laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Matthias Warnig

Matthias Warnig (sündinud 26. juulil 1955 Altdöbernis Niederlausitzis endises Saksa DV-s) on endine Stasi ohvitser ja Venemaa presidendi Vladimir Putini usaldusalune, Saksa suurärimees, "Nord Stream AG tegevdirektor. Teda peetakse mõjukaimaks Saksa äritegelaseks Venemaal. Oli keskkoolis DDRi komsomoli (Freie Deutsche Jugend) sekretär. Enne keskkooli lõppu astus DDRi valitsevasse Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse (Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (SED)) ja lasi end värvata DDRi Riikliku Julgeolekuministeeriumi (Stasi) poolt. Pärast keskhariduse omandamist oli kuuekuulises ajateenistuses DDRi armee eliitüksuses – riigi juhtkonda kaitsvas Stasile alluvas Feliks Dzeržinski nimelises vahirügemendis (Wachregiment „Feliks Dzierzynski“). 1974 värvati Stasisse agendinimega "ökonomist." 1977–1981 õppis Bruno Leuschneri nimelises Berliini Majanduskõrgkoolis (Hochschule für Ökonomie Berlin Bruno Leuschner), mille lõpetas rahvamajanduse erialal. 1986–1989 töötas Arthuri varjunime all Lääne-Saksamaal Düsseldorfis nn eriohvitserina (Offizier im besonderen Einsatz) DDRi kaubandusesinduse juures, luurates muuhulgas ka oma hilisema tööandja Dresdner Banki järele. Pärast Lääne-Saksa luure huviorbiiti sattumist kutsuti ta augustis 1989 DDRi tagasi. Pärast Berliini müüri langemist asus tööle DDRi majandusministri referendina ja osales kahe Saksamaa majandus- ja rahandusliidu läbirääkimistel. Alates 20. maist 1990 oli praktikandina tööl Dresdner Bankis, kes otsis teed Venemaa turule. 12. detsembril 1991 avas panga esinduse Peterburis ja sai pangafiliaali juhatajaks. Loa pangaesinduse avamiseks andis tollane Peterburi linnavalitsuse välissuhete komitee esimees Vladimir Putin, kellega teda sealtpeale seob tihe sõprus. Aastast 2003 Venemaa VTB panga direktorite nõukogu liige. 2003–2015 Rossija panga nõukogu liige. 31. märtsil 2005 valiti Dresdner Banki direktorite nõukogu esimeheks. Alates 2011 Venemaa naftagigantide Transneft ja Rosneft (direktorite nõukogu esimehe asetäitja), 2012–2018 Venemaa suurima alumiiniumitootja Rusal, alates 2019 Saksa jalgpalliklubi Schalke 04 (klubi peamine sponsor on Venemaa gaasigigant Gazprom) nõukogu liige. 2006–2016 gaasijuhtmefirma Nord Stream AG tegevjuht. Who is Nord Stream's Matthias Warnig, Putin's friend from East Germany? Никита Жолквер (09.06.2011). "Маттиас Варниг: как шпион на Западе стал успешным бизнесменом на Востоке". Berliin: DW. Vaadatud 02.03.2021. https://www.theguardian.com/world/2014/aug/13/russia-putin-german-right-hand-man-matthias-warnig Putins Freund von der Dresdner Bank - die steile Karriere eines Stasi-Majors Hamburger Abendblatt, 14. detsember 2005 Dieser Deutsche genießt Putins Vertrauen Circles of power: Putin's secret friendship with ex-Stasi officer The Guardian
Riikliku julgeoleku major

Riikliku julgeoleku major (vene keeles майор государственной безопасности) oli aastatel 1935−1945 Nõukogude Liidu riikliku- ja sisejulgeoleku ametkondades kasutusel olnud eriauaste, millele tinglikult vastas sõjaväeline auaste Punaarmees aastatel 1935–1940 brigaadikomandör, 1940–1943 polkovnik ja 1943–1945 major. Nõukogude Liidus olid riikliku julgeoleku eriauastmed kasutusel NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis (1935–1945) ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadis (1941–1945). Riikliku julgeoleku majori auaste oli aastatel 1935–1943 riikliku julgeoleku vanemmajorist madalam ja riikliku julgeoleku kaptenist kõrgem; aastatel 1943–1945 riikliku julgeoleku alampolkovnikust madalam ja riikliku julgeoleku kaptenist kõrgem. NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 6. juulist 1945 riikliku julgeoleku eriauastmed kaotati ja asendati sõjaväeliste auastmetega. Seoses sellega toimus auastme kaotamise ajal elus olnud eriauastme omanike ümberatesteerimine, mille tulemusena paljud riikliku julgeoleku majorid said üldväelise majori auastme.
Jakob Tamm

Jakob Tamm (7. mai (vana kalendri järgi 25. aprill) 1861 Nõo – 26. juuli (13. juuli) 1907 Väike-Maarja) oli eesti luuletaja, üks tuntumaid eesti valmikirjutajaid. Jakob Tamm sündis Tartumaal Vastse-Nõo vallas Mõtskülas sulase pojana. Ta õppis Koopsi ja Kirepi vallakoolis, Tilga vene kirikukoolis ning 1878–1881 Tartu II Õpetajate Seminaris. 1883. aastast oli õpetaja Adaveres ja Pilistveres ning aastatel 1890–1893 Aleksandrikoolis Põltsamaal. 1893. aastast kuni surmani oli Jakob Tamm Väike-Maarja kihelkonnakooli juhataja. Seal õppis tema käe all ka A. H. Tammsaare. Jakob Tamm on kirjutanud Ebavere mäe teemalised luuletused "Ebavere mägi" (1893), "Suits Ebavere mäel", "Ebavere mägi", "Lüpsik" ja "Rahatuli Ebavere metsas". Jakob Tamme ballaadide paremik sisaldub Arne Merilai koostatud antoloogias "Eesti ballaad" (Tänapäev, Tallinn 2003, lk 108–141). Mats Traat on kirjutanud Jakob Tammest novellid "Sarviku armastus" ja "Tamm Tamme vallast". Richard Alekõrs, "Jakob Tamm. Ühe inimese elu ja töö lugu". Eesti Raamat, Tallinn 1978, lk 25 Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk 577 Richard Alekõrs, "Jakob Tamm". Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1961 (lühimonograafia, 112 lk.) Richard Alekõrs, "Jakob Tamm. Ühe inimese elu ja töö lugu". Eesti Raamat, Tallinn 1978 (suur monograafia, 384 lk.) "Eesti värss" - Jakob Tamm: elulugu ja terviktekstid Jakob Tamm Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Kehra tänavate loend

Siin on loetletud Kehra tänavaid ja toodud nende pikkused. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Aasa tänav; 0,385 km Aia tänav; 0,401 km Aiandi tänav; 0,452 km Anija maantee (osaliselt 11129 Kehra tee); 1,01 km Carl Robert Jakobsoni tänav; 0,49 km Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav; 0,517 km Jaama tänav; 0,124 km Janis Rainise tänav; 0,357 km Jõe tänav; 0,083 km Kalda tänav; 0,47 km Kase tänav; 0,33 km Kauba tänav; 0,192 km Keskuse tänav (11128 Kehra jaama tee); 0,842 km Keskuse põik; 0,197 km Kooli tänav; 0,827 km Kooli põik; 0,192 km Kose maantee (osaliselt 11127 Kaunissaare-Kehra tee); 0,958 km Laane tänav; 0,175 km Laste tänav; 0,296 km Laste põik; 0,137 km Luha tänav; 0,215 km Lõhmuse tänav; 0,21 km Lydia Koidula tänav; 0,606 km Metsa tänav; 0,168 km Mulla tänav; 0,22 km Mõisa tänav; 0,36 km Niidu tänav; 0,303 km Nurme tänav; 0,43 km Paberi tänav; 0,342 km Pargi tee; 0,333 km Puidu tänav; 0,087 km Pärna tänav; 0,196 km Põhja tänav; 1,545 km Põllu tänav; 0,252 km Põrguvälja tänav; 0,56 km Raja põik; 0,212 km Raja tänav (11132 Soodla-Kehra tee); 0,295 km Roopa tänav; 0,208 km Salo tänav; 0,203 km Silla tänav; 0,270 km Spordi tänav; 0,216 km Sõpuse väljak; 0,371 km Tallinna maantee (12 Kose-Jägala tee); 2,82 km Tamme tänav; 0,19 km Tehase tänav I ja II; 0,156 km ja 0,157 km Tisleri tänav; 0,335 km Torni tänav; 0,155 km Tselluloosi tänav (11129 Kehra tee); 1,44 km Tuleviku tänav; 0,875 km Turu tänav; 0,144 km Välja tänav; 0,442 km
Pavel Fitin

Pavel Mihhailovitš Fitin (vene keeles Павел Михайлович Фитин; 28. detsember (vkj 15. detsember) 1907 Jalutorovski maakond, Tobolski kubermang, Venemaa Keisririik – 24. detsember 1971 Moskva) oli Nõukogude Liidu riikliku julgeoleku juhtivtöötaja (kindralleitnant), Nõukogude välisluure juht (1939–1946). Fitin lõpetas 1932. aastal Timirjazovi-nimelise Põllumajandusakadeemia. Aastatel 1934–1935 oli ta sõjaväeteenistuses. 1936. aastal sai ta kirjastuse Selhozgis peatoimetaja asetäitjaks. Pärast repressioone NKVD-s endas (1937–1938) valitses seal kaadripõud. ÜK(b)P liige Fitin saadeti märtsis 1938 NKVD kiirendatud kursustele (NKVD Erikoolis). Pärast kursusi suunati ta augustis 1938 stažöörina NKVD Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse 5. osakonda (tegeles välisluurega), kus Fitin tegi peadpööritava karjääri – 1. novembril 1938 sai ta 5. osakonna ülema asetäitjaks, 1. veebruaril 1939 anti talle riikliku julgeoleku majori eriauaste (Punaarmees vastas sellele brigaadikomandöri auaste) ja 13. mail 1939 määras NKVD rahvakomissar Lavrenti Beria ta osakonna ülemaks Vladimir Dekanozovi asemele. Sisuliselt sai Fitin Nõukogude välisluure juhiks. Selles ametis oli ta kuni 15. juunini 1946, kuigi tema ametinimetused vahetusid: NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi esimese valitsuse ülem (veebruar 1941 – juuli 1941); NSV Liidu NKVD esimese valitsuse ülem (juuli 1941 – mai 1943); NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi esimese valitsuse ülem (mai 1943 – märts 1946); NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) esimese valitsuse ülem (märts 1946 – juuni 1946). Luurejuhina käis Fitin mais-juunis 1940 võõra nime all Saksamaal, et isiklikult olukorraga kohapeal tutvuda. Eelnevalt oli ta hoolikalt ettevalmistusi teinud, muu hulgas iga päev kaks tundi keelt õppinud saksa keele õpetaja juhendamisel. Aastatel 1946–1947 töötas Fitin Nõukogude sõjalises administratsioonis Saksamaal MGB voliniku Saksamaal asetäitjana. 1947. aastal töötades MGB Sverdlovski oblastivalitsuse ülema asetäitjana kureeris Fitin aatomipommi loomisega seotud kinniseid linnu. Septembris 1951 määrati ta Kasahhi NSV riikliku julgeoleku ministriks (1951–1953). Tema haldusalasse jäi Semipalatinski tuumapolügoon. 15. märtsil 1953 NSV Liidu siseministriks saanud Lavrenti Beria määras 16. märtsil Fitini Siseministeeriumi Sverdlovski valitsuse ülemaks. Juulis Beria vahistati. Tema poolt ametisse määratud juhtivtöötajad sattusid löögi alla. Novembris 1953 Fitin tagandati oma ametist ja saadeti erru. Aastatel 1954–1958 töötas Fitin NSV Liidu Rahvakontrolli Ministeeriumis peakontrolörina. Oma elu viimastel aastatel töötas ta fotokombinaadi direktorina. Ta on maetud Vvedenskoje kalmistule. 14. märtsil 1940 anti talle riikliku julgeoleku vanemmajori ja 14. veebruaril 1943 riikliku julgeoleku 3. järgu komissari eriauaste. Juulis 1945 julgeolekutöötajate eriauastmed asendati sõjaväeliste auastmetega. Fitin sai kindralleitnandiks. 2 Punalipu ordenit (esimese neist sai 26. septembril 1940) Punatähe orden (sai 20. septembril 1943) Jugoslaavia Partisanitähe orden Tšehhoslovakkia Valgelõvi orden (suurohvitseri klass)  Pavel Fitin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mälgi

Mälgi on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Kuni 1926. aasta kuulus küla Aru valda. Aru vald liideti Konguta vallaga samal aastal. Mälgi oli pedagoog Aleksander Raudseppa sünnikoht. Aru mõisa kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Ameerika akita

Ameerika akita on Jaapani päritolu koeratõug, mis on suguluses Akita Inuga. Ameerika akita on erinevalt Akita Inust jõulisem, suurem ja mitmekesisemate värvidega. Ameerika akitad on iseloomult väga kangekaelsed ja keerulised loomad, kuid pärast korralikku pühendumust ja aega võivad neist saada kõige ustavamad koerad. Antud tõugu kasutatakse sageli teenistuskoertena, just oma arenenud juhtimisoskuse tõttu. Kuna tegemist on väga sotsiaalse koeraga, võib üksindus põhjustada neile depressiooni ja stressirohke oleku. Akitad on tuntud kui väga äkilised ja energilised koerad, seetõttu võivad nad endast väiksemaid olendeid jahiinstinkti väljalöömisel jahtima hakata. Väikeste loomadega ei pruugi hästi sobida, kuid oma pere ja väikeste laste osas on akitad väga kaitsvad. Oma pere seltsis on koerad väga sõbralikud, kuid võõraste ja külaliste ringis on akitad pigem ettevaatlikud ja tähelepanelikud. Ameerika akita on raskete luudega ja isasloom võib kasvada kuni 72 cm kõrguseks, emased 67 cm-ni. Koerad kaaluvad maksimaalselt 45 kg, neil on jäme ja lihaseline kael, väikesed kõrvad, rõngastatud saba ja suured, jõulised käpad. Ameerika akitad on tuntud ka näitusesaalis, kuid seal võistlevad koerad peavad vastama oma tõu kriteeriumitele. Ameerika akita standardnõuded ja iseloomulikeks tunnusteks on raske luustik, mahukas ja lai koon, kõrvad ei tohi olla liiga suured ja peavad ise kindlalt seisma, lõuad hästi arenenud, silmad tumepruunid ning hammustus käärikujuline. Loom peab välimuselt olema jõuline, raske, lihaseliselt paks ja kehast lühike, saba peab olema kohev ja rullitud, selg sirge ja kõht pingul. Koeral oli enne 2006.a nimeks suur Jaapani koer, kuid muudeti FCI (Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon) poolt ümber Ameerika akitaks. Kuigi koera sünnimaaks on #suunaJaapan, siis tegelikult ei taheta temast seal teadagi. Akita üheks suurimaks terviseprobleemiks võivad olla silmahaigused - hallkae. Ülejäänud probleemid on tavaliselt põhjustatud koeraomanike endi poolt, samamoodi ka käitumine. Käitumisega tekkinud probleemid tulenevad tavaliselt sellest, kui alustatakse looma treenimist liiga hilises eas. Kuna Akitad on väga energilised, isepäised ja jonnaka käitumisega võivad nad algselt proovida oma omaniku piire, seetõttu peab nende treenimisel olema konkreetne. Akitadega nagu ka teiste loomadega ei tohi olla vägivaldne, kuid nemad on valmis selle eest kätte maksma kuna on vägagi kättemaksuhimulised ja tegusad. Eestis olevaid Ameerika akita kenneleid on vähe, ent aastate jooksul on ka nende aretamine ja hulk siin kasvanud. [1][alaline kõdulink] Ameerika Akita koer. American Akita kirjeldus, omadused, hooldus ja hind [2][alaline kõdulink] Ameerika Akita - tõu kirjeldus ja koera iseloom [3] Ameerika akita — koeratõug, kellest jaapanlased lahti ütlesid
Ralf René Teiman

Ralf Renee Teiman (ka Teimann; 14. oktoober 1892 Tallinn – 11. detsember 1955 Tartu) oli eesti sõjaväelane, Kaitseliidu Saaremaa Maleva V pealik 23.04.1925 – 15.11.1927. Alates 1939. aastast oli ta Saaremaakaitse ülem. Teenete eest Vabadussõjas anti Ralf Teimanile II liigi 3. järgu Vabadusrist ja hiljem Eesti Vabadussõja mälestusmärk. 24. veebruaril 1936 anti talle kolonelleitnandi auaste. http://saaremalev.blogspot.com/2012/
Poole

Linna kohta Inglismaal vaata artiklit Poole (Inglismaa). Poole on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Sārnas

Sārnas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla idaosas. Sārnas jääb valla keskusest Murmastienest 14,4, piirkonna keskusest Varakļānist 6,5 ning Riiast 207,4 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 4 elanikku. Vietvārdu datubāze
Lielie Strodi

Lielie Strodi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla idaosas. Lielie Strodi jääb valla keskusest Murmastienest 15,8, piirkonna keskusest Varakļānist 7,9 ning Riiast 208,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Strodi kalmistu. Aastal 2009 oli külas 22 elanikku. Vietvārdu datubāze Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 82
Meža Strodi

Meža Strodi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla idaosas Teicija jõe kaldal. Meža Strodi jääb valla keskusest Murmastienest 12,1, piirkonna keskusest Varakļānist 7,8 ning Riiast 210,7 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Mežastrodi bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 12 elanikku. Vietvārdu datubāze Autotransporta direcija
Teicejnieki

Teicejnieki (ka Teicejnīki või Teicējnieki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla idaosas Teicija jõe kaldal. Teicejnieki jääb valla keskusest Murmastienest 9,6, piirkonna keskusest Varakļānist 17,1 ning Riiast 208,1 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 5 elanikku. Vietvārdu datubāze
Arklinieki

Arklinieki (ka Arklinīki või Arklenieki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla kaguosas. Arklinieki jääb valla keskusest Murmastienest 12, piirkonna keskusest Varakļānist 8,8 ning Riiast 209,7 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 3 elanikku. Vietvārdu datubāze
Kozsola

Kozsola on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla kaguosas Teicija jõe kaldal. Kozsola jääb valla keskusest Murmastienest 11,6, piirkonna keskusest Varakļānist 8,4 ning Riiast 209,3 kilomeetri kaugusele. Aastal 2009 oli külas 4 elanikku. Vietvārdu datubāze
Viersazepi

Viersazepi (ka Vēršuzepi või Viersa Zepi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Varakļāni piirkonnas Murmastiene vallas. Küla asub valla kirdeosas Meirāni kanali kaldal. Viersazepi jääb valla keskusest Murmastienest 13, piirkonna keskusest Varakļānist 10,8 ning Riiast 211,5 kilomeetri kaugusele.
Pööritsa

Pööritsa on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Christian Noboa

Christian Fernando Noboa Tello (sündinud 9. aprillil 1985 Guayaquilis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Sotši ja Ecuadori jalgpallikoondises. Ta alustas klubikarjääri Ecuadori klubis Emelec, mille meeskonnas debüteeris ta Ecuadori kõrgliigas 2004. aastal. Alates 2007. aastast on ta mänginud põhiliselt Venemaa kõrgliiga klubides. Aastatel 2007–2012 mängis ta Kaasani Rubinis, 2012–2015 Moskva Dinamos ja 2015–2017 Rostovis. Hooaja 2014–15 teises pooles mängis ta Kreeka kõrgliiga klubis PAOK. 2017. aastal liitus ta Peterburi Zenitiga. 2018. aasta veebruaris naasis ta Zenitist laenule Rubini. 2019. aasta augustis sõlmis ta lepingu Sotšiga. Venemaa meistriks on ta tulnud kaks korda Rubiniga ja ühe korra Zenitiga. Ecuadori jalgpallikoondises debüteeris Noboa 28. märtsi 2009 MM-i valikmängus Brasiilia vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Ecuadori koondisse 2011. aasta Copa Américal, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aasta Copa América Centenariol. Kaasani Rubin Venemaa Premjer Liga: 2008, 2009 Venemaa superkarikas: 2010 Peterburi Zenit Venemaa Premjer Liga: 2018–19
Toimimisvõrgu teooria

Toimimimisvõrgu teooria on sotsiaaluuringutes kasutatav vaade. Selle kohaselt jääb reaalsuse seletamine kontseptide ja nende vahekordade kaudu ülelihtsustatuks, samaaegselt tuleb vaadelda ka reaalseid inimesi ja asju ning nende suhteid. Seda vaadet nimetataks ka "materialislik-semiootiliseks" meetodiks. Tuntumad esindajate seas on Pariisi Mäe Instituudi sotsioloogia professor Michel Callon (s. 1945), prantsuse filosoof ja sotsioloog Bruno Latour (s. 1947), inglise sotsioloog John Law (s. 1946). Eesti keeles on ilmunud Bruno Latour raamat "Me pole kunagi olnud modernsed". tõlkija Anti Saar. Selle raamatu teemal on avaldanud Eik Hermann "Mitmikajastu vaimud ja kohalik konnatiik", Looming, August 2019. Akadeemias on Silver Rattasepa tõlgitud "Miks on kriitikal toss väljas? Tõsiasjadest hooleasjadeni", Akadeemia 2020, 2. Bruno Latour (2014). https://www.ester.ee/record=b3064474*est. Tallinna Ülikool. {{raamatuviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) Eik Hermann "Mitmikajastu vaimud ja kohalik konnatiik". Looming . August, 2019. "Miks on kriitikal toss väljas? Tõsiasjadest hooleasjadeni" Akadeemia 2020, 2.
Vahessaare

Vahessaare on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018.
Muusikatööstus

Muusikatööstus on tööstusharu, mis tegeleb muusikateoste, muusikasalvestiste ja kontsertesituste müümisega. 20. sajandi helisalvestustehnika täiustumine kasvatas muusika tarbijate hulka enneolematu kiirusega, tänu millele tekkis uus tööstusharu – muusikatööstus.
Lahkulööja (film)

"Lahkulööja" (inglise keeles "Divergent") on 2014. aasta Ameerika Ühendriikide ulme- ja märulifilm, mis põhineb Veronica Rothi romaanil "Lahkulööja". Filmi režissöör on Neil Burger ning stsenarist Evan Dougherty. Peaosades on Shailene Woodley, Theo James, Ashley Judd, Jai Courtney, Ray Stevenson, Zoë Kravitz, Miles Teller, Tony Goldwyn, Maggie Q, Kate Winslet. "Lahkulööja" linastus Eestis 28. märtsil 2014 ning sellele järgnev film "Mässaja" 20. märtsil 2015. Tulevikumaailmas on kõik inimesed jagatud viide kilda: Siirad, Isetud, Kartmatud, Erudiidid ja Sõbralikud. Igal aastal peavad kõik kuueteistaastased valimispäeval valima ühe killa, millele pühendavad nad terve oma ülejäänud elu. Peategelane Beatrice (Shailene Woodley) saab teada, et ta on Lahkulööja ning ei sobi ühtegi kilda. Selle saladuse avalikuks tulemisel võib teda oodata surm. Beatrice valib Kartmatute killa ning katsete ajal võtab ta endale nimeks Tris. Kandidaatide vastupidavus pannakse proovile kolmes katses: füüsilises, vaimses ning selles, kus pidi oma hirmudega silmitsi seisma. Kandidaadid pidid üksteisega võitlema ning nende tulemused kanti tabelisse. Kui keegi neist jäi tabelis viimaste sekka, pidid nad minema nn kodututeks. Hiljem tekib Trisil armusuhe oma treeneri Nelja ehk Tobias Eatoniga (Theo James). Neljal oli selline nimi, kuna tal oli ainult neli hirmu: kõrgused, süütu inimese tapmine, kitsad ruumid ning tema isa. Nagu ka Tris, oli Neli pärit Isetutest, kuid vahetas kilda, kuna tema isa peksis teda. Tänu sellele, kuidas ja kui ebatavaliselt Tris oma katsed ära tegi, sai Neli aru, et ta on Lahkulööja. Katsete ajal saab Tris teada, et Erudiidid kavatsevad rünnata Isetuid ning, et Erudiitide juht Jeanine (Kate Winslet) teeb koostööd Kartmatute killa juhi Ericuga (Jai Courtney). Et rünnata Isetuid, kasutab Jeanine sõdalastena Kartmatuid. Peale viimast sisseastumiskatset süstitakse kõigile Kartmatutele kiip. Eric väidab, et see on jälitusseade selleks juhuks, kui keegi peaks ära kaduma. Trisi peal kiip ei töötanud, kuna ta oli Lahkulööja. Selleks, et ellu jääda, peab Tris minema koos ülejäänud kiibistatud Kartmatutega. Olles rongi peal leiab Tris sealt Nelja ning saades teada, et ka tema on ärkvel, tähendab see seda, et Neli on samuti Lahkulööja. Tris ja Neli hakkavad koos põgenema. Trisile tuleb appi ka tema ema, kes on samuti Lahkulööja ning hiljem tuleb appi ka tema isa. Kahjuks saavad Trisi vanemad tütart aidates surma, kuid Tris võtab ennast peale rasket üleelamist kokku ning lõpuks põgeneb koos Neljaga. "Divergent movie earns 56 million weekend premiere sequel)" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2014. Vaadatud 3. märtsil 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link) "Ulakass 2015 võistlustöö" (pdf). Ulakass. "Divergent(2014)" (inglise). IMDB. Lahkulööja andmekogus IMDb (inglise)
Iwaniska

Iwaniska on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Opatówi maakonnas, Iwaniska valla halduskeskus. Iwaniska asub Opatówist ligi 13 km edelas. Iwaniska sai linnaõigused 1403. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2022 sai Iwaniska linnaõigused tagasi. Iwaniska chcą być miastem Cozadzien, 21. veebruar 2021 10 nowych miast na mapie Polski od 1 stycznia 2022 roku Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji, 30. detsember 2021