laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Märtsiaasta

Märtsiaasta ehk Maarja-aasta on minevikus kasutusel olnud kalendriaasta, mis algab 25. märtsil, Maarja kuulutamise päeval ehk paastumaarjapäeval. Märts oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta esimene kuu. 525. aastal lõi Dionysius Exiguus süsteemi Anno Domini, mis järk-järgult levis kogu kristlikus maailmas. Ka selles süsteemis arvestati aasta algust Maarja kuulutuse (eostumise) ehk Jeesuse Kristuse lihaks saamise arvatavast päevast alates. Kõige kauem kasutasid märtsiaastat paavstid. Katoliku kiriku mõjul kasutasid maarja-aastat ka Liivimaa ristiusustajad. Henriku Liivimaa kroonika kronoloogia tekitas seetõttu varasemate uurijate seas palju arusaamatusi, mis lahenesid siis, kui ajaloolane August Heinrich Hansen 1853. aastal näitas, et kroonikas pole kasutusel mitte jaanuari-, vaid märtsiaasta.
Maarja aasta

Maarja aasta oli periood 28. november 2007 kuni 27. november 2008, mille katoliku kiriku organisatsiooni Opus Dei prelaat Javier Echevarría pühendas Jumalaemale ja organisatsiooni 80. aastapäevale.
11. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | 3. aastatuhat   ◄ | 9. sajand | 10. sajand | 11. sajand | 12. sajand | 13. sajand | ► 1000. aastad | 1010. aastad | 1020. aastad | 1030. aastad | 1040. aastad | 1050. aastad | 1060. aastad | 1070. aastad | 1080. aastad | 1090. aastad 11. sajand ehk XI sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise üheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1001 ja lõppes 31. detsembril 1100. 1054, Suur kirikulõhe lääne- ja idakatoliku (õigeusu) kiriku vahel 1096–1099 Esimene ristisõda Boleslaw Vapper Gregorius VII Heinrich II Heinrich IV Istvan Püha Jaroslav Tark Urbanus II Eestis võeti kasutusele nõelakindad ja harkader 1000. aastad: (1000), 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1006, 1007, 1008, 1009 1010. aastad: 1010, 1011, 1012, 1010, 1014, 1015, 1016, 1017, 1018, 1019 1020. aastad: 1020, 1021, 1022, 1023, 1024, 1025, 1026, 1027, 1028, 1029 1030. aastad: 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1038, 1039 1040. aastad: 1040, 1041, 1042, 1043, 1044, 1045, 1046, 1047, 1048, 1049 1050. aastad: 1050, 1051, 1052, 1053, 1054, 1055, 1056, 1057, 1058, 1059 1060. aastad: 1060, 1061, 1062, 1063, 1064, 1065, 1066, 1067, 1068, 1069 1070. aastad: 1070, 1071, 1072, 1073, 1074, 1075, 1076, 1077, 1078, 1079 1080. aastad: 1080, 1081, 1082, 1083, 1084, 1085, 1086, 1087, 1088, 1089 1090. aastad: 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1097, 1098, 1099 1100
Gustav Beermann

Gustav Heinrich Beermann (7. mai (vkj) / 29. mai 1832 Vaimõisa, Märjamaa kihelkond, Läänemaa – 17. jaanuar 1917) oli Põltsamaa kihelkonna kooliõpetaja ja kirikute ehitusmeister (Tallinna Kaarli kirik, Tartu Peetri kirik, Narva Peetri kirik), kes juhatas veel mitme kiriku remonti. Ta oli tolleaegsete Vaimõisa mõisa omanike Wilckenite ristipoeg. Ta oli abielus Caroline Julianaga (sündinud Jürgens) (5. aprill (vkj) / 17. aprill 1835 Haapsalu – 1905), kellega sündisid lapsed: 1. Emilie Rosalie Beermann (16. detsember 1860 Pilistvere – 12. jaanuar 1896), kooliõpetaja, valmistas 1884. EÜS-ile eesti esimese sinimustvalge lipu, abiellus Sürgavere mõisavalitseja Jaan Lillakuga; sai nime Vaimõisa mõisapreili ja isa ristiema Emilie von Wilckeni järgi 2. Christoph Wilhelm Beermann (1864–1939) 3. Carl Gustav Beermann (13. november 1866 Põltsamaa – 7. juuli 1882) 4. Elisabeth Maria Beermann (5. august 1886 Põltsamaa – 10. märts 1946 Göttingen) 5. Gustav Johannes Beermann, (2. august 1870 – 19. aprill 1945) 6. Caroline Aleksandra Beermann (18. november 1875 Põltsamaa – 1955 Göttingen), kooliõpetaja, laul: 1895, abikaasa oli sõjakooli matemaatika ja füüsika õppejõud kindralmajor Michael Irtel von Brendorff (–1921 Istanbul) 7. Johannes Immanuel Beermann (4. aprill 1878 Põltsamaa – 23. jaanuar 1958) 8. Magdaleena Juliana Beermann (1881–1884) JOHANNES IMMANUEL BEERMANN Heino Joosti. "Gustav Beermanni radadel". Põltsamaa 2001
10. sajand

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | 1. aastatuhat | 2. aastatuhat | ► ◄ | 8. sajand | 9. sajand | 10. sajand | 11. sajand | 12. sajand | ► 900. aastad | 910. aastad | 920. aastad | 930. aastad | 940. aastad | 950. aastad | 960. aastad | 970. aastad | 980. aastad | 990. aastad 10. sajand ehk X sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 901 ja lõppes 31. detsembril 1000. ... Erik Punane Heinrich I Mieszko I Otto Suur Otto III Vladimir Püha István Püha ... 900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909 910. aastad: 910, 911, 912, 913, 914, 915, 916, 917, 918, 919 920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929 930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939 940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949 950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959 960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969 970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979 980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989 990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999 1000
Samuel Pufendorf

Samuel Pufendorf (alates 1684 Samuel von Pufendorf, alates 1694 vabahärra; 8. jaanuar 1632 Dorfchemnitz, Saksimaa – 13. oktoober 1694 Berliin) oli saksa filosoof, ajaloolane, majandusteadlane ja poliitik. Ta sündis pastor Elias Pufendorfi perekonnas ning esialgu kavatses isa ka temast vaimulikku teha. Ta õppiski Leipzigi ülikoolis teoloogiat, kuid peagi loobus ta sellest juura kasuks. Peagi tutvus ta ka Hugo Grotiuse, René Descartesi ja Thomas Hobbesi ideedega ja huvitus tugevalt loomuõiguse ning rahvusvaheliste suhete problemaatikast. Pärast magistrikraadi kättesaamist asus ta 1658. aastal tööle Kopenhaagenisse Rootsi aadliku Coyet' perekonna juures. Samal aastal puhkes aga Rootsi-Taani sõda ning ka Pufendorf vanigstati. Vangis olle luges ta aga palju Grotiuse ja Hobbesi teoseid ning kirjutas oma esimese olulisema kirjatöö, Elementa jurisprudentiae universalis libri duo, mis ilmus trükis 1661. aastal. Seejärel töötas vangist vabanenud Pufendorf Heidelbergi ülikoolis, kus tema jaoks loodi maailma esimene loomu- ja rahvaste õiguste professuur. 1670. aastal läks ta tööle Lundi ülikooli, kus jätkas viljakat õpetlastegevust. 1672. aastal ilmus tema peateos De jure naturae et gentium libri octo ning 1675. aastal selle lühendatud töötlus De officio hominis et civis. Seal käsitles ta peamiselt rahvusvahelisi suhteid ja õiglase sõja teooriat. 1677. aastal määrati ta Rootsi riigihistoriograafiks. 1688. aastal asus Pufendorf ka Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi teenistusse, kuid too suri peagi tema poeg Friedrich III täitis siiski isa lubaduse ja tegi temast ka Preisimaa riigihistoriograafi. Samas jätkus Pufendorfi karjäär ka Rootsis, kus ta 1694 ka vabahärra tiitli sai. Ent mõne aja pärast sai ta insuldi ja suri mõned kuud pärast seda. Pufendorf oli oma aja silmapaistvamaid poliitilisi filosoofe, kuid tema tähtsust on tihti alahinnatud, sest ta oli vastuolus mitmete teiste filosoofide, sealhulgas Gottfried Leibniziga. Oma loomuõiguseteooria loomisel lähtus Pufendorf Grotiuse ja Hobbesi vaadetest. Siiski ei nõustunud ta lõpuni kummagagi, sest pidas loomuõiguses algse autoriteedi andjaks Jumalat, kelle seadused ei lase sellel muutuda kõikide sõjaks kõigi vastu (nagu Hobbesi seisukoht oli). Siiski ei suuda inimesed enesesäilitamise soovist ja hirmust teiste ees loomuseisundis väga hästi koos eksisteerida (imbecillitas - võimetus elada sotsiaalset elu), mistõttu nad peavad ametisse seadma suverääni, kes kehtestaks ühised seadused ja rakendaks karistusõigust. Õiglaseks sõjaks luges Pufendorf kaitsesõda, samuti karistussõda, kuid ainult juhul, kui karistus toimub konkreetselt karistajale tehtud kahju eest. Ennetavat sõda ja karistussõda loomuõiguse rikkumise eest pidas ta taunitavateks, sest need suurendaks lihtsalt inimkannatusi. Tema seisukohti selles osas oli tuntavalt mõjutanud Kolmekümneaastane sõda. Inimese ja kodaniku õigustest (inglise keeles)
Rakvere romaan

"Rakvere romaan" on 1982. aastal ilmunud Jaan Krossi ajalooline romaan Rakvere võitlusest 1302. aastal saadud linnaõiguste eest 18. sajandil, kui Tiesenhausenite aadlisuguvõsa tahab linna maa endale võtta. "Rakvere romaan". Virumaa Teataja. 5. jaanuar 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.01.2008. Vaadatud 22.05.2009. "Jaan Krossi Eesti ajalugu". Postimees. 29. detsember 2007. Vaadatud 22.05.2009.
Storby

Storby on küla Soomes Ahvenamaal, Eckerö valla keskus. See asub Maarianhaminast umbes 35 km läänes. Geograafilised koordinaadid on 60°13' N, 19°34' E. 3 km kaugusel Storbyst on Eckerö laht. Sandvikeni lahe ääres Storby lähedal on supelrand. Storbys asub Eckerö posti- ja tollimaja, mis kunagi oli Venemaa keisririigi kõige läänepoolsem asutus. Hoones on ka Ahvenamaa Jahi- ja Kalamuuseum (Ålands Jakt- och Fiskemuseum) ning Hembygdsgården Labbas, kuhu kuuluvad Pangamuuseum (Bankmuseum) ja Postijaomuuseum (Postrotemuseet). Storbys on maailma suurim meiupuu. Selle juures toimub jaanipidu. Storbys on parvlaevasadam, mille kaudu Eckerö Linjeni parvlaev käib Rootsis asuva Grisslehamni vahet.
Godby

Godby on küla Soomes Ahvenamaal, Finströmi valla keskus. Asub Maarianhaminast 16 km kaugusel. Külas elab 900 inimest. Seal on haigla ja tervisekeskus, keskkool, spordihoone, ujula. Godbys toimus 1918. aasta veebruaris Soome kodusõja Godby lahing. https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_13vu.px/table/tableViewLayout1/ https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vaerak/statfin_vaerak_pxt_13vu.px/table/tableViewLayout1/
Degerby

Degerby on küla Soomes Ahvenamaal, Föglö valla keskus. Külas on pood, postkontor, kaks panka ja muid teenindusettevõtteid. Enne Maarianhamina rajamist (1861) oli Degerby Ahvenamaa keskus. Kuni 1920. aastateni jäi ta Ahvenamaa suurima elanike arvuga külaks.
Gabe Saporta

Gabriel Eduardo Saporta (sündinud 11. oktoobril 1979) oli punkansambli Midtown laulja, basskitarrist ja laulusõnade autor. Nüüdseks on bänd laiali läinud ning Saporta on laulja bändis Cobra Starship.
Västergeta

Västergeta on küla Soomes Ahvenamaal, Geta valla keskus. Västergetast idas asub Östergeta. GeoNames Kiriku fotod
Päikesekell

Päikesekell ehk päevakell ehk gnoomon on kell, millega mõõdetakse aega Päikese järgi. Päikesekell näitab päikeseaega, mis vastab sellele kohale, kus kell asub tõelisel päikeseajal. Päikesekell koosneb horisontaalsest, vahel ka vertikaalsest numbrilauast ja sellele päikesevarju heitvast poolusele suunatud vardast või kiilust. Ekvatoriaalse päikesekella numbrilaud moodustab osutiga nurga 90-φ, kus φ on kella asukoha geograafiline laius. Hiinas tunti päikesekella juba III aastatuhandel eKr.
Fueled by Ramen

Fueled By Ramen on 1996. aastal John Janicki ja Vinnie Forello loodud plaadifirma, mis kuulub Atlantic Recordsi alla. The Academy Is... A Rocket to the Moon The Cab Cobra Starship Cute Is What We Aim For Fall Out Boy Forgive Durden The Friday Night Boys Gym Class Heroes The Hush Sound Lifetime Panic at the Disco Paramore Phantom Planet Powerspace This Providence VersaEmerge Twenty One Pilots Grandson The Æffect The A.K.A.s (Are Everywhere!) Animal Chin Ann Beretta Apocalypse Hoboken Autopilot Off Bigwig Blueline Medic Cadillac Blindside The Causey Way Days Away Discount The Hippos Foundation Frodus Fun Size Home Grown The Impossibles Jersey Jimmy Eat World Kane Hodder Kissing Chaos Less Than Jake Limp Mid Carson July October Fall Punchline The Pietasters Pollen Recover Roy Slick Shoes Slowreader The Stereo Teen Idols Whippersnapper Yellowcard
Cute Is What We Aim For

Cute Is What We Aim For on rokkansambel Buffalost. See moodustati 2005. aastal. Tal on leping plaadifirmaga Fueled by Ramen. Debüütalbum "The Same Old Blood Rush with a New Touch" anti välja 2006. aastal ja teine album "Rotation" 24. juunil 2008.
Helffreich

Helffreich (ka Helfferich, Helffrich; vene: Гельфрейх) on Doonau-äärsest Württembergist pärit aadlisuguvõsa. Aastal 1569 keiser Maximilian II poolt Prahas aadliseisusse tõstetud Christoph Helfferichi suguvõsa immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda 1680. aastal aadlisuguvõsana nr. 911, 1734. aastal Liivimaa rüütelkonda suguvõsana nr. 57 ja 1746. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse suguvõsana nr. 90. Eestimaal kuulus Helffreichidele erinevatel aegadel Vihula (Viol), Purila (Purgel), Piiumetsa (Piometz), Atla (Attel), Kädva (Kedwa), Aru (Arro), Koigi (Koik), Lohu (Loal), Röa (Röa), Oru (Orrenhof), Aruküla (Arroküll), Mahtra (Machters), Rohu (Rocht), Määri (Meyris), Kärsa (Kersel), Koordi (Kirrisaar), Rava (Rawaküll), Luusika (Lusik), Ahula (Affel) ja Ärina (Errinal) mõis. Liivimaal Kärsu (Kersel) ja Helfreichshof-i mõis. Bernhard Johann von Helffreich (surn. 1784), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Purila, Atla ja Kädva mõisnik Karl August von Helffreich (1759–1827), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) (vene: Карл Борисович Гельфрейх) Bernhard Johann von Helffreich (1767–1834), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten) (vene: Егор Борисович Гельфрейх) Gotthard August von Helffreich (1776–1843), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) (vene: Богдан Борисович Гельфрейх) Boris Otto Melchior von Helffreich (1824–1868), Oru mõisnik, meeskohtu assessor, haagikohtunik Alexander Georg von Helffreich (1826–1908), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), Lohu, Röa mõisnik Gotthard Johann von Helffreich (1752–1807), Vihula, Rava ja Ärina mõisnik Karl Georg von Helffreich (1788–1865), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral) (vene: Егор Иванович Гельфрейх) Konstantin Wilhelm von Helffreich (1813–1874), Aruküla, Piiumetsa ja Mahtra mõisnik Johann Helffrich (sünd. 16. sajandil), Leipzigist pärit Saksa kirjanik (saksa wiki: Johann Helffrich) Boris Otto Melchior von Helffreich, www.meediateek.ee Suguvõsa Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus, 1930 Helffreichide aadlivapid Eesti Ajalooarhiivis Baltisches Wappenbuch - Suguvõsa vapp Perekond Helffreichi arhiiv 1738-1925, Fond nr. 67 Eesti Ajaloomuuseumis Svenska Riddarhuset (rootsi keeles) Helffreich (taani keeles)
Liberaal

Liberaal tähendab vabameelset inimest, liberalismi pooldajat või liberaalse partei liiget.
David Desrosiers

David Philippe Desrosiers (sündinud 29. augustil 1980) on Kanada muusik. Esimeseks arvestatavaks ansambliks tema muusikuteel sai Reset: kui bändi laulja Pierre Bouvier lahkus, sai koha endale Desrosiers. Tal õnnestus seal püsida vaid kuus kuud, mille käigus ei lindistatud ühtegi lugu. Peagi sai temast ansambli Simple Plan taustalaulja ja basskitarrist, ehkki Desrosiers oli unistanud hoopis trummarikarjäärist. Simple Plan Simple Plani koduleht
Jüri Linnus

Jüri Linnus (19. jaanuar 1926 Tartu – 12. juuni 1995 Tartu) oli eesti etnoloog. Ta lõpetas 1945. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1950. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Ta sai 1993. aastal ajaloodoktori kraadi. 1953. aastast alates oli ta vaheaegadega ühtlasi Tartu Riikliku Ülikooli/Tartu Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud, sealjuures 1953–1970 ülikooli ainus etnoloogiaõppejõud. Aastatel 1956–1986 oli ta ENSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis juhtiv teaduslik töötaja, 1987. aastast TÜ Klassikalise Muinasteaduse Muuseumi direktor. 1988. aastal algatas Jüri Linnus koos Herbert Ligi, Ott Kursi, Harald Peebu ja Tiit Rosenbergiga Õpetatud Eesti Seltsi taaskäivitamise, olles koos nendega 1988. aastal seda korraldava komisjoni liige. 1993. aastal valiti ta ÕES-i esimeheks ning ta jäi selleks kuni oma surmani. 1975 "Maakäsitöölised Eestis 18. sajandil ja 19. sajandi algul" 1993 "Maakäsitöölised Eestis 16. sajandist 19. sajandi alguseni" Ta oli ajaloolase Ferdinand Linnuse poeg ja Tanel Linnuse isa. "Eesti Entsüklopeedia 14. Eesti elulood". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 250 "1000 tartlast läbi aegade". Tartu 2003. Lk 231 Jüri Linnus: Tartu--minevik, tänapäev
Meriveiselised

Meriveiselised ehk sireenilised (Sirenia) on taimtoiduliste vee-eluliste imetajate selts. Nad asustavad jõgesid, estuaare, rannikualasid ja merelisi sooalasid. Meriveiseliste nimi tuleneb sarnasusest veisega, kes on samuti aeglane ja rahulik herbivoor. Meriveiseliste lähimad sugulased on londilised. Meriveiselistel on mitmeid vee-eluks kohastumusi: nende esijäsemed on muundunud loibadeks, tagajäsemed on peaaegu täielikult redutseerunud, tagajäsemete luulised rudimendid asuvad sügaval nahaaluses lihaskoes. Saba on muutunud sabauimeks. Meriveiseliste keha meenutab mõneti hüljeste oma. Meriveiseliste seltsis on kaks retsentset sugukonda: dugonglased ja lamantiinlased, vastavalt 1 ja 3 retsentse liigiga. Dugonglased (Dugongidae) Dugong (Dugong) Dugong (Dugong dugon) †Hydrodamalis †Stelleri meriõhv (Hydrodamalis gigas) Lamantiinlased (Trichechidae) Lamantiin (Trichechus) Lamantiin (Trichechus senegalensis) Manaati (Trichechus manatus) Jõemanaati (Trichechus inunguis) †Prorastomidae †Protosirenidae Varem eristati ka meriõhvlaste (Hydrodamalidae) sugukonda (välja surnud; nüüd dugonglaste alamsugukond Hydrodamalinae).
Sirenia

Sirenia on gothic metal'i bänd Stavangerist Norras. Morten Veland – vokaal, kitarr, basskitarr, klahvpillid Ailyn – vokaal Jonathan A. Perez – trummid Michael S. Krumins – kitarr Henriette Bordvik – vokaal (2002–2005) Kristian Gundersen – vokaal, kitarr (2001–2004) Monika Pedersen – vokaal (2006–2007) Bjørnar Landa – kitarr (2002–2007) At Sixes and Sevens (2002) An Elixir for Existence (2004) Sirenian Shores (EP) (2004) Nine Destinies and a Downfall (2007) The 13th Floor (2009) The Enigma of Life (2011) Perils of the Deep Blue (2013) Dim Days of Dolor (2016) My Mind's Eye Ametlik koduleht MySpace
Klemetsby

Klemetsby on küla Soomes Ahvenamaal, Lumparlandi valla keskus. Klemetsby on 35 km kaugusel Maarianhaminast. Külas asuvad pank, kirik, postimaja ja kool.
Kiusvaalalised

Kiusvaalalised (Mysticeti) on alamselts veeimetajaid, kes on arvatud vaalaliste seltsi. Kiusvaalalistel on erinevalt hammasvaalalistest (Odontoceti) hammaste asemel kiusaparaat, millega nad toitu veest filtreerivad. Alamseltsi arvatakse neli perekonda ja 14 liiki. Nüüdisajal elavatel kiusvaalalistel on hambad üksnes varajases looteeas. Kiusvaalaliste rühma kuulub ka maakera suurim loom sinivaal. Silevaallased (Balaenidae) Vaguvaallased (Balaenopteridae) Hallvaallased (Eschrichtiidae) Väikevaallased (Neobalaenidae) Janjucetidae† Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Baleen whale seisuga 4.10.2008.
Suundorienteerumine

Suundorienteerumine on orienteerumise liik, kus kontrollpunktid tuleb läbida etteantud järjekorras. Paremusjärjestus selgitatakse raja läbimise kiiruse järgi. Suundorienteerumine on orienteerumisjooksus, rattaorienteerumises ja suusaorienteerumises valdav võistlusformaat, nii et sageli jäetakse täpsustamata, et võistlus toimub suundorienteerumisena. Suundorienteerumise levinud alternatiivid on valikorienteerumine ja märkeorienteerumine. "EOL võistlusreeglid". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2015. Vaadatud 22. jaanuaril 2015.
Mayday Parade

Mayday Parade on bänd USA Florida osariigis Tallahassees, mis moodustati ansamblite Kid Named Chicago ja Definig Moment endistest liikmetest. 10. juulil 2007 andis Mayday Parade plaadifirma Fearless Recordsi kaudu välja oma debüütalbumi "A Lesson in Romantics". Nende EP-d "Tales Told by Dead Friends" on ostetud 20 000 eksemplari. A Lesson in Romantics (2007) Anywhere but Here (2009) Mayday Parade (2011) Monsters in the Closet (2013) Black Lines (2015) Sunnyland (2018)
Erna Aabne

Erna Aabne (1923–2003) oli eesti õpetaja. Ta töötas aastatel 1961–1977 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis. 1972 Eesti NSV teeneline õpetaja Foto
Patagoonia merilõvi

Patagoonia merilõvi (Otaria flavescens; varem ka Otaria byronia) on loivaliste alamseltsi kuuluv kõrvukhülglane, merilõvi perekonna ainuliik. Merilõvi nimetus tuleneb sellest, et isastel isendeil on kaelal ja rinnaosas lõvi laka taoline moodustis. Patagoonia merilõvi levila on Tšiili, Peruu, Uruguay ja Argentina rannikuveed. Patagoonia merilõvi on suurepärane ujuja, ta on väga väle ning suudab kalu ja kalmaare tabada ise täiskiirusel ujudes. Sigimisperioodil kaitseb isasloom raevukalt oma rannapiirkonda, sellele alale kogub ta oma haaremi, kus võib olla kuni 30 emast. Isase valib aga endale välja emasloom. Paaritumine toimub vees. Tiinus kestab 10 kuud. Korraga sünnib tal üks poeg, keda ema imetab 7-8 kuud. Ema ja poeg tunnevad teineteist hääle ja lõhna järgi. Patagoonia merilõvid on värvuselt oranžikad. Isased on emastest ligi kaks korda suuremad. Täiskasvanud isaste tüvepikkus ulatub üle 2,73 m ja kehakaal kuni 350 kg; emastel vastavalt 1,8–2 m ja 150 kg ringis. Peruu Ballestase saarte merilõvid Video California merilõvikolooniast La Jollas Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:South American Sea Lion seisuga 4.10.2008.
Emulgaator

Emulgaator on pindaktiive aine, mis põhjustab kahe või enama segunematu koostisfaasi (homogeenset) emulsiooni. Lihtsustatult võib öelda, et emulgaatorid aitavad kahel eri vedelal ainel seguneda.
Rähk

Rähk on teravaservaline purdsete läbimõõduga 10...100 mm. killustik kruus klibu rähkmuld rähkmoreen rähakõrb
Armand Levandi

Armand Levandi (sündinud 22. juunil 1992) on Eesti tennisist ja tennisetreener. Tema treenerid on olnud Oskar Saarne, Ain Suurthal, Rene Busch. Levandi kõrgeim reiting: Eesti meeste 12. (25. oktoober 2010). Ta on üksik-, paaris- ja segapaarismängus ühtekokku kuuekordne Eesti noorte meister. Saavutused: 2009 2009 Eesti noorte Meister paarismängus P18 2009 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus III koht P18 2009 Eesti täiskasvanute karikavõistlused paarismängus III koht 2009 Eesti noorte karikavõistlused üksikmängus poolfinalist P18 2009 Eesti noorte karikavõistlused paarismängus võitja P18 2008 2008 Eesti noorte Meister üksikmängus P16 2008 Eesti noorte Meister paarismängus P16 2008 Eesti noorte Meister segapaarismängus U16 2008 Eesti noorte Meister paarismängus P18 2008 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus II koht P18 2008 Eesti noorte Meistrivõistlused segapaarismängus II koht U18 2008 august ETA16 Wilson Viljandi Open, Estonia, 3.kat finalist 2008 märts Eesti karikavõistlused täiskasvanutele paarismängus võitja 2007 2007 Eesti noorte Meistrivõistlused üksikmängus III koht P16 2007 Eesti noorte Meister paarismängus P16 2007 Eesti noorte Meistrivõistlused paarismängus II koht P18 Armand Levandi on Allar Levandi ja Anna Levandi poeg. Tema vend on iluuisutaja Arlet Levandi. "Armand Levandi: treenerina näen mängu veidi teise nurga alt". Tennisnet.ee. 2. juuni 2020. Aleksandra, Jürman (12. november 2022). "Allar Levandi vihjab, et poeg Arlet võiks pere loomisele mõtlema hakata". Elu24. Vaadatud 22. veebruaril 2024. "Armand Levandi võitis Rootsis turniiri". Postimees. 25. veebruar 2008. "Armand Levandi võitis Prantsusmaal turniiri". Postimees. 2. veebruar 2008.
Junus-bek Jevkurov

Junus-bek Jevkurov (Юнус-Бек Баматгиреевич Евкуров, sündinud 23. juulil 1963 Tarskojes, Prigorodnõi rajoonis Põhja-Osseetias) on Inguššia sõjaväelane ja poliitik, 30. oktoobrist 2008 kuni 26. juunini 2019 Inguši Vabariigi juht, alates 8. juulist 2019 Venemaa kaitseministri asetäitja. Jevkurov teenis õhudessantvägedes ja juhtis 1999. aastal NATO vägesid ennetavat Priština lennuvälja hõivamist Venemaa rahuvalvejõudude poolt, 2000. aastal võttis osa sõjategevusest Tšetšeenias ja teenis välja Venemaa kangelase aunimetuse. 2004. aastal määrati Jevkurov Volga-Uurali sõjaväeringkonna luurevalitsuse asejuhatajaks. Seoses Inguššia presidendi ametikohale asumisega anti seni polkovniku paguneid kandnud Jevkurovile 2008. aastal kindralmajori auaste. 2021. aastal andis Venemaa president Vladimir Putin talle kindralpolkovniku auastme. 22. juunil 2009 sai Jevkurov autopommiplahvatuses raskelt vigastada ja toimetati ravile Moskvasse. 22. augustil naasis ta pärast ravikuuri Nazrani ja teatas, et on valmis tööd jätkama. Lahkus ametist juunis 2019 pärast mitu päeva kestnud protestimeeleavaldusi. 2009 – Rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" Генерал Евкуров стал замглавы совета по защите приграничных регионов (23.08.2024) Евкуров, Юнус-Бек Lentapedias. Jevkurovi blogi