laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paul Muuli

Paul Muuli (10. mai 1931 Luunja vald (Tartu-Maarja kihelkond) – 17. august 1997) oli Eesti poliitik ja metsavend. 14. juunil 1941 küüditati Paul Muuli perekond Siberisse. Aastal 1957 põgenes ta asumiselt Eestisse, kus varjus ja elas metsavennana 1959. aasta märtsini. Alates 1989. aasta aprillist oli Muuli üks Tartu "Memento" algatajatest, ühtlasi ka Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu esimees. Ta oli Tartu "Memento" esimees aastatel 1990–1994. Tema idee oli mälestusmärgi "Rukkilill" algatamine ja ta oli selle realiseerimise peaorganisaator. Mälestusmärk avati 10. juunil 1990 Tartus Riia ja Pepleri tänava nurgal. Alates 15. septembrist 1992 kuni oma surmani 1997. aastal oli Paul Muuli 1938. aasta Põhiseadusele tugineva nn Nõmme valitsuse majandusminister ja põllutööminister. Muuli kandideeris Riigikogu 1992. aasta valimistel Tartu linnas ja maakonnas Õigusvastaselt Represseeritute Rahvusliku Erakonna nimekirjas ja sai 163 häält. Elulugu
Eesti Koolinoorte Segakoor

Eesti Koolinoorte Segakoor (EKNS) oli Eesti noortekoor, mis asutati Eesti Segakooride Liidu initsiatiivil 1998. aastal. Aastal 2014 sai Eesti Koolinoorte Segakoorist Eesti Noorte Segakoor. Eesti Koolinoorte Segakoor kogunes esimest korda 29. juulil 1998. aastal Puurmani suvelaagris. Kooris laulab poolsada noormeest ja neidu vanuses 15–23 aastat üle Eesti. Koori eesmärk on luua andekatele noortele lauljatele head tingimused klassikalise koorilaulu viljelemisel. Koorikonkursil "Tuljak – 1999" ja "Tuljak – 2001" võideti oma kategoorias I koht. Koorikonkursil "Tuljak 2007" saavutati A-kategoorias II koht (esikohta välja ei antud). Koor on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse võites 1999. aasta sügisel rahvusvahelisel konkursil Itaalias Riva Del Gardas I koha ja kulddiplomi rahvalaulu kategoorias. Viimati võitis Eesti Koolinoorte Segakoor Grand Prix’ Barcelonas toimunud rahvusvahelisel koorifestivalil "Europe and its Songs 2007". Koori esimene CD salvestati koori 10. aastapäevaks 2008. aastal. Koori peadirigent ja kunstiline juht on Taavi Esko ning dirigent Kadri Leppoja. Hääleseadja on Leelo Talvik. Liikumised koorile seab tantsuansambli Lee juhendaja Maido Saar. Kooriga on koostööd teinud veel Raul Talmar, Heli Jürgenson, Tõnno Piigli, Jüri-Ruut Kangur, Peeter Perens ja Eri Klas. Koor on esinenud paljudes Eestimaa paikades, sealhulgas III Eesti Külade Maapäeva üritustel Hiiumaal, Tallinnas, Niguliste kirikus, Tartus, Pauluse kirikus, Jaani kirikus ja Tartu Ülikooli aulas, Põltsamaa kirikus, Pärnus, Elisabeti kirikus jm. Koor on andnud ka 2005 aasta talvel koos Tartu Noortekooriga heategevuskontserdi Tartu Jaani kirikus. Kontserdi annetustest laekunud summa läks Tartu lastekodule Käopesa. Koor esitas 2007. aasta märtsis Eri Klasi dirigeerimisel koos Üle-Eestilise Noorte Sümfooniaorkestriga kontserdisarjas "Klassika koos Klasiga" Gabriel Fauré "Reekviemi". Koduleht
Viktor Imala

Viktor Imala (9. november 1930 Poksa küla, Meremäe vald, Petserimaa – 16. mai 1998) oli Eesti vabadusvõitleja. Ta õppis Meremäe algkoolis ja järel lõpetas 1950. aastal Petseri 1. Keskkooli. Samal aastal alustas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Vahistati 12. oktoobril 1951. Oli Kaitseliidu Nõmme malevkonna esimene juhatuse esimees pärast malevkonna taastamist alates 23. märtsist kuni 14. juunini 1990. Oli registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna (EKKE) liige. Oli Nõmme valitsuse esimese koosseisu kohtuminister ja siseminister 15. septembrist 1992 kuni oma surmani. Viktor Imala maeti 21. mail 1998 Tallinna Rahumäe kalmistule. Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest Eesti Päevaleht. 19. mai 1998 (surmakuulutused) NekroloogTema nekroloogis on surmakuupäevaks matusekuupäev Haud Rahumäe kalmistul Elulugu Geni Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Rahumäe kalmistul
Johannes Mikkola

Johannes Mikkola (12. oktoober 1914 Alliku vald – 31. jaanuar 2002) oli Eesti poliitik ja sõjaväelane. 1938. aasta Põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse sõjaminister ja (alates 12. detsembrist 1998) põllutööminister.
Harakas

Harakas (Pica pica) on linnuliik vareslaste sugukonnast haraka perekonnast. Haraka levila on üsna laialdane, hõlmates suurt osa Euraasiat ja Loode-Aafrikat. Harakas on üsna tavaline ka Eestis. Harakas on paigalind, teda võib meil kohata ka talvel. Haraka pesitsusaegset arvukust hinnatakse 15 000 – 30 000 paarile, talvist arvukust 40 000 – 80 000 isendile. Täiskasvanud harakad on 40–51 cm pikkused, must-valge sulestiku, pika saba ja kädistava häälega linnud. Haraka meelispaikadeks on kultuurmaastikud, metsaservad, aedlinnad ja pargid, ta üldiselt väldib paksu metsa ja rannikualasid. Harakate toidu hulka kuuluvad selgrootud, väikesed selgroogsed loomad ning igasugune taimne toit. Samuti on nad tuntud munavargana, sest söövad teiste lindude pesadest mune ning isegi teisi linnupoegi. Linnas elavad harakad ei ütle ära ka prügikastides leiduvatest jäätmetest. Harakad elutsevad paaridena ja on suhteliselt paikse eluviisiga. Üksnes noorlinnud hulguvad talveperioodil siin-seal ringi. Pesa ehitatakse tihedasse puu- või põõsavõrasse 1–10 meetri kõrgusele maapinnast. Haraka pesa on üsna toekas ehitis, mis on valmistatud oksaraagudest ning kaetud ka pealtpoolt. Seest on pesa mätsitud saviga ja vooderdatud sulgede, sambla ja rohuga. Harakas muneb 5–8 muna tavaliselt mai alguseks. Poegi haub ainult emaslind, kuid ka isane viibib samal ajal läheduses, kaitstes ja valvates pesa. Pojad kooruvad 17–18 päeva pärast munemist. Poegadele tassivad toitu mõlemad vanemad. Harakapojad hakkavad lendama 22–27 päeva vanustena ja juba järgmisel kevadel asuvad noored harakad omaette pesitsema. Rahvasuus on harakas tuntud oma vargaloomuse poolest, kes näppab inimeste järelt säravaid asju ja tassib need oma pessa. Seda lähemalt uurides on aga jõutud järeldusele, et tundmatud läikivad esemed muudavad harakad hoopis närviliseks ja kartlikuks. Samuti ei ole harakate pesadest midagi väärtuslikku leitud. Testi, millega kontrollitakse katsealuse eneseteadlikkust uuritava ette peeglit asetades ja tema käitumist oma peegelpildile uurides, on lisaks inimestele, osadele ahvidele, elevantidele, delfiinidele läbinud ka harakas. [viide?] "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 26. oktoobril 2011. Harakas "Harakas pole pikanäpumees" Novaator, 18. august 2014 Harakas andmebaasis eElurikkus Henry Nicholls, Tõde harakate kohta, BBC News Online, Vaadatud 11. aprillil 2015 (inglise keeles) Lauri Jürisoo, Kas loom tunneb end peeglist ära? Sõltub loomast!, 04.04.2015 Jennifer Ackerman, Geniaalsed linnud, Looduse lood, Kirjastus: Tänapäev, 2018.
Mait Mihkel Mathiesen

Mait Mihkel Mathiesen (28. detsember 1949 Malmö, Rootsi – 5. aprill 2005 Fall River, Massauchusetts, USA) oli 14. detsembrist 2003 kuni surmani 1938. aasta Eesti põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse majandusminister ja välisminister. Ta oli Mihkel Mathieseni poeg. Elulugu gravar.se
Edgar Salin

Edgar Salin (sündinud 2. veebruaril 1943) on 1938. aasta Põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse liige. Ta oli Nõmme Eesti Kodanike Komitee Kivimäe abikomitee liige, Eesti Kodanike Keskerakonna esimene esimees 19. oktoobrist 1991 kuni 8. jaanuarini 1992 ja Mihkel Mathieseni mälestusfondi toimkonna esimees. Niinimetatud Nõmme valitsuses on ta olnud järgmistel ametikohtadel: Kalev Otsa valitsuses alates 19. aprillist 1993 kuni 7. detsembrini 2003 välisminister ja alates 12. detsembrist 1998 ka majandusminister Ahti Männi valitsuses alates 7. detsembrist 2003 majandusminister (kuni 14. detsembrini 2003), sõjaminister ja teedeminister Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest nr. 23 – 26. veebruaril 1990 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. mai 2018. Vaadatud 21. mail 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Nõmme valitsus: viis meest, kes arvavad, et on juriidiliselt Eestis võimul, Delfi, 7. detsember 2019 Tallinna 39. Keskkooli abiturient Edgar Salin matemaatikaeksamil.
Jaan Audru

Jaan Audru (sündinud 7. jaanuaril 1944 Tartus) on alates 12. detsembrist 1998 registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna liikmete poolt väljakuulutatud tunnustamata Vabariigi Valitsuse nn Nõmme valitsuse minister. Jaan Audru on MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum juhatuse liige ja Isamaa sisese liikmeühenduse, hilisema erakonna Parempoolsed asutajaliige. Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2020. Vaadatud 23. juulil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/nimekiri-kes-kuuluvad-uhenduse-parempoolsed-asutajate-hulka?id=90530081 Elulugu Lõhkeaine, granaatide ja konservidega soomukite vastu
Jakobimõisa

Jakobimõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Jakobi karjamõis. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külas asub Jakobimõisa ohverdamiskoht, kus on olnud hiiemänd ja on ohvrikivi. Küla läänepiiril voolab Tarvastu jõgi, mille ääres asuvad kaitsealused Kullamäe paljand ja Kullamäe koopad. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis
Kalbuse

Kalbuse (kohalik hääldus: Kalbussa) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Kalbuse liigikaitseala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kannuküla

Kannuküla (kohalik hääldus Kannukülä) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla territooriumile jäi Kärstna mõis ühes Kärstna kabelimäel asuva Kärstna mõisa kalmistuga. Külast saab alguse Tarvastu jõgi. Küla kaguosa on tuntud Karuli nime all, mille nimi pärineb Kärstna mõisa karjamõisa nimest (saksa keeles Karolinenhof). Kannukülaga liideti 1977. aastal Jõksi küla ja Undiusse metsavahikoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis Marja Kallasmaa: artikkel "Kannuküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kärstna

Kärstna on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Tarvastu valda. Kärstnas asub endise Kärstna mõisa härrastemaja, kus tegutses aastatel 1924–2014 Kärstna Kool. Mõis oli ehitatud ühe Sakala kõrgustiku kõrgeima tipu, Kärstna kabelimäe (136 meetrit üle merepinna) jalamile. Kabelimäe tipus, mis jääb küll juba kõrvalasuva Kannuküla territooriumile, paiknevad Anrepite suguvõsa kabel ja Anrepi lõvi. Kärstnas asub Vabadussõja Kärstna lahingus hukkunute mälestuseks püstitatud mälestussammas. Veel asuvad Kärstnas raamatukogu, hooldekodu, lasteaed ja vaba aja keskus. Kärstnas elas eesti luuletaja Hendrik Adamson. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi, millele on paisutatud Kooli paistiik. Kärstna mõisas asub ka Kärstna allikas. Kärstna kolhoos Päidu tamm Endise Kärstna mõisa härrastemaja, kus tegutses 2014. aastani Kärstna Kool Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Maltsa

Maltsa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla maade hulka kuulub ka Võrtsjärve teljel asuv väike Tondisaar. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marjamäe

Marjamäe on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mõnnaste

Mõnnaste on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Mõnnaste soo Väluste oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Gunnar Polma

Gunnar Polma (26. august 1960 Raasiku – 9. märts 2014) oli eesti koolijuht. Ta lõpetas 1978. aastal Kohila Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna bioloogi ja bioloogia-keemiaõpetaja kutsega. Ta oli aastatel 1982-1984 Annikvere kooli bioloogia- ja keemiaõpetajaks ja asus 1984. aastal teadurina tööle Matsalu looduskaitsealale, ülesandeks roostikulindude uurimine. Elas Metskülas Läänemaal, kus pidas hiljem ratsatalu. 1989. aastal taasavas ta koos abikaasa ja kohalikega Metsküla algkooli. Ta oli aastatel 1996-1998 Haapsalu Vene Gümnaasiumi ja aastatel 1998–2014 Tallinna Reaalkooli direktor. Ta oli üks Tallinna Kesklinna Põhikooli rajamise idee autoritest.[viide?] Kas lihtsalt võitlus palga pärast? Maaleht, 2. märts 2012 2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk Anneli Ammas. Bioloogi tee kodanike komiteest küla-, vene- ja tippkooli direktoriks. Postimees, 23. juuli 2011. Lk 6 Andrus Karnau. Õpetaja palk olgu poolteist riigi keskmist. Postimees, 26. september 2011 Suri Reaalkooli pikaaegne direktor Gunnar Polma. Delfi, 10. märts 2014
Hendrik Sal-Saller

Hendrik Sal-Saller (sündinud 31. jaanuaril 1966) on eesti muusik ja laulukirjutaja, kes on tuntud eeskätt ansambli Smilers laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana. Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna 10. Keskkooli. Ta on kirjutanud muusikat ka paljudele teistele ansamblitele ja lauljatele, sealhulgas Mariliis Jõgevale, Mikk Mäele, Shanonile, Gerli Padarile, Eda-Ines Ettile, Supernovale, Mati Nuudele ja Anis Arumetsale. Ta on kirjutanud muusikat filmile "Suvitajad". Ta viisistas muu hulgas 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindanud loo "Partners in Crime", mida laulis Gerli Padar. Ta on R13 Vennaskonna üks ülemvendadest. Ba-Bach Generaator M M. O. T. T. Vanemõde Golem 17. septembril 2007 sündis Pelgulinna sünnitusmajas Hendrik Sal-Salleri ja Berit Veiberi poeg Sebastian. 25. juulil 2010, pärast kuueaastast kooselu, Hendrik ja Berit abiellusid. Nad lahutasid oma abielu 2020. aastal. Isa: Tõnu Sal-Saller, ema: Anne Velli. Õed: Agnes ja Jana. Hendriku elukaaslane on alates 2020. aastast Merille Madiberg. 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk "TREILER | Kummardus kultuskomöödiale „Siin me oleme"! Film „Suvitajad" esilinastub veebruaris". Kroonika. 27. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2023. Vaadatud 27. jaanuaril 2023. "KLÕPSUD | Kasutütrega poseeriv Hendrik Sal-Saller tervitas uut aastat naljaka näomaalinguga". Kroonika. Vaadatud 2. jaanuaril 2024. "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki". ERR. 6. veebruar 2023. Vaadatud 6. veebruaril 2023. Hendrik Sal-Saller andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Mart Niineste: Hendrik Sal-Saller, sedapuhku muusikast, 30. august 2008 Niineste "Mihkel Raud ja Hendrik Sal-Saller lähevad üheskoos kontserttuurile". Melu.ee. 14. jaanuar 2009. {{netiviide}}: kontrolli parameetri |url= väärtust (juhend) "Sal-Saller sai 5. korda aasta autori Kuldse Plaadi". ERR. 15. aprill 2009.
Muksi

Muksi (kohalik hääldus: Arukülä; ka: Aruküla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel on Muksi soo, külas asuvad Muti maastikukaitseala koosseisu kuuluvad Muti järv ja Umbjärv . Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Muti järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 31.08.2016) Muti umbjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 31.08.2016)
Pahuvere

Pahuvere on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Pahuvere saksakeelne nimi oli Willust. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla lähistel on Pahuvere soo. Külas on olnud Pahuvere mõis. Pahuveres sündis eesti luuletaja, prosaist ja tõlkija Johannes Semper. Pahuvere vald Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 18.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pikru

Pikru on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla loodepiiril asub Pikru paisjärv, millest voolab läbi samuti loodepiiril asuv Tarvastu jõgi. Külast voolab läbi Pikru paisjärves Tarvastu jõkke suubuv Raudoja. Külas asub Matu paikkond, kus Tarvastu jõe kaldal on Matu koobas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis Homme maetakse Viljandimaale üle 3000 sea, kohalikud on hirmul: seakorjused rikuvad põhjavett ja tõusevad maapinnale
Põrga

Põrga on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Porsa

Porsa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Porsa külas asub Tarvastu kirik. Küla kagupiiril voolab Tarvastu jõgi. Tarvastu kolhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. 14661 Tarvastu kirik, 14.-19. saj Kultuurimälestiste register. Vaadatud 11. juulil 2023 Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Raassilla

Raassilla (ka: Koni, Raasilla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla loodepiiril ja läbi põhjaosa voolab Virastuoja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Riuma

Riuma on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Küla lähistel voolab Riuma peakraav. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Küla läänepiiril saab alguse Mähma oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosilla

Roosilla on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külast saab alguse Tarvastu jõkke suubuv Raudoja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 25.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ülensi

Ülensi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ämmuste

Ämmuste on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Ämmuste kool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Vooru

Vooru (ka Vuuru) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas. Läbi küla voolab Vooru oja ning külas asub Umbjärv. Külas on asunud Vooru mõis. Arakumäe Vooru linnamägi Kõksi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Umbjärv (täpsustus)

Umbjärv on mitme Eesti järve nimi: Beresje Umbjärv, järv Põlva maakonnas Setomaa vallas Illi Umbjärv, järv Tartu maakonnas Nõo vallas Keressaare Umbjärv, järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kostkova Umbjärv, järv Võru maakonnas Setomaa vallas Lüübnitsa Umbjärv, järv Võru maakonnas Setomaa vallas Mehikoorma Umbjärv, järv Põlva maakonnas Räpina vallas Muti Umbjärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pupastvere Umbjärv, järv Tartu maakonnas Tartu vallas Pado Umbjärv, järv Põlva maakonnas Räpina vallas Rõhu Umbjärv, järv Järva maakonnas Järva vallas Suursoo Umbjärv, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Tšornoje ozero paralleelnimi on Umbjärv Vaiste Umbjärv, järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vooru Umbjärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väike Umbjärv, järv Tartu maakonnas Nõo vallas Umbjärv - Äntu maastikukaitsealal
Koni

Koni on eesti keeles põlenud suitsu ots, suitsuots. Seda sõna on kasutatud ka mujal: Ķoņi on Lätis Valmiera rajoonis kasutusel nii Kööna kui ka Kööna valla nimevariandina (Ķoņi vald) Koni Bodom asub Tadžikistanis Koni Bodomi rajoon asub Tadžikistanis Koni on Raassilla küla nimevariant KONI on amortisaatorite tootja Koni on Vladimir Putini musta labradori retriiveri nimi Koni (perekonnanimi) Aimar Koni, laskesuusataja Anatoli Fjodorovitš Koni, vene õigusteadlane ja literaat Hilda Koni, eesti laulja Igor Koni Oskar Koni, jalgpallur ja korvpalliinspektor[küsitav] Raul Koni, Tartu Rotary klubi liige Urve Koni, raadiodiktor ja heliraamatute esitaja Koni järv on Kõrtsijärve nimevariant Koni tuulik Puhja alevikus
Suljutaimed

Suljutaimed on suletud ehk kinnise juurestikuga taimed ehk potitaimed. Need on kasvatatud kinnises ruumis, potis. Kuni 21. sajandi alguseni kasvatati Eestis metsaistutusmaterjali valdavalt avamaataimlates. Selline tehnoloogia on aga töö- ja ajamahukas ning sõltub paljuski ilmastikust. 2001. aasta lõpus loodi Eesti ja Soome ühine taimekasvatusettevõte AS Eesti Metsataim, mis kasvatab istikuid metsade uuendamiseks ja põllumaade metsastamiseks uue tehnoloogia abil. Kasvuhoones turbapottides kasvatamine võimaldab toota lühema ajaga rohkem istikuid. Suljutaime on avajuursest taimest lihtsam istutada, see juurdub hästi. Mehaaniline istutamine võimaldab nii taimla kui ka metsaistutamise tootlikkust ligi kolm korda suurendada. Eesti puukoolides ja taimelavades kasvatatud taimedest moodustasid suljutaimed 2008. aastal umbes 40% ja nende osakaal järjest suurenes. 2011. aastal tootis AS Eesti Metsataim ligi kuus miljonit suletud juurestikuga istikut. Lähiaastatel kavatsetakse tootmismahte oluliselt suurendada. RMK-s valminud metsauuenduse strateegia kohaselt vajatakse aastaks 2015 võrreldes praegusega täiendavalt umbes 5,5 miljonit suletud juurekavaga metsataime. "Eesti Metsataim kasvatas uudse tehnoloogia abil esimese partii istikuid" Eesti põllu- ja maamajanduse infoportaal, 29. mai 2003 "Potitaimed tõhustavad metsaistutust"[alaline kõdulink] Äripäev, 19. november 2008 "AS-i Eesti Metsataim tootmismahud kahekordistuvad" RMK, 21. detsember 2011
Pajala vald

Pajala vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni lääni põhjaosas. Piirneb idas Soomega. Valla suuremad asulad on järgmised: Isokylä Junosuando Kangos Korpilombolo Muonionalusta Pajala Tärendö Pajalas asub maailma suurim päikesekell diameetriga 38,33 m. Pajala vallas Jupukka mäel asub ka üks Struve geodeetilise kaare mõõdupunkte (67° 16′ 36″ N, 23° 14′ 35″ E). Valla koduleht