20. Augusti Klubi

20. Augusti Klubi on mittetulundusühinguna registreeritud organisatsioon, mille liikmed on 20. augustil 1991 Eesti Vabariigi Ülemnõukogus Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise otsuse poolt hääletanud poliitikud. Idee asutada Eesti iseseisvuse taastamise poolt hääletanud saadikute organisatsioon tekkis pärast Eesti Vabariigi Ülemnõukogu volituste lõppemist. (Ülemnõukogu volitused lõppesid 1992. aasta septembris.) 1994. aasta talvel oli VII Riigikogu lükanud Isamaaliidu ja ERSP häältega tagasi ettepaneku anda 20. augustile kui taasiseseisvumispäevale riigipüha staatus ning jõudnud arvamusele, et see päev väärib tähistamist üksnes riikliku tähtpäevana. Pärast seda asus enamus taasiseseisvumise poolt hääletanud saadikuid otsima organiseerumise võimalust. Klubi on asutatud 20. augustil 1994, mil Pühajärve Puhkekodusse kogunes 36 Ülemnõukogu saadikut (69-st), kes olid hääletanud Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Klubi põhikiri on võetud vastu 1995. aastal Tartus ja registreeritud 8. oktoobril 1996 siseminister Märt Raski käskkirjaga. Klubi esimeseks presidendiks valiti Ülemnõukogu juhataja Ülo Nugis ning asepresidentideks Rein Järlik ja Lehte Sööt-Hainsalu. 1997. aastani peeti klubi üldkoosolekuid Pühajärvel. Seejärel hakati korraldama üldkoosolekuid Tallinnas ja väljasõiduistungeid mujal Eestis. Riigikogu VIII koosseisu kuulunud 20. Augusti Klubi liikmete eestvedamisel on 27. jaanuaril 1998 vastu võetud "Pühade ja tähtpäevade seaduse" uue redaktsiooni järgi taasiseseisvumispäev riigipüha ja puhkepäev. Klubi tegevuse eesmärk on aidata kaasa Eesti riikluse tugevnemisele ning demokraatliku ühiskonna kujunemisele, andes nõu Eestile oluliste otsuste tegemisel. Klubi ei ole poliitiline ühendus ega anna hinnangut Riigikogu, Vabariigi Valitsuse või mõne muu riikliku institutsiooni tegevuse kohta. Klubi korraldab ühiskonna protsesside uurimist ja analüüsimist ning hindab nende mõju ühiskonna ja riigi arengule. Klubi teavitab üldsust tehtud uurimuste tulemustest, esitab riiklikele ja ühiskondlikele institutsioonidele ettepanekuid Eesti ühiskonna ja riikluse olulisemate arengueesmärkide teostamiseks, toetab õigusriigi ja riikliku iseseisvuse arendamise reforme. Klubi kogub materjali taasiseseisvumise kohta, selgitab selle tõepärasust, korraldab sellealast uurimistööd ning vastavaid näitusi, väljapanekuid, konverentse, seminare. Klubi kõrgeim juhtorgan on üldkoosolek, mis kutsutakse kokku vähemalt kord aastas – 20. augustil. Muul ajal korraldab klubi tegevust viieliikmeline juhatus eesotsas presidendiga. Klubi presidendid on olnud Ülo Nugis (1994–1997), Rein Järlik (1997–2007) ja Ants Veetõusme (alates 2007). 19. aprillil 2023 toimunud üldkoosolekul valiti juhatusse Ants Veetõusme (president), Alar Maarend (asepresident), Tõnu Saarman, Enn Tupp (sekretär) ja Andrus Ristkok (laekur). Klubi on asutatud määramata ajaks. Klubi lõppeb, kui manalateele läheb viimane liige. Klubi liikmeks võib enda tahteavalduse alusel saada ainult saadik, kes 20. augustil 1991 andis poolthääle Ülemnõukogu otsusele Eesti riiklikust iseseisvusest. Neist 69 saadikust pole klubiga liitunud Valeri Kois. 1. augusti 2024 seisuga kuuluvad Klubi liikmeskonda Tõnu Anton, Ignar Fjuk, Liia Hänni, Arvo Junti, Jaak Jõerüüt, Rein Järlik, Ants Järvesaar, Hillar Kalda, Teet Kallas, Peet Kask, Johannes Kass, Kalju Koha, Mai Kolosov, Jüri Kork, Toomas Kork, Ahti Kõo, Ants Käärma, Mart Laar, Marju Lauristin, Jüri Liim, Alar Maarend, Tiit Made, Mart Madissoon, Tõnis Mets, Aavo Mölder, Heldur Peterson, Priidu Priks, Georg Erich Põld (varem Jüri Põld), Enn Põldroos, Koit Raud, Jüri Reinson, Andrus Ristkok, Arnold Rüütel, Tõnu Saarman, Hanno Schotter, Lehte Sööt, Aldo Tamm, Andres Tarand, Enn Tupp, Ain Tähiste, Heinrich Valk, Ants Veetõusme ja Rein Veidemann. Klubi liikmetest on manalateele lahkunud Ülle Aaskivi (1950–2007), Mati Ahven (1943–2022), Andres Ammas (1962–2018), Uno Anton (1942–2012), Lembit Arro (1930–2022), Hillar Eller (1939–2010), Kaljo Ellik (1948–2017), Illar Hallaste (1959–2012), Villu Jürjo (1950–2024), Heino Kostabi (1933–2021), Tiit Käbin (1937–2011), Enn Leisson (1942–1998), Jaan Lippmaa (1942–2021), Ülo Nugis (1944–2011), Ants Paju (1944–2011), Eldur Parder (1928–2003), Andrei Prii (1938–2022), Jüri Rätsep (1935–2018), Edgar Savisaar (1950–2022), Rein Tamme (1940-2024), Indrek Toome (1943−2023), Uno Ugandi (1931–2020), Ülo Uluots (1930–1997), Helgi Viirelaid (1935–2017) ja Vaino Väljas (1931–2024). 20. augustil 1998 tähistati taasiseseisvumispäeva esimest korda riiklikult. Õhtul korraldas Vabariigi Valitsus Toompea lossi õuel miitingu, kus pidas kõne ka klubi esimene president Ülo Nugis. Septembris osales klubi juhatus puude istutamisel Põltsamaal Sõpruse parki. Klubi nimel pandi sinna kasvama kaks tamme. 20. augustil 1999 oli esimest korda Riigikogu esimehe (Toomas Savi) vastuvõtt klubi liikmeile ja nende abikaasadele. Üritus toimus Toompeal Kalevipoja saalis. Pandi ka alus traditsioonile märkida taasiseseisvumispäev klubi üldkoosolekuga Toompeal. 20. augustil 2000 toimus üldkoosolek esimest korda Toompea lossi valges saalis. 12.–13. aprillil 2003 korraldati esimene väljasõiduistung Pühajärvel. 17.–18. aprillil 2004 peeti üldkoosolek Ida-Virumaal. Külastati ka Pühtitsa kloostrit Kuremäel ning käidi Vasknarva ja Punamäe piirivalvekordoneis. 23.–24. aprillil 2005 oli väljasõiduistung Pärnus. Külastati veel Tori Eesti sõjameeste mälestuskirikut, kus osaleti mälestusplaadi avamisel ja jüripäeva mälestusteenistusel. Tori kalmistul austati Vabadussõjas langenuid. 29.–30. aprillil 2006 korraldati üldkoosolek Põltsamaal. Peale selle külastati 1888. aastal avatud Eesti Aleksandri Linnakooli hoonet ja tutvuti Põltsamaa Kodu- ja Põllutöökojaga. Klubi iga liige istutas Sõpruse parki omanimelise tamme. 19.–20. mail 2007 toimus klubi väljasõiduistung Tartus. 3.–4. mail 2008 peeti väljasõiduistung Sillamäel. 20.–23. augustil 2008 korraldas klubi Toompea lossis konverentsi "Riikliku iseseisvuse taastamine parlamentaarsel teel aastatel 1990–1992″. Külalisi oli Lätist, Leedust, Ukrainast, Valgevenest ja Soomest. 20. augustil 2009 toimus Toompea lossis klubi pidulik üldkoosolek. 30. märtsil 2010 oli Riigikogu istungitesaalis laiendatud pidulik koosolek, kus tähistati 20 aasta möödumist Eesti Vabariigi iseseisva demokraatliku riigikorralduse alusel taastanud EV Ülemnõukogu esimesest istungist ning esimestest olulistest otsustest. Ettekanded tegid Ülo Nugis, Arvo Junti, Peet Kask ja Tiit Made. Koosolekule järgnes klubi presidendi vastuvõtt. 20. augusti 2010 üldkoosoleku järel osalesid klubi liikmed õhtul Põltsamaal Rahvaste Sõpruse pargis ühtelaulmise ühispeol. Üritustest võtsid osa ka Läti 4. Mai Klubi ning Leedu Iseseisvusakti Signataaride Klubi esindused. 28.–29. maini 2011 peeti Järvamaal Veskisillal klubi kokkutulek-seminar ja üldkoosolek. Arutati läbi 20. augusti juubeliürituste kava ning klubi osavõtt üritustest. 19. augustil 2011 toimus Tallinnas Toompea lossis mahuka mälestusteraamatu "Mitme tule vahel" esitlus. 20. augustil 2011 tähistati klubi osavõtul 20 aasta möödumist Eesti iseseisvuse taastamisest. Lisaks üldkoosolekule ja riigikogu esimehe pidulikule vastuvõtule Toompea lossis asetati pärjad Vabadussõja ausambale Tallinnas, esitleti klubi hõbemärki ning juubeliks välja antud postmarki ja asetati lilled 20. augusti mälestuskivi juurde Toompeal. Osalesid ka Läti 4. Mai Klubi ning Leedu Iseseisvusakti Signataaride Klubi esindused. 14. oktoobril 2011 toimus klubi üldkoosolek, millel tehti tagasivaade Eesti Vabariigi taastamise 20. aastapäeva üritustele, valiti klubi uus juhatus ja revisjonikomisjon. Rein Veidemann esitles oma raamatut "Must valgel". 29. septembril 2012 korraldas klubi Tartu Ülikooli raamatukogus lähiajaloo konverentsi «Meie vabaduse mitu nägu». Konverentsi ajendiks olid raamatus «Mitme tule vahel» ilmunud artiklid. Ettekannetega esinesid klubi president Ants Veetõusme, Rein Järlik, keeleteadlane Mati Hint, politoloog Rein Toomla, ajakirjanik Sulev Valner, jurist Raul Narits, ajaloolased Mati Graf ja Tõnu Tannberg, haridus- ja seltsitegelane Madis Linnamägi, Priit Aimla jt. 25.–27. jaanuaril 2013 toimus Värska Sanatooriumis klubi üldkoosolek, kus tehti kokkuvõtteid Tartus toimunud konverentsist ja otsustati välja anda seal peetud ettekannete kogumik ning klubi juubelikogumik teemal "Eesti eile, täna ja homme". Peeti vajalikuks jätkata 20. augustil lillede panekut nii Vabadussamba jalamile kui ka 20. augusti kivi juurde Toompeal. Vahetati mõtteid Põltsamaal asuva Sõpruse pargi arendamise kohta, kus asuvad klubi liikmete istutatud tammed ja 20. augusti mälestussammas. Otsustati kinni pidada põhimõttest, et klubi nimel päevapoliitikasse ei sekkuta, kuid seda võivad teha klubi liikmed enda nimel. 30. märtsil 2014 oli klubi aruande-valimiskoosolek Tallinnas. 23. augustil 2014 avati Läti-Leedu piiril Balti keti mälestusmärk. Kohal viibis Läti ja Leedu esinduste kõrval ka klubi delegatsioon. Klubi esindus oli kohal ka Balti keti aastapäevaüritusel Põltsamaal Klubi liikme Ants Paju eestvõttel ja korraldusel rajatud Rahvaste Sõpruse Pargis. 20. augustil 2014 oli taas pidulik üldkoosolek Toompea lossis ning Riigikogu esimehe vastuvõtt. Asetati lilled ka Vabadussamba jalamile ning 20. augusti mälestuskivi juurde. 29. mail 2014 aset leidnud üldkoosolekul esitles Rein Järlik enda koostatud raamatut "We Carried Out the People’s Will". Kinnitati ka läinud 2013. aasta aruanded. 24.–26. jaanuarini 2014 sai Klubi kokku Pühajärvel. Päevaküsimuste arutelule lisaks (sealhulgas ettevalmistused iseseisvuse taastamise 25. aastapäevaks) kohtuti pikemat aega Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuna töötanud Uno Lõhmusega. 20. augustil 2014 oli tavakohane pidulik üldkoosolek ühes Riigikogu esimehe vastuvõtuga. 29. augustil 2015 toimus Toompeal iseseisvuse aastapäeva tavakohane pidulik koosolek. 22.–24. jaanuarini 2016 oli klubi koosolek Laulasmaal. Kohtuti Eestist valitud Euroopa Parlamendi liikmetega. 28. aprillil 2016 toimus klubi aastakoosolek. Päevakorras oli klubi majandusaasta aruande kinnitamine, revisjonikomisjoni aruande kinnitamine ning iseseisvuse taastamise 25. aastapäeva tähistamise esialgse kava arutelu. 7. mail 2016 korraldas klubi juhatus talgupäeva Põltsamaale rajatud Rahvaste Sõpruse pargis. Avati parki kujundatud 20. Augusti Klubi tammiku tähiskivi. 19. augustil 2016 asetati ühes Läti ja Leedu sõsarklubide esindajatega küünlad ja lilled 20. augusti mälestussamba ning lahkunud Klubi liikmete tähismärkide juurde Põltsamaa Rahvaste Sõpruse pargis. 20. augustil 2016 toimus Toompea lossis klubi ja XIII Riigikogu pidulik ühisistung Eesti taasiseseisvumise 25. aastapäeva tähistamiseks. Seejärel toimus klubi, Leedu Signaatorite Klubi ja Läti 4. Mai Klubi ühine koosolek Toompea lossi Valges saalis (Rein Veidemanni aastapäevakõne). 20.–22. jaanuarini 2017 oli klubi Viljandis. Arutati 2017. aasta tegevuskava, kohtuti Viljandi maavanema ja Maaomavalitsuste Liidu juhiga, kes rääkisid läinud aastal alanud haldusreformi käigust ning ilmnevatest probleemidest maakonna ja valdade seisukohast nähtuna. 28. aprillil 2017 toimus klubi üldkoosolek Tallinnas 2016. majandusaasta aruande, lisaks pidas klubi liige Aldo Tamm koosolekul ettekande "Karl Ernst von Baeri kooliaegsed sõbrad". 20. augustil 2017 toimusid iseseisvuse taastamise aastapäeva üritused. Traditsioonilisel üldkoosolekul Toompea lossis pidas ettekande Tiit Made, puudutades Eesti majandusarengu mureküsimusi. 24.–26. novembril 2017 toimus klubi koosolek Tartus. 20. mail 2018 toimus Põltsamaal klubi hoole all olevas tammikus tavapärane talgupäev. 20. augustil 2018 toimus iseseisvuse taastamise aastapäeva puhul klubi pidulik üldkoosolek Toompea lossi valges saalis. Üritusele olid kutsutud ka manalateele läinud klubi liikmete lähedased. Tõnu Anton pidas päevakohase ettekande demokraatia olemusest ning võrdles Eesti hetkeseisu teiste demokraatlike riikidega. 14.-16. septembril 2018 sai klubi kokku Hiiumaal. 18.-20. jaanuaril 2019 toimus Tartus klubi seminar, millel arutati järgmise aasta tegevuskava ning kuulati rohkelt ettekandeid kutsutud kultuuritegelastelt ja teadlastelt. 20. augusti 2019 traditsioonilisel üldkoosolekul Toompea lossis esines ettekandega Liia Hänni “Valikud siis ja praegu”. Samal koosolekul tutvustasid Enn Tupp ja autor kolonelleitnant Jaak Haud raamatut „Asitõendid 1939 -1941. Nõukogude okupatsiooniga Eesti sõjajõududele tekitatud inimkaotused ja materiaalsed kahjud“ ning Ants Veetõusme tutvustas Tiit Made uut raamatut „Nõukaaeg“. Noortele, kes heiskasid 24. veebruaril 1989.a Pika Hermanni torni sini-must-valge lipu, kingiti Toompeal lehvinud lipud. 1.-3. novembril 2019 oli klubi koos Tallinnas. 1. veebruaril 2020 oli Tallinnas üldkoosolek, millel arutati klubi poolt kavandatavaid ettevõtmisi esmakordselt vabadel valimistel valitud Ülemnõukogu avaistungi 30. aastapäeva tähistamiseks (koroonapandeemia tõttu jäi see kava teostamata). 20. augusti 2020 varahommikul asetati Metsakalmistul lilled seal puhkavate klubi liikmete haudadele, peeti tavapärane miiting Toompeal 20. augusti mälestuskivi juures ning Toompea lossi Valges saalis klubi pidulik aastakoosolek. Ettekande “Ülemnõukogu kui Eesti Vabariigi iseseisvuse seaduslik taastaja” pidas klubi president Ants Veetõusme. 12. juunil 2021 saadi kokku Põltsamaal ja korrastati talgute korras klubile pühendatud pargi osa. 19. augustil 2021 toimus Toompeal rahvusvaheline ühepäevane esinduslik konverents “Omariikluse taastamise kogemus tänasel päeval”. Konverentsiks koostati vastav fotonäitus Riigikogu hoones. 20. augustil 2021 oli Riigikogu saalis Taasiseseisvumispäeva auks pidulik istung kutsutud külalistega ning seejärel klubi üldkoosolek. Tutvustati trükist ilmunud Tiit Made koostatud ülevaateraamatut “Ülemnõukogu XII iseseisvuse taastajana”. 5. juunil 2022 tulid klubi liikmed kokku traditsioonilisele talgupäevale Põltsamaa Sõpruse pargis. Klubi liikmete poolt istutatud tammede pargiosas avati kolm uut tähismärki. 6.-7. juulini 2022 leidis Tartus aset nõupidamine Läti ja Leedu sõsarklubide esindajatega, et arutada ühise reageerimise võimalusi seoses sõjasündmustega Euroopas ja mõisteti hukka Venemaa agressioon Ukrainas. 19.-20. augustil 2022 toimusid tavapärased Taasiseseisvumispäeva üritused. 19. augustil viisid Klubi liikmed lilli lahkunud klubiliikmete haudadele Tallinna Metsakalmistul. 20. augustil asetati lilled Toompeal asuva 20. augusti mälestuskivi juurde. Seejärel toimus Klubi üldkoosolek kutsutud külaliste osavõtul Toompea lossi Valges saalis. Päevakohase ettekande tegi Klubi liige Johannes Kass. Tutvustati Klubi poolt välja antud äsjailmunud Tiit Made ajalooraamatut „Saatanlik MRP”. 18. juulil 2023 toimus 17 Klubi liikme väljasõit Ämari lennuväebaasi. Baasi staabiülem, major Rattis andis ülevaate lennubaasi ülesehitusest ja kasutusest ning informeeris põhjalikult NATO liikmesmaade hävituslennukite meeskondade õhuturbe missioonide sisust. 20. augustil 2023 toimus Toompeal Klubi traditsiooniline taasiseseisvumispäeva tähistamine. 20. augusti 1991 sündmuste tähistamiseks Toompea jalamile paigutatud mälestuskivi juures esines päevakohase kõnega Klubi president Ants Veetõusme; Toompea lossi Valges saalis toimus Klubi pidulik üldkoosolek. "Kaks otsustavat päeva Toompeal" – 19.–20. august 1991: EE Kirjastus ISBN 5-89900-046-5 1996, 20. augusti klubi & Riigikogu Kantselei 20 August 1991 (ingl. k), koostaja Rein Järlik, Tartu, 2008 "Kui taastasime Eesti iseseisvuse" (koostaja Rein Järlik), Tartu, 2008, ISBN 9789949159598 Riikliku iseseisvuse taastamine parlamentaarsel teel aastatel 1990–1992: Rahvusvaheline ajalookonverents: 21.–22. august 2008: Ettekannete kogumik (koostaja Ants Veetõusme), Tartu, 2009, ISBN 9789949185030 Õigusega vabadusele (koostaja Rein Järlik), Tartu, 2011, "Mitme tule vahel" (koostajad Lehte Hainsalu ja Rein Järlik), Tartu 2011, ISBN 9789949219506 Klubi liikmete teoseid, milles käsitletakse Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise kulgu: Junti, A., Kask, P., Ruutsoo, R. (koost.), Kuidas me pääsesime helgest tulevikust. Tallinn, 2016 Jõerüüt, J. Diplomaat ja mälu. Tallinn, 2004 Jõerüüt, J. Poliitiline avaldus. Arvamusi ja kommentaare 1996-2008. Tallinn, 2008 Jõerüüt, J.Viron lähettiläänä Suomessa ja muissa maissa. Helsinki-Tallinna, 2018 Järlik, R. (koost.), Kui taastasime Eesti iseseisvuse. Tartu, 2008 Järlik, R. Rahva tahte täideviijad. Tallinn, 2014 Järlik, R. Riigi tagasi võitmise ajajoon. Tartu, 2022 Kostabi, H. (koost.), Omariiklust taastamas. Rahvasaadikute seisukohad. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu dokumendid. Tartu, 2001 Kostabi, H. (koost.), Vundamendi taastamine iseseisvale riigile, Tartu, 2012 Laar, M., 101 Eesti ajaloo sündmust. Tallinn, 2010 Laar, M. jt., Teine Eesti. Eesti iseseisvuse taassünd 1986–1991. Tallinn, 1996 Laar, M. jt., Eeslava. Eesti iseseisvuse taassünd 1986–1991. Intervjuud, dokumendid, kõned, artiklid. Tallinn, 1996 Lauristin, M., Punane ja sinine. Peatükke kirjutamata elulooraamatust: valik artikleid ja intervjuusid 1970–2009. Tallinn, 2010 Made, T. Ükskord niikuinii: 1986–1991. Tallinn, 2006 Made, T. Alasi ja haamri vahel. Ajaloolise tõe otsingud. Tallinn, 2007 Made, T. Sotsialismileeri peied: ajaloolised tõsiasjad. Tallinn, 2008 Made, T. Eestlased sõjapõrgus, Tallinn, 2008 Made, T. Kaks korda iseseisvaks. Tallinn 2010 Made, T. Kremlis iseseisvust toomas. Tallinn, 2011 Made, T. Valitsejate vastu. Tallinn, 2013 Made, T. Eestlaste vabanemise tee, Tallinn, 2015 Made, T. Estionians liberation way, Tallinn, 2015 Made, T. Rootsis Nõukogude saatkonnas, Tallinn, 2016 Made, T. Poliitikas pöördelistel aegadel, Tallinn, 2018 Made, T. Nõukaaeg, Tallinn, 2019 Made, T. Vend ja õde NKVD küüsis, 2020 Made, T. Eesti rahvasaadikud Kremli võimukoridorides. Pildis ja sõnas, 2020 Made, T. Ülemnõukogu XII iseseisvuse taastajana. Pildis ja sõnas, 2021 Made, T. Ajad ammused, Tallinn, 2022 Made, T. Saatanlik MRP, Tallinn, 2022 Rüütel, A., Eesti teelahkmel. Vabariigi Presidendi kõned kommentaaridega 2001–2006. Tallinn, 2008 Rüütel, A., Tuleviku taassünd. Tallinn, 2001 Savisaar, E., Veidemann, R. jt., Rahvarinne 1988. (Kakskümmend aastat hiljem). Tallinn, 2008 Savisaar, E., Peaminister. Eesti lähiajalugu 1990–1992. Tartu, 2004 Savisaar, E., Usun Eestisse. Tallinn, 1999 Tarand, A. Kiri ei põle ära. Päevaraamat 1980 – … Tallinn, 2005 Tarand, A. Mitte ainult hõlmikpuu. [Ettekanded ja artiklid aastatest 1985–2002.] Tartu, 2004 Valk, H., Pääsemine helgest tulevikust. Tallinn, 2010 Veidemann, R., Isiku tunnistus. Eluloousutlus. Esseed ja lausungid aastaist 1981–2006. Tallinn, 2006 Veidemann, R., Kusagil Euroopas. Tallinn, 2001 Veidemann, R., Ajavahe. Mälestusi, pihtimusi, esseid. Tallinn: Eesti Raamat 1996 Veidemann, R., Jossakin Euroopassa. Viron uudestisyntymisen hetkiä ja tekijöitä. Oulu, 1993 Eesti taasiseseisvumine Klubi koduleht