laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Loomingu talvekool

Loomingu talvekoolid olid ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kure algatusel korraldatud kahepäevased seminarid, millest võtsid osa noorema põlve kriitikud ja kirjandusteadlased. Esimene talvekool peeti 1979. aasta veebruaris Lahemaal (Ojaäärsel). Ettekanded: Maie Kalda ja Kalle Kurg (ankeeditulemused: kriitikute arvamused kirjandusest ja oma tööst), Peeter Tulviste (mõtlemistüübid ja nüüdisaja inimese mõtlemisviis), Ülo Kaevats (globaalprobleemide esilekerkimine ja teadus), Rein Ruutsoo (sotsiaalprobleemistik) jm. Mall Jõgi. "Kriitikute esimene talvekool Ojaäärsel." Raamatus: Kirjanduse jaosmaa '79. Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1981, lk. 94–95.
Barreevõti

Barreevõti ehk capo on seade, mida kasutatakse transponeerimise abivahendina keelpillide (näiteks kitarr, mandoliin, bandžo) mängimisel. Barreevõti lühendab kõiki keeli korraga ja seega muudab nende helikõrgust sama intervalli võrra. Barree
Karl Soonpää

Karl Johannes Soonpää VR II/3 (kuni 13. veebruarini 1939 Karl Johannes Soonberg; 2. märts 1895 – 15. juuni 1944 Elva lähedal) oli Eesti poliitik ja riigiametnik. Ta õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas ja põllumajandusteaduskonnas, mille lõpetas 1926. aastal. Karl Soonpää osales poliitikas alates 1926. aastast. Algul esindas ta Asunikke ja seejärel alates 1932. aasta parteiühinemisest Ühinenud Põllumeeste Erakonda. Ta oli III, IV ja V Riigikogu liige, töö- ja hoolekandeminister (9. detsembrist 1927 kuni 4. detsembrini 1928) ja seejärel kuni 9. juulini 1929 põllutööminister. Karl Soonpää osales Vabadussõjas leitnandina ja sai Vabadusristi. Alates 26. juulist 1929 oli ta riigikontrolör. Karl Soonpää kuulus nende väheste kõrgete riigitegelaste hulka, kes pääsesid 1941. aasta juuniküüditamisest. Ta oli 14. juuni varahommikul oma tuttavatelt teada saanud, et Elva raudteejaama on koondatud suur hulk kahtlasi raudteevaguneid. Soonpää võttis kodust jalgratta ja pages, pärastlõunal lahkus talust tema abikaasa Antonie koos lastega. Karl Soonpää varjus koos mõne omakandimehega metsadesse. 22. juunil saadi teada Saksamaa sõjast NSV Liidu vastu ja mehed varjasid end kuni sakslaste tulekuni 1941. aasta juulis. Saksa okupatsiooni algul oli Karl Soonpää Tartu maavalitsuse põllumajandusosakonna juhataja, 1942. aastal aga taas kodustel talutöödel. Ta oli Elva valla põllumajandusjuht, Eesti Põllumajandusliidu Elva vallaosakonna juhataja ja Omakaitse rühmaülem. Karl Soonpää hukkus juunis 1944, kui üritas öösel Elva lähedal metsas koos kahe mehega kinni võtta Nõukogude diversante. Ta suri 49-aastaselt. Matusetalitus toimus 19. juunil 1944 Elva kalmistul. Karl Soonpää pidas 13. septembrist 1939 kuni 22. juunini 1940 päevikut, mis on oluline ajalooallikas. Tema vend oli Leo Soonpää. Tema naine Antonie Soonpää suri 2006. aastal 107-aastaselt. "Tartu Postimees, 29. jaanuar 1997". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 1997. Vaadatud 23. mail 2009. Karl Soonpää †. Eesti Sõna, 20. juuni 1944, nr. 141, lk. 2. Tragöödia Tartumaal 1944[alaline kõdulink] - Postimees, 14. juuni 2008 http://familytrees.genopro.com/Bibilotta/Adamson/default.htm?page=Soonpaa-Karl-ind00552.htm Majandusminister kevadel 1940: «Sööme praegu viimaseid reserve!» - Postimees, 23. mai 2009. Faatum. Eesti tee hävingule 1939-1940. Riigikontrolör Karl Soonpää päevik Eesti Vabariigi saatuseaastatest 1939-1940. Molotovi-Ribbentropi pakti tagamaad. Dokumente ja materjale. Koostanud ja kommenteerinud Küllo Arjakas. Tallinn: SE & JS, 2009. 807 lk. ISBN 9789985854907 (köites) Tragöödia Tartumaal 1944 - Postimees, 14. juuni 2008. Majandusminister kevadel 1940: «Sööme praegu viimaseid reserve!» - Postimees, 23. mai 2009. Karl Soonpää Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
1491

◄ | 14. sajand | 15. sajand | 16. sajand | ► ◄ | 1460. aastad | 1470. aastad | 1480. aastad | 1490. aastad | 1500. aastad | 1510. aastad | 1520. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1487 | 1488 | 1489 | 1490 | 1491 | 1492 | 1493 | 1494 | 1495 | ► | ►► 1491. aasta (MCDXCI) oli 15. sajandi 91. aasta. ... ... 31. detsember – Jacques Cartier, prantsuse maadeavastaja ...
Bijagósi saared

Bijagósi saared on saarestik Atlandi ookeanis. Saared kuuluvad Guinea-Bissaule. Saarte pindala on 2624 km², rahvaarv umbes 30 000 (2006). Saared on madalad, kõrgus kuni 34 meetrit. Formosa
Rästaslased

Rästaslased (Turdidae) on lindude sugukond värvuliste seltsist. Sugukonda kuuluvad järgmised Eestis elutsevad lindude perekonnad: punarind Erithacus ööbik Luscinia sinisaba Tarsiger lepalind Phoenicurus täks Saxicola kivitäks Oenanthe kivirästas Monticola rästas Turdus Euroopas elutsevad veel järgmised rästaslaste perekonnad: võsaööbik Cercotrichas kirjurästas Zoothera väikerästas Catharus
Pärnu JK Tervis

Pärnu JK Tervis oli Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Pärnu ja koduväljak Raeküla staadion. Aastal 1996 moodustati Pärnu Tervise põhjal Lelle SK. Eesti jalgpalliklubide loend JK Tervis Pärnu (–2005) Pärnu JK Tervis (2022–)
Vintlased

Vintlased (Fringillidae) on lindude sugukond värvuliste seltsist. Vintlased on suur rühm jämeda nokaga linde. Nad on jässaka keha, ümara pea ja lühikese kaelaga. Tiivad on keskmise pikkusega. Sulestik on paks, tihe ja tavaliselt kirev. Mõnel troopikaliigil on peas tutt. Enamasti elavad vintlased metsades ja põõsastikes, ent mõned liigid on kohastunud eluks kõrbetes ja mägede alpivööndis. Vintlaste levila hõlmab enam-vähem kogu maailma peale Antarktika ja Austraalia. Troopikas ja lähistroopikas on nad paiksed, parasvöötmes rändlinud. Eristatakse 122 liiki. Vintlased pesitsevad paaridena. Nende pesad on kausjad, sageli väga peenelt kõrtest ja raagudest punutud ning seest jõhvide ja muu pehme materjaliga vooderdatud. Pesa võib asuda nii puu otsas, põõsas, maapinnal, kivide vahel kui ka kaljulõhes. Kurnas on 3–7 kirjut muna. Hautakse kaks nädalat. Tavaliselt on aastas üks kurn, vahel kaks. Vintlaste laul ei ole kuigi keerukas, kuid kõlav ja mitmel liigil üsna meeldiv. Sellepärast peetakse neid puurilindudena. Vintlased toituvad valdavalt seemnetest ja teistest taimeosadest. Ainult poegi toidetakse putukatega. See viitab asjaolule, et vintlased on arenenud välja putuktoidulistest lindudest. Umbrohuseemnete ja kahjurputukate hävitajana on vintlased kasulikud linnud. Vintlaste sugukonda kuuluvad järgmised Eestis elutsevad perekonnad: vint (Fringilla) koldvint (Serinus) ohakalind (Carduelis) käbilind (Loxia) karmiinleevike (Carpodacus) männileevike (Pinicola) leevike (Pyrrhula) suurnokk-vint (Coccothraustes). Euroopas elutsevad veel järgmised vintlaste perekonnad: kõnnuleevike (Rhodopechys) kõrbeleevike (Bucanetes). "Loomade elu", 6. kd, lk. 406
Rästas

Rästas (Turdus) on lindude perekond rästaslaste sugukonnast. Eestis elutsevad järgmised rästaliigid: musträstas (Turdus merula) hallrästas ehk paskrästas (Turdus pilaris) laulurästas (Turdus philomelos) vainurästas (Turdus iliacus) hoburästas (Turdus viscivorus) Haruldase läbirändajana on kohatud ka järgmisi rästaliike: kaelusrästas (Turdus torquatus) mustpugu-rästas (Turdus ruficollis) Kaelusrästas (Turdus torquatus) Musträstas (Turdus merula) Mustpugu-rästas (Turdus ruficollis) Hallrästas ehk paskrästas (Turdus pilaris) Laulurästas (Turdus philomelos) Vainurästas (Turdus iliacus) Hoburästas (Turdus viscivorus)
Aurlandi vald

Aurland on vald Norras Vestlandi maakonnas. Valla keskus on Aurlandsvangeni küla. Teised suured külad on Flåm, Undredal ja Gudvangen. 2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda. Aurlandsvangen Vaade Aurlandsfjordile, Aurlandsvangenile ja Flåmile Myrdal 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus

Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus (EVVA-keskus) oli aastatel 1978–1993 Stockholmis ja mujal tegutsenud organisatsioon, mis jälgis, toetas ja abistas tol ajal okupeeritud Eestis elavaid, tegutsevaid ja vangistatud teisitimõtlejaid, vabadusvõitlejaid ja nende perekondi. EVVA-keskus koostas ja pidas aastatel 1978–1991 Eesti poliitvangide registrit, avaldas regulaarselt vastavaid nimekirju ja tegi teavitustööd. Keskuse peakorter oli Stockholmis, tugirühmad (toimkonnad) asusid mitmes linnas Rootsis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias jm. EVVA-keskuse asutaja ja kauaaegne esimees oli Ants Kippar, pärast tema surma jaanuaris 1987 jätkas juhtimist senine aseesimees Jaak Jüriado kuni EVVA-keskuse tegevuse lõpuni 1993. Samalaadselt tegutsesid veel mitmed organisatsioonid: Eesti Poliitvangide Hooldustoimkond Rootsis (EPH), mille esimees oli Max Lääts, Ülemaailmne Vabadusvõitlejate Keskus Kanadas, mille esimees oli August Juis. "Mart Niklus. Jüri Kukk: kaks kes ei alistunud". Stockholm 1983, 208 lk "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", I kd, kogud 1–7 aastatest 1978–1980. Stockholm 1984, 225 lk "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", II kd, kogud 8–13 aastatest 1980–1981. Stockholm 1984, 223–409 lk "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", III kd, kogud 14–19 aastatest 1982–1984. Stockholm 1986, 411–642 lk "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis", IV kd, kogud 20–25 aastatest 1985–1987. Stockholm 1988, 653–905 lk "Võitleja", juuli/august 1982, lk 9[1]
Punarind (perekond)

Punarind (Erithacus) on lindude perekond rästaslaste sugukonnast. Kõigil punarindadel on pruun selg ning punane või pruun nägu ja rind, mis kontrasteerub valge või halli alaosaga. Aasia liikidel on emased isastest palju kahvatumad, aga euroopa liigil piirdub emas- ja isaslinnu erinevus üksnes peas ja rinnal oleva punase laigu kuju ja suurusega. Punarinnad on territoriaalsed linnud, kes ehitavad kena kausikujulise pesa maapinna lohku ja kelle keskmine eluiga on natuke üle aasta. Nad toituvad peamiselt putukatest, ussikestest ja teistest selgrootutest, keda otsivad maapinnalt, hüpates oma tugevatel jalgadel ja sageli peatudes. Eestis elutseb üks liik: punarind (Erithacus rubecula). Aasias elavad: jaapani punarind (Erithacus akahige) mustrind (Erithacus komadori). Viimased kaks arvati veel hiljaaegu ööbiku perekonda ja on võimalik, et liikide jaotus nende kahe lähedase perekonna vahel vajab muutmist. Erithacus (Genus). ZipcodeZoo
Muusad

Muusad olid Kreeka mütoloogias kunstide, hiljem ka teaduste ja üldse vaimse tegevuse kaitsjad. Nad olid Zeusi ja mälujumalanna Mnemosyne tütred. Esialgu arvati neid olevat kolm, üheksast muusast rääkis esimesena u 700 eKr. Hesiodos. Veel Hesiodos ei teinud muusadel vahet, pärastpoole spetsialiseerus iga muusa oma alale.[viide?] Erato oli armastusluule muusa Euterpe ('lõbustaja, rõõmustaja') oli muusika ja lüürilise luule muusa Kalliope ('kaunihäälne') oli eepilise luule ja eleegia muusa Kleio oli ajaloo muusa Melpomene oli tragöödia muusa Polyhymnia oli koorilaulu ja harmoonia muusa Terpsichore ('täis tantsulusti') oli tantsu muusa Thaleia ('õitsev') oli komöödia muusa Urania oli astronoomia muusa Muusad nagu kariididki olid Apolloni saatjad. Seetõttu kutsuti Apollonit Musageteseks ehk muusade juhiks. Apollon oli tõejumal, kuid muusad, nagu nad Hesiodose sõnul olevat talle kinnitanud, mõistavad ka nii valetada, et see tõena tundub. Pindarose sõnul oskasid nad lüürat mängida sama hästi kui Apollon. Laulmises polnud neile üldse võrdset. Inimest, keda muusad inspireerisid, austati rohkem kui mis tahes preestrit. "Odüsseias" viskusid poeet ja preester mõlemad põlvili Odysseuse ette ja palusid armu. Odysseus tappis kõhklemata preestri, kuid kinkis elu poeedile: Homerose sõnul ei saanud ta surmata inimest, kellele muusad on õpetanud taevalikku kunsti. Antiiksete kirjandusteoste sissejuhatused sisaldasid harilikult pöördumist muusade poole. Muusade templit nimetati kreeka keeles musaion'iks. Sellest tuleb sõna 'muuseum'.[viide?] Plejaadidega oli seotud neli mäge: Helikon Olümpos Parnassos Pieros Pieriamaal, kus nad sündisid Nende viies elupaik asus hüperborealaste juures. Traakia laulik Thamyris (või Thamyras) kutsus muusad endaga võistlema laulmises ja kitaramängus, soovides võidu korral üht neist endale naiseks. Muusad võitsid ning karistuseks torkasid mehel silmad peast ning võtsid talt laulu- ja kitaramänguande. See on ainus teadaolev müüt, kus muusad on julmad. Ainus teadaolev muusa laps oli Orpheus, kelle ema oli Kalliope. Orpheuse isaks nimetatakse nii Apollonit, jõejumalat Oiagrost kui ka tundmatut traakia ülikut. Orpheus kasvas üles Traakias. Legendid muusadest on sageli seotud Traakiaga, kus asuvad muu hulgas Pieros ja Olümpos. Vanad kreeklased pidasid traaklasi kõige musikaalsemaks rahvaks maailmas. Roomlased samastasid muusad kameenidega. Nende ladinakeelsed nimed olid Erato, Euterpe, Calliope, Clio, Melpomene, Polymnia, Terpsichore, Thalia ja Urania.
Nikolai Kann

Nikolai Kann (26. aprill 1873 Rinsi, Hellamaa vald, Saaremaa – 17. veebruar 1948 Göttingen) oli Eesti haridustegelane ja poliitik. Sündis Muhu saarel Hellamaa köster-kooliõpetaja perekonnas. Lõpetanud Hellamaa apostliku õigeusu kihelkonnakool, õppis Kuressaare elementaarkoolis ja Kuressaare gümnaasiumis. Lõpetas 1901. aastal Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna romaani ja germaani keelte alal esimese järgu diplomi ja cand. hist. kraadiga. Tallinna Aleksandri meesgümnaasiumi prantsuse keele ja Vene tütarlastegümnaasiumi saksa keele õpetaja (1901–1902) Riia Aleksandri gümnaasiumi vanade keelte ja ajaloo õpetaja (1902–1906) Peterburi V poeglastegümnaasiumi ja Topograafide Sõjakooli saksa keele õpetaja (1906–1910) Tallinna kaubanduskooli juhataja ja inspektor (1910–1915) Tallinna linna poeglastegümnaasiumi (endise Peetri ja I reaalkooli) direktor (1915–1933) Asutava Kogu liige ja hariduskomisjoni esimees (1919–1920) Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses (1933–1936) Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaid korp! Fraternitas Estica vilistlane Kristliku Rahvaerakonna juhtivaid tegelasi Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku nõukogu esimees (1915–1927) Tallinna Õpetajate Seltsi ja Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige Eesti Skautide Maleva peavanem (alates 1921) ja ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1930–1940) 1921 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 1927 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk 1933 Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk 1934 Kotkaristi I klassi teenetemärk 1934 Skautmasterite Kogu auliige 1935 Soome Valge Roosi Rüütliordu suurrist 1935 Püha Laatsaruse Ordu suurrist teenete eest heategevuse alal Soome Õpetajate Ühingu auliige Tema vend oli sõjaväelane ja riigikohtunik Peeter Kann ning õe Stepanida (1875–1953) poeg oli ehitusinsener ja tehnikateadlane Leo Tepaks. "Nikolai Kann 50 aastane". Päewaleht, nr. 108. 26. aprill 1923. Vaadatud 20.04.2017. "Haridus- ja sotsiaalminister Kann". Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 125. 23. oktoober 1933. Vaadatud 20.04.2017. "Nikolai Kann 70-a". Eesti Sõna. 24. aprill 1943. Vaadatud 20.04.2017. Nikolai Kann Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Õlipastell

Õlipastell on pastell, mille sideainena on kasutatud õli ja vaha. Õlipastell võeti kasutusele 1930. aastail Prantsusmaal. Õlipastelli pind jätab pisut märja ja vahaja mulje. Erinevalt pastellist ei vaja töö lõplikuks kinnitamiseks fiksatiiviga katmist. Õlipastelli võib kasutada mitmel viisil: kasutada ainult pastellpulki, lahustada petrooleumiga, tärpentiniga või teiste lahustitega erinevate sulatatud toonide saamiseks; paksemad kihid võimaldavad saavutada reljeefse efekti, erisuguste efektide saavutamiseks võib pastellipuru noaga pinnale kanda või osaliselt maha kraapida. Aluspinnana võib kasutada erineva faktuuriga toonitud või toonimata pabereid, lõuendit ja muid materjale.
Sahtel (ajakiri)

Sahtel oli eestikeelne ajakiri, mis kajastas rula, BMX ning fixed-gear'iga seotud subkultuure. Ajakirja põhivaldkonnad olid sport, muusika ja kunst. Ajakirja esimene number ilmus 2004. aasta novembris. 2011. aasta jaanuaris ilmus ajakirja kümnes number.
Sahtel

Sahtel on laua, kapi või muu mööblieseme sisse lükatav kast. Sahtlil võib olla nupp või käepide, mis hõlbustab selle väljatõmbamist. Sahtel võib olla lukustatav. Kui sahtlit kasutatakse salalaekana, siis ei pruugi see olla märgatav ja puuduvad ka nähtavad käepidemed. Esimesed kirjed sahtlitega kirstudest pärinevad 16. sajandist. Kirst on üks vanemaid mööbli liike. Ajapikku hakati sellele lisama sahtleid, mis muutusid kuninganna Anne'i perioodil väljatõmmatavateks ja nii vormusid sellest kummutid ja kapid. On kasutatud erinevaid materjale sahtlite valmistamisel, traditsiooniliselt on kasutusel peamiselt puit, kuid koos tehnoloogia arengu ja materjalide lisandumisega on kasutusele võetud metall ja plastik, samuti puitlaastplaat ja vineer. Kuna sahtli eripära on selle avamiseks vajalik libisemine – erinevalt näiteks kapi- vms uksest –, siis on oluline osa sahtlist ka jooksu-liistud ehk siinid – nood on samuti seni olnud peamiselt puidust, kuid tänapäeval on levinud erinevad ratastel või laagritel jooksvad siinid. Puitsiinidel libisemise parandamiseks kasutatakse näiteks parafiini. Mööbel Kapp Kummut Laud Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine "Eesti mööbli areng läbi ajaloo". E-antiik. Vaadatud 16.02.2021. McInnis, Raymond. "Glossary – chest of drawers". Woodworking history. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.10.2021. Vaadatud 16.02.2021. Burkette, Allison (2001). "The Sotry of Chester Drawer" (PDF). University of Georgia. Vaadatud 16.02.2021. "Mööbel I. Ajalugu ja hooldus". Muinsuskaitseamet. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.01.2021. Vaadatud 16.02.2021. "Mööbli remont ja restaureerimine". Hariduskeskus. Vaadatud 16.02.2021.
D*Art

D*Art on Eestis baseeruv kunstiline grupp, mis tegeleb loomeprojektidega. Loodud 2001. Gruppi kuuluvad Timo Toots, Pent Talvet ja Risto Kalmre. D*Arti koduleht
Akrüülvärv

Akrüülvärv on sünteetiline emulsioonvärv, mille sideaineks on akrüülpoümeervaik. Sideaine omaduste tõttu on akrüülvärv värskena vees lahustuv, kuid kuivades muutub elastseks veekindlaks mittekolletuvaks kileks. Omaduste poolest sobib asendama nii õli- kui ka vesivärve ja temperat. Esimesed akrüülsideainega värvid loodi juba 1950. aastatel ja neid täiustati pidevalt. Laialdaselt hakati akrüülvärve kasutama alates 1960. aastatest. Akrüülvärvi toonid on eredad ja silmatorkavad ning tänu oma keemilisele koostisele on akrüül ka elastne, heade katteomadustega ning mittepleekiv. Värve saab veega lahjendada, kuid ainult enne maalimist. Kuivanud värvi enam veega lahustada pole võimalik. Õhukesed ja keskmise paksusega värvikihid kuivavad 5–30 minutiga ja neid võib kohe pärast kuivamist üle maalida. Maalipinnaks sobib akrüülvärvide puhul peaaegu igasugune pind, mis on rasvavaba, näiteks lõuend, papp, paber, puit, puitkiudplaat, klaas, betoon, kivi, kile, savi, kips ja õhukuiv lubikrohv. Akrüülvärve kasutatakse laialdaselt monumentaal- ja tahvelmaalis ning värvigraafikas. Kunstileksikon. Eesti Klassikakairjastus, 2001
Timo Toots

Timo Toots (sündinud 15. septembril 1982 Tartus) on eesti kunstnik. Timo Toots on loonud Eesti Rahva Muuseumile käelise osalusega multimeediat. 2000 Sõbrad ja rattad – noorteklubis DamTanDance 2003 Maalia ja Anomaalia – noorteklubis DamTanDance 2006 Kaunas Photo Days – Kaunas, Leedu 2006 Festival of Experimental Art and Performance – Peterburi, Venemaa 2006 Post-Soviet Art Camp – Aizpute, Läti 2006 Art month of Tartu – Tartu, Eesti 2007 Midagi on valesti – Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum, Tallinn, Eesti 2007 Pomo Sapiens – Vaal Galerii, Tallinn, Eesti 2023 Luba kõik küpsised. Valik töid aastatest 2008–2023. –Tartu Kunstimaja 2012 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (Visible Solutions OÜ, Timo Toots, Marge Monko, Sigrid Viir – Eesti silmapaistva esindamise eest rahvusvahelisel nüüdiskunsti areenil 2012. aastal) Tootsi innustab ulme lapsepõlves ulmeraamatute lugemise tõttu. Nõiad, kolhoos ja supermarketi kassalint – mida näeb ERMi sees? Kormašov, Peeter (3. mai 2023). "Timo Toots: kirjutama peab mitte ainult kurgi, vaid digikurgi kasvatamisest". Eesti Ekspress. Vaadatud 3. mail 2023. www.timo.ee
Krunt (maalikunst)

Krunt on ettevalmistuskiht, alusvärv, millega kaetakse maalimiseks kasutava materjali (puit, lõuend vm) pind, et vältida värvi sideaine sisseimbumist ja kahjustusi ning tagada värvide säilimist. Enamasti valget värvi, kuid on kasutatud ka värvilist krunti. Vahel nimetatakse krunti ka gessoks.
Semantiline kunst

Semantiline kunst on lüürilisabstraktne suund kunstis, mis ehitab pilditemaatika üles sümboolsetest märkidest, nagu numbrid, tähed jmt. Sirja-Liisa Vahtra retsept Sõna mõju vähendamine
Koopiatrükk

Koopiatrükk on graafikatehnika. Koopiatrüki tegemiseks kasutatakse värskelt printerist või paljundusmasinast tulnud koopiaid, kus tahm pole veel päris kinni kuivanud. Asetades koopia tahmase poole paberile, millele soovitakse koopiatrükki teha, hõõrutakse atsetooni kastetud lapiga pinda, kuni trükitud pind on üle kantud. Anu Kalm. Koopiatrükk
Tulundusühistu

Tulundusühistu on äriühing, mille eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse. Tulundusühistute tegevust reguleerivad tulundusühistuseadus ja äriseadustik. Tulundusühistu nimetus ei ole päris korrektne, sest ühistulise ettevõtlusvormi eesmärk ei ole tulu teenimine ning kasumi jagamine, nagu see on äriühingute puhul, vaid liikmete vajaduste rahuldamine. Samas aga katab tulundusühistu oma tegevuskulud majandustegevuse abil, mitte annetuste ja/või liikmemaksude abil, nagu on tavapärane mittetulunduslikele organisatsioonidele. Kui ühistu tarbija ja omanik on samad isikud, muutub mõttetuks tarbijalt kõrgema hinna nõudmine lisandväärtuse vormis, sest parimal juhul saab sama isik omanikuna kasumi vormis pisut vähem tagasi sellest summast, mille ta tasus tarbijana. Rahvusvahelises praktikas kasutatakse ühistu puhul määratlust not-for-profit, mida eesti keeles võiks määratleda kasumit mitte eesmärgiks seadva ettevõttena. Tulundusühistu liige ei vastuta isiklikult ühistu kohustuste eest, kui põhikirjaga ei ole ette nähtud teisiti. Kui tulundusühistu põhikirjaga ei ole ette nähtud ühistu liikmete isiklikku vastutust ühistu kohustuste eest, peab osakapital olema vähemalt 2500 eurot. Tulundusühistu vastutab oma kohustuste eest oma varaga. Tulundusühistu liige ei saa olla riik. Tulundusühistu võtab vastu uusi liikmeid oma põhikirjas sätestatud tegevuspiirkonnas. Juhul kui liikmeks vastuvõtmisest keeldutakse, peab seda taotlejale alati kirjalikult teatama, selleks edastatakse taotlejale ärakiri ühistu juhatuse vastavasisulisest otsusest. Eestis kehtivad järgnevad tingimused: igal tulundusühistu liikmel alati ainult üks hääl, sõltumata osamaksu suurusest; tulundusühistul peab olema vähemalt kaks liiget; tulundusühistu osakapital koosneb liikmete osamaksudest; tulundusühistut ei saa ümber korraldada osaühinguks ega aktsiaseltsiks. tulundusühistu asutamiseks sõlmivad asutajad asutamislepingu ja kinnitavad põhikirja. tulundusühistu asutamisleping ja sellega kinnitatud põhikiri peavad olema notariaalselt tõestatud ja neile kirjutavad alla kõik asutajad. Ühistu Tööühistu Hoiu-laenuühistu Ühistupank Majandusdemokraatia "Kas ühistu on kolhoos?". Eesti Ühistegeline Liit. Vaadatud 25.12.2010. "Tulundusühistu". looveesti.ee. Vaadatud 19.7.2017. "Ettevõtlusvormid". Tallinna Polütehnikum. 08.03.2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.01.2011. Vaadatud 20.12.2010. Eesti Ühistegeline Liit Rahvusvaheline Ühistute Liit (ICA) Tulundusühistuseadus Äriseadustik
Toonmaal

Toonmaal on monokromaatiline maalikunsti suund, mida iseloomustab pildi dekoloriseerimine. Maalimisel piirdutakse kitsa värvigammaga, näiteks ainult soojade või külmade toonidega. Eesti kunstnikest on toonmaali viljelenud näiteks Kaljo Polli, Konstantin Süvalo, Aleksander Vardi.
Alla prima

Alla prima ehk priimamaal on otse pinnale maalimine; maalimisviis, kus värv kantakse aluspinnale paksu, pastoosse kihina, ilma alusvärvi ja esialgse visandita. Töö valmib enamasti ühe seansiga. Seda stiili on viljeldud impressionismis, ekspressionismis ning ka paljudes muudes 19. ja 20. sajandi maalikunsti vooludes.