laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tüüp 82 (juhtimissoomuk)

Tüüp 82 (82式指揮通信車) on Jaapani kuue rattaga juhtimis- ja sidesoomuk, mis võeti kasutusele 1982. aastal. Aastal 2010 oli neid Jaapani Omakaitsejõudude teenistuses 229 masinat. Karmide maasrikuolude tõttu kasutas jaapan pikka aega ainult roomiksoomukeid, kuid 1970. aastate lõpul algasid tööd ratastega luuresoomuki loomiseks. Aastal 1974 valmistati Jaapani Omakaitsejõudude tarbeks kaks luuresõidukit: Komatsu Seisaku-Jyo valmistas neljarattalise masina ja Mitsubishi rasketööstusettevõte valmistas kuue rattaga masina. Katsete järel otsustati kuuerattalise mudeli kasuks. Tootma hakati kahte kuuerattalist soomukit: Komatsu hakkas tootma luuresoomukit Tüüp 87, juhtimis- ja sidesoomukit Tüüp 82 hakkas tootma Mitsubishi. Tüüp 87 ja Tüüp 82 kasutavad sama veermikku. Aastal 2010 oli Jaapani Omakaitsejõududes kasutusel 229 juhtimis- ja sidesoomukit Tüüp 82. Tüübi 82 soomus on keevitatud terasest ja pakub kaitset käsitulirelvade ja mürsukildude eest. Juht istub masinas ees paremal ja tema kõrval vasakul istub veel üks meeskonnaliige, kelle pa kohal on luuk. Luugi ees paikneb üks 7,62 mm kuulipilduja. Esiaknad on võimalik lahingupiirkonnas vaatepiludega soomusluukidega kinni katta. Tagumine meeskonnaruum on esiosast kõrgem, et mahutada sideaparatuur ja kuus meeskonnaliiget. Tagumise ruumi katuses on kaks luuki: vasakpoolsel luugil on kuus periskoopi vaatluseks ja parempoolse ees paikneb 12,7 mm kuulipilduja. Kuulipilduja on varustatud teraskilbiga. Masina tagaosas asub suur luuk vaatlus- ja laskeavaga. Vasakul küljel teise ja kolmanda ratta vahel paikneb veel üks laskeavaga luuk, kuid on nähtud soomukeid ilma selle luugita. Tagumise luugi kohal asub veel üks laskeava ja kaks paiknevad küljeluugi kõrval. Mootor paikneb kahe meeskonnaruumi vahel. Mootorist paremal on läbipääs, mis ühendab kahte meeskonnaruumi. ABK luure soomuk – masina tagaosas on seadmed proovide kogumiseks. "Type 82" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 01.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 01.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Type 87" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 01.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Komatsu Type 87 reconnaissance and patrol vehicle (Japan), Reconnaissance vehicles". Jane's Armour and Artillery (Inglise keel). 20.09.2011. Vaadatud 01.01.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[alaline kõdulink] Pildid Tüübist 82
Nukuriik

Nukuriik ehk marionettriik on riik, mis on vormiliselt küll iseseisev, kuid mida tegelikult kontrollib mõni teine riik. Afganistani ja Iraagi sõja tõttu on väidetud, et mõlemad riigid on muutunud USA nukuriikideks, kuna nende valitsused on võimule aidanud Ameerika Ühendriigid ja need alluvad USA korraldustele. 2008. aasta jaanuaris tehtud intervjuus küsiti Afganistani presidendilt Ḩāmid Karzaylt, kas ta on USA nukuvalitsuse juht, ja ta vastas, et "kui minu tänulikkust Ameerikale tõlgendatakse kui marionetlust, siis kutsutagu mind pealegi marionetiks." banaanivabariik puhverriik vasallriik protektoraat satelliitriik suveräänsus "Montevideo Convention 1933 articles 1 and 3". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2008. Vaadatud 31. oktoobril 2008. McNeely, Connie L. (1995), Constructing the Nation-state: International Organization and Prescriptive Action, John W. Meyer, Greenwood Press, lk 52 Traditional international law has commonly relied on the criteria laid down in the 1933 Montevideo Convention when referring to a state. ... These "classical" criteria rest upon the idea of effectiveness among territorial units and are indeed reflected in the early discussions of statehood in the United nations. Security Council records also show that, along with the traditional criteria, reference has been made to a member of other matters in connection with the statehood of an applicant, to greather and lesser degree, including mode of the establishment of state, foreign occupation of its territory, relations with a former sovereign, the extent of the applicant sovereignty, the ratification of peace treaties with ex-enemy applicants, war-related disabilities, the legitimacy of the statehood obtained through aggression and conquest, defense arrangements with other powers, the de jure versus de facto status of applicant and its government, recognition of the applicant by United Nations members, and diplomatic relations with other states. Kreijen, Gerard (2004), State Failure, Sovereignty And Effectiveness, Martinus Nijhoff Publishers, lk 110 Empiirilise uuringu tarbeks esitati alljärgnevaid küsimusi. 1. Kas on esitatud avaldus Rahvuste Liigasse? 2. Millised riigid on sinu riigi valitsust tunnustanud faktiliselt ja juriidiliselt? 3. Kas sinu riigil on stabiilne valitsus ja kinnitatud piirid? Milline on riigi rahvaarv? 4. Kas sinu riik on täielikult iseseisev, enda juhitud (self-governing)? Concise Oxford English Dictionary ISBN-10: 0198610475 "Karzai says US help saved Afganistan". Dawn. 27. jaanuar 2008.
Daugai

Daugai (leedu) (poola keeles Daugi, saksa keeles vanasti Daugen) on linn Leedus Alytuse maakonnas Alytuse rajoonis. Linn asub Dzūkija kõrgustikul merepinnast 137 meetri kõrgusel Didžiulise järve kaldal. Daugais on saekaater, veski ja mõned puidutöötlemisettevõtted. Linnas on raamatukogu, kultuurimaja ja keskkool. Lisaks annab seal haridust Daugai tehnoloogia- ja kaubanduskool. Vaatamisväärsuseks on aastal 1862 valminud katoliku kirik. Linna piiridesse jääb esimesel aastatuhandel rajatud ja XIV sajandini kasutusel olnud Daugai linnamägi. Asulat on esmamainitud 1384. aastal. Toona suundusid ristisõdijad sealse linnuse kaudu Trakai ja Vilniuse suunas. XIV sajandil rajati sinna suurvürstide jahiloss, mis oli kasutusel XV sajandini. Arvatakse, et Vytautas lasi sinna ka esimese kiriku rajada. Aastal 1503 andis suurvürst Aleksander Daugaile linnaõigused. Arvatakse, et aastal 1639 kihlus Władysław IV Waza seal oma naise Ludwika Maria Gonzagaga. XVIII sajandi alguseks oli linn aga katku, näljahäda ja sõdade tõttu peaaegu inimtühjaks jäänud ja nii kaotas see aastal 1732 oma privileegid. 1792 sai Daugai taas linnaõigused, kuid 1793 võeti linnaõigused ära. Selle lühikese aja vältel jõuti linna siiski kool asutada. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus. Alev kandis tsaariajal venekeelset nimekuju Дауги. 1906. ja 1925. aastal Daugai põles. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Uuesti sai linnaks 1956. aastal. Nõukogude perioodil oli Daugais piimakombinaat, seal tegutses ka kalakasvatus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Daugai elanikest leedulasi 96,6%, venelasi 1,53% ja tatarlasi 1,11%. Daugai tänavavaade Koolimaja Tehnoloogia- ja kaubanduskool Daugai kirik Daugai Janina Buzūnaitė-Žukaitienė – Leedu luuletaja Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. Gintautas Zabiela. Lietuvos medinės pilys. Vilnius. 1995, lk. 227 (Nr. 13). Дауги. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 15 lk. http://gatchina3000.ru/great-soviet-encyclopedia/bse/019/801.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 29. augustil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.daugai.lt/ Linn portaalis Vietoves.lt
409

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 405 | 406 | 407 | 408 | 409 | 410 | 411 | 412 | 413 | ► | ►► 409. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Theodosius II. Vandaalid ületasid oma rännakul lääne poole Püreneed ning jõudsid Hispaaniasse. Roomlased andsid neile maad (tänapäeva Andaluusia. Alaanid hõivasid Lusitaania ja sueebid osa tänapäeva Portugali aladest. Hermeric sai esimeseks sueebide kuningaks Gallaecias. ... ... Gao Yun, Põhja-Yani keiser
Urbino

Urbino (ladina keeles: Urvinum Mataurense 'pisike linn Matauruse jõe kaldal') on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Marche maakonnas Pesaro ja Urbino provintsis. Urbino ajalooline keskus kanti 1998. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. Urbinos elas 16. sajandil üks Itaalia suuremaid majoolikameistreid Francesco Xanto Avelli. Urbino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acqualagna, Auditore, Colbordolo, Fermignano, Fossombrone, Piano saar, Lunano, Mondaino (RN), Montecalvo in Foglia, Monteciccardo, Montefelcino, Montelabbate, Peglio, Petriano, Piandimeleto, Sant'Angelo in Vado, Sassocorvaro, Tavoleto, Urbania. Urbinos on aastal 1506 asutatud ülikool. Aastal 1971 loodi Urbino semiootikakeskus. Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it
411

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 407 | 408 | 409 | 410 | 411 | 412 | 413 | 414 | 415 | ► | ►► 411. aasta Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Theodosius. ... ... Constantinus III, Lääne-Rooma vastukeiser
Tamagotchi

Tamagotchi (たまごっち) on Jaapanis loodud kaasaskantav "digitaalloom". Esimesena tuli see müügile 1996. aastal Jaapani lelu- ja videomängude firma Bandai poolt. 2010. aastaks oli maailmas müüdud üle 76 miljoni Tamagotchi. Nimi "Tamagotchi" on tulnud kahest jaapanikeelsest sõnast "tamago", mis tähendab tõlkes "muna", ning "tomodachi", mis tähendab tõlkes "sõber", või kombinatsioonist "tamago" ja "chi", mis tähendab tõlkes "armas".[viide?] Furby(Furby)
Emir Kusturica

Emir Nemanja Kusturica ( serbia kirillitsa: Емир Немања Кустурица; sündinud 24. novembril 1954 Sarajevos) on Serbia filmirežissöör, näitleja ja muusik.
441

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 437 | 438 | 439 | 440 | 441 | 442 | 443 | 444 | 445 | ► | ►► 441. aasta (CDXLI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 441 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine. Vana-Rooma konsuliks oli Cyrus. ... Shen Yue, hiina luuletaja ja ajaloolane ...
Elektrėnai

Elektrėnai (leedu) on linn Leedus, Elektrėnai omavalitsuse ja Elektrėnai valla halduskeskus. Linn asub merepinnast 95 meetri kõrgusel Elektrėnai veehoidla ääres. Elektrėnai jääb Vilniusest 47 kilomeetrit lääne poole. Asutati 1961. aastal Elektrėnai elektrijaama ehitusega seoses. Aastal 1962 sai linnaõigused. Aastal 1968 toimus sel Leedu esimene džässifestival Jaunystė 68. Aastal 1996 valmis sealne katoliku kirik. Linn on tuntud oma jäähokitraditsioonide poolest. Pikka aega oli Elektrėnai Leedus ainus hästivarustatud jäähokiväljakuga linn. Praegugi on enamik Leedu jäähokikoondise mängijaid pärit Elektrėnaist. Linna jäähokiklubi SC Energija on Leedu meister ja mängib ka Läti hokiliigas. Linnas on kultuuri- ja kunstimuuseum. Asutati 1961. aastal Elektrėnai elektrijaama ehitusega seoses. Aastal 1962 sai linnaõigused. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elektrėnai elanikest leedulasi 83,09%, venelasi 8,62%, poolakaid 3,46%,valgevenelasi 1,59% ukrainlasi 1,44% ja tatarlasi 0,27%. Rūta Rikterė – Leedu pianist Donatas Vėželis – Leedu tantsija Darius Kasparaitis – Leedu jäähokimängija Dainius Zubrus – Leedu jäähokimängija Arūnas Aleinikovas – Leedu jäähokimängija Nerijus Ališauskas – Leedu jäähokimängija Egidijus Bauba – Leedu jäähokimängija Aivaras Bendžius – Leedu jäähokimängija Arnoldas Bosas – Leedu jäähokimängija Nerijus Dauksevičius – Leedu jäähokimängija Aimas Fiščevas – Leedu jäähokimängija Mindaugas Kieras – Leedu jäähokimängija Dovydas Kulevičius – Leedu jäähokimängija Šarūnas Kuliešius – Leedu jäähokimängija Artūras Kuzmičius – Leedu jäähokimängija Darius Lelėnas – Leedu jäähokimängija Petras Nausėda – Leedu jäähokimängija ja poliitik Aleksejus Nikiforovas – Leedu jäähokimängija Darius Pliskauskas – Leedu jäähokimängija Pijus Rulevičius – Leedu jäähokimängija Karolis Šlikas – Leedu jäähokimängija Dalius Vaiciukevičius – Leedu jäähokimängija Povilas Verenis – Leedu jäähokimängija Justinas Vėželis – Leedu jäähokimängija Tomas Vyšniauskas – Leedu jäähokimängija Andrejus Židkovas – Leedu jäähokimängija Linnas asub Elektrėnai kutsehariduskeskus. Haridust annavad gümnaasium, progümnaasium ja algkool. Linnas on ka Darius Kasparaitise jäähokikool. Gümnaasium Progümnaasium Algkooli hoone Kutsehariduskeskus "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 28. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.elektrenai.lt/ Linn portaalis vietoves.Lt
442

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | 460. aastad | 470. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 438 | 439 | 440 | 441 | 442 | 443 | 444 | 445 | 446 | ► | ►► 442. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Eudoxius ja Flavius Dioscurus. Ida-Rooma keiser Theodosius II saatis keisrinna Eudocia igavesse pagendusse Jeruusalemma halvenenud suhete tõttu ... Johannes I, Antiookia patriarh David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 25-32.
Espresso

Espresso (itaalia keeles 'väljapressitud') on itaaliapärane kohv, mis valmistatakse espressokohvimasinas, surudes rõhu all olevat vett kiiresti läbi tihedalt keetmiskambrisse pakitud peene kohvipulbri, mis on jahvatatud espressoubadest (tumedaks röstitud Arabica ubadest). Sõna "espresso" kasutatakse ka valmistamismeetodi kohta. See menetlus leiutati Itaalias 20. sajandi algul.[viide?] Peeneks jahvatatud espressokohv pakitakse tihedalt filtrihoidikusse ehk käppa. 95[viide?] kraadini kuumutatud vesi surutakse keetmiskambrisse 9–10 atmosfääri suuruse rõhu all. Tavaliselt kulub ühe tassi (25–35 ml) espresso valmistamiseks umbes 20 sekundit ja topeltespresso (80 ml) jaoks 25 sekundit. Espresso kvaliteeti hinnatakse eelkõige kohvi pinnale tekkiva tiheda ja väikeste mullidega 3–4 mm paksu punakaspruuni pehme vahukihi (kreemi – crema) järgi. Espressot serveeritakse tavaliselt klaasi veega.[viide?] Caffè latte – espressole lisatakse aurutatud piim. Cappuccino – espresso on kaetud rohke aurutatud ja vahustatud piimaga. Americano – espresso on segatud kuuma veega. Corretto (nn 'korrigeeritud') – espressole on lisatud kanget alkoholi (näiteks grappa't Corretto di grappa). Ristretto – tavalisest vähema veega valmistatud ja seega kangem espresso. Doppio ehk topeltespresso. Caffè macchiato – espresso vähese aurutatud piimaga. Café au lait – prantsuse piimakohv, mida juuakse suurest café au lait kausist. Mochaccino – koosneb neljast kihist: vedelast kakaost, espressost, kuumutatud piimast ja piimavahust.[viide?] Almond mocha – caffè latte, maitsestatud võrdsetes osades šokolaadi ja mandlisiirupiga. Vanilla mocha – caffè latte, maitsestatud võrdsetes osades šokolaadi ja vaniljesiirupiga. Mocha – caffè latte, maitsestatud šokolaadisiirupiga.[viide?] barista latte art
Eveline Widmer-Schlumpf

Eveline Widmer-Schlumpf (sündinud 16. märtsil 1956 Felsbergis) on Šveitsi poliitik, Liidunõukogu liige 2008–2015. 2012. aastal oli ta Šveitsi liidupresident. 2008. aastast kuulub ta Šveitsi Kodanlik-Demokraatlikku Parteisse, enne seda oli ta Šveitsi Rahvapartei liige. Widmer-Schlumpf on omandanud Zürichi Ülikoolis kõrghariduse õigusteaduse alal, ta on töötanud advokaadi ja notarina. Poliitilistel ametikohtadel on ta töötanud 1985. aastast. 1. jaanuarist 2008 on ta olnud Liidunõukogu (föderaalvalitsuse) liige. Valitsuses on tema vastutusvaldkonnaks rahandus. 14. detsembril 2011 valiti ta liidupresidendiks, tema volitused sellel ametikohal kestsid 1. jaanuarist 31. detsembrini 2012.
Ežerėlis

Ežerėlis (leedu) on linn Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis merepinnast 95 meetri kõrgusel. Linnas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Ežerėlis on asutatud 1915. aastal turbatootmisasulana. Teise maailmasõja ajal oli seal väike mustlaste geto. Sõja järel tegutsesid asula ümbruses leedu metsavennad, sealne turbatööstus aga kaasajastati ja Ežerėlisest sai alev. 1956 sai Ežerėlis linnaõigused. Sealne kirik valmis aastal 1998, mil asulast sai kihelkonna keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ežerėlise elanikest leedulasi 97,09%, venelasi aga 1,81%. Ežerėlise keskus Kirik Turbatööstuse administratiivhoone Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 23. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.ezerelyje.lt/ Linn portaalis vietoves.Lt
421

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 417 | 418 | 419 | 420 | 421 | 422 | 423 | 424 | 425 | ► | ►► 421. aasta Constantius III valiti Honoriuse kaaskeisriks. Ta suri ootamatult seitse kuud hiljem. Vana-Rooma konsuliteks olid Eustatius ja Agricola. 7. juulil abiellus Ida-Rooma keiser Theodosius II Alia Eudociaga ... Constantius III, Lääne-Rooma keiser David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 25-32.
422

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | 440. aastad | 450. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 418 | 419 | 420 | 421 | 422 | 423 | 424 | 425 | 426 | ► | ►► 422. aasta Bonifatius I järel sai paavstiks Coelestinus I Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Honorius ja Flavius Theodosius II ... paavst Bonifatius I
Jäätee (jook)

Jäätee on tee baasil valmistatud karastusjook. Üldiselt arvatakse, et jäätee võidukäik sai alguse 1904. aastal Saint Louises peetud maailmanäituselt, kus inglasest teeistanduseomanik Richard Blechynden otsustas serveerida teed jahutatult. Teekasvataja oli tulnud maailmanäitusele, et suunata rohelise teega harjunud ameeriklasi kasutama India teed. Selleks oli tal maitsmiseks valmis keedetud hulganisti musta teed, kuid kuumalaine tõttu ei soovinud keegi tema jooki proovida. Blechynden tuli mõttele valada tõmmanud tee jääkuubikute peale ning pakkuda seda karastusjoogina. Sellest sai maailmanäituse lemmikjook ning jäätee muutus vähehaaval populaarseks kogu USA-s ja edaspidi ka Euroopas. Jääteed võib valmistada peaaegu igast teest, sealhulgas rohelisest teest, lisades tõmmanud ja mahajahutatud teele jääd. Mõned teesordid sobivad aga teistest paremini. Jäätee valmistamisel on suurimaks probleemiks tee hägustumine, mis tekib, kui tee keemilist tasakaalu häiritakse. Mõni teesort, näiteks assami tee, on sellele eriti tundlik; sellised teed sisaldavad rohkelt tanniine, mis kokkupuutes vees sisalduva kaltsiumi ja magneesiumiga moodustavad vees mittelahustuvaid soolasid. Tee jahtudes muudavad need mineraalained joogi tuhmiks. Hägust teed saab "parandada", lisades joogile sidruni- või apelsinimahla. Tsitrusviljade mahl on happeline ja aitab jäätee pH-taset tasakaalustada. Jäätee ajaloost (inglise keeles)
Lõhketöö

Lõhketöö on erinevate looduslikku ja tehislikku päritolu materjalide kontrollitud ja juhitav purustamine ja teisaldamine, nende struktuuri ja vormi muutmine lõhkeaine plahvatuse abil ning lõhkematerjalide hävitamine. Lõhketöid teostavad lõhkajad ehk minöörid, kasutades selleks lõhkeaineid ja lõhkamisvahendeid. Kuna lõhketööd on kõrgendatud riskiastmega tegevus, siis on selle juures ette nähtud rangete ohutusnõuete järgimine ning lõhketöid sooritav isik peab kindlasti olema vastava väljaõppega. Näiteks Eesti kaitseväes on see rahuaja tingimustes reguleeritud "Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskirjaga". Lõhketööde läbiviimise meetod valitakse vastavalt lõhkamiskohas valitsevatele konkreetsetele tingimustele ja toetudes kasutada olevatele tehnilistele võimalustele. Seejuures arvestatakse lõhkeainete erikulu ja plahvatusala suurust ning leitakse sobilikud laengusuurused. Laengud valmistatakse ja paigaldatakse vastavalt kehtivatele nõuetele ning seejuures püütakse tagada maksimaalne ohutus inimestele, nende varale ja keskkonnale. Lammutamine Lõhketöö projektile esitatavad nõuded Riigi Teataja Lõhkematerjali valdkonnas väljastatavad load Tehnilise Järelevalve Amet Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskiri
Lõhkematerjal

Lõhkematerjal on lõhkeaine või lõhkamisvahend (nagu detonaator, detoneeriv nöör, süütenöör jm lõhkelaengu initsieerimiseks ettenähtud toode), mis sisaldab lõhkeainet. Tulenevalt lõhkematerjalide suurest ohtlikkusest on nende transport, hoiustamine, turustamine ja kasutamine rangelt reguleeritud vastavate õigusaktidega. Lõhkematerjaliseadus Riigi Teataja
Lõhkaja

Lõhkaja ehk minöör on isik, kes lõhkeaineid ja lõhkamisvahendeid kasutades teostab kontrollitud plahvatusi ehk teeb lõhketöid. Lõhketöid võib teha ainult lõhkaja kvalifikatsiooni omav isik. Eesti kaitsejõududes on neli lõhkaja kategooriat: A, B, C ja D. Neist suurima pädevusega on D-kategooria lõhkaja, kes peab olema suuteline teostama mis tahes keerukusega lõhketöid. Lõhkaja põhiliste tööülesannete hulka kuuluvad lõhkematerjalide ettevalmistamine, lõhkamiskohtade ettevalmistamine ja ohutuks muutmine, lõhkelaengute ettevalmistamine, paigaldamine ja lõhkamine, lõhkamiskohtade järelkontrollimine, tõrkelaengute likvideerimine, lõhkematerjalide katsetamine ja hävitamine, aruandluse koostamine lõhkematerjalide saamise ja kasutamise kohta. Lõhkaja II kutsestandard Kaitseliitlased õpivad lõhkama Kaitseliidu Viru malev, 21. juuni 2010 Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskiri Lõhkaja II kutsestandard
Ernst Kirs

Ernst Kirs (14. veebruar 1910 Helme vald – 14. detsember 1994 Tartu) oli Eesti poliitik ja ühiskonnategelane. Ta lõpetas aastal 1928. aastal Tõrva gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1929 ja 1937–1942 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud ülikooli). Ta oli Korp! Sakala buršvilistlane. Ernst Kirs oli kindral Johan Laidoneri 1934. aasta riigivanemaks valimise kampaania üks juhte. Eesti Kodanike Liidu aseesimees, Eesti Maaliidu auesimees. 9. jaanuaril 1935 kutsus ta Johan Laidonerile saadetud kirjaga kukutama riigivanem Konstantin Pätsi ja lubas, et Laidoner saab viimase asemel Eesti presidendiks. Asja pidi korraldama "talupoeglik võitlusorganisatsioon" Eesti Küttide Leegion. Selle eest karistati teda kümnepäevase arestiga. 1941. aastal pidi Ernst Kirsist prantsuse keele oskuse tõttu saama vapside valitsuse välisminister. Kõik see toimus välgukiirusel enne Saksa armee kohalejõudmist, kui ta istus rahulikult hallis majas, kust käis koostöö Johannes Sikkariga. Kord olin ma röövlite päälik... : ühe Mulgimaa hallparuni elukeerud [eessõna: Jüri Ant]. Tallinn, Olion, 1996. Aksel Mark. Ernst Kirs kirjutab endast – milles tõtt on omajagu. Teataja, 24. jaanuar 1998, nr. 1, lk. 4. Edgar Aavik Hillar Lehari Heinold Okas Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Lõhkamisvahend

Lõhkamisvahend on lõhkelaengu initsieerimiseks kasutatav toode. Lõhkamisvahendid on näiteks detonaator, detoneeriv nöör ja süütenöör.