laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaan Kruus

Jaan Kruus VR II/3 (27. veebruar 1884 Soosalu küla, Sooniste vald, Läänemaa – 15. mai 1942 Moskva) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1936). Jaan Kruus sündis Läänemaal Sooniste vallas Soosalu Kruusiaugul taluniku ja sepa Jaan Kruusi ning Ann Määkaare pojana. 1893–1897 õppis ta Leevre vallakoolis. Aastatel 1906–1909 teenis ta sundaega tsaariarmees. Seejärel õppis ta 1912–1914 Kokemäe põllutöökoolis Soomes. I maailmasõjas osales ta 1914–1918 3. Soome kütipolgus. 1915 ülendati ta vapruse eest lipnikuks, 1916 pärast korpuse ohvitserikursuse lõpetamist määrati ta rooduülemaks, seejärel pataljoniülemaks kapteni auastmes. Vabadussõjas alustas ta 3. jalaväepolgu II pataljoni ülemana, 1919 ülendati alampolkovnikuks, misjärel sai temast veebruaris 1919 3. jalaväepolgu ülem. Aastatel 1919–1934 oli ta eri aegadel 3., 6., 7. ja 10. rügemendi ülem. 1921–1923 õppis ta kindralstaabi kursustel ning ülendati selle lõpetamise järel koloneliks. Samal aastal sai temast 7. jalaväerügemendi ülem Võrus. Tema juhtimisel alustati 1925 Võrus ja Petseris uute sõjaväelinnakute rajamist ning 1926 alustati tema initsiatiivil sõjaväe õppekompleksi - Värska Lõunalaagri[küsitav] ehitust. 1934–1936 oli ta Valga sõjaväeringkonna ülem. Aastal 1936 ülendati ta kindralmajoriks ja temast sai 2. Diviisi ülem, samast aastast Kaitsevägede Nõukogu liige. 9. jaanuaril 1940 määrati ta väeosaülemate aukohtu liikmeks. Pärast Eesti Vabariigi relvajõudude reorganiseerimist Punaarmee osaks oli ta 1940–1941 Punaarmee 22. territoriaalkorpuse 182. laskurdiviisi komandör. 1941. aastal viidi ta täienduskoolituse ettekäändel Moskvasse, kus ta vahistati ning maha lasti. Jaan Kruus on enim autasustatud eestlasest sõjaväelane Esimeses maailmasõjas. Teda on autasustatud: Püha Georgi medali IV järgu vapruse eest Püha Georgi risti I, II, III ja IV järgu Prantsuse Médaille militaire, Püha Stanislavi ordeni II ja III järgu, Püha Anna ordeni II, III ja IV järgu ning Püha Vladimiri ordeni IV järgu. Vabadusrist II/3 (1920), Kotkaristi teenetemärgi II (1938) ja III klass (1934) Läti Karutapja ordeniga (III klass), Poola Taassünni ordeni (Polonia Restituta) II klassi orden. 23. veebruaril 2004 avati Jaan Kruusi bareljeef Tartus Ülikooli tänav 8 hoones (2. Diviisi staap, praegune Barclay hotell). Jaan Kruusi foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk Ohvitseride andmekogu Jaan Kruus Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Hamburgi lennujaam

Hamburgi lennujaam (saksa Flughafen Hamburg; IATA: HAM, ICAO: EDDH) on lennujaam Saksamaal.
Krosno

Krosno on maakonnaõigustega linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Krosno maakonna keskus. Krosno asub Wisłoki jõe ääres, Rzeszówist umbes 42 km lõunaedelas. Asulat mainitakse kirjalikes ürikutes esimest korda 1282. aastal, linnaõigused sai Krosno 14. sajandi keskpaiku, enne 1367. aastat. 15.–16. sajandil oli Krosno oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. Alates 17. sajandi teisest poolest linna tähtsus vähenes. Aastatel 1975–1998 oli Krosno Krosno vojevoodkonna keskus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/061813361011-0952410?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Krosno Encyklopedia PWN
Haljala rahvamaja

Haljala rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas. Rahvamaja avati 15. veebruaril 1985. Rahvamaja juhataja on Martti Samolberg. https://web.archive.org/web/20181205193354/https://www.haljalarahvamaja.ee/ajalugu (vaadatud 10.12.2017) Rahvamaja koduleht
Laekvere rahvamaja

Laekvere rahvamaja (allikates ka Laekvere rahva maja) on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Laekvere asulas. Rahvamaja juhataja on Õilme Lainesaar. https://web.archive.org/web/20171210103038/http://www.laekvere.ee/?pg=24 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Laekvere valla kodulehel
Simuna rahvamaja

Simuna rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Simuna asulas. Rahvamaja juhataja on Auli Kadastik. 1930 avati Simuna Haridusseltsi maja. See maja hävis sõjakeerises 1944. 1961 avati uus maja. http://www.v-maarja.ee/?part=html&id=37 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Väike-Maarja valla kodulehel http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/simuna-rahvamaja-tahistas-50-juubelit?id=62547188
Tudu rahvamaja

Tudu rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Rahvamaja juhendaja on Evelyn Vaher. Rahvamaja asutati 1963. https://web.archive.org/web/20171210103925/http://www.rahvakultuur.ee/Tudu-Rahvamaja_147?v=264&o=746 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
AWD-Arena

AWD-Arena (enne Niedersachsenstadion) on jalgpallistaadion Saksamaal Hannoveris. See on Bundesligas mängiva klubi Hannover 96 koduväljak ja sellel on ligi 49 000 istekohta. Algselt kandis staadion nime Niedersachsenstadion, kuid nüüd kutsutakse seda AWD-Arenaks, sest AWD rahastas staadioni renoveerimist. Ümberehitust alustati 2003. aastal ja valmis saadi 2004. Staadioni uuendus läks maksma 64 miljonit eurot. 2006. aasta maailmameistrivõistlustel kutsuti staadioni FIFA WM Stadion Hannoveriks, kuna AWD ei kuulu FIFA ametlike koostööpartnerite hulka. Staadionil peeti viis mängu, millest neli olid alagrupi- ja üks veerandfinaalmäng. Koduleht saksa keeles AWD-Arena tutvustus portaalis Yahoo.com
Roela rahvamaja

Roela rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Rahvamaja juhataja on Tarmo Alavere. Rahvamaja asutati 1969. https://web.archive.org/web/20171210104129/http://www.rahvakultuur.ee/Roela_Rahvamaja_147?&v=297&o=740 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Vinni valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Aylar Lie

Aylar Dianati Lie (pärsia keeles: آیلار لی‎; sündinud 12. veebruaril 1984) on Iraani-Norra modell, laulja ja endine pornonäitleja. Ta kolis koos poliitilistest põgenikest vanematega Norrasse siis, kui oli kaheaastane. Aylar on kaasa teinud mõnes Rootsi DJ Basshunteri videos. Aylar sai tuntuks tänu Norra telesaatele "Big Brother". Ta räägib norra, pärsia ja inglise keelt.
Räpina kultuurikeskus

Räpina kultuurikeskus (ametlikult Räpina valla kultuurikeskus, ka Räpina rahvamaja) on kultuurikeskus Põlva maakonnas Räpina vallas Räpina asulas. Kultuurikeskuse juhataja on Marge Trumsi. https://kultuur.rapina.ee/kontaktinfo/ (vaadatud 10.12.2017) Kultuurikeskuse koduleht
Vana-Koiola rahvamaja

Vana-Koiola rahvamaja (Vana-Koiola kultuurimaja) on rahvamaja Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Rahvamaja juhataja on Andres Määr. https://web.archive.org/web/20171210112033/http://www.laheda.ee/?id=23 (vaadatud 10.12.2017) Rahvamajast Laheda valla kodulehel
Cimone

Cimone (saksa: Tschimun) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 10 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 599 inimest ja valla pindala on 9,8 km². Cimone külgneb järgmiste valdadega: Trento, Garniga Terme, Cavedine, Aldeno, Villa Lagarina ja Pomarolo.
Raja vabaajakeskus

Raja vabaajakeskus on asutus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kükita külas. Asutuse juhataja on Valentina Jazõkova. https://web.archive.org/web/20171128164841/http://kasepaa.kovtp.ee/rahva-ja-kultuurimajad (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Kasepää valla kodulehel http://www.vooremaa.ee/raja-vabaajakeskust-juhib-valentina-jazokova/
Palamuse Kultuur

Palamuse Kultuur oli Jõgeva valla allasutus, mis korraldas Jõgeva maakonna Palamuse ja Kaarepere piirkonna kultuurielu, seltsi- ja sporditegevust aastatel 2016–2023. Asutuse tegevuskohtadeks olid Palamuse rahvamaja ja Kaarepere rahvamaja. Jõgeva Vallavolikogu 30. märtsi 2023. a istungil otsustati korraldada ümber Jõgeva valla kultuuriasutuste tegevus, liites 1. juulist 2023 Jõgeva Kultuurikeskusega asutused Palamuse Kultuur, Torma Rahvamaja, Vaiatu Rahvamaja ja Sadala Rahvamaja. Palamuse Kultuuri ning Torma, Vaiatu ja Sadala Rahvamaja tegevus asutusena lõpetati 30. juunil 2023 ja 1. juulist 2023 hakkas Jõgeva Kultuurikeskus kandma nime Jõgeva Valla Kultuur. Asutuse koduleht
Kadila seltsimaja

Kadila seltsimaja on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kadila külas. Seltsimaja juhataja on Milvi Tubli. http://www.vinnivald.ee/klubid-ja-rahvamajad (vaadatud 10.12.2017) Seltsimajast Vinni valla kodulehel
Lehtse kultuurimaja

Lehtse kultuurimaja on kultuurimaja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lehtse asulas. Asutuse juhataja on Leelo Jürimaa. Asutus asutati 1982. https://web.archive.org/web/20171210115137/http://www.rahvakultuur.ee/Lehtse-Kultuurimaja_147?v=298&o=739 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pajusti klubi

Pajusti klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pajusti asulas. Asutuse juhataja on Erki Tammleht. Klubist Vinni valla kodulehel
Venevere seltsimaja

Venevere seltsimaja on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Venevere külas. Asutuse juhataja on Kaarel Šestakov. http://www.venevere.eu/node/9 (vaadatud 10.12.2017) Asutuse koduleht
Kadrina huvikeskus

Kadrina huvikeskus on noorsootööasutus Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina asulas. Asutuse koduleht Facebookis Kadri Haavajõe, Osa Kadrina koolist ehitatakse huvikeskuseks, Virumaa Teataja, 12. aprill 2011
Cinte Tesino

Cinte Tesino (saksa: Zint või Zinten) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 392 inimest ja valla pindala on 25,9 km². Cinte Tesino külgneb järgmiste valdadega: Canal San Bovo, Pieve Tesino, Castello Tesino, Scurelle, Lamon, Ospedaletto ja Grigno.
Zonepe mõis

Zonepe mõis (saksa keeles Sohnep, varem Fersenhof, läti keeles Zonepes muiža) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valla Zonapi külla. Zonepe raudteejaam
Jaanimõisa külakeskus

Jaanimõisa külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Jaanimõisa külas. Asutuse juhataja on Ene Siniroht. https://web.archive.org/web/20171210120634/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75031946 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kauksi külakeskus

Kauksi külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas. Asutuse perenaine on Ene Priks. https://web.archive.org/web/20171210120903/http://www.rahvakultuur.ee/Kauksi-kulakeskus_147?v=186&o=2017 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vīskalni mõis

Vīskalni mõis (saksa keeles Wihskaln, läti keeles Vīskalnu muiža) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valda Korģene külla.
Uue-Salatsi mõis

Uue-Salatsi mõis ehk Svētciemsi mõis, ka Jaunsalaca mõis (saksa keeles Neu-Salis, läti keeles Svētciema muiža, ka Jaunsalacas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Limbaži piirkonda Salatsi valla Svētciemsi külla. Mõisa omanikele kuulus (koos Vana-Salatsi mõisa omanikega) Salatsi kihelkonnas patronaadiõigus, kaaspatrooniks oli Ķirbiži mõisa omanik. Mõis eraldati XVII sajandil Vana-Salatsi mõisast. 1738. aastal kuulus see lesestunud von Diepenbrockile, kelle tütar oli abiellunud J. G. von Dunteniga. Too päris mõisa aastal 1780 nii abielu kaudu kui ka asjaolu tõttu, et tema ema oli olnud Diepenbrock. Tema poeg pantis mõisa aastal 1795 Casimir von Meyendorffile (1749−1813), kes eraldas sellest aastal 1800 Heinaste mõisa, mis müüdi 70 500 taalri eest kapten Bergile. Aastal 1841 läks mõis Vegesackide valdusse. Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 1/4 adramaad, sellele allus 253 mees- ja 309 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus koos Vana-Salatsi ja Kliķi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. 1688 oli mõisa suurus 12 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 6 ja 1/2, aastal 1757 aga üksteist. Aastal 1823 oli mõisa suurus 8 ja 9/10 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 8 ja 9/10, aastal 1881 aga 13 ja 55/60, lisaks 10 ja 15/60 mõisale kuuluvate talude valduses. Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Annenhof ja Lippe. Mõisa maadel asunud Uexküllshofi karjamõis oli algselt iseseisev mõis, mille suurus oli kaheksa adramaad. Selle esimene teadaolev omanik Hermann Korbeck müüs mõisa aastal 1519 Michael Nötkenile. Aastal 1523 müüs tema poeg mõisa Nicolaus Hastferile. Neli aastat hiljem läks mõis Uexküllide valdusse, kuuludes neile aastani 1599. Hiljem oli see Vana-Salatsi mõisa kõrvalmõis, edaspidi aga karjamõis. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk 176 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 211. Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 247. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 174 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 208. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 175
Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend

Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend. Lühikest aega nõudlesid Inglise trooni nii Saksi kui ka Taani dünastia. Pärast normannide vallutust 1066 algas kuningate loendamine otsast peale. See puudutab ainult Edwardeid. Dünastia nimi muutus Henry I tütre Matilda abielu tõttu Geoffrey Plantagenetiga. Henry Bolingbroke kõrvaldas troonilt Richard II ja dünastia nimi muutus kooskõlas Henry isa tiitliga (Lancasteri hertsog). Lancasteri ja Yorki dünastiad pidasid trooni pärast rooside sõda. Yorki dünastia sai troonile. Henry Tudor Lancasteri dünastiast võttis trooni tagasi. Kui Margaret suri, polnud kindlat troonipärijat. Inglismaa kuningas Edward I pani troonile temast sõltuva John Ballioli. Ballioli ülestõusuga algas Šoti iseseisvussõda ja selle ajal sai uueks kuningaks Inglismaa soosik Robert Bruce. Vahepeal nõudsid trooni mõlemad: Edward Balliol ja David II. Robert Stewart muutis dünastia nime Stuartiks (Stewarti prantsuspärane hääldus). Kuninganna Elizabeth I surres päris Šoti kuningas James VI Inglismaa trooni. Sellest ajast on Inglismaal ja Šotimaal samad monarhid. Pärast Charles I hukkamist 1649 kuni restauratsioonini aastal 1660 ei valitsenud Inglismaad ja Šotimaad kuningad, vaid lordprotektorid. 1659 eemaldati Richard Cromwell võimult. Anarhia kestis Stuartite restauratsioonini 1660. 1707. aasta Uniooni Aktiga liideti Inglismaa Kuningriik ja Šotimaa Kuningriik Suurbritannia Kuningriigiks. Vastavalt Regulatsiooni Aktile said troonile Hannoveri troonipärija Sophie järeltulijad, olles lähimad protestantlikud sugulased kuninganna Anne'ile. Kuningaks sai Hannoveri kuurvürst Georg Ludwig. 1801. aasta Uniooni Akt liitis Suurbritannia Kuningriigi ja Iirimaa Kuningriigi Ühendkuningriigiks. Dünastia nimi muutus seoses Victoria abiellumisega Saksi-Coburgi-Gotha printsi Albertiga. Dünastia nime muudeti Saksamaa-vastase hoiaku märgiks I maailmasõja tõttu. 1922 Iirimaa iseseisvus. Kuningriigi nime muudeti vastavalt 1927.
Cis (Trento)

Cis (saksa: Tscheiss) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 311 inimest ja valla pindala on 5,5 km². Cis külgneb järgmiste valdadega: Bresimo, Livo, Caldes ja Cles.
Civezzano

Civezzano (saksa: Zivernach) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 4 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3484 inimest ja valla pindala on 15,5 km². Civezzano külgneb järgmiste valdadega: Albiano, Trento, Fornace ja Pergine Valsugana.
Caderzone Terme

Caderzone Terme (saksa: St. Johann või Bad Kaderzaun) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. Caderzone külgneb järgmiste valdadega: Pinzolo, Giustino, Spiazzo, Strembo, Carisolo, Massimeno ja Bocenago. Weißbach bei Lofer Austrias Sassofeltrio Itaalias Val Rendena
Arlava piiskopilinnus

Arlava piiskopilinnus (läti keeles Ārlava, saksa keeles Erwahlen) oli keskajal Kuramaa piiskopkonna linnus Lätis, Talsi piirkonnas (Talsu novads), Arlava vallas (Ārlavas pagasts). Linnuse täpset asukohta ei teata, kuid tõenäoliselt asus see Sasmaka järve põhjatipus väikesel soo ja järvekaldaga ümbritsetud künkal, kohas kus Mazroja (Väike-Roja) jõgi järvest välja voolab ja kus praegu asub endine Arlava mõis. Teise võimaliku asukohana tuleks kõne alla ka Popervāle ("papi" ehk "piiskopi Arlava") küla mõisast 2 km loodes, Lube vallas (Lubes pagasts) Mazroja jõe paremal kaldal. 1231. aastast alates – Arowelle, Arwalen, Arevalo 1555 – Arwalenn 1859 – Aarlawa (eesti) 1497 on ürikus esmamainitud Arlava linnuselääni (borchsokinge). 1537 on linnust mainitud kui kohta, kus "meie majas Arlavas" (in unserem Hause tho Arwallenn) andis Kuramaa piiskop Hermann Ronneberg välja ühe üriku. Selline kirjeldus viitab kindlustatud ehitise olemasolule. 1555 on Arlava üles tähendatud Kuramaa linnuste nimekirjas. Pärast 1660. aastateni toimunud Poola-Leedu ja Rootsi kuningriikide vaheliste sõdade purustusi Arlava linnust enam ei taastatud. Mõis oli hiljem tõenäoliselt pikka aega vana Kuramaa aadliperekonna von Behride valduses. Linnusteuurija Armin Tuulse on selle liigitanud Kuramaa vabakujunduslike laagerkastellide hulka kuuluvaks. Arlava mõisa endise härrastemaja juures mingeid jälgi endisest linnusekohast nähtavalt ei leidu. Mõisahoone esisel platsil on üksikuid maakive. Mõisat, kus praegu asub hooldekodu, ümbritsevad enamuses mõned lagunenud majandushooned. Võimalik, et see väikelinnus oli üks neist, mis Liivi sõja ajal poolakate käsul kas maha lammutati või ümber ehitati. Ārlava mõis Läti kaart Aarlava kaart SCHLÖSSER, BURGEN, HERRENHÄUSER in Kurland Bunge, Urkundenbuch III, ürik 1248 EKI KNAB Bunge, Urkundenbuch, arhiiv VI, 141 Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland. Dorpater Estnischer Verlag, 1942, lk 249
Valgekrae (telesaade)

"Valgekrae" (inglise "White Collar") on USA draamasari, mille peategelane Neal Caffrey (Matt Bomer), kes on osav võltsija ja kelm, aitab Ameerika Ühendriikide Föderaaljuurdlusbürool (FBI-l) kokkuleppemenetluse tulemusel püüda teisi omasuguseid.
Teatriharidus Eestis

Teatriharidus on mistahes etenduskunsti praktiliste oskuste ja teoreetiliste teadmiste andmine, mida saab ametlikult omandada kõrgkoolides. Teatrihariduse algteadmisi saab omandada teatud üldhariduskoolides, ringides või iseseisvalt. Teatriharidus Eestis Kultuuriministeeriumi andmetel: Etenduskunsti kõrgharidust saab omandada Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias Tartu Ülikoolis Tallinna Ülikoolis Eesti Kunstiakadeemias Eesti Teatri Agentuuri andmetel on Eestis järgmised teatriharidust andvad koolid: Eesti Kunstiakadeemia Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool Tallinna Ülikool Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Tallinna Balletikool Tartu Ülikool ...eelpool mainitutele lisandub veel Drakadeemia. Lisaks on Kultuuri Kutsenõukogu 20. novembri 2014 koosoleku otsuse järgi Eesti Teatriliit etenduskunstide tugiteenuste kutseala kutsete andja tähtajaga 19.11.2019 järgmiste kutsete osas: http://www.teatriliit.ee/kutseeksamid Teatrihariduse andjate hulka kvalifitseeruvaid koolitusi korraldavad vastavad erialaliidud, mis Eesti Teatri Agentuuri andmetel on Eesti Kutseliste Tantsijate Liit Eesti Lavastuskunstnike Liit Eesti Tantsukunstnike Liit Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus Eesti Lavastajate Liit Eesti Näitlejate Liit Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus Teatriseenioride Ühendus Neile lisaks: Eesti Etenduskunstide Liit Eesti Lavavõitluse Liit Eesti Teatriuurijate ja- kriitikute Ühendus Eesti Harrastusteatrite Liit ….ja paljud teised, kaasa arvatud Eesti Teatri Agentuur ise. Harrastajatest rääkides on Eesti Harrastusteatrite Liidu andmetel 66 teatriühendust http://www.harrastusteatrid.org/osalised , mis kõik jagavad väga erineva tasemega teatriharidust. Praktiliselt kõik Eesti koolid (nii algkoolid, põhikoolid kui gümnaasiumid) pakuvad teatrihariduse algvorme huviringides, mis on suuremal või vähemal määral keskendunud teatrile. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2017. Vaadatud 10. detsembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://lavakas.ee/ https://www.kultuur.ut.ee/et https://www.ut.ee/et https://www.tlu.ee/ https://www.artun.ee/ http://www.teater.ee/teater_eestis/teatrikoolid http://www.ema.edu.ee/ http://www.balletikool.edu.ee/ http://www.drakadeemia.ee/
Valgekrae

Valgekrae on ametiasutuse töötaja ehk teenistuja ehk ametniku kõnekeelne nimetus. "Valgekrae" on Ameerika Ühendriikide draamasari.
Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006

"Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006" on ansambli Blind DVD-album 2006. aastast. Albumil on kontsertsalvestised ja videod aastatest 1994–2006, intervjuud ja muu pildimaterjal Blindi tegemistest Lätis, USA-s, Saksamaal, Poolas ja mujal. Forget About Me Understand Angels Pieces Of My Brain Mushroom Rally Emmanuelle Mary Jane Voyage Voyage What The Hell Game We Are The Men I Close My Eyes One Of A Kind Astronaut Go-Go Boots Red Cross Interview Red Cross Event National Anthem Blind Does Germany Airport Latvian TV Interview New York City
Lahe kultuurimaja

Lahe kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Lahe külas. Asutusest eesti.ee portaalis
Lüübnitsa külakeskus

Lüübnitsa külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa külas. Asutuse eesotas on Teisi Valge. https://web.archive.org/web/20171210150716/http://www.rahvakultuur.ee/Luubnitsa_Kulakeskus_147?f=185&t=187&o=466 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Maaritsa kultuurimaja

Maaritsa kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Kultuurimaja juhataja on Astra Kittus. https://web.archive.org/web/20171210151028/http://www.eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=8&rn=75025621 (vaadatud 10.12.2017) Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Mooste kultuurimaja

Mooste kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste asulas. Asutuse juhataja on Maret Aruoja. Asutus asutati 1967. https://web.archive.org/web/20171210151208/http://www.rahvakultuur.ee/Mooste-kultuurimaja_147?v=181&o=463 (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ahja kultuurimaja

Ahja kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja asulas. Asutuse juhataja on Külliki Poroson. https://web.archive.org/web/20171210151425/https://www.ahja.ee/kultuurimaja/ (vaadatud 10.12.2017) Asutusest Ahja valla kodulehel
Põlgaste külakeskus

Põlgaste külakeskus (ka Põlgaste kultuurimaja) on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Keskuse juhataja on Irina Kruusla. Keskuses asub ka Põlgaste raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171210152025/http://www.rahvakultuur.ee/Polgaste-Raamatukogu-Kulakeskus_147?v=180&o=465 (vaadatud 10.12.2017) Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
10 Years of Party

"10 Years of Party" on ansambli Compromise Blue 1999. aastal ilmunud album, mille avaldas Fugata Records. "Keep Ready" "24 Hour Star" "Time Is Over" "Private Man" "Shadows" "7 Up" "Good Morning Little Schoolgirl" "I Just Want To Make Love To You" "She's Looking Good" "I'm Real" "Dimples" "Brick House" "Lee Ann" "Sweet Home Chicago" "Dr. Feelgood" Raul Ukareda, kitarr Emil Rutiku, laul Olavi Oismann, tenorsaksofon Jaak Vasar, trompet Benno Aava, baritonsaksofon Argo Toomel, bass Avo Ulvik, klahvpillid Peeter Jõgioja, trummid Rob Hudgins, laul
Ruusa kultuurimaja

Ruusa kultuurimaja on kultuurimaja Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Kultuurimaja juhataja on Marge Trumsi. Kultuurimaja haldab Räpina valla kultuurikeskus. https://web.archive.org/web/20171210152602/http://www.rahvakultuur.ee/Ruusa-kultuurimaja_147?v=264&o=467 (vaadatud 10.12.2017) Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis