laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
IRQ

IRQ on Iraagi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Informaatikas on Interrupt ReQuest riistvara viis teada anda katkestusest.
Trey Parker

Randolph Severn Parker III (sündinud 19. oktoobril 1969) on USA animaator, stsenarist, režissöör, näitleja ja muusik. Ta on koos Matt Stone'iga üks joonissarja "South Park" loojatest. Trey Parker oli ka filmiga "South Park: suurem, pikem ja lõikamata" nomineeritud Oscarile, kuid kaotas Phil Collinsile. 2005 – Emmy, "South Parki" osa "Best Friends Forever" eest 2007 – Emmy, "South Parki" osa "Make Love, Not Warcraft" eest
Matt Stone

Matthew Richard Stone (sündinud 26. mail 1971) on Ameerika animaator, stsenarist, režissöör ja näitleja. Ta on koos Trey Parker'iga üks South Parki loojatest. 2005- Emmy, South Parki osa Best Friends Forever eest 2007- Emmy, South Parki osa Make Love, Not Warcraft eest
IRL

IRL on: Iirimaa maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. Internetislängis lühend fraasist "In Real Life" ('päris elus'), mille all mõeldakse mittevirtuaalset (ehk reaalset) maailma. Indy Racing League Independent Records Limited Internet Research Lab Erakond Isamaa ja Res Publica Liit
Zubialdea

Zubialdea ehk Zubialde on paik Hispaanias Gipuzkoa provintsis Aizarnazabalis. 2008. aastal elas seal 64 inimest.
Zubiaur

Zubiaur (ka Zubianu) on asula Hispaanias Biskaia provintsis Orozko vallas. Nimi tähendab baski keeles 'silla eesosa'.
Zubielki

Zubielki (hispaania keeles Zubielqui) on asula Hispaanias Navarras Allini vallas. https://www.ine.es/nomen2/index.do
Zubieta

Zubieta on küla ja vald Hispaanias Navarra autonoomses piirkonnas. Küla asub Malerreka orus Ezkurra jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 43°07' N, 1°45' W. Elanike arv on 314 (2008). 2001. aastal rääkis 97,54% elanikest baski keelt. Varasemad elanike arvud: 1991: 326 1996: 321 2001: 285 2004: 293 2005: 299 Valla pindala on 17,8 km². Küla nimi tähendab 'sillakoht'. Municipal Register of Spain of 2023 Zubieta koduleht
Teriakk

Teriakk (theriaca, theriacon, theriaca Andromachi; rahvasuus ka külakurat) oli meie ajaarvamise esimestest sajanditest kuni 19. sajandini kasutusel olnud universaalravim, eriti kasutusel vastumürgina. Legendid peavad teriaki retsepti väljatöötajaks keiser Nero ihuarsti Andromachst, kes toetus Pontose kuninga Mithridates VI varasematele töödele (mitridaatsium). Andromachuse oluline panus olevat olnud unimaguna mahla lisamine retsepti. Teriaki üheks populariseerijaks oli Kreeka meedik Galenos (131–201). Eri andmetel kuulus teriaki koostisse 64–71 komponenti (nimetatud on selliseid nagu rästikuliha, meriurgiinea (Scilla maritima), kaneel, kärbseseen, kummiaraabik jt). Pärast Rooma riigi langemist omandasid teriaki valmistamise kunsti araablased, kelle juurest see hiljem Itaaliasse (Napoli, Veneetsia) tagasi kandus. Teriaki võltsimise eest karistati karmilt, kuid teriaki üldnimetuse all tunti erinevaid loodusravimisegusid: theriaca pauperum (emajuur, tobiväät, loorberipuu viljad, mürr, kadakamarjaekstrakt, mesi), theriaca diatessaron, saksa teriakk (kadakaekstrakt). Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 114.
Amorella

Mega Victoria (endine Amorella) on Itaalia-Prantsusmaa laevakompaniile Corsica Ferries kuuluv parvlaev. Parvlaev on ehitatud 1988. aastal Horvaatias. Aastail 1988–2022 kuulus laev Soome laevaettevõttele Viking Line ja kandis nime Amorella. Laev sõitis liinil Helsingi–Mariehamn–Stockholm, mida suviti pikendati Helsingist Tallinnani. Aastal 2022 müüs Viking Line laeva ettevõttele Corisca Ferries. Laeva müügi eesmärk oli uuendada laevastikku ja parandada ettevõtte finantsolukorda ja likviidsust. Laev müüdi 19,1 miljoni euro eest, bilansis on selle jääkväärtus vaid 3,2 miljonit eurot.[viide?] 1993. aastal sõitis laev madalikule.[viide?] 2005. aastal oli laevas tulekahju.[viide?] 14. detsembril 2013 kell 12.40 Julgrundis Föglö lähistel sõitis Turust Ahvenamaale Maarianhaminasse teel olnud parvlaev elektrikatkestuse tõttu karile. Amorella pääses omal jõul karilt lahti ja jõudis öösel Maarianhaminasse. 20. septembril 2020 kell 09.45 sõitis Märrskäri saare lähistel Ahvenamaalt Stockholmi suundudes madalale. Vältimaks ümberminekut või uppumist, otsustas kapten sõita Järsö saare juures laev madalikule. Viking Line'i parvlaev sõitis elektrikatkestuse tõttu karile Karile sõitnud Viking Line'i parvlaev pääses oma jõul lahti Viking Line'i laev Amorella sõitis Ahvenamaal karile Amorella sõitis Viking Line'i värvides Turu-Stockholmi liinil 34 aastat. Amorella Viking Line'i kodulehel "M/S Amorella Fakta om Fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 02.08.2012. (rootsi keeles) "Konstaabel päästis reisiparvlaeval Amorella ühe naise elu" Postimees, 13. november 2011
Lihas

Lihas (argikeeles muskel) on enamiku loomade kokkutõmbumisvõimeliste lihaskiudude kogum (elund), mis koordineeritult talitledes võimaldab loomorganismil sooritada liigutusi. Organismi lihastikku nimetatakse lihaskonnaks ehk muskulatuuriks. Lihased koosnevad umbes 73% veest. Lihased on raskemad (1,06 kg/L) kui rasv (0,9196 kg/L). Laias laastus liigitatakse lihased kolme rühma: skeleti-, südame- ja silelihased. Esimesed kaks liigitatakse sageli ka vöötlihaste hulka kuuluvaks. Teadusharu, mis uurib lihaseid, nimetatakse müoloogiaks.  Pikemalt artiklis Skeletilihased Skeletilihased on vöötlihased, mis alluvad organismi tahtele. Inimesel on ligikaudu 400 skeletilihast. Lihaskude Sõna "muskel" eesti õigekeelsussõnaraamatus ÕS 2018 Vaadatud 14.08.2022.
Seedekulgla

Seedekulgla ehk seedetrakt (ladina tractus digestorius,canalis digestorius) on kõrgemate organismide suupilu ja päraku vahel kulgev õõneselundeist koosnev kanaltee, mida söödud toit läbib. seedeelundite süsteem seedimine toitekanal "Meditsiinisõnastik" 680:2004. Kenton M. Sanders , Tamás Ördög , Sang Don Koh , Sean M. Ward, A Novel Pacemaker Mechanism Drives Gastrointestinal Rhythmicity, Physiology, 1. detsember 2000, 15. väljaanne, nr 6, lk 291-298, veebiversioon (vaadatud 25.09.2014)(inglise keeles) C. STERNINI, S. PATIERNO, I. -S. SELMER & A. KIRCHGESSNER, The opioid system in the gastrointestinal tract, Neurogastroenterol Motil, (2004) 16 (Suppl. 2), 3–16, veebiversioon (vaadatud 25.09.2014)(inglise keeles)
Jaguar XJR-15

Jaguar XJR-15 oli inglise autotootja Jaguar superauto, mida toodeti aastail 1990–1992. Autot esitleti 1990. aastal, samal aastal algas ka seeriatootmine. Jaguar XJR-15 põhines Jaguar Sporti ja Briti võidusõidumeeskonna TWR koostöös valminud ideeautol Project R9R, mis omakorda põhines tehniliselt 1988. aastal Le Mansi 24 tunni võidusõidu võitnud ringrajaautol Jaguar XJR-9. Auto oli keskmootori ja tagaveoga, jõuallikaks oli kuueliitrine vabalt hingav V12-mootor, mille võimsus oli 450 hj (336 kW). Auto kere, mille oli disaininud tuntud inglise disainer Peter Stevens, koosnes süsinikkiust ja kevlarist. XJR-15 oli võimeline kiirendama 0–100 km/h 3,1 sekundiga ning auto tippkiirus oli 298 km/h. Kokku valmistati vaid 50 Jaguar XJR-15. Jaguar XJR-15 oli üks arvutimängu "Need for Speed III" autodest. "Nfsunlimited.net: Need for Speed: Hot Pursuit autode nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2009. Vaadatud 12. novembril 2008.
Siga

Kodusiga ehk siga (Sus domestica või Sus scrofa domestica) on liik või alamliik sõralisi perekonnast siga. Täiskasvanud isast siga nimetatakse kuldiks, emast siga aga emiseks. Noorsiga nimetatakse põrsaks ja veidi vanemat kesikuks. Kohitsetud isast siga nimetatakse orikaks.  Pikemalt artiklis Seakasvatus Sigu kasvatatakse enamasti toiduks. Mangalica Sealiha Eesti peekon Metssiga Siga vajab suvilat ja supelbasseini. Uus Eesti, 25. september 1938, nr. 263, lk. 7.
Maris Linkolm

Maris Linkolm (sündinud 3. septembril 1989 Paides) on Playboy Eesti väljaande 2007. aasta oktoobris ilmunud avanumbri Playmate. Ajakirjanumbri ilmumise ajal õppis ta Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi 11. klassis. Playboy Eesti väljaanne, oktoober 2007, lk. 83-88 "Paide tüdruk kaunistab esimest eestikeelset Playboyd", Järva Teataja, 8. oktoober 2007 (foto) Eve Heinla: "Modellitöö pole mu unistus. Tahaksin saada hoopis ajalooõpetajaks!", SL Õhtuleht, 10. oktoober 2007 (intervjuu, foto) "Playboy aktimodell on koolilaps", delfi.ee, 12. oktoober 2007 (foto) Foto
Tartu Ülikooli raamatukogu purskkaev

Tartu Ülikooli raamatukogu purskkaev on purskkaev Tartu Ülikooli raamatukogu esisel väljakul. See koosneb kolmest omavahel ühendatud basseinist. Purskkaev rajati, nagu mitmed tollased purskkaevud, hoone õhujahutussüsteemi osana. 16. mail 1983 leidis siin toimunud iga-aastasel Tartu kevadisel vabaõhunäitusel aset esimesi Eestis kõmu tekitanud häppeninge, Matti Miliuse suplemine selles vastselt avatud basseinis. Purskkaev sai praeguse välimuse Juri Lotmani mälestusmärgi (skulptor Mati Karmin) rajamisega selle juurde 2007. aastal. Marko Kadanik. Üks hetk, Matti Milius [intervjuu]. Noorus. 1990/9, lk 16-19. Mart Siilivask, Tõnis Kimmel. Tartu jalutaja teejuht I. 2009. Solnessi Arhitektuurikirjastus, lk 214.  Tartu Ülikooli raamatukogu purskkaev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Harald II (Taani)

Harald II (umbes 994 – 1018) oli Taani kuningas aastatel 1014–1018. Harald oli Svend Harkhabeme vanim poeg ning oli juba varem olnud Taani regent, sellal kui ta isa Inglismaal sõdis. Isa surma järel sai tast Taani kuningas, samas kui tema vend Knud päris Inglismaa trooni. 1018. aastal ta suri ning Knudist sai ka Taani kuningas.
Svend Harkhabe

Svend Harkhabe ehk Svend I (inglise keeles Sweyn; vanapõhja keeles Sveinn Tjúguskegg, norra keeles Svein Tjugeskjegg, rootsi keeles Sven Tveskägg; taani keeles Svend Tveskæg, tema ajal Tjugeskæg või Tyvskæg; umbes 960 – 3. veebruar 1014) oli Taani, Norra ja Inglismaa kuningas. Svend oli Harald Sinihamba poeg ning Knud Suure isa. Tema abikaasa Gun(n)hild oli slaavlane (Poola kuningas Boleslaw I noorem õde Świętosława, kes abiellus algul Rootsi kuninga Erik VI ja pärast Taani kuninga Svend Harkhabemega), pärit vendide seast, ja on oletatud, et ta on sama isik kui Sigrid Uhke, samuti on oletatud, et Sigrid oli Svendi teine naine pärast Gunnhildi. Tema hüüdnime Harkhabe kasutati, erinevalt enamikust monarhidele antavatest, tõenäoliselt juba tema eluajal. 985. aastal, pärast isa surma, sai temast Taani ja Norra kuningas. Viimase trooni kaotas ta 995. aastal Olav Pühale, kuid võitis 1000. aastal tagasi pärast Svolderi merelahingut, milles Olav ja kogu tema sõjavägi hukkus. Inglise trooni pärast võitles ta aastaid Ethelred II-ga, 1013. aastal õnnestus tal see lõpuks endale saada. Kuid juba järgmise aasta alguses ta suri ning tema pärijatel oli tükk aega tegemist, et tema impeeriumit uuesti kokku panna. Siiski suutis Knut Taani, Norra ja Inglismaa taas ühendada. Kõige olulisem ajalooallikas Svendi kohta on tema kaasaegne Bremeni Adam. Adam suhtus Svendi vaenulikult. Adam süüdistas Svendi selles, et ta oli mässuline pagan, kes kiusas kristlasi taga, reetis oma isa ning saatis sakslastest piiskoppe Skånest ja Sjællandist välja. Kuid ajaloolased ei usu tänapäeval mõningaid Adami väiteid, näiteks et Svend olevat 14 aastat Šotimaal pagenduses olnud. Ka kristlaste vastu ei tundnud ta nii suurt vaenu kui Adam väidab, sest ta laskis Lundis ja Roskildes kiriku rajada. Ta oli koos isaga ka ristitud ja saanud ristimisel Otto I järgi nime Otto, mida ta küll, nii palju kui teada, iialgi ei kasutanud.
Homonüüm

Homonüüm on samakujuline, kuid eri tähendusega sõna (või üldisemalt märk). Näiteks tee (mida juuakse) ja tee (mida mööda kõnnitakse). Sama häälduse, aga erineva kirjapildi ja tähendusega sõnu nimetatakse homofoonideks, sama kirjapildi, aga erineva häälduse ja tähendusega sõnu nimetatakse homograafideks. homonüümia polüseemia sarnassõna ehk paronüüm sünonüüm
Bugatti Automobiles

Bugatti Automobiles S.A.S on Prantsusmaa autotootmisettevõte, mille peakorter asub Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Molsheimis. Ettevõte kuulub Volkswagen AG-le ja on asutatud 1998. aastal prantsuse autotootmisettevõtte Bugatti järeltulijana. Samal aastal omandas Volkswagen Ferdinand Piëchi juhtimisel õigused Bugatti kaubamärgile. Volkswagen lasi kuulsal ItalDesignGiugiaro disaineril Giorgetto Giugiarol disainida mitu ideeautot, et valida neist välja need, millest võiksid kujuneda Bugatti seeriamudelid. Esimesena esitleti 1998. aasta Pariisi autonäitusel mudelit Bugatti EB118, mis oli suur kaheukseline kupee. Sellele järgnes 1999. aasta Genfi autonäitusel esitletud Bugatti EB218, suur ja luksuslik neljaukseline sedaan. Sama aasta Frankfurdi autonäitusel esitleti mudelit Bugatti 18/3 Chiron ja Tokio autonäitusel Volkswageni enda disainitud mudelit Bugatti EB 18.4 GT. Kõigil neil mudelitel oli W18-mootor võimsusega 555 hj (408 kW). 15. detsembril 2000 liideti Bugatti ametlikult Volkswageniga. Ettevõtte presidendiks määrati Volkswageni veermikuosakonna ülem Karl-Heinz Neumann. Ettevõte ostis 1856 rajatud Château Saint Jeani mõisa Molsheimi lähedal Dorlisheimis, mis varem oli kuulunud Ettore Bugattile. Mõisast sai Bugatti peakorter ja 2005 valmis selle lähedale ka tehas, kus Bugattisid kokku pannakse.  Pikemalt artiklis Bugatti Veyron Ferdinand Piëch teatas 2001. aasta Genfi autonäitusel, et Bugatti alustab mudeli EB 16/4 Veyron tootmist. Sellest autost pidi tulema läbi aegade kiireim, võimsaim ja kõige kallim sõiduauto. Auto sai hakkama kasutama 8,0-liitrise W16-mootori erinevalt ideeautodel kasutatud W18-mootoritest ja seda mootorit kasutati esmakordselt ideeautol Bentley Hunaudières. Mootorile lisati veel neli turboülelaadijat, mille tulemusel kujunes mootori võimsuseks 1001 hj (736 kW). Tootmisse jõudis Veyron alles aastal 2005. Kokku plaanitakse valmistada vaid 300 Veyronit.  Pikemalt artiklis Bugatti Chiron Veyroni järeltulijat Bugatti Chironit esitleti 2016. aasta Genfi autonäitusel. Ka Chiron oli varustatud 8,0-liitrise W16-mootoriga, mille võimsuseks oli 1500 hobujõudu (1103 kW). Tootmisarvuks planeeritakse 500 autot ning auto hinnaks on 2,4 miljonit eurot.  Pikemalt artiklis Bugatti Divo Bugatti Divo on ringrajasõidule orienteeritud keskmootoriga sportauto. Auto on saanud nime prantsuse võidusõitja Albert Divolt, kes sõitis Bugatti võidusõiduautodega 1920. aastatel. Divo on nelikveoline ning mootori võimsus on 1500 hobujõudu (1103 kW). Autot toodetakse alates 2019. aastast ning plaanis on toota 40 autot. Tippkiirus on 380 km/h ja kiirendus 0–100 km/h võtab aega 2,4 sekundit.  Pikemalt artiklis Bugatti Centodieci  Pikemalt artiklis Bugatti Bolide Tegu on spetsiaalse ringrajasõiduks ehitatud autoga, mis avalikustati internetis 28. oktoobril 2020. Bugatti sõnul jääb Bolide viimaseks mudeliks, millel kasutatakse legendaarset W16-mootorit.  Pikemalt artiklis Bugatti Mistral Bugatti W16 Mistral, sellest mudelist teatati 19. augustil 2022. Kaheistmeline roadster hinnaga ~5 miljonit eurot.
Giorgetto Giugiaro

Giorgetto Giugiaro (sündinud 7. august 1938) on Itaalia autodisainer. Giugiarot peetakse n-ö volditud paberi ajajärgu rajajaks autodisainis. Nimelt alustas tema 1970. aastatel sirgete joonte ja teravate nurkadega autode disainimist. 1999. aastal valiti Giorgetto Giugiaro 20. sajandi väljapaistvamaks autodisaineriks. Peale autode on Giugiaro disaininud ka mitmeid tarbeesemeid (näiteks Nikoni fotoaparaate). 1960–1965 töötas Giugiaro Bertone disainistuudios, 1966–1968 Ghia disainistuudios ja 1969–1997 ItalDesign Giugiaro stuudios. Alfa Romeo Alfasud (1972) Brera (2002) Alfetta GT/GTV (1974) 159 / 159 SW (2006) AMC Premier (1988) Audi Audi 80 (1978) BMW AG BMW M1 (1977) BMW Nazca C2/M12 (1991) BMW 3200 CS (1961) Bugatti Automobiles SAS Bugatti EB118 (1998) Bugatti EB218 (1999) Bugatti 18/3 Chiron (1999) De Tomaso Mangusta (1966) De Lorean DMC-12 (1981) Daewoo Motors Daewoo Lanos (1996) Daewoo Matiz (1997) Daewoo Leganza (1997) Daewoo Magnus (2000 ja 2003) Daewoo Kalos luukpära (2002) Daewoo Lacetti luukpära (2004) Ducati Ducati 860GT mootorratas (1975) Ferrari 250 GT Bertone Ferrari GG50 (2005) Fiat Croma (1985) Croma (2005) Sedici (2005) Panda (1980) Punto (1993) Uno (1983) 850 Spider Dino (1967) Palio/Siena (2001–2004) Grande Punto (2005) Gordon-Keeble GT (1960) Hyundai Pony (1974) Excel (1985) Sonata (1988) Stellar (1982) Iso Rivolta Iso Grifo (1963) Iso Fidia Isuzu 117 Coupe (1968) Piazza (1981) Lamborghini Marco Polo Cala (1995) Lancia Delta (1979) Prisma (1982) Thema (1984) Lexus GS (1993) Lotus Esprit (1972) Maserati Bora (1971) Ghibli (1966) Merak (1972) Maserati Quattroporte (1976) 3200GT Maserati 4200 Coupe (2002) Maserati Spyder (2002) Nikon Nikon F3 Nikon F4 Nikon F5 Nikon F6 Nikon D3 Renault 19 (1988) 21 (1986) Saab 9000 (1984) SEAT Córdoba (1993) Ibiza (1984) Ibiza (1993) Málaga (1985) Toledo (1991) Toledo (1998) Subaru SVX (1991) Suzuki Suzuki SX4 sedaan Toyota Toyota Volta Volkswagen Golf/Rabbit (1974) Passat (1973) Scirocco (1974) Pointer (1980) W12 kupee ja roadster (1997) Zastava Yugo Florida Zhonghua Zhonghua M1/Zhonghua Zunchi (2005)
Bugatti EB118

Bugatti EB118 oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto, mida esitleti 1998. aasta Pariisi autonäitusel. Bugatti EB118 disainiti kuulsa itaalia autodisaineri Giorgetto Giugiaro poolt ja selle kujundus meenutas 1931. aasta Bugatti Type 50 ja Bugatti Atlanticu kujundust. Auto jõuallikaks oli 6,3-liitrine W18 turbomootor võimsusega 555 hj (408 kW). Auto tehnilised andmed
Bugatti EB218

Bugatti EB218 oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto, mida esitleti 1998. aasta Genfi autonäitusel. Bugatti EB218 oli suuremõõtmeline luksussedaan, mille disainis kuulus itaalia autodisainer Giorgetto Giugiaro. Auto kujundus meenutas legendaarset 1926. aasta Bugatti Royalet, samuti 1992. aasta Bugatti ideeautot EB112. Jõuallikaks oli Volkswageni projekteeritud 6,2-liitrine W18 turbomootor võimsusega 555 hj (408 kW), sama mootor oli ka ideeautol Bugatti EB118.
Bugatti 18/3 Chiron

Bugatti 18/3 Chiron oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto. Keskmootoriga Bugatti Chironi disainis kuulus itaalia autodisainer Giorgetto Giugiaro. Auto jõuallikaks oli sama Volkswageni W18 mis teistelgi Bugatti ideeautodel Bugatti EB118 ja Bugatti EB218. Bugatti 18/3 Chiron on saanud nime kunagise kuulsa Bugatti võidusõitja Louis Chironi (1899–1979) järgi. Chironi nimi võeti taas kasutusele 2016. aastal kui hakati tootma Bugatti Veyroni järeltulijat. "Bugatti Chiron storms Geneva with 1,500 hp and miles of carbon fiber". 29. veebruar 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2021. Vaadatud 7. mail 2021.
Kromatism

Kromatism ehk kromaatika on diatoonilise heli ja seda täiendava altereeritud heli järgnevus. Täielik kromaatiline helirida (1 oktaav) sisaldab 12 helikõrgust.
Kromaatiline helirida

Kromaatiline helirida on tõusvate või langevate pooltoonide helirida. Pooltoonid võivad olla diatoonilised või kromaatilised. Kromaatiline helirida on tuletatud loomulikust mažoorist või minoorist. Kromaatilise helirea kirjutamisel kehtivad järgmised reeglid: Tõusev kromaatiline helirida mažooris kõrgendatakse kõiki diatoonilisi astmeid, millele järgneb tervetoon. Ainult VI astme kõrgendus asendatakse VII astme madaldusega. c, cis, d, dis, e, f, fis, g, gis, a, b, h, c Laskuv kromaatiline helirida mažooris madaldatakse kõiki diatoonilisi astmeid, millele järgneb tervetoon. Ainult V astme madaldus asendatakse IV astme kõrgendusega. c, h, b, a, as, g, fis, f, e, es, d, des, c Eeltoodud ortograafiat nimetatakse klassikaliseks ortograafiaks, kuna see esineb Viini klassikute teostes. Selle ajastu harmoonias kasutati modulatsioone peamiselt lähedastesse helistikesse. Kuna VI astme kõrgendamine ja V astme madaldamine põhjustaks alteratsioonimärkide ilmumise, mis ei kuulu antud helistike I järgu sugulashelistike (vaata helistike sugulus) märkide hulka, siis klassikalises ortograafias neid välditakse. Erandiks võib olla tehniliste passaažide ja tertsiline liikumine kahehäälsuse puhul. Siis kõrgendatakse ka VI ja madaldatakse V astet, et ei tekiks enharmoonilist asendamist teiste intervallidega, mis raskendab noodilugemist. Minoori tõusev kromaatiline helirida kirjutatakse nagu tema paralleelse mažoori tõusev kromaatiline helirida, mis algab VI astmelt. Minoori laskuv kromaatiline helirida kirjutatakse nagu samanimelise mažoori kromaatiline laskuv helirida. Kui kromaatilise helirea tõusvas mažooris kõrgendatakse VI astet (seega minooris ka I astet) ning laskuvas helireas madaldatakse mažooris kui ka minooris V astet, siis seda nimetatakse modernseks (moodsaks) ortograafiaks. Sellist kirjaviisi on kasutatud hilisromantikutest (näiteks Wagner) alates, seoses altereeritud akordide keerukamate vormide esinemisega nende teostes.
GUI

GUI on mitmetähenduslik sõna või lühend. GUI (Graphical User Interface) on ingliskeelne lühend graafilise kasutajaliidese kohta. GUI on Guinea maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee. GUID (Globally Unique Identifier) on globaalne identifikaator.
Kromaatika

Kromaatika (kreeka keeles chrōmatikos, ‘värvitud’) on muusikas oktavipõhine helisüsteem, mis koosneb 12 pooltoonist. Kromaatika kontseptsioon pärineb Vana-Kreeka kromaatilise tetrakordi kontseptsioonist. Meloodia ja harmoonia analüüsis kasutatakse ka mõistet kromatism, mille all mõistetakse diatoonilise helirea väliste altereeritud helide kasutamist. Diatoonikat ja kromaatikat vastandati juba keskaja ja vararenessansi muusikateoorias, kasutades mõisteid musica recta ja musica ficta. Erinevalt hilisematest diatoonilistest süsteemidest, sisaldas musica recta lisaks seitsmele "muutmatule" helile A-st G-ni ka b-d. Kromaatika tõeline õitseng saabus 16. sajandi teisel poolel itaalia madrigalides (Rore, Marenzio and Gesualdo), kus see muutus põhiliseks ekspressiivseks väljendusvahendiks. Baroki ajal oli kromaatika tihedalt seotud afektideteooriaga. 18. sajandil, kui hakkas levima võrdtempereeritud häälestus, muutusid kromaatikal põhinevad intervallid võrdseteks diatoonikal põhinevatega ning võimalikuks muutus ka enharmonism. Kromaatika õitseng kestis 19. sajandi lõpuni - 20. sajandi alguseni. 20. sajandi alguses arenes kromaatikast välja dodekafoonia. kromaatiline helirida kromaatiline pooltoon kromaatiline kannel
Ulvhild

Ulvhild (1090ndad–1148) oli Rootsi konsort-kuninganna, keda tuntakse kui keskaegse Skandinaavia femme fatale`t. Ulvhild oli pärit Norrast. Saagade järgi oli ta isa Norra magnaat Haakon Finnsson, kes oli pärit Thjotta suguvõsast. Ulvhildi ema nimi on siiani teadmata, kindlaks on vaid tehtud, et ta ei olnud kuninganna Margaret Fredkulla. Noor Ulvhild laulatati Rootsi kuninga Inge II-ga, kuid sellest liidust lapsi ei sündinud. Hiljem süüdistati Ulvhildi kuninga mürgitamises, mis jättis temast ohtliku naise mulje. Pärast Inge II surma viibis Ulvhild asüülis Taanis, kus tal oli arvatavasti sugulasi. Taanis olevat ta abiellunud vana kuninga Nielsiga, kuid 1130. aasta paiku lahkus Ulvhild kuninga õukonnast ja naasis Rootsi. Rootsis abiellus Ulvhild Rootsi kuninga Sverker I-ga, kes olevat pärit madala positsiooniga suguvõsast. Abielu võimaldas kuningal suurendada oma õigust pärida troon, sest Ulvhild oli juba olnud Rootsi kuninganna. Abielust sündis neli last. Tütar, kes abiellus Taani kuninga Kanut V-ga. Jon Sverkersson, kes kandis jarli tiitlit, kuid talupojad tapsid ta kuningas Sverker I viimastel eluaastatel. Karl Sverkersson, kes sai jarli tiitli pärast Sverker I mõrva, kuid Rootsi kuningaks alles pärast Erik IX-t. Ingegerd Sverkersdotter, kes oli Vreta abtiss.