laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalle Holmberg

Kalle Holmberg (kodanikunimi Kaarle Vilhelm Holmberg; 21. juuni 1939 Mikkeli linn – 12. september 2016 Helsingi) oli Soome teatrilavastaja ja näitleja. Kalle Holmberg lõpetas 1965. aastal Soome Teatrikooli. 1964–1965 oli ta Üliõpilasteatri direktor. 1965–1970 töötas ta lavastajana Helsingi Linnateatris. Selle kõrvalt oli Holmberg 1968–1971 Soome Teatriinstituudi rektor. 1971–1977 töötas ta Turu Linnateatri pealavastajana. 1981–1982 oli ta KOM-Teatri direktor. 1984–1993 oli Kalle Holmberg Helsingi Linnateatri pealavastaja. 1990. aastatel lavastas ta ka Tampere Töölisteatris., 1982. aastal lavastas Kalle Holmberg neljaosalise Kalevala-ainelise telefilmi "Rauaaeg". Kalle Holmberg oli soome lavakunsti silmapaistvamaid uuendajaid. Holmberg, Kalle (1939–2016). Regissör, teaterråd Biografiskt lexikon för Finland Markus Määttänen, Kati Kalliosaari. Kuolleet: Ohjaaja Kalle Holmberg vaati rehellisyyttä ja suoruutta eikä alentunut teatterihyminään Aamulehti, 13. september 2016 Kalevala taiteessa – Elävissä kuvissa.Rauta-aika Kalevalaseura Kalle Holmberg andmekogus IMDb (inglise)
Kõrbjärv

Kõrbjärv on mitme Eesti järve nimi või nime osa: Kärinä Kõrbjärv Võru maakonnas Misso vallas Pundsu Kõrbjärv Võru maakonnas Misso ja Vastseliina vallas Rõuge Kõrbjärv Võru maakonnas Rõuge vallas Tilsi Kõrbjärv Põlva maakonnas laheda vallas ...
Kükä järv

Kükä järv (järvekood 211140) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas (Kauksi ja Miiaste külas. Järve pindala on 0,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kolpino

Kolpino (vene keeles Колпино) on Peterburi haldusalasse kuuluv linn Venemaal. Kaugus Peterburi kesklinnast on 25 km. Asub Ižora jõe kaldal. Kuulub Peterburi Kolpino rajooni. Linnaõigused sai 1912. aastal. Linnas asub rasketööstusettevõte Ižorski Zavod. Q126719912 http://www.kolpinfo.ru/ http://kolpino-city.ru/
Lahavere järv

Lahavere järv (järvekood 205495) oli järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lahavere külas, pindalaga 1,3 ha. Järve looduslik aluspinnas rikuti 1985. aastal süvendamise ja puhastamise käigus. Selle tulemusena järv veega enam ei täitu. Vaade järvenõo suunas (2021 kevad) Kunagine järvekallas (2021 kevad) Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Pajusi valla arengukava aastani 2031, 2014
Miiaste järv

Miiaste järv (järvekood 211143) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Järve pindala on 0,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Minnika paisjärv

Minnika paisjärv (järvekood 204073) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Koikse ja Lipametsa külas. Järve pindala on 0,6 ha. Järves on kaks saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Munkülä järv

Munkülä järv (ka Munaküla järv; järvekood 212282) on järv Võru maakonnas Võru vallas Oro külas. Järve pindala on 0,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mudsina järv

Mudsina järv (ka Mutsina järv; keskkonnaregistri kood vee2123100) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hino külas. Järve pindala on 13,5 ha. Järv on üks Kooraste järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mällu veskijärv

Mällu veskijärv (keskkonnaregistri kood 2016110) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Käru külas ja Simuna alevikus. Järve pindala on 4,2 ha. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mõdriku järv

Mõdriku järv (keskkonnaregistri kood vee2090020) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku ja Vetiku külas. Järve pindala on 1,3 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Mõdriku paisjärv

Mõdriku paisjärv (keskkonnaregistri kood vee2013300) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku. Järve pindala on 2 ha. Järves on üks saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nabudi järv

Nabudi järv (järvekood 200400) on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Viitna külas. Järve pindala on 0,6 ha. Järv on üks Viitna järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nauska järv

Nauska järv (keskkonnaregistri kood vee2116010) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Järve pindala on 5,5 ha. Järv on üks kahest Rooni järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Norra allikajärv

Norra allikajärv (järvekood 205041) on järv Järva maakonnas Järva vallas Norra külas. Järve pindala on 0,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pattina järv

Pattina järv (keskkonnaregistri kood vee2130710) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Litvina ja Pattina külas. Järve pindala on 8,6 ha. Pattina järv on Eesti piiriveekogu. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Puhatu järv

Puhatu järv (keskkonnaregistri kood vee2036000) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Järve pindala on 20,5 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pumbajärv

Pumbajärv (keskkonnaregistri kood vee2006050) on tehisjärv Tallinnas. Järve pindala on 1,2 ha. Männiku järv Männiku Väikejärv Raku järv Tammemäe järv Valdeku karjäär Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Khawaja Muhammad Asif

Khawaja Muhammad Asif (urdu keeles خواجہ محمد آصف; sündinud 9. augustil 1949 Sialkotis) on Pakistani poliitik, ta kuulub Pakistani Muslimiliigasse. Ta on 7. juunist 2013 Pakistani veeressursside ja energeetika minister ning lisaks 27. novembrist 2013 Pakistani kaitseminister. Ta sündis aastal 1949 Sialkotis Pandžabi provintsis. Ta on lõpetanud Punjabi ülikooli. Enne poliitikasse asumist tekutses ta Lähis-Idas pankurina. Ta alustas oma poliitilist karjääri aastal 1991, kui ta tuli tagasi Araabia Ühendemiraatidest.
Pärdu järv

Pärdu järv (keskkonnaregistri kood vee2103200) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Järve pindala on 1,8 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rooni järv

Rooni järv (keskkonnaregistri kood vee2116000) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Järve pindala on 4,6 ha. Järv on üks kahest Rooni järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Räpo järv

Räpo järv (keskkonnaregistri kood VEE2138610) on järv Võru maakonnas Võru vallas Räpo ja Mõisamäe külas. Järve pindala on 1 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rätsepa järv

Rätsepa järv (keskkonnaregistri kood vee2006010) on järv Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas. Järve pindala on 4,1 ha. Järve ümbritseb igast küljest Männiku raba. Põhjakallas on teistest kõvem ja kuivem. Järve põhi on mudane. Algselt oli tegemist umbjärvega, nüüd ühendab teda Tammetalu järvega kraav. Järve kollakaspruun vesi soojeneb kiiresti ja on mudani läbipaistev. Rätsepa järv; Kalapeedia Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Kaks Harjumaa järve arvatakse avalike veekogude seast välja; Postimees, 5. märts 2012
Soitsejärv

Mitte segi ajada Tartumaa Tartu valla Soitsjärvega Soitsejärv (keskkonnaregistri kood vee2085600) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Järve pindala on 5,9 ha. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Solda järv

Solda järv (keskkonnaregistri kood vee2130300) on järv Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Järve pindala on 3,6 ha. Järv on üks Orava järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Taagepera järv

Taagepera järv (keskkonnaregistri kood vee2020330) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Taagepera ja Pilpa külas. Järve pindala on 2,8 ha. Järvest voolab läbi Õhne jõgi. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vaaba järv

Vaaba järv (keskkonnaregistri kood vee2123400) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Järve pindala on 3,2 ha. Järv on üks Kooraste järvedest. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Imbi Kose

Imbi Kose (kuni 1958 Imbi Lall; 10. märts 1934 Võru – 19. veebruar 2016) oli eesti matemaatikapedagoog. Ta töötas Jõgeva Ühisgümnaasiumis ja Noarootsi Gümnaasiumis matemaatikaõpetajana. Madis Jürgen. Imbi. Eesti Ekspress, 13. aprill 2006 Ene Pajula. Miks on eakad õpetajad koolis? Delfi, 14. august 2009 Haud Siimusti kalmistul
Alexey Pegushev

Alexey Pegushev (läti keeles Aleksejs Peguševs) on helilooja, pianist ja improvisaator Lätist. Ta sündis 1992. aastal Riias, kus ta õppis Jazeps Vitolsi nimelises Läti Muusikaakadeemias Juris Karlsonsi juures. Õpingud jätkusid Norra Muusikaakadeemias Asbjørn Schaatuni ning Leedu Muusika- ja Teatriakadeemias Mindaugas Urbaitise käe all. Seejärel astus Aleksejs magistriõppesse Sibeliuse Akadeemias, kus ta kompositsiooniõpetaja on Juhani Nuorvala ja klaveriõpetaja Niklas Pokki. Heliloojana hindab Alexey stiililist mitmekesisust ning ta kombineerib tihti eksperimentaalset traditsioonilisega. Tema meelisžanriteks on vokaal-, klaveri- ja orkestrimuusika. Alexey Pegushevi kui pianisti põhirepertuaari moodustab nüüdisaegne ja vararomantiline muusika.
Vanigõjärv

Vanigõjärv (keskkonnaregistri kood vee2156230) on järv Võru maakonnas Setomaa valla Tserebi külas ja Võru valla Viitka külas. Järve pindala on 19,7 ha. Järves on kuus saart. Vanigõ järv on Eesti piiriveekogu. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ikepera liigikaitseala

Ikepera liigikaitseala oli liigikaitseala Viljandi maakonnas Karksi vallas (tänapäeva Mulgi valla aladel) Ärikülas. Kaitsealal kaitsti must-toonekurge. Kaitseala pindala oli 34,6 ha. Loodusobjektide loodusväärtuse puudumise tõttu arvati 7. juulil 2016 Eesti Vabariigi peaministri määrusega Ikepera liigikaitseala kaitse alt välja. Sama määrusega arvati kaitse alt välja teinegi Viljandi maakonna liigikaitseala – Kalbuse. Ikepera liigikaitseala Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 27.12.2016) Ikepera liigikaitseala ja Kalbuse liigikaitseala kaitse alla võtmise otsuse kehtetuks tunnistamineн. riigiteataja.ee Ikepera liigikaitseala Eesti looduse infosüsteemis
Kareda looduskaitseala

Kareda looduskaitseala on looduskaitseala Järva maakonnas Järva valla ja Paide linna alal. Kaitseala pindala on 362,8 ha Kaitseala on moodustatud looduslike elupaikade ja I kategooria kaitsealuste liikide kaitsmiseks. Kareda looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.12.2016) Kareda looduskaitseala keskkonnaportaalis
Tuhu-Kesu linnuala

Tuhu-Kesu linnuala on linnuala, mis hõlmab alasid Pärnu ja Rapla maakonnas. Linnuala pindala on 19 296,6 ha Kaitseala on moodustatud 2004, et kaitsta järgmisi linnuliike: kaljukotkas, merikotkas, soo-loorkull, punaselg-õgija, niidurisla, rabapüü, hallõgija, mustsaba-vigle, suurkoovitaja, väikekoovitaja, tutkas, sinikael-part, rüüt, vööt-põõsalind, teder, mudatilder, punajalg-tilder ja kiivitaja. Linnualale jäävad järgmised sood ja rabad: Lihula raba, Tuhu soo, Avaste soo. Tuhu soo Avaste soo Tuhu-Kesu linnuala keskkonnaportaalis (vaadatud 06.11.2020) Tuhu-Kesu linnuala keskkonnaportaalis
Rebasmäe hoiuala

Rebasmäe hoiuala on hoiuala Võru maakonnas Setomaa ja Võru vallas. Hoiuala pindala on 32,1 ha Hoiuala on moodustatud 2005, et kaitsta elupaigatüüpe ja kahte liiki: läikiv kurdsirbik ja kollane kivirik. Rebasmäe hoiuala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.12.2016) Rebasmäe hoiuala keskkonnaportaalis
Sulo

Sulo oli 1998 asutatud Eesti ansambel. Sulo Tintse - kitarr, solist Madis Ligi - klahvpillid 2002 album "Kuumad tunded" 2006 album "Armastusest ei loobu eal" 2009 album "Tean Sul meeldib ..." ... http://www.muusika.ee/ansamblid/sulo.html (vaadatud 27.12.2016) Ansamblist Muusika.ee andmebaasis
Läsna jõgi

Läsna jõgi ehk Nõmmoja on jõgi Harju ja Lääne-Viru maakonnas. Jõgi on 16,9 km pikk, valgla pindala on 37,1 km². Jõgi suubub vasakult poolt Loobu jõkke. Läsna jõgi keskkonnaportaalis Läsna jõgi keskkonnaportaalis
Saki jõgi

Saki jõgi on jõgi Pärnu maakonnas Tori vallas. Jõgi on 10,9 km pikk, valgla pindala on 24,5 km². Jõgi suubub paremalt poolt Mõnuvere jõkke. Saki jõgi keskkonnaportaalis Saki jõgi keskkonnaportaalis
Vahu jõgi

Vahu jõgi (ka Vahujõgi) on jõgi Järva maakonnas Järva vallas. Jõgi on 5,9 km pikk, valgla pindala on 115,8 km², suubub paremalt Preedi jõkke. Vahu jõgi keskkonnaportaalis
Andrekse kraav

Andrekse kraav (ka Andrekse peakraav) on kraav Kõrvemaa keskosas Harjumaal Kose vallas Ardu alevikus. Kraav on 3,5 km pikk, valgla pindala on 4,3 km². Kraav suubub vasakult Pirita jõkke. Andrekse kraav keskkonnaportaalis Andrekse kraav keskkonnaportaalis
Atla kraav

Atla kraav on kraav Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kraav on 2,1 km pikk, valgla pindala on 3,7 km². Kraav suubub merre. Atla kraav keskkonnaportaalis Atla kraav keskkonnaportaalis
Edru peakraav

Edru peakraav on peakraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kraav on 4,5 km pikk, valgla pindala on 10,4 km². Kraav suubub vasakult poolt Põltsamaa jõkke. Edru peakraav keskkonnaportaalis Edru peakraav keskkonnaportaalis
Eivere peakraav

Eivere peakraav on peakraav Järva maakonnas Paide linnas. Kraav on 9,6 km pikk, valgla pindala on 13,3 km². Kraav suubub paremalt poolt Pärnu jõkke. Eivere peakraav keskkonnaportaalis Eivere peakraav keskkonnaportaalis
Elistvere peakraav

Elistvere peakraav on peakraav Jõgeva ja Tartu maakonnas. Kraav on 5 km pikk, valgla pindala on 18,4 km². Kraav suubub paremalt poolt Nava ojasse. Elistvere peakraav keskkonnaportaalis Elistvere peakraav keskkonnaportaalis
Hirla kraav

Hirla kraav on kraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kraav on 5,4 km pikk, valgla pindala on 8,5 km². Kraav suubub vasakult poolt Karaski jõkke. Hirla kraav keskkonnaportaalis Hirla kraav keskkonnaportaalis
Jäola peakraav

Jäola peakraav on peakraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kraav on 4,3 km pikk, valgla pindala on 5,7 km². Kraav suubub vasakult poolt Nõmme jõkke. Jäola peakraav keskkonnaportaalis Jäola peakraav keskkonnaportaalis
Raudale kraav

Raudale kraav (ka Jüriküla kraav) on kraav Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Kraav on 2,1 km pikk, valgla pindala on 2,2 km². Kraav suubub paremalt poolt Pedja jõkke. Raudale kraav keskkonnaportaalis Raudale kraav keskkonnaportaalis
Vormel 1 konstruktorite karikas

Vormel 1 konstruktorite karikas (inglise Constructors' World Championship) on karikas, mis antakse hooaja jooksul enim punkte kogunud meeskonnale.
Keibu oja

Keibu oja (ka Keibu peakraav) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas. Oja on 4,9 km pikk, valgla pindala 17,3 km². Oja algab Suursoo loodeservalt ja suubub kagust Keibu lahte. Keibu oja keskkonnaportaalis
Kudjape peakraav

Kudjape peakraav on peakraav Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kraav on 3,5 km pikk, valgla pindala on 8,3 km². Kraav suubub vasakult poolt Põduste jõkke. Kudjape peakraav keskkonnaportaalis Kudjape peakraav keskkonnaportaalis
Pfalz-Simmern

Pfalz-Simmern oli üks Wittelsbachide Pfalzi liini kõrvalliine. Wittelsbachide Pfalzi liin jagati pärast Ruprecht III surma aastal 1410 neljaks liiniks, sealhulgas Pfalz-Simmerni liin pealinnaga Simmernis. See liin hääbus aastal 1685 seoses Karl II surmaga. Pfalz-Neuburgi liin päris valdused. Simmerni liini asutaja Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken oli ka Pfalz-Zweibrückeni haru ja selle kõrvalharude asutaja. Õigused Veldenzi krahvkonnale ja osale Sponheimi krahvkonnast, mis tulid üle Stefani naiselt Anna von Veldenzilt, läksid nendele liinidele. Stefan 1410–1444 Friedrich I 1444–1480 Johann I 1480–1509 Johann II 1509–1557 Friedrich III 1559–1576 Ludwig VI 1576–1583 Friedrich IV 1583–1610 Friedrich V 1610–1623 Karl I Ludwig 1649–1680 Karl II 1680–1685 Pfalz
Taludevahe tänav

Taludevahe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Taludevahe tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime selle järgi, et läbib põikisuunas paljude Tiskre endiste talude maid. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 296.
Põlendiku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Põlendiku tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. Põlendiku tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud alepõllundustermini "põlendik" järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289.
Lobjaka tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lobjaka tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Lobjaka tänav algab Veskimetsa tänavalt, ristub Pärituule ja Tuuleveski tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Lobjaka tänav on enam-vähem põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 610 meetri pikkune. Lobjaka tänav sai nime 26. septembril 1958. Tänav on saanud nime meteoroloogia mõiste "lobjakas" järgi. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 279.
Pfalz-Simmern-Zweibrücken

Pfalz-Simmern-Zweibrücken oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Simmerni ja Zweibrückeni ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal. Pfalz-Simmern-Zweibrücken loodi aastal 1410 pärast kuningas Ruprecht III surma Pfalzi jagamisega tema pojale Stefanile. Aastal 1444 lisati riigile Veldenzi krahvkond, kuid hiljem samal aastal jagas ta oma territooriumid oma poegade Friedrichi (kes sai Simmerni) ja Ludwigi (kes sai Zweibrückeni ja Veldenzi) vahel. Aastal 1448 päris ta poole Pfalz-Neumarkti territooriumist, kuid müüs selle Pfalz-Mosbachile. Stefan, 1410–59
Pfalz-Simmern-Kaiserslautern

Pfalz-Simmern-Kaiserslautern oli Saksa-Rooma riigi osariik Simmerni ja Kaiserslauterni, ning Pfalzi Sponheimi krahvkonna osa ümber tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal. Pfalz-Simmern-Kaiserslautern loodi aastal 1610 pärast Friedrich IV surma Pfalzi jaotamisest tema pojale Ludwig Philippile. Aastal 1673 taandus Ludwig Philippi poeg ja järglane Ludwig Heinrich oma territooriumite valitsemisest Pfalzi kasuks ja suri järgmisel aastal pärijateta.
Pärituule tänav

Pärituule tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Pärituule tänav sai nime 26. septembril 1958. Tallinna tänavanimed. KNAB. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289.
Õlle tarbimine riigiti

Siin on riigid loetletud aastas tarbitud õlle koguse järgi (inimese kohta).
Marjametsa oja

Marjametsa oja (ka Marjametsa kraav) on oja Lääne-Virumaal Haljala vallas. See voolab paremalt Altja jõkke. Oja on 5,5 km pikk, valgla pindala on 10,7 km². Marjametsa oja keskkonnaportaalis Marjametsa oja keskkonnaportaalis
Stefanie Giesinger

Stefanie Giesinger (sündinud 27. augustil 1996 Kaiserslautern) on Saksamaa modell.
Nabala peakraav

Nabala peakraav (ka Nabala oja) on peakraav Harju maakonnas Kiili vallas. Kraav on 7,8 km pikk, valgla pindala on 13,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Vääna jõkke. Nabala peakraav keskkonnaportaalis Nabala peakraav keskkonnaportaalis
Parisuu oja

Parisuu oja (ka Parisoo oja, Parisuu peakraav, Parisoo peakraav) on peakraav Põlvamaal Kanepi vallas ja Võrumaal Võru vallas. Parisuu oja on 10,8 km pikk, valgala pindala on 28 km², suubub vasakult Võhandu jõkke. Parisuu oja keskkonnaportaalis Parisuu oja keskkonnaportaalis
John Sanders

John Sanders on mitme tuntud inimese nimi: John Sanders, inglise maalikunstnik (1750–1825) John Sanders, Briti arhitekt (1768–1826) John C. C. Sanders, Konföderatsiooni kindral (1840–1864) John Oswald Sanders, Uus-Meremaa jurist (1917–1992) John Sanders, inglise muusik (1933–2003) John Sanders, ameerika pesapallur (1945) John E. Sanders, ameerika teoloog (1956) John T. Sanders, ameerika spordireporter John T. Sanders, ameerika filosoof Jon Sanders
Peindla kraav

Kokõ kraav on kraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kraav on 0,2 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Kraav suubub vasakult poolt Jäola peakraavi. Peindla kraav keskkonnaportaalis Peindla kraav keskkonnaportaalis
Xenia Deli

Xenia Deli (sündinud 27. oktoobril 1989 Basarabeascas) on Moldova modell.
Rutka kraav

Rutka kraav (ka Põima kraav) on kraav Kõrvemaa kirdeosas Harjumaal Kuusalu vallas ja Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Kraav on 6,3 km pikk, valgla pindala on 19,9 km². Kraav algab Ohepalu raba kaguservalt, möödub kesk- ja alamjooksul Rutka mägedest ida poolt ja suubub paremalt Valgejõkke. Rutka kraav keskkonnaportaalis Rutka kraav keskkonnaportaalis
Sagadi oja

Sagadi oja (ka Sagadi peakraav) on oja Lääne-Virumaal Haljala vallas. See suubub paremalt Altja jõkke. Oja on 6,4 km pikk, valgla pindala on 10,2 km². Sagadi oja keskkonnaportaalis Sagadi oja keskkonnaportaalis
Click OK

Click OK oli Eesti popmuusikaansambel, mille liikmeteks olid Monika Sjomgina, Kariny Joala, Grete Rämmalit ja Kairi Sihiga. Joala on olnud ka Bad Angels tantsugrupi liige. Click OK andis 1998. aastal välja albumi "Lase lõdvaks". Paljud lood on ka ilmunud kogumikel: näiteks "Casanova", "Narkopolitsei" ja "Taas kord saabub jõulumees". Monika Sjomgina Kariny Joala Grete Rämmal Kairi Siht 1998 "Lase lõdvaks" "Casanova" "Narkopolitsei" "Taas kord saabub jõulumees" Click OK andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) "Clicki-piigad on Eesti parimad", Eesti Päevaleht, 30. september 1999
Sõerukraav

Sõerukraav (ka Sõeru peakraav) on kraav Harjumaal Saue ja Lääne-Harju vallas. Kraav on 2,9 km pikk, valgla pindala 2,2 km². Kraav suubub vasakult Vasalemma jõkke. Sõerukraav keskkonnaportaalis Sõerukraav keskkonnaportaalis
Tõõrakõrve kraav

Tõõrakõrve kraav on kraav Harju maakonnas (Kuusalu vald, Kolgu küla) ja Lääne-Viru maakonnas (Tapa vald, Tõõrakõrve küla). Kraav on 5 km pikk, valgla pindala on 10,6 km². Kraav suubub vasakult poolt Valgejõkke. Tõõrakõrve kraav keskkonnaportaalis Tõõrakõrve kraav keskkonnaportaalis
Vaali peakraav

Vaali peakraav on peakraav Järva ja Jõgeva maakonnas. Kraav on 11 km pikk, valgla pindala on 15,6 km². Kraav suubub paremalt poolt Vahisoo peakraavi. Vaali peakraav keskkonnaportaalis Vaali peakraav keskkonnaportaalis
Mudamäe kraav

Mudamäe kraav (ka Vassivere kraav) on kraav Lääne-Virumaal Vinni vallas. Kraav on 3,3 km pikk, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Salutaguse külast ja suubub vasakult Kukessaare ojja. Mudamäe kraav keskkonnaportaalis Mudamäe kraav keskkonnaportaalis