laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Olivier Weber

Olivier Weber (sündinud 12. juunil 1958 Montluçonis Prantsusmaal) on prantsuse kirjanik, dokumentaalfilmirežissöör ja diplomaat. "Frontières" (Paulsen, 2016) "L'Enchantement du monde" (Flammarion, 2015) "La Confession de Massoud" (Flammarion, 2013) "Les Impunis" (Robert Laffont, 2013) "Conrad, le voyageur de l'inquiétude" (Flammarion-Arthaud, 2011) "Le Barbaresque" (Flammarion, 2011) "J'aurai de l'or" (Robert Laffont, 2008) "Le Tibet est-il une cause perdue?" (Larousse, 2008) "La mort blanche" (Albin Michel, 2007) "Sur les routes de la soie" (avec Reza, Hoëbeke, 2007) "Kessel, le nomade éternel"' (Arthaud, 2006) "La bataille des anges" (Albin Michel, 2006) "Le grand festin de l’Orient" (Robert Laffont, 2004) "Routes de la soie" (Mille et une nuits, 2004 - essai, avec Samuel Douette) "Je suis de nulle part : sur les traces d’Ella Maillart" (Éditions Payot, 2003) "Humanitaires" (Le Félin, 2002) "La mémoire assassinée" (Mille et Une Nuits, 2001) "Le faucon afghan : un voyage au pays des talibans" (Robert Laffont, 2001) "On ne se tue pas pour une femme" (Plon, 2000) "Les enfants esclaves" (Mille et une nuits, 1999) "Lucien Bodard, un aventurier dans le siècle" (Plon, 1997) "La route de la drogue" (Arléa, 1996 - réédité sous le nom de Chasseurs de dragons : voyage en Opiomie (Payot, 2000) "French doctors : L’épopée des hommes et des femmes qui ont inventé la médecine humanitaire" (Robert Laffont, 1995) "Voyage au pays de toutes les Russies" (Éditions Quai Voltaire, 1992) "Les Enfants esclaves", 1998 "L'Opium des talibans", 2000 "Retour au Cambodge", 2002 "Sur la route du Gange", 2003 "Sur la route du Nil", 2007 "Le Peuple de l'opium", 2007 "La Fièvre de l'Or", 2008 "Le Monde vu du train" 2011 1991 Prix Lazareff 1992 Prix Albert-Londres 1997 Prix spécial des correspondants de guerre Ouest-France 1997 Deuxième prix des correspondants de guerre 1998 Prix Joseph Kessel 1999 Prix Mumm 1999 Prix de l’Aventure Lauréat de la Fondation Journaliste demain 2001 Prix du Festival international des programmes audiovisuels 2001 Laurier de l'audiovisuel 2002 Prix Louis Pauwels 2003 Prix spécial du Festival international de grand reportage d'actualités 2003 Prix du Public du Festival international de grand reportage d'actualités 2004 Prix Cabourg 2005 Prix de l'Académie de Vichy 2001 ja 2005 Lauréat de la Bourse "Écrivains Stendhal" du ministère des Affaires étrangères 2008 Trophée de l'Aventure pour le film La Fièvre de l'or, adapté de son livre J'aurai de l'or sur l'Amazonie 2009 Chevalier de la Légion d'honneur 2011 Prix Amerigo-Vespucci
Türgi vapp

Türgil ametlikku riigivappi ei ole, de facto kasutatakse embleemina Türgi lipult pärit viisnurkse tähe ja kuusirbi kujutist. See on muu hulgas trükitud Türgi passidele ja isikutunnistustele. Embleem tahvlil Türgi saatkonnas Viinis 1925. aastal toimus konkurss Türgile riigivapi leidmiseks. Konkursi võitis kunstniku Namık İsmaili töö, kuid seda ei võetud siiski vapina kasutusele.
Kauglugemine

Kauglugemine (inglise keeles automatic meter reading, lühend AMR) on automaatne elektri-, vee-, gaasi- või soojusarvestite näitude edastamise süsteem. Kauglugemise korral jõuab info tarbitud või toodetud elektrikoguse kohta võrguettevõtjale automaatselt kaugloetava arvesti kaudu. Kaugloetava arvestiga saab elektritarbimist mõõta ka tavaarvestist väiksema intervalli, näiteks tunni kaupa. Elektrilevi: Kauglugemine, veebiviide, vaadatud 10. detsember 2012
Abikaasade ühisvara

Abikaasade ühisvara on abikaasadele ühiselt kuuluv vara, mis on omandatud abielu kestel (kinnisasjad, autod, vallasvara, laenud, liisingud, dividendid, pangakontod, väärtpaberid jne). Lahusvara "Perekonnaseadus". Riigi Teataja. Vaadatud 04.04.2011.
Ajapolitseinik

"Ajapolitseinik" (inglise "Timecop") on 1994. aastal valminud sci-fi-märul, mille režissöör on Peter Hyams ja peaosa mängib Jean-Claude Van Damme. 1994. aastal loodud aja julgeoleku komitee (TEC) ülesandeks on takistada ajarände kuritarvitamist. Komitee üle teeb USA Senatist järelevalvet Aaron McComb. Politseinik Max Walkerile pakutakse töökohta TECis, mille ta vastu võtab. Samal ööl tema kodu rünnatakse ja ta naine saab pommiplahvatuses surma. 2004. aastal saadetakse Walker aastasse 1929, et ta peaks kinni oma kunagise paarimehe Lyle Atwoodi, kes üritas 1929. aasta musta neljapäevaga raha teenida. Atwood tunnistab Walkerile, et üritas raha teenida McCombile, kes tahab presidendiks saada ja et agentuuris on McCombi topeltagendid. Walker viib Atwoodi tagasi tulevikku, kus ta surma mõistetakse ja hukatakse. Walker saadetakse hiljem uue paarimehe Fieldinguga aastasse 1994, kus selgub, et Fielding on McCombi topeltagent. Walker ei suuda ennetada ajaloo muutmist ja ta peab hakkama üksi McCombile kätte maksma. Jean-Claude Van Damme – Max Walker Mia Sara – Melissa Walker Ron Silver – Aaron McComb Bruce McGill – Eugene Matuzak Gloria Reuben – Sarah Fielding Scott Bellis – Ricky Jason Schombing – Lyle Atwood Scott Lawrence – George Spota Kenneth Welsh – Utley Brad Loree – Reyes Kevin McNulty – Jack Parker Gabrielle Rose – Judge Marshall Steven Lambert – Lansing
Amanda Pilke

Amanda Pilke (sündinud 2. märtsil 1990 Joensuu linnas) on Soome näitleja. 2003 "Helmiä ja sikoja" (Saara) 2007–2008 "Karjalan kunnailla" (telesari, Jonna Sahioja) 2009 "Kielletty hedelmä" (Maria) 2012 "Puhastus"
Torrensi jõgi

Torrensi jõgi (inglise keeles River Torrens) on umbes 85 km pikkune jõgi Lõuna-Austraalia osariigis, mis suubub merre Adelaide'is. Torrens on 85 km pikk. Ta algab 480 m kõrguselt, mis teeb tema languks 5,65 m/km. Tema allikas on Mount Lofty ahelikus ja suue Saint Vincenti lahes. Jõe valgla suurus on 508 km² ja vooluhulk suudmes keskmiselt 0,71 m³/s. Enne eurooplaste saabumist elasid jõe valglas kaurnad, kes nimetasid jõge Karra wirraparri. Eurooplaste saabumise järel kaurnate kultuur hävitati ja kaurna keele pärismaised kõnelejad surid 1931 välja, kuid 19. sajandi esimesel poolel oli see keel üsna korralikult dokumenteeritud, mistõttu 1990. aastatel sai võimalikuks keele taassünd. Eurooplased avastasid Torrensi 1836 ja rajasid Adelaide'i juba sama aasta lõpul. Jõgi nimetati koloneli Robert Torrensi järgi, kes parlamendiliikmena propageeris väljarännet Suurbritannia emamaalt kolooniatesse, et vähendada ülerahvastust Briti saartel. Tal oli tähtis roll Lõuna-Austraalia koloonia rajamisel ja ta juhatas esimest komisjoni, mis selle koloonia asutamist organiseeris. 1841 lasti ta lahti huvide konflikti tõttu, kui selgus, et ta oli ka ise Lõuna-Austraaliasse maad ostnud. Austraalia lõunaosas on lähistroopiline kliima, millele on omane ebaühtlane sademete jaotus. Kuna Torrens on peamiselt vihmatoiteline, siis kõigub temagi vooluhulk suures ulatuses. Vihmaperiood on talvel ning sellepärast on suurvesi talvel ja kevadel. Seevastu suvel kuivavad mõned lisajõed niredeks või jäävad täielikult kuivaks. Talviti ja kevaditi on ette tulnud tulvasid, mis purustavad sildu ja ujutavad üle jõe kaldaalasid. Nende vältimiseks on jõe kallastele rajatud pargid, millest ei ole nii kahju, kui jõgi need üle ujutab, ning jõele on rajatud 3 veehoidlat, mis suurvee ajal veega täidetakse ja kuivaperioodi ajal tühjaks lastakse. Eurooplaste elamaasumine jõe valglasse on selle maa-ala elustikku suurel määral mõjutanud. Seda on tehtud nii tahtlikult kui tahtmatult. 19. sajandil võeti linna maa-alalt maha ürgmets, jõepõhjas olnud kruusa kasutati ehitustöödeks ja sisse toodi hulk võõrliike. Viimasel ajal on paljusid pärismaiseid liike sinnakanti tagasi asustatud ja võõrliikidega on hakatud võitlema. Linna asutamise esimestel aastatel kasutati Torrensit niihästi joogivee võtmiseks kui reoveekanalina. Niisugune ebasanitaarne olukord tekitas tüüfuse ja koolera puhanguid. Kruusa kõrvaldamine jõe põhjast muutis jõe sogaseks ja soodustas kallaste erosiooni. 1870. aastatel kirjutas Anthony Trollope, et midagi inetumat kui Torrens on võimatu näha või isegi kirjeldada. Jõge nimetati haisvaks solgikanaliks ja see erines määratult sellest metsajõest, mis ta oli olnud pool sajandit varem. Tänapäeval on jõe seisund küll palju paranenud, aga see on endiselt halb. Eriti kevadel ja suvel on jõel sageli täheldatud veeõitsengut ja kolibakterite masspaljunemist. Tööd jõevee kvaliteedi tõstmiseks jätkuvad.
Teadmata kadunud (Eesti telesari)

"Teadmata kadunud" on Eesti dokumentaalsari. Telesari räägib Eestis kadunuks jäänud inimestest, kelle leidmise osas ei ole nende pered, sõbrad ega politsei veel lootust kaotanud. 1. osa – Maris Järv 2. osa – Martin Tsirna 3. osa – Mairo Klaar 4. osa - Reili Huik Kas sinul on tuttavaid, kes on teadmata kadunud?
Häbi

Häbi (ka häbitunne) on moraalne tunne, milles inimene mõistab hukka mõne oma teguviisi, motiivi või omaduse. Häbitunne võib tekkida teiste inimeste hukkamõistva suhtumise tõttu või ka ilma selleta. Inimene häbeneb midagi teha, kuna kardab olla ebapädev. Piinlikkus erineb häbist selle poolest, et erinevalt piinlikkusest ei ole häbi otseselt seotud teiste inimestega ning eeldab süütunnet. Au Südametunnistus Väärikus Häbipost Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 95 Painav söögiisu. Mida tähendavad isud teatud toitude järele ja kuidas neist jagu saada? Doreen Virtue. Tallinn : Pilgrim : EDRK, 2015
Hülosoism

Hülosoism (inglise hylozoism) on filosoofiline seisukoht, et mateeriale (kaasa arvatud universumile tervikuna) on omane elu ning iga materiaalne asi (ka väikseim osake) on suuremal või vähemal määral elus. Termini võttis 17. sajandil kasutusele inglise filosoof Ralph Cudworth. Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 97
Hüpoteetilis-deduktiivne meetod

Hüpoteetilis-deduktiivne meetod (inglise hypothetico-deductive model) on teadusliku tunnetuse meetod, mille puhul püstitatakse hüpotees ning kontrollitakse siis sellest ja tingimuste kirjeldusest deduktiivselt järelduva väite vastavust tegelikkusele. Hüpoteetilis-deduktiivse meetodiga saab hüpoteesile vaid kinnitusi leida, mitte aga tõestada hüpoteesi paikapidavust. Induktsioon Seletamine Meos, I., 2002. Filosoofia sõnaraamat. Tallinn, kirjastus Koolibri. Lk 97
Ilmar Aasmets

Ilmar Aasmets (aastani 1937 Ilmar Frei; 3. jaanuar 1934 Kirikuvalla küla – 20. detsember 2007 Tallinn) oli eesti fagotimängija. Ta lõpetas aastal 1954 (Jaan Hargeli klassis) Tartu Muusikakooli ja aastal 1959 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Sergei Prohhorovi klassis). Ta töötas aastatel 1955–1978 ja 1980–1985 Estonias (olles aastast 1960 fagotirühma kontsertmeister); 1978–1979 ja 1980–1987 oli ühtlasi ERSO-s (mittekoosseisulisena ka aastatel 1991–2001) ning 1979–1980 Bagdadis Iraagi Rahvuslikus Sümfooniaorkestris. Ta oli aastatel 1982–2003 Tallinna Muusikakeskkooli vanemõpetaja. Ilmar Aasmetsa õpilaste hulka kuuluvad Martin Kuuskmann, Kristjan Kungla, Rene Sepalaan ja Kadri-Ann Suss. Ilmar Aasmets mängis aastatel 1974–1981 Jaan Tamme nimelises puhkpillikvintetis (24 salvestist Eesti Raadios, 1977 ilmus heliplaat) ja 1987–1992 puhkpilliorkestris Tallinn. Ilmar Aasmets oli aastatel 1967–1979 abielus viiuldaja Juta Schütziga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2013. Vaadatud 16. jaanuaril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide (A–M). Tallinn, 2007. Lk 13. Foto
Isetäienduv graaf

Isetäienduv graaf on graaf mis on isomorfne tema täiendiga. Üks lihtsaimad mittetriviaalsed isetäienduvad on ka 5-tipuline 5-vöö-regulaarne graaf. Ühe isetäienduvate graafide klassi moodustavad bisümmeetrilised Paley graafid. Iga Paley graaf on tugevregulaarne. Kõik tugevregulaarsed, vähem kui 37 tipuga graafid on Paley graafid. Iga n-tipulise isetäienduva graafi servade arv on parajasti pool vastava täisgraafi servade arvust, st n(n − 1)/4 serva, ja (kui servade arv on suurem kui 1) peab selle diameeter olema 2 või 3. Seega n(n −1) peab jaguma 4-ga, n peab olema kongruentne väärtustega 0 või 1 mod 4, mis tähendab et näiteks 6-tipuline graaf ei saa olla isetäienduv.
Paley graaf

Paley graaf on tugevate sümmeetroiaomadustega isetäienduv graaf. Nimetatud on see inglise matemaatiku Raymond Edward Alan Christopher Paley järgi, kes tegeles harmoonilise analüüsi ja sümmeetriliste maatriksite uurimisega. Paley graafid moodustavad konverentsi graafide lõpmatu pere, mis on seotud konverentsi maatriksitega ning kujutavad endast graafiteooria instrumenti arvuteooria mõnede huvitavate omaduste uurimiseks. J. A. Bondy, U. S. R. Murty. 2008. Graph Theory. Springer, ISBN 9781846289699. A. Dharwadker, B. Pirzada. 2011. Graph Theory. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
Jenni Rivera

Jenny Dolores Rivera Saavedra (tuntud kui Jenni Rivera; 2. juuli 1969 Long Beach – 9. detsember 2012 Iturbide, Nuevo León) oli Mehhiko päritolu USA laulja. 2003: Homenaje A Las Grandes 2004: Simplemente La Mejor 2005: Parrandera, Rebelde y Atrevida 2006: En Vivo Desde Hollywood 2006: Besos y Copas Desde Hollywood 2007: Mi Vida Loca 2007: La DIva En Vivo 2008: Jenni 2009: Jenni: Super Deluxe 2009: La Gran Señora 2010: La Gran Señora En Vivo 2011: Joyas Prestadas (Banda) 2011: Joyas Prestadas (Pop) Lauljatar Jenni Rivera hukkus lennuõnnetuses, elu24.ee, 10. detsember, 2012
Juubel

Juubel on tähtpäev, millega tähistatakse enamasti ümmarguse aastaarvu (näiteks 20, 50, 70, 100) möödumist mingist sündmusest, nt isiku, asutuse, organisatsiooni sünnist või tegevuse algusest. Arvatavasti pärineb sõna juubel – varasemas pruugis ka "joobel" – heebrea sõnast yōbhēl tähendusega ‘juhtloom, jäär; jäärasarv’. Jäärasarve puhudes kuulutati piduaasta algust, mil sõjategevus katkes, võlad kustutati ja orjad lasti vabaks. Heebrea kalender jagunes seitsmeaastasteks tsükliteks ja juubeli piduaasta kuulutati välja iga seitsme tsükli järel ehk igal 50. aastal. Jäärasarve ehk yōbhēl’i nimetus kandus metonüümiliselt üle kogu aastale endale. Heebrea keelest jõudis sõna kreeka keele (iōbēlos) kaudu ladina keelde (jūbilaeus). Algselt iga 50 aasta tagune hingetõmbeaeg on laienenud muudele ümmargustele tähtpäevadele. Tähtpäev Aastapäev Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 04.12.2012) ERR, Priit Põhjala | (25. aprill 2016). "Keelesäuts. Veel kord juubelist". ERR. Vaadatud 3. oktoobril 2023. Keelenõuvakk: juubel Egle Pullerits: kas see on juubel? ERR.ee, 12.03.2012
Tähtpäev

Tähtpäev on mingil põhjusel tähtis või tähistatav päev, näiteks mingi sündmuse toimumise aastapäev või millelegi/kellelegi pühendatud päev. Tähtpäevad on näiteks pulma-aastapäev, juubel, emadepäev.  Pikemalt artiklis riiklik tähtpäev Riiklikud tähtpäevad on riigi poolt seadusega kehtestatud tähtpäevad.  Pikemalt artiklis Eesti riiklikud tähtpäevad rahvuspüha riigipüha Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 04.12.2012)
Junk art

Junk art (inglise 'rämpskunst'; inglise keeles ka trash art) on kunst, mille loomisel on sageli kasutatud äravisatud esemeid, nt olmejäätmeid[viide?]. Mõiste võttis kasutusele Inglise-USA kunstikriitik Lawrence Alloway. dadaism art brut assamblaaž TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19158[alaline kõdulink] (vaadatud 10.12.2012))
Joove

Joove ehk intoksikatsioon (ka joobeseisund, joobnud olek) on organismi kesknärvisüsteemi mõjutava psühhoaktiivse aine põhjustatud psüühika- ja käitumishäire . Psühhoaktiivsed ained ehk sõltuvust põhjustavad ained on alkohol, opiaadid, kannabinoidid, rahustid või uinutid, stimulaatorid, hallutsinogeenid, nikotiin ja lenduvad lahustid (nt dietüüleeter). Peamised joobe tunnused on tasakaaluhäired, meeleolumuutused, kõrge või madal pulss, laienenud või kokkutõmbunud pupillid, käitumishäired ning delusioonid. Alkoholijoove TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: http://www.ents.ee:81/Default.aspx?aid=19055[alaline kõdulink] (vaadatud 10.12.2012)) Tartu Ülikooli Kliinikum. "Psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäired". Puust ja punaseks: joobes juhtimine juristi pilgu läbi, err.ee, 23. detsember 2015
Detektor

Detektor on tehnikas, füüsikas, keemias, meditsiinis ja olmes kasutatav seade mitmesuguste kiirguste, rõhu, temperatuuri, ainete jm avastamiseks mingite füüsikaliste, elektriliste või keemiliste karakteristikute, füüsioloogiliste näitajate jm muutuste kaudu. Tajur (anduri osa) Osakestedetektor (nt Geigeri loendur) Kromatograafiadetektor Detektorraadio (lihtsaim raadiovastuvõtja) Amplituuddetektor (amplituudmoduleeritud signaali demodulaator) Sagedusdetektor (sagedusmoduleeritud signaali demodulaator) Faasidetektor (detekteerib elektrivõnkumise faasi tugivõnkumise faasi suhtes) Metallidetektor (metalliotsija) Vahelduvsignaali detektor/mõõtedetektor/mõõtealaldi Valedetektor
Adamson-Ericu stipendium

Adamson-Ericu stipendium on Lions Club Tallinn Hansa 2011. aastal asutatud noore kunstniku stipendium, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu silmapaistva kunstniku Adamson-Ericu maali- ja tarbekunstiloomingule, väärtustada mitmekülgsust ja isikupära Eesti maali- ja tarbekunstis ning aidata kaasa kunstniku loomingu ja pärandi uurimisele. Stipendiumi võivad taotleda kõik Eesti kõrgkoolides või väljaspool Eestit kujutava kunsti või disaini magistri- või doktorikraadi omandavad Eesti kunstitudengid. Stipendium antakse välja igal aastal Adamson-Ericu sünniaastapäeval 18. augustil. 2012 Sylvia-Johanna Annus 2013 Ulla Juske 2014 Ats Nukki 2015 noorte kunstnike kollektiiv Rundum 2016 Juss Heinsalu 2017 Anna Kaarma 2018 Darja Popolitova 2019 Ruudu Ulas 2020 Johannes Luik 2021 Maryliis Teinfeldt-Grins Adamson-Ericu stipendiumi statuut Adamson-Ericu stipendiumi pälvis kunsti kaudu massimeediat uuriv Ulla Juske Adamson-Ericu nimelise stipendiumi võitis Ats Nukki "Adamson-Ericu stipendiumi võitis käesoleval aastal noorte kunstike kollektiiv Rundum". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018. "Adamson-Ericu stipendiumi võitis käesoleval aastal EKA magistrant kunstnik Juss Heinsalu". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018. "Adamson-Ericu stipendiumi võitis käesoleval aastal Anna Kaarma". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018. "Adamson-Ericu stipendium". Adamson-Ericu stipendiumi statuut Adamson-Ericu stipendiumi kohta Adamson-Ericu muuseumi kodulehel. Gerli Nõmm. Adamson-Ericu stipendiumi pälvis noor tootedisainer, ERR, 17. august 2012
Öös on asju

"Öös on asju" on Mati Undi 1990. aastal ilmunud romaan. Eklektilises ja mitmekihiliselt sümbolistlikus postmodernistlikus romaanis otsitakse tegelikkuse taga suurt lugu, mis annaks elule mõtte ja sügavuse. Kokkupõrge laheneb Lennart Meri välja mõeldud ajutise lahendusega. Romaan on ilmunud ka 2010. aastal Mati Undi "Kogutud teoste" V osas (koos romaaniga "Doonori meelespea", kirjastus Hermes). Romaan tõlgiti 2006. aastal ka inglise keelde (tõlkija Eric Dickens, kirjastus Dalkey Archive Press). Kirjandusteadlaste Epp Annuse ja Hasso Krulli väitel pani Mati Undi "Öös on asju" (koos Jaan Unduski "Kuuma" ja Peeter Sauteri "Indigoga") paika järgmise kümmekonna aasta piirid ja võimalused. Tegu on nn äärmustekstiga, mis tähendab, et selle tekstiloomeviis erineb tolle aja kirjandustraditsioonist ja ka lugejal tuleb muuta oma lugemisstrateegiat. Kalev Kesküla hinnangul (aastal 1990) on "Öös on asju" eesti kirjanduse kõige iroonilisem teos. Kirjandusteadlane Neeme Lopp täpsustab, et teos on eriline ka selle poolest, et Unt jõuab just ise teksti luues kollektiivse argimütoloogia parodeerimiseni. Ilmumise järel tekitas vastakaid arvamusi ka romaani postmodernistlik suund. Seda peeti puuduseks nii seetõttu, et see olevat liiga lihtsasti analüüsitav, kui ka paradoksaalselt keerulisuse tõttu. Romaani kese on elekter, kuid see kese on näiline: algne plaan kirjutada romaan elektrist umbub ning järele jääb vajadus kirjutada, sest "millestki peab ju kirjutama". Elektri kirjutamisest saab asendustegevus, mille mõõtmed üha laienevad, kuni "sõnad tühjenevad tähendusest". Tiit Hennoste "Mati Unt. Mälestused ja lootused". Vikerkaar 1993, nr 12, lk 62 Kalev Kesküla "Milleks Mati Undile viiul". Looming 1990, nr 6, lk 845 Neeme Lopp (2004). "Asendussõnalisus ja teksti mõju" (PDF). Keel ja Kirjandus, nr 9. Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 5.07.2014. Vaadatud 11.12.2012. Hasso Krull "Mimesist jäljendamas". Eesti Ekspress, 1. juuni 1990 Kalev Kesküla "Milleks Mati Undile viiul". Looming, nr 6, 1990 "Eesti kirjanduslugu" (toimetajad Epp Annus, Luule Epner, Ants Järv jt). Koolibri 2001, lk 498 Neeme Lopp "Kolm erinevat tekstiloomeviisi: Mati Unt "Öös on asju", Jaan Undusk "Kuum", Peeter Sauter "Indigo". Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool 2003 Kalev Kesküla "Verest ja elektrist". Järelsõna Mati Undi "Kogutud teose" V osale, Hermes House 2010 Neeme Lopp "Asendussõnalisus ja teksti mõju". Keel ja Kirjandus, nr 9, 2004 Theo Schell-Lambert "Books. "Things in the Night"". The Village Voice Books, 28. veebruar 2006 (inglise keeles) Scott Esposito "Things in the Night" – raintaxi.com. Kevad 2006 (inglise keeles)
Mission (Šveits)

Mission on küla Šveitsis Valais' kantonis Sierre'i distriktis Anniviersi vallas. Mission asub Anniviersi orus. Enne valdade liitmist kuulus küla ajaloolisse Ayeri valda.
La Mission

La Mission (prantsuse keeles "missioon" või "misjon") tähendab mitmesuguseid asju: La Mission on lühem vorm Bordeaux' veinitootja Château La Mission Haut-Brioni nimest, kuid võib viidata ka selle tootja veinidele. "La Mission" on 2009. aastal esilinastunud USA draamafilm. La Mission ehk place Jeanne d'Arc (ametlikult place Georges Washington) on väljak Le Mansi linnas Prantsusmaal. The Mission Missioon Misjon Misjon (usundilugu) La Misión
La Misión

La Misión on mitme paiga nimi: La Misión (Aguascalientes) La Misión (Baja California) La Misión (Chihuahua) La Misión (Rancho Misión), Chihuahua La Misión (Coahuila) La Misión (Rancho La Misión), Coahuila La Misión (Hidalgo) La Misión (Sinaloa) La Misión (Sonora) La Misión (Kesk-Tamaulipas) La Misión (Põhja-Tamaulipas) La Misión (Misión), Tamaulipas La Mission
Mission

Mission (hispaania ja inglise keeles "missioon" või "misjon") võib tähendada mitmesuguseid asju: Mission (viinamarjasort) on viinamarjasort "Combat Mission" on arvutimängude sari Mission on Briti valjuhäälditootja, mis kuulub kontserni International Audio Group Mission Essential Personnel on kaitsetööstusettevõte, mis eelkõige pakub USA valitsusele Afganistanis keeletuge Mission Hockey on rulluisuhoki varustuse tootja "Mission" on Briti ska-punkansambli Jesse James teine plaat "Mission" on laul ansambli Rush plaadilt "Hold Your Fire" MISSION oli 1990. aastate Jaapani naispopansambel Mission (Briti Columbia) on omavalitsusüksus Kanadas Briti Columbia provintsis Mission (Calgary) on piirkond Calgary linnas Kanadas, Alberta provintsis Mission (California) oli linn California osariigis USA-s Mission (Delaware) on piirkond Delaware'i osariigis USA-s Mission (Kansas) on linn Kansase osariigis USA-s Mission (Oregon) on piirkond Oregoni osariigis USA-s Mission (Lõuna-Dakota) on linn Lõuna-Dakota osariigis USA-s Mission (Texas) on linn Texase osariigis USA-s Mission (Los Angeles) on metroojaam Los Angelese linnas USA-s, California osariigis Mission (Los Angeles) on metroojaam Los Angelese linnas USA-s, California osariigis Mission (Šveits) on küla Šveitsis Mission District on piirkond San Francisco linnas USA-s, California osariigis Mission Viejo on linn California osariigis USA-s Misjon Misjon (usundilugu) Missioon La Mission The Mission