laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peetri

Peetri on mitme koha nimi: Peetri, alevik Harju maakonnas Rae vallas Peetri, alevik Järva maakonnas Järva vallas Peetri kihelkond, kihelkond Järvamaal Peetri kihelkond: Narva kihelkond või Vaivara kihelkond, mida on ajalooallikates paaril korral Peetrikabeli järgi vale nime all mainitud Peetri vald, vald Virumaal Vaivara kihelkonnas kuni 1939. aastani Peetri mõis, Heimtali mõisa karjamõis Viljandimaal Paistu kihelkonnas Peetri mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis Harjumaal Keila kihelkonnas Peetri mõis, Imavere mõisa karjamõis Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas Peetri jõgi Peetri kool
Niigata

Niigata (jaapani 新潟) on linn Jaapanis, Honshū saarel, Niigata prefektuuri keskus. Asub Jaapani mere kaldal Shinano jõe suudmes. Linnas on nafta- ja maagaasi-, paberi-, toiduainete-, masinaehitus- ja laevaehitustööstuse ettevõtted. 新潟県人口移動調査（推計人口および人口移動） - 新潟県ホームページ, vaadatud 31.03.2021. Niigata koduleht
Karl von Lilienfeld

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld (4. detsember 1790 Uue-Põltsamaa mõis – 24. detsember 1875) oli baltisaksa provintsiaalpoliitik (Liivimaa maamarssal, Liivimaa maanõunik). Karl Reinhold Georg von Lilienfeld sündis Uue-Põltsamaa mõisniku Preisi kammerhärra Karl Magnus von Liliendfeldi ja Hedwig Charlotte von Krüdeneri pojana. Karl von Lilienfeld oli 1816. aastast Viljandi sillakohtu adjunkt, 1830-1844 Pärnu kreisideputaat. Aastatel 1844-1847 oli Karl von Lilienfeld Liivimaa maamarssal, 1847-1848 Liivimaa maamarssal vikaar, 1847-1864 Liivimaa maanõunik. 1864. aastal siirdus pensionile ja sai Liivimaa maanõunike kolleegiumi auliikmeks. Talle kuulus Uue-Põltsamaa mõis, tema naisele Elisabeth Wilhelmine von Lilienfeldile kuulus Keeni mõis. Karl Reinhold Georg von Lilienfeld abiellus 1824. aastal Elisabeth Wilhelmine von Bergiga (1803–1832). Abielust sündis: Eduard Karl Balthasar von Lilienfeld (1825–1903), Uue-Põltsamaa mõisnik Georg Reinhold Karl von Lilienfeld (1828–1881), Keeni ja Lotta mõisnik, Tartu kreisideputaat, 1866–1869 Liivimaa maamarssal, 1869–1874 Liivimaa maanõunik. Alexander Peter Ernst von Lilienfeld (1831–1909), Albu mõisnik Lilienfeld Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kumamoto

Kumamoto (jaapani 熊本) on linn Jaapanis Kyūshū saarel, Kumamoto prefektuuri keskus. Linnas on keemia-, farmaatsia- ja paberitööstuse ettevõtted. 1633. aastast valitses Kumamotos Hosokawa klann, mille otseseks järglaseks on endine peaminister Morihiro Hosokawa. Kumamotos on 1607. aastal ehitatud, 1877 purustatud ja 1960. aastatel rekonstrueeritud Kumamoto loss. Mitmed lossi ümbritsevad puithooned on säilinud algsel kujul. 1877. aastal toimunud Satsuma mässu ajast tekkis komme süüa basashi't (toores hobuseliha). Basashi on seal populaarne ka tänapäeval ja delikatessina süüakse seda ka mujal Jaapanis. 統計調査課 - 熊本県ホームページ, vaadatud 24.03.2021. Kumamoto koduleht
Otto von Lilienfeld

Otto Gustav von Lilienfeld (vene keeles Отто Георгиевич Лилиенфельд; 10./22. september 1805 Tallinn – 15./27. märts 1896 Kuusiku mõis) oli Eestimaa poliitik. Otto von Lilienfeld sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Georg von Lilienfeldi ja tema abikaasa Gustaviana (sündinud vabapreili von Dellingshausen; 1765–1820) pojana. Aastatel 1842–1845 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik, aastatel 1858–1863 Eestimaa Aadli Krediitkassa president. Talle kuulusid Kuusiku, Sikeldi, Alu, Rapla ja Angerja mõis. Otto von Lilienfeld on maetud Rapla kalmistule. Otto von Lilienfeld abiellus Marie von Benckendorffiga (1811–1892), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Paul von Benckendorffi ja tema abikaasa Elisabethi (sündinud von Rehbinder) tütar. Abielust sündisid: Elisabeth (1832–1917), abiellus vabahärra Ludwig von Wertherniga. Sophie (1834–1920) Pauline (1836–1879) Georg (1838–1867) Otto (1840–1910), Harju kreisi kreisisaadik, Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi president ning Kehtna, Kabala ja Kuusiku mõisnik Marie (sündis 1841) Rudolf (1844–1910), Alu, Rapla ja Sikeldi mõisnik Amalie (1845–1926), abiellus parun Woldemar von Krüdeneriga Lilienfeld O.G. von Lilienfeldi (srn. 1896) vapp-epitaaf, (puit, polükroomia)) kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 14.09.2023) Rapla koguduse surmameetrika, lk 85 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland", Görlitz, 1930. Lk. 114–115 "Rapla kalmistu kaart". Vaadatud 4.10.2020.
Hähnichen

Hähnichen on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Hähnichen, Quolsdorf, Spree ja Trebus. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Hohendubrau

Hohendubrau on vald Saksamaal Saksimaal Görlitzi kreisis. Kuni 2008. aastani oli vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi koosseisus. Dauban (Dubo), Gebelzig (Hbjelsk), Groß Radisch (Radšow), Groß Saubernitz (Zubornica), Jerchwitz (Jerchecy), Ober Prauske (Hornje Brusy), Sandförstgen (Borštka), Thräna (Drěnow) ja Weigersdorf (Wukrančicy). Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Kääpa Põhikool

Kääpa Põhikool on üldhariduskool Võru maakonnas Võru vallas Kääpal. Kääpal algas korrapärane koolitöö 1835. aastal. Praegune koolihoone valmis 1939. Hoone renoveeriti 2002, mil tehti ka juurdeehitis. Kooli koduleht
Frankenstein (film 1931)

"Frankenstein" on 1931. aasta USA õudusfilm. Film põhineb Mary Shelley romaanil "Frankenstein". Dr Henry Frankenstein on innuga lõpetamas eksperimenti, luues elu laipadest kokku pandud olendi kehasse. Doktori küürakas abiline Fritz rikub aga kõik ilusa ära. Ta ärritab monstrumit tulega ning piitsutab teda, mis tekitab viimases sallimatust inimeste vastu. Monstrum tapab teda piinanud Fritzi ja pärast intsidenti teda hooldama jäänud dr Waldmani ning põgeneb laboratooriumist. Välja saades uputab ta kogemata väikse tüdruku, mis tekitab viha linnarahvas, kes korraldavad ulatusliku ajujahi, et peletis hävitada, mille tulemusena põletatakse ta vanasse tuulikusse sisse. Colin Clive (dr Henry Frankenstein) Mae Clarke (Elizabeth) John Boles (Victor Moritz) Boris Karloff (monstrum) Edward Van Sloan (dr Waldman) Frederick Kerr (parun Frankenstein) Dwight Frye (dr Frankensteini küürakas abiline Fritz) Lionel Belmore (härra Vogel) Marilyn Harris (väike Maria)
Toni Sailer

Anton Engelbert "Toni" Sailer (17. november 1935 Kitzbühel – 24. august 2009 Innsbruck) oli Austria mäesuusataja. Sailer oli esimene sportlane, kes võitis olümpiamängudel kolm mäesuusatamise ala (slaalomi, suurslaalomi ja kiirlaskumise). 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos tuli ta kolmekordseks olümpiavõitjaks ja oli samas viies sportlane taliolümpiamängudel, kes võitis ühtedelt mängudelt kolm kuldmedalit. Tema suurt üleolekut tõestab veel see, et samal aastal tuli ta Alpi kahevõistluses ka maailmameistriks. Sellise saavutuseni pole keegi ei enne ega pärast teda jõudnud. Sailer tuli kokku seitsmekordseks maailmameistriks. 1956 Cortina d'Ampezzos olümpiavõitja slaalomis olümpiavõitja suurslaalomis olümpiavõitja kiirlaskumises 1956 Cortina d'Ampezzos maailmameister slaalomis maailmameister suurslaalomis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses 1958 Bad Gasteinis maailmameister suurslaalomis maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses hõbemedal slaalomis Toni Sailer Sports Pilte Toni Sailerist sportlase ja näitlejana Toni Saileri filmograafia The Internet Movie Database (IMDb) kodulehel
Frankenstein (film 1910)

"Frankenstein" on 1910. aasta USA tummfilm, esimene film Frankensteini monstrumist. Võtted kestsid kolm päeva. Aastaid peeti seda filmi kadunuks, kuid 1970. aastate keskel leiti filmi koopia ühe filmikollektsionääri kogust. Film põhineb Mary Shelley 1818. aasta romaanil "Frankenstein". Noor Frankenstein õpib kolledžis. Kui ta pärast õpinguid kodukanti naaseb, hakkavad teda huvitama küsimused elu ja surma ümber ja nii tekibki tal unistus ise üks elusolend luua. Ta viib oma plaani täide, kuid loodetud perfektse inimese asemel tuleb eksperimendist välja aga koletis. Augustus Phillips (dr Frankenstein) Charles Ogle (monstrum) Mary Fuller (dr Frankensteini kihlatu)
Vulcănești

Vulcănești (gagauusi Valkaneş) on linn Moldovas Gagauusias. Aleviks sai Vulcănești 1965. aastal, linnaõigused sai 1995. aastal. Linnas elab 15 400 inimest (2006), kellest umbes 70% on gagauusid. 2014 Moldovan census
Giovanni Paolo Maggini

Giovanni Paolo Maggini (1580–1632) oli Itaalia viiulimeister, Gasparo di Bertolotti da Salò õpilane, kes elas ja tegutses Brescias. Magginil endal ei olnud märkimisväärseid õpilasi, samuti ei olnud tal Brescias olulisi konkurente, seetõttu jäi Brescia Maggini surma järel viiuliehituse poolest tagaplaanile ning juhtpositsiooni võttis sellel alal sama maakonna, Lombardia linn Cremona. Viiuli ajaloo ja -ehituse sümboolse pealinnana püsib Cremona õhtumaises kultuuriteadvuses tänaseni. Eesti tuntud viiuldaja ja meelelahutuskunstnik Vladimir Sapožnin mängis palju aastaid viiulil, mille võimalikuks meistriks peeti Magginit. Eraelus tagasihoidliku inimesena heitis Boba Sapožnin sellekohaste pärimiste peale nalja, et tegemist võib olla nii Maggini kui Matsuniga ... ("matsuni" pidi Boba kinnitusel gruusia keeles tähendama 'kohupiima', kuid teatud viisil hääldades võis asjatundmatule jääda mulje, et tegemist on mõne "tuntud itaalia meistriga").
Gasparo di Bertolotti da Salò

Gasparo di Bertolotti da Salò (sünninimi Gasparo di Bertolotti; 20. mai 1540–14. aprill 1609) oli Itaalia viiulimeister, kes asutas oma pillitöökoja Lombardias Brescia linnas. Kuulsaimatest meistritest oli Gasparo da Salò kaasaegseks Cremonas töötanud Andrea Amati. Gasparo da Salò't ja Gasparo Duiffopruggar'it peetakse esimesteks meistriteks, kes valmistasid tänase viiuliga sarnaseid instrumente. Kuigi "uued" pillid ei olnud muusikute hulgas esialgu eriti nõutud, leidsid da Salò pillid ometigi tee ka välismaale. Nimelt on säilinud tulumaksu kohta koostatud dokument (!), mille kohaselt meister oma pille 1588. aastal Prantsusmaale müüs. Gasparo da Salò kuulsaim õpilane ja nn Brescia koolkonna suurim meister oli Giovanni Paolo Maggini.
Esikloomalised

Esikloomalised ehk primaadid (Primates) on imetajate klassi kuuluv selts. Esikloomalistega tegelevat teadusharu nimetatakse primatoloogiaks. Ka inimene kuulub esikloomade seltsi. Esikloomalisi on kokku umbes 500 liiki. Esikloomaliste klassifikatsioon on põlvnemisvahekordade selgumist mööda aja jooksul muutunud. Esimesed primaadid tekkisid umbes 40 miljonit aastat tagasi. alamselts poolahvilised ehk strepsiriinsed primaadid (Strepsirrhini) infraselts leemurilaadsed (Lemuriformes) ülemsugukond Lemuroidea sugukond kääbusleemurlased (Cheirogaleidae) sugukond aielased (Daubentoniidae) sugukond leemurlased (Lemuridae) sugukond sireleemurlased (Lepilemuridae) sugukond indrilased (Indriidae) ülemsugukond Lorisoidea sugukond loorilased (Lorisidae) sugukond galaagolased (Galagidae) alamselts ahvilised ehk haploriinsed primaadid (Haplorrhini) infraselts kandlaselaadsed (Tarsiiformes) sugukond kandlased (Tarsiidae) infraselts ahvilaadsed (Simiiformes) parvordo Platyrrhini sugukond küünisahvlased (Callitrichidae) sugukond karbusahvlased (Cebidae) sugukond ööahvlased (Aotidae) sugukond saakilased (Pitheciidae) sugukond ämblikahvlased (Atelidae) parvordo Catarrhini ülemsugukond kitsaninalised ahvid (Cercopithecoidea) sugukond pärdiklased (Cercopithecidae) ülemsugukond Hominoidea sugukond gibonlased (Hylobatidae) sugukond inimlased (Hominidae) "Loomade elus" on järgmine klassifikatsioon: alamselts poolahvilised (Prosimii) sugukond tupaialased (Tupaiidae) sugukond leemurlased (Lemuridae) sugukond indrilased (Indriidae) sugukond aielased (Daubentoniidae) sugukond loorilased (Lorisidae) sugukond kandlased (Tarsiidae) alamselts ahvilised (Anthropoidea) ülemsugukond laianinalised ahvid (Ceboidea) sugukond küünisahvlased (Callitrichidae) sugukond karbusahvlased (Cebidae) ülemsugukond kitsaninalised ahvid (Cercopithecoidea) sugukond pärdiklased (Cercopithecidae) ülemsugukond inimahvlased (Hominoidea) sugukond gibonlased (Hylobatidae) sugukond inimahvlased (Pongidae) sugukond inimlased (Hominidae) Colin Groves Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press ISBN 0-801-88221-4
Mati Raidma

Mati Raidma (sündinud 7. aprillil 1965 Iisakus) on Eesti poliitik. Ta on olnud Riigikogu mitme koosseisu liige ja Taavi Rõivase esimese valitsuse Eesti keskkonnaminister (17. novembrist 2014). 17. aprillist 2023 on Mati Raidma XV Riigikogu koosseisu liige. Mati Raidma on lõpetanud Nõo Keskkooli 1983, Leningradi Tuletõrjetehnikakooli tuletõrjetehnikuna 1986 ning Moskva Kõrgema Tuletõrjetehnikakooli tuletõrjetehnika ja tuleohutuse insenerina 1993. Raidma on töötanud mitmel ametikohal Pärnu tuletõrjes 1986–1990, Pärnu Tuletõrjeameti ülemana 1990–1991 ning direktorina 1991–1992, Päästeameti peadirektori asetäitjana päästealal 1992–2000 ning Päästeameti peadirektorina 2000–2006. Raidma on Eesti Reformierakonna liige alates 2006. Ta oli peaminister Andrus Ansipi nõunik 2006–2007, XI Riigikogu koosseisu liige 2007–2011 ning 2011–2014 XII Riigikogu koosseisu liige. XII Riigikogu koosseisus oli Raidma kuni novembrini 2014 ka riigikaitsekomisjoni esimees. Pärast välisminister Urmas Paeti minekut Euroopa Parlamenti otsustas Reformierakonna juhatus nimetada senise keskkonnaministri Keit Pentus-Rosimannuse uueks välisministriks ja Mati Raidma tema asemel keskkonnaministriks. Raidma andis XII Riigikogu koosseisu ees ametivande keskkonnaministrina 17. novembril 2014. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 9. valimisringkonnas 959 häält ja valituks ei osutunud. Ta sai XIII Riigikogu koosseisu liikmeks Urmas Kruuse asendusliikmena ning lahkus Riigikogust 23. novembril 2016, kui Kruuse naasis. 5. septembril 2018 sai ta taas Riigikogu liikmeks, seekord Igor Gräzini asendusliikmena. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 899 häält ning ei osutunud valituks. Mati Raidma on endine Kaitseliidu Vanematekogu liige, Eesti Reservohvitseride Kogu liige, ÜRO OCHA juurde formeeritud UNDACi (United Nations Disaster Assessment and Coordination) meeskonna liige alates 2001. aastast ning ÜRO Hädaabi Keskfondi (CERF – Central Emergency Response Fond) nõukogu asendusliige 2006-2009. 1997 Kotkaristi III klassi teenetemärk https://www.riigiteataja.ee/akt/319042023001 http://www.riigikogu.ee/index.php?id=182447 Mati Raidma sai Riigikogu liikmeks, Riigikogu pressiteade Mati Raidma "Hallo, Kosmos!", Raadio 2, 9. detsember 2012 Lühitutvustus Riigikogu lehel CV Reformierakonna lehel
Kogutud teosed I

"Kogutud teosed I" on album Urmas Alenderi aastate 1968–1980 loomingust. See anti välja 4. jaanuaril 2000. Võta mind lehtede varju Haldjasaar Armastuslaul Heli Veereva elu ragin Hüvasti kollane koer Neli tähte Kuidas joonistada kurbust Piiblite kustunud lõhnad Vihma, pimedat vihma Katkemine Raskemeelsus / Hauakiri Kivid, lambad Jaanipäevaks Igavene naine Mälestus Ja kuigi veel Ööpäev Peninukid Tuli Mere laul Kogutud teosed: Esimene osa, 1968–1980 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Kogutud teosed II

"Kogutud teosed II" on Urmas Alenderi album. See on välja antud 5. jaanuar 2000. 1.Kevade 2.Minu Eestimaa 3.Sõnad su suust 4.Küll ma ootasin sind 5.Inimese loom 6.Meenutus 7.Lauluke 8.Üks väike rõõm 9.Üksikutele 10.Tunne 11.Kui mind enam ei ole 12.Ma näen sind taas 13.Imetlen sind 14.Sügiselaul 15.Millest sa unistad? 16.Kui kaua veel 17.Kui ma enesesse tõmbun 18.Usaldus 19.Sa ütlesid: näkku ei lööda 20.Solaarne Kogutud teosed: Teine osa, 1981–1993 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Elastinen

Elastinen (kodanikunimega Kimmo Ilpo Juhani Laiho; sündinud 18. aprillil 1981 Helsingis) on Soome räppmuusik. Ta on lõpetanud 2000. aastal Sibeliuse Akadeemia. Tal on ilmunud kolm sooloalbumit. "Elaksis Kivi" (2004) "Anna soida" (2006) "E.L.A." (2007) "Syljen" (2004) "Bäkkiin Stadiin" (2004) "Anna soida" (2006) "Päivä kerrallaan" (2007) "Ovet paukkuu" (2007) "Häivytään" (2007)
Armastuse ämblik

"Armastuse ämblik" on Urmas Alenderi album. See anti välja 29. detsember 2003. Paaria Laupäev naisega Sina pikajuukseline! Kevade Kui kaua veel Öine vahetus On kui kevad Sa ütlesid: Näkku ei lööda Solaarne Suvenukrus Kohtumine Mereigatsus Unenägu Vihmane ja talvekauge Neoonist silmad külmas kivilinnas Lummus Lootuses Elame veel Mõtisklus Metsluiged (Vennad luiged)
Trihhotoomia

Trihhotoomia (<kreeka tricha "kolmeks osaks" + tomē "lõikamine") on kolmikliigitus. Dihhotoomia
Kohtumine Albertiga

"Kohtumine Albertiga" on Urmas Alenderi album, mis välja antud 29. detsembril 2003. 1.Varjude revolutsioon 2.Sel poisil oli raske 3.Teravik on suunatud alla 4.Vana kloun 5.Kadunud poeg 6.Korralik pere 7.Laul sügavast düünist 8.Oma saar 9.Võta mind lehtede varju! 10.Suur rõõm ja väike mure 11.Meelelahutus 12.Juuspeened keeled 13.Kohtumine Albertiga 14.Lauluke 15.Imelapse lapsepõlv 16.Kõik läheb mööda 17.Kui kaua? 18.Tuumavaba Eesti 19.Taevased ratsamehed 20.Hoia mind nii
NARIS

NARIS (Narkomaaniaravi Infosüsteem) on veebipõhine andmebaasiliides, mis võimaldab kasutajatel sisestada, muuta ning vaadata andmeid narkomaaniaravi andmebaasis. Andmebaas alustas tegevust 1. jaanuaril 2008 NARIS sisaldab andmeid kitsalt narkomaania juhtumite jaoks, ehk siis diagnoosid RHK-10 järgi F11-F16.9, F18-F19.9. NARIS-e eesmärgiks on narkomaaniaravile pöördunud isikute anonüümsete andmete töötlemine, mis on vajalik: Narkomaania esinemise analüüsimiseks; Sellealaste tervishoiuteenuste korraldamiseks; Narkomaania ennetusmeetmete kavandamiseks; Ennetusmeetmete tõhususe hindamiseks; Narkomaaniaravi alase statistika korraldamiseks. Kas NARIS hakkab edaspidi olema digilooga ühenduses, pole 2007. aastal veel teada. NARIS on valminud Sotsiaalministeeriumi ja Tervise Arengu Instituudi ühistööna. Tööd alustab Narkomaaniaravi andmekogu NARIS-e andmesisestuse esileht Narkomaaniaravi andmekogu asutamine ja andmekogu pidamise põhimäärus
Horka

Horka on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis. Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi. Horka (Hórka), Biehain (Běhany) ja Mückenhain. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Valla koduleht (saksa keeles)
Tallinna Rahumäe Põhikool

Tallinna Rahumäe Põhikool on põhikool Tallinnas, Vabaduse puiestee 50. Nõmme aedlinnas avati esimene eestikeelne kool 4. detsembril 1910. aastal – jaama lähedal väikeses puumajas . Kool on kandnud ka nimetusi, Tallinna 27. 7-klassiline kool, Tallinna 27. 8-klassiline kool ja Tallinna 27. 9-klassiline kool. Enim õpilasi oli Rahumäe koolis 1998/99. õppeaastal – 706 õpilast –, mis on jäänud rekordiks. Hiljem on arv püsinud 540–650 piires[viide?]. 2010. aasta seisuga oli Tallinna Rahumäe Põhikool Eesti suurim põhikool[viide?]. Koolis õppis ~650 õpilast ja töötas 41 õpetajat + 9 KKK ringijuhti-õpetajat[viide?]. 2023. aastal õppis Tallinna Rahumäe põhikoolis umbes 600 õpilast. Kauaaegne koolihoone põles 24. veebruaril 1985. See oli valimiste päev ning õnnetuses hukkus kaks öövalves olnud inimest. On olnud ka väiksemaid tulekahjusi, sealhulgas 16. aprillil 2024. Alar Rästa. Nõmme koolid tähistasid juubeleid. / Nõmme Sõnumid (nr 24, lk 4), 16. detsember 2005. Mati Soomre. Rahumäe Põhikool 100. / Maaleht, 2. detsember 2010. Ülo Tikk. Rahumäe Põhikool 90. / Õpetajate Leht, 8. detsember 2000. Tallinna Rahumäe Põhikooli koduleht Alar Rästa. Nõmme koolid tähistasid juubeleid. / Nõmme Sõnumid (nr 24, lk 4), 16. detsember 2005.
Klitten

Klitten (sorbi keeles Klětno) on asula Saksamaal Saksimaa Boxbergi vallas. Varem oli ta osa Klitteni vallast.
Õpilane

Õpilane on isik, kes õpib õpetaja juhendamisel kas haridusasutuses või eraviisil. Eestikeelses haridusterminoloogias on õpilane kitsam mõiste kui õppur ehk õppija. Seejuures nimetatakse õpilaseks eelkõige üldhariduskoolis või kutsehariduskeskuses õppivat last või noorukit 18.–19. eluaastani. Õpilane ehk õppur on aga igaüks, kes midagi õpib, sh täiskasvanud. Eelkooliõpilane on tavaliselt viie- kuni seitsmeaastane laps, kes käib eelkoolis ehk läheb järgmisel aasta esimesse klassi Algkooliõpilane on laps, kes käib 1.-4. klassis. Põhikooliõpilane on laps, kes käib 5.-9. klassis. Selle all võib käsitada ka last, kes käib 1.-9. klassis. Keskkooliõpilane on isik, kes käib keskkoolis ehk gümnaasiumis ehk 10.-12. klassis. Keskkooli lõpetajat nimetatakse abituriendiks. Üliõpilane ehk tudeng on isik, kes käib ülikoolis. Kutsekooliõpilane on isik, kes käib kutsekoolis. Autorite kollektiiv, 2014. Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat. Eesti Keele Sihtasutus. Lk 475
2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Rumeenias

Rumeenia valis oma esindajaid Euroopa Parlamenti 25. novembril.
Põhjaterritooriumi vapp

Põhjaterritooriumi vapp on Austraalia haldusüksuse Põhjaterritooriumi vapp. Vapil on Põhjaterritooriumile omaste liikidena kujutatud puuvillapõõsas Gossypium sturtianum, punakänguru (Megaleia rufa) ja kiilsaba-kotkas (Aquila andax). Põhjaterritooriumi lipp
Seesütlev kääne

Seesütlev kääne ehk inessiiv on sisekohakäänete hulka kuuluv kääne, mis väljendab millegi sees olemist. Eesti keeles on inessiivi käändelõpp -s. See lisatakse omastava käände vormile. Seesütlevas käändes sõnad esinevad lauses peamiselt määruse või täiendina. Seesütleva käändega võidakse väljendada ka aega (näiteks ajamäärustes) ning mitmesuguseid suhteid. Seesütlev kääne esineb peale nimisõnade, omadussõnade, arvsõnade ja asesõnade ka defektiivse paradigmaga määrsõnadel (käed ristis) ning tegusõna käändelistel vormidel (des-vorm, mas-vorm). Elan ilusas majas. Juulikuus palka ei saa. Kas sa oled selles kindel?
Õpilane (täpsustus)

Õpilane on noor koolis käiv või eraõpetaja juures õppiv inimene. "Õpilane" on mitme raamatu pealkiri: "Õpilane", Trudi Canavani Musta võluri triloogia teine raamat "Õpilane", Paul Bourget' raamat
Õpilane (Canavan)

"Õpilane" on Trudi Canavani Musta võluri triloogia teine raamat. Fantaasiaromaan ilmus esmakordselt 2002. aastal Austraalias. 2007. aasta detsembris ilmus raamat kirjastuses Pegasus (tõlkija Marge Paal) ka Eestis. Noore agulitüdruku Sonea lugu jätkub. Sonea on nõustunud Võlurite Gildi Ülikoolis õppima, et saada võluriks, kuid see osutub palju raskemaks kui algul arvatud, sest agulipiiga ei sobi rikastest Kodadest pärit nooremate võlurihakatistega kokku ja viimased hakkavad tüdrukut nende juhi, eriti vastiku Regini, ässitusel lausa vihkama ja füüsiliselt kiusama. Varsti hakkavad levima kuulujutud Sonea ja tema eestkostja Lord Rotheni kohta. Lisaks kõigele sellele peab Sonea veel muretsema Gildi juhi, Ülemlord Akkarini pärast, kes kasutab salaja keelatud musta maagiat. Sarjas eelneb "Võlurite Gild" (2001) ja järgneb "Ülemlord" (2003). "Võlurite kõige tähtsam tööriist on nende teadmised... Ilma teadmisteta muutub võluri vägi kasutuks." Võlur silmitses põgusalt Soneat. "Ka siis, kui tema vägi ilmutab end iseenesest, hukkub ta peagi, kui ei omanda teadmisi, kuidas oma väge kontrollida." Sonea teab, et kõik Võlurite Gildi õpilased on pärit mõjukatest peredest, aga ta teab ka, et võib rasketel hetkedel Rotheni abis kindel olla. Siis aga hakkavad nende kohta levima õelad kuulujutud – ja sekkub Gildi Ülemlord Akkarin. Dannyl on edutatud Gildi Teiseks Saadikuks Elyne'i õukonda. Kantsler Lorlen teeb talle ülesandeks jätkata salaja Ülemlord Akkarini aastate eest poolelijäänud iidse võlukunsti uurimist. Teadmata oma reisi tegelikku põhjust, seisab Dannyl peagi silmitsi ootamatute ohtudega. Sonea aga on vahepeal Ülemlordi sünge saladuse peaaegu unustanud, kuid tõe varjamine võib osutuda rängaks veaks… Ülipõnevas "Võlurite Gildis" alanud Sonea seiklused jätkuvad triloogia teises raamatus "Õpilane".
Trahter

Trahter (< vene k. трактир < poola k. traktjer < itaalia k. trattoria < ladina k. tracto 'kostitan') oli tsaariaegsel Eestimaal lihtsa teeäärse toitlustus- ja majutuskoha, hiljem ka odava lihtsa restorani nimetus. Ka tänapäeval nimetatakse mõnesid rustikaalses stiilis söögi- ja joogikohti trahteriteks. Baar Kõrts Pubi Restoran Tavern