Lisaks on paigaldatud ülimoodne ja -täpne maapealne navigatsioonisüsteem. Masin omab täielikku navigatsioonivõimet, mis võimaldab igal ajal määrata otse käigult täpsed asukoha koordinaadid ilma positsiooni geodeetiliselt ette valmistamata. Lasketegevuse vaheajaks saab aga alati kiirelt varjuda. Samuti on autonoomne laskeandmete arvutussüsteem, andmesidesüsteem, automaatne laskemoona etteandmise ja laadimise süsteem ning torni automaatne suunamissüsteem. Käsitsi tuleb laskmise ajal rauda laadida vaid laengud. Kõiki automaatsüsteeme on väljalangemise korral võimalik dubleerida manuaalselt. Katusele on võimalik paigutada lisasoomus kobarlaskemoona mõju vastu. Sellised haubitsad on võimelised standardsete mürskudega tulistama 36–46 kilomeetri kaugusele. Erilaskemoonaga on saavutatud laskekaugus üle 50 km. On arendatud ka rakettmootoriga laskemoona, mille lennukaugus on pea 70 km. Masina puuduseks on võrdlemisi suur kaal ja üsna keerukas hooldus. Neid haubitsaid on kasutanud Hollandi ja Saksa väed operatsioonil Afganistanis. Mõõdud ja massiandmed Kaal: 55,3 t Pikkus: 11,7 m Laius: 3,6 m Kõrgus 3,1 m Relvastus Kaliiber: 155 mm Raua pikkus: 52 kaliibrit Laskekiirus: 8 lasku/min Laskekaugus: 30 km (kildmürsk L15A2) Lahingkomplekt: 60 mürsku + 288 laengumoodulit Lisarelvastus: 7,62 mm kuulipilduja MG-3, suitsugranaadiheitjad Laskevalmiduse saavutamise aeg: 30 sekundit Liikuvus, jõuseade Mootori markeering: MTU 881 Ka-500 (diiselmootor) Võimsus: 736 kW (986 hj) Võimsuse/kaalu suhe: 17,83 hj/t Kiirus: 60 km/h Sõidukaugus: 420 km Kütusekulu: 240 l / 100 km Meeskond komandör sihtur laadur (2) juht  Holland – 57 (kasutuses 18, ülejäänud laos ja müügiks)[viide?]  Itaalia – 70[viide?]  Katar[viide?]  Kreeka – 24[viide?]  Leedu[viide?]  Saksamaa – 185 (pärast 2014. aasta kärpeid jäi kasutusse 81, ülejäänud ladustatakse ja soovitakse müüa)[viide?]  Ukraina Msta-S M109 FH-70 AHS Krab Sholef VCA Palmaria Automaatse laskemoona seade Suurtükkide loend 26-та артбригада показала у дії САУ “PzH 2000” (vaadatud: 27.10.2022) Bundeswehr avab vastu tahtmist ukrainlaste jaoks relvaladude uksi: Ukrainasse saadetakse liikurhaubitsaid PzH 2000 03. mai 2022 САУ PzH 2000 поповнили арсенал артилерії ЗСУ – Міністр оборони (21.06.2022) Army-technology.com - PzH 2000
Rootsi luuletajate loend

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Jakob Abrahamson Sigurd Agrell Sofia Ahlbom Sonja Åkesson Sven Alfons Kurt Almqvist Anna Andersson Paul Andersson Johannes Anyuru Siv Arb Victor Arendorff Werner Aspenström Karl Asplund Torbjörn Axelman Carl von Becker Johan Arendt Bellman Alexander Bengtsson Frans G. Bengtsson Bengt Berg Tobias Berggren Anne-Marie Berglund Bo Bergman Marcus Birro Erik Blomberg Verner Boström Daniel Boyacioglu Karin Boye Wilhelm von Braun Carl Gustaf von Brinkman Brånasmeden Atle Burman Lennart Bång Christina Charlotta Cederström Johannes Collin Gustaf Filip Creutz Michael Economou Johannes Edfelt Helena Maria Ehrenstråhle Simon Eidorson Vilhelm Ekelund Gunnar Ekelöf Reidar Ekner Tomas Ekström Rainer Ellilä Ulf Eriksson Öyvind Fahlström Nils Ferlin Lars Forssell Henrik Franzén Bruno Franzon Jacob Frese Katarina Frostenson Gustaf Fröding Eric Fylkeson Karl Johan Gabrielsson Jörgen Gassilewski Anders Geidemark Erik Gustaf Geijer Albert Theodor Gellerstedt Sam Ghazi Georg Granberg Sten Granlund Marie Gröön Lars Gustafsson Johan Gustaf Hallman Jarl Hammarberg Bob Hansson Gunnar D. Hansson Kerstin Hed Linda Hedendahl Verner von Heidenstam Ole Hessler Björn Håkanson Folke Isaksson Petteri Jalava Curt Jalmo Nils Jansson Pamela Jaskoviak Majken Johansson Bengt Emil Johnson Arne Johnsson Ann Jäderlund Gabriel Jönsson Erik Axel Karlfeldt Sandro Key-Åberg Klarabohemerna Greta Knutson Solja Krapu Olof Lagercrantz Pär Lagerkvist Gustaf Larsson Stig Larsson Christoffer Leijoncrona Oscar Levertin Sven Lidman John Liedholm Liikavaara-Frans Johan Lindblom Ebbe Linde Erik Lindegren Erik Lindorm Ebba Lindqvist Carl Johan Lohman Kristina Lugn Axel Lundegård Artur Lundkvist Sven Lyra Eva B. Magnusson Bertil Malmberg Tom Malmquist Harry Martinson Navid Modiri Jenny Morelli Ture Nerman Shima Niavarani Ulf Karl Olov Nilsson Hedvig Charlotta Nordenflycht Hanna Nordenhök Lars Norén Bengt E Nyström Ingrid Nyström Per Olaisen Tommy Olofsson Eva Kristina Olsson Helena Olsson Mohamed Omar Mathilda Valeria Beatrix d'Orozco K. G. Ossiannilsson Göran Palm Mats Paulson Lars Persa Torsten Pettersson Agneta Pleijel Margareta Renberg Björn von Rosen Eva Runefelt Anna Rydstedt Catharina Rysten Helene Rådberg Paridon Sahlberg Håkan Sandell Lisa Schmidt Elias Sehlstedt Hans Jacob Seseman Bo Setterlind Charlotte Seuerling Gunnar Mascoll Silfverstolpe Jakob Simonson Sigfrid Siwertz Eric Sjöberg Stig Sjödin Östen Sjöstrand Göran Sommardal Eric Stenbock Sofia Stenström Håkan Streng Eva Ström Adolf Strömstedt Kajsa Sundin Jesper Svenbro Nils Gunnar Svensson Jerker Swande Herman Sätherberg Hjalmar Söderberg Carolina Thorell Ragnar Thoursie Joar Tiberg Björner Torsson Tomas Tranströmer Jenny Tunedal Robert Ulvede Henrik Valentin Karl Vennberg Marguerite Wenner-Gren Gunnar Wennerberg Jacques Werup Josefina Wettergrund Anna Greta Wide Ulrika Carolina Widström Sten Wiking Lars Wivallius Beppe Wolgers Bruno K. Öijer Jan Östergren Anders Österling Anna-Maria Ytterbom
Eile nägin ma Eestimaad!

Eile nägin ma Eestimaad! on Juhan Liivi luuletus. Ansambel Ruja repertuaari kuuluvas laulus on Ott Arder sõnu muutnud. Eile nägin ma Eestimaad! Nägin hurtsikuid, saunasid, nägin bagaaži ja paunasid, väljal kivivõsa aunasid - eile nägin ma Eestimaad Eile nägin ma Eestimaad! Lagunud talumajasid! Oh kui rammetuid rajasid! Kadaka-, lepavõsasid! Eile nägin ma Eestimaad! Eile nägin ma Eestimaad! Põõsastikud ja võsad kõik suikumise ja näotuse paik, vaimuilm nii hämaras, vaik - eile nägin ma Eestimaad! "Eile nägin ma Eestimaad" Ruja koduleht
Helin (luuletus)

"Helin" on Juhan Liivi luuletus. Kui mina olin veel väikene mees, Üks helin mul helises rinna sees. Ja kui mina sirgusin suuremaks, Läks helingi rinna sees kangemaks. Nüüd on see helin pea matnud mind, Ta alla rusuks on raugenud rind. See helin mu elu ja minu hing, Tal kitsaks on jäänud maapäälne ring.
Johannes Selliov

Johannes Selliov (14. jaanuar 1909 Kurtna – 15. november 1991 Tartu) oli eesti vaimulik. Johannes Selliov õppis Rakvere Õpetajate Seminaris aastatel 1923–1927, Tartu Õpetajate Seminaris 1927–1929 ja seejärel Tartu Ülikoolis usuteadust 1929–1934. Prooviaastal oli ta Sangaste Püha Andrease koguduses. Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks. 1935–1939 oli ta Halliste koguduse õpetaja, 1941–1944 Mustvee ja Lohusuu koguduse õpetaja, 1944–1949 Rakvere Pauluse ja Haljala koguduse õpetaja, 1949–1959 Lüganuse ja Kiviõli koguduse õpetaja, 1959–1979 Tartu Pauluse koguduse õpetaja. Lühemat aega on ta teeninud ka Äksi, Ambla ja Aegviidu kogudusi. Aastatel 1929–1945 töötas ta kooliõpetajana Kongutas, Tartus, Valgas, Jõhvis, Mustvees (1941. aastal määrati kooli direktoriks) ja Rakveres. Johannes Selliov on maetud Tartu Pauluse kalmistule. EELK Kuldrist (1955) Johannes Selliovi poeg Leevi Selliov oli eesti tõlkija. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 "J. Selliov Rakvere õpetajaks". Sakala (1878-1940). 4.09.1944. Vaadatud 3.01.2019. Elulugu EELK kodulehel
Meie aabits ja lugemik

"Meie aabits ja lugemik" on 1992. aastal ilmunud eestikeelne aabits, mille autor on luuletaja Viivi Luik ja illustraator on kunstnik Epp Maria Kokamägi. Lisaks Viivi Luige tekstidele, mis keskenduvad eelkooliealise Johannese perele ja tegemistele, sisaldab aabits ka tuntud luuletusi ning rahvalaule ja -jutte. Aabitsa peatükid on jagatud kaheks. I poolaasta sisukord: "Eesti tähed" "Kogu tähestik" "Kuidas Johannes lugema õppis" "Meie kiisul kriimud silmad", vana eesti rahvalaul "Johannese kodu" "Sõit-sõit läbi salu...", Ernst Enno "Lapsed, tuppa!", Eduard Ludvig Wöhrmann "Mis Johannes linnas kuulis" "Teele, teele, kurekesed!", Friedrich Kuhlbars "Kuidas Johannes välismaal käis" "Salmide lugemine" "Kuidas Johannes oma vanaisa peale mõtles" "Vaikne, pehme, tume...", Juhan Liiv "Väike vend", Friedebert Tuglas "Inimeste ja loomade nimed" "Talvel", Reinhold Kamsen"" "Muumipere jõulud", Tove Jansson "Oh kuusepuu", vana saksa jõululaul "Jõululaupäev Johannese kodus" "Talvine õhtu", Villem Grünthal-Ridala II poolaasta sisukord: "Head uut aastat" "Tikk, takk", Ernst Enno "Johannese sõber" "Lumehelbeke", Juhan Liiv "Anni mure" "Varesele valu", vana eesti rahvalaul "Raamatu lugemine" "Vastlalaul", Peeter Jakobson "Kuu", Juhan Jaik "Kuidas isa ja Johannes kuuvalgel kõndisid" "Auk veetammis", hollandi rahvajutt "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm", Johann Voldemar Jannsen "Midrilinnumäng", vana eesti lastemäng "Tii-tii tihane", vana eesti lastelaul "Jaani talu" "Kuidas koduloomi kutsutakse" "Tibukese unenägu", Ernst Enno "Kuidas Johannes pühademune värvis" "Ülestõusmispühade saladus" "Õhtupäike", Ado Grenzstein "Seemned ja juured" "Peenrad" "Kumalased ja mesilased" "Kevade rõõm", Paul Tekkel "Koju", Ernst Enno "Kolm sinist lillekimpu" "Emasüda", Lydia Koidula "Illimari mäng", Friedebert Tuglas "Kevadel", Jakob Hermann "Kodu", Lydia Koidula "Suvi tuleb" "Kui oleksin hõbedast...", Frederico Garcia Lorca "Kassi veski", Kārlis Skalbe "Järv leegib eha paistel", Anna Haava Eestikeelsete aabitsate loend Raamatukoi sissekanne Kaanepilt Viivi Luige kodulehel
Leevi Selliov

Leevi Selliov (28. aprill 1948 Rakvere – 23. august 2004 Tartu) oli eesti matemaatikaõpetaja ja koolijuht. Ta lõpetas Tartu 1. Keskkooli 1967. aastal kuldmedaliga, Tartu Riikliku Ülikooli 1973. aastal matemaatik-matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastatel 1973–1978 töötas ta Tartu Matemaatika- ja Füüsikakooli direktorina. Konkursiülesandeid matemaatikast / Tartu Riiklik Ülikool, matemaatika ja füüsika kool ; [koostanud L. Selliov] Tartu : Tartu Riiklik Ülikool, 1975. Selliov, L. Archimedese seadus. Tartu, TÜ Teaduskool, 2003[viide?] Boriss Strugatski ja Arkadi Strugatski "Põrnikas sipelgapesas". ("F-sarjas") Tallinn: Varrak, 2000 Leevi Selliovi isa Johannes Selliov oli eesti vaimulik. http://www.htg.tartu.ee/?flt=6&sub=medaliga/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 3. oktoobril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.teaduskool.ut.ee/et/teaduskooli-ajalugu http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/isik?5601/
Oliver ja semud

"Oliver ja semud" ("Oliver & Company") on 1988. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Loo aines pärineb Charles Dickensi romaanist "Oliver Twist". Joonisfilmis on aga Oliver kass, vargajõugu liikmed on koerad ning tegevuskohaks on nüüdisaegne New York. Režissöör George Scribner Golden Globe Award – parim filmi originaallaul "Why Should I Worry?" Young Artist Award – parim perefilm animafilmide kategoorias Golden Reel Awards – parim helitöötlus Veebileht Oliver ja semud andmekogus IMDb (inglise)
Nordkinn

Nordkinn ehk Kinnarodden on neem Norras Troms og Finnmargi maakonnas Lebesby ja Gamviki valla piiril (või Lebesby vallas) Nordkinni poolsaarel Barentsi mere ääres. Neemel on 240 m kõrgune järsu kaldaga merre laskuv mägi. Nordkinn on Norra ja Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 71° 8' 2,4780" N, 27° 39' 13,6274" E. See on Magerøya saarel asuvast Knivskjelloddenist ja Nordkapist paar minutit (Nordkapist 2'19", mis vastab umbes 4,3 kilomeetrile) lõuna pool. Kinnarordden on põhjapoolusest 2106,6 km kaugusel (6 km võrra kaugemal kui Nordkapp). Kaugus Norra mandri lõunapoolseima punkti Lindesnesini on 1752 km. Erinevalt Nordkapist on Nordkinn küllaltki üksildane koht, kus puudub turistide tung ja vastav infrastruktuur. Viimasel ajal on huvi piirkonna vastu hakanud kasvama. Kinnaroddenile pääseb Mehamni kalurikülast mööda 23–24 km pikkust jalgrada. Matk võtab kummaski suunas aega 6–8 tundi, seega võtab matk neemele aega kaks päeva. Suvel korraldatakse Mehamnist ka paadimatku Nordkinnile. Neemest möödub lähedalt ka laevaliin Hurtigruten. Jalgrada avati suvel 2004, et turiste ligi meelitada. Avamistseremoonial 31. augustil 2004 osalesid kroonprints Haakon ja kroonprintsess Mette-Marit. Rada algab kiviportaalist Mehamni lennujaamas. Rada on tähistatud kividega, mis on üksteisest 200–1600 m kaugusel. Kuni 1989. aastani pääses Mehamni ainult meritsi või lennukiga, sest kohalik tee nr 894, mis ühendab Gamviki teiste Nordkinni poolsaare asulatega, ei olnud ülejäänud Norraga ühenduses. Nüüd on see ühenduses maanteega fylkesvei 888. Norra äärmuspunktid "Statistika aastaraamat 2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2009. Vaadatud 17. aprillil 2009. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2008. Vaadatud 18. aprillil 2009.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Store Norske Leksikon Kinnarodden Gamviki valla lehel
Peeter Paan (film 1953)

"Peeter Paan" on 1953. aastal valminud Walt Disney joonisfilm. Linateos põhineb J. M. Barrie väljamõeldud Peeter Paani tegelaskuju seiklustel. Koduleht Peeter Paan andmekogus IMDb (inglise)
Nordkinni poolsaar

Nordkinni poolsaar (norra keeles Nordkinnhalvøya (varem Nordkynhalvøya, põhjasaami keeles Čorgašnjárga) on poolsaar Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Barentsi mere ääres. Poolsaart piirab idast Tanafjorden ja läänest Laksefjorden. Mandri ülejäänud osaga ühendab seda maakitsus Hopseidet. Poolsaare põhjaosas on Norra ja Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt Nordkinn ehk Kinnarodden. Nimi tuleb sõnast nord ('põhjakaar') ja vanapõhja sõnast kinn ('järsk mäenõlv'). Rannad on kõrged. Poolsaare kõrgeim punkt on Storvarden Sandfjelletil (486 m). Poolsaarel on palju järvi. Taimi on vähe. Poolsaar on jagatud Gamviki valla ja Lebesby valla vahel. Tähtsamad asulad Nordkinni poolsaarel on Mehamn, Gamvik ja Kjøllefjord. Gamvikist põhja pool on Slettnesi tuletorn, maailma põhjapoolseim mandrituletorn. Nordkinni poolsaar on Norra teedevõrguga seotud 1989 avatud maantee fylkesvei 888 kaudu. Enne seda ei olnud poolsaar autoga ligipääsetav. Üle Laksefjordeni on tasuta parvlaevaühendus Ifjordi kaudu maanteega riksvei 98. Mehamnis ja Kjøllefjordis on laevaliini Hurtigruten peatused. Mehamnis on Mehamni lennujaam, mida teenindab Widerøe. Store Norske Leksikon Artiklis on kasutatud norra Vikipeedia artiklit seisuga 28.03.2009.
Laksefjorden

Laksefjorden (põhjasaami keeles Lágesvuotna) on Barentsi mere fjord Norra põhjaosas Troms og Finnmargi maakonnas Lebesby vallas. See on Porsangeni ja Varangeri fjordi järel pikkuselt kolmas fjord Finnmargis. Ta on 72 km pikk ja sopistub peaaegu täpselt lõuna suunas Kunesi külani. Fjordi merepoolne osa paikneb Sværholti poolsaare ja Nordkinni poolsaare vahel. Tema suue on Sværholtklubbeni (läänes) ja Store Finnkjerka (idas) vahel. Sværholti poolsaarest lääne pool on lõuna suunas sopistuv Porsangen, Nordkinni poolsaarest ida pool Tanafjorden. Store Finnkjerka on läänepiiriks Kjøllefjordenile, mis sopistub Dyrfjordi poolsaarest ida pool kagu suunas Kjøllefjordini. Fjordi suurim sügavus on 327 m (peaaegu suudme juures). Fjordi idakaldal kulgeb maantee riksvei 98 Ifjordini ning sealt edasi fylkesvei 888. Kui fylkesvei 888 on halva ilma tõttu suletud, siis läheb Kalakisy parvlaev Kifjordenisse. Fjordi ääres ei ole palju asulaid. Läänekaldal on suurem küla Veidnes ning idakaldal Dyfjordi, Bekkarfjordi, Lebesby ja Ifjordi küla ning suurem küla Brenngam. Lõunasopis on Kunes. Laksefjordenil on palju harusid, eriti idakaldal. Läänekaldal on ainus haru Lille Porsangen. Idakaldal on põhjast lõunasse Dyfjorden, Kofjorde, Eidsfjorden, Mårøyfjorden, Store Torskefjorden, Lille Torskefjorden, Bekkarfjorden, Ifjorden koos Friarfjordeniga, Landersfjorden, Adamsfjorden ja päris lõunasopis Storfjorden, kuhu suubub Stuorrajohka jõgi. Adamsjordeni (lõunasopist kirdes) juures on juga Adamsfossen. Fjordis on palju saari. Kõige suurem on Brattholmen lõunasopis, suuruselt järgmine on Mårøya. Teised saared on Kartøya, Store Bratholmen, Langholmen, Skjåholmen, Rypøya ja Bondøya. Fjordi algupärane, põhjasaamikeelne nimi on Lágesvuotna. Selle esimene pool láges tähendab 'tasane', sest fjordist ida ja kagu pool on tasane maa (Láges duottar). Teine pool vuotna tähendab 'fjord'. Store Norske Leksikon
The Prodigy

The Prodigy on Briti elektroonilise muusika ansambel, mis alustas tegevust 1990. aastal. 2009. aasta märtsis andis välja viienda stuudioalbumi. Eestis on bänd esinenud neljal korral - Tallinna linnahalli jäähallis 1998. aastal, Saku Suurhallis 2006. aastal, Õllesummeril 2016. aastal ja viimati Pärnus Weekend festivalil 2018. aastal. Liam Howlett – klahvpillimängija, programmeerimine, laulukirjutaja Maxim Reality – räppar, laulja Leeroy Thornhill Sharky Keith Flint (surn. 2019) 1991: "Experience" 1994: "Music for the Jilted Generation" 1997: "The Fat of the Land" 2004: "Always Outnumbered, Never Outgunned" 2009: "Invaders Must Die" 2015: "The Day Is My Enemy" 2018: "No Tourists" Kuula The Prodigy uut lugu![alaline kõdulink] TopTop.ee 27. november 2008 Selle kevade vihaseim kontsert – The Prodigy. Õhtuleht 4. märts 2006 The Prodigy "Invaders Must Die" Eesti Ekspress 27. märts 2009
Achatius von Zehmen

Achatius von Zehmen ehk Achacy Czema (umbes 1485 – 24. mai 1565 Königsberg) oli Poola riigitegelane ja diplomaat. Zehmen sündis Sileesias saksa juurtega perekonnas. Hiljem tegutses ta peamiselt Preisimaal. 1520. aastal sai temast Stargardi staarost, 1524. aastal sai ta samale kohale Człuchówis (Schlochau), lisaks sellele oli ta majandusametnikuks ka Malborkis (Marienburg). 1531–1546 oli ta kastellaan Gdańskis (Danzig). Diplomaadina tegutses Zehmen 1520. aastast, olles mitmel korral Poola saadikuks Saksa-Rooma riiki, aga ka Liivimaale. Tema viimased diplomaatilised missioonid leidsid aset 1560. aasta paiku, mil ta oli juba 75-aastane. Zehmen oli üks mõjukamaid luterluse toetajaid Poolas. Alates 1536. aastast oli ta selgelt protestantlike sümpaatiatega, ehkki avalikult kuulutas ta end uueusuliseks alles 1556. aastast. Tema usuveendumustele aitas kaasa ka tema sõprus Preisimaa hertsogi Albrechtiga, mis sai alguse 1525. aastal. Hiljem see süvenes, kuna Zehmen viibis kuni oma surmani enamasti Preisimaal. Seetõttu kaitses ta hertsogi huve nii kuninga juures kui ka välismaal, sealhulgas ka suhetes Liivimaa valitsejatega.