Muzsikás

Muzsikás [m'užikaaš] on Ungari pärimusmuusikaansambel. Ansambli asutamisajaks võib lugeda aastat 1973. Sellal sai Ungaris alguse rahvamuusika uus laine ja tegutsemist alustasid nn tantsutoad. Ansambli tuumik on seotud Bartóki-nimelise rahvatantsuansambliga Bartók Táncegyüttes, kelle tegevus Sándor Timári juhtimisel vastandus tollal levinud ja ametlikult propageeritud rahvatantsude teatraalsele lavaesitustele ja pöördus eheda traditsiooni poole, mida võis leida vaid Transilvaaniast ja teistelt äärealadelt. Et autentset vokaalmuusikat olid talletanud Ungaris põhjalikult juba Zoltán Kodály ja Béla Bartók, keskenduti enam pillimängule ja tantsudele. Ülesvõteteks kasutati tummfilmi ja magnetofoni, mis omakorda nõudis talletajatelt süvenemist mängutehnikasse. Külamoosekantidelt kogutut-õpitut vahendati Budapesti noortemajade tantsutubades. Aastal 1973 lõpetasid kaks ansambli tantsijat (Sándor Csóori ja Péter Éri) tantsimise ja hakkasid mängima rahvamuusikat koos Mihály Siposi ja Dániel Hamariga. Aastal 1979 kutsuti ansamblisse Márta Sebestyén, kes jäi sinna 1985. aastani. 1980. aastate keskel pühendus Márta Sebestyén enam oma soolokarjäärile, mis tõi kaasa mitmeid ansamblist sõltumatuid plaadistus- ja esinemispakkumisi. Praegu on laulja ja ansambel taas koos: Muzsikás ei esine ilma Mártata ja Márta Sebestyén ei anna kontserte muude ansamblitega. Ansambli rahvusvaheline läbimurre algas 1978 Hollandis, seejärel kutsuti neid Inglismaale. Esinemisi on nüüdseks olnud kõigil kontinentidel peale Lõuna-Ameerika, muuhulgas sellistes kontserdimajades nagu Londoni Queen Elisabeth Hall, Pariisi Theatre De La Ville, New Yorgi Town Hall ja Los Angelese House of Blues. Ansamblit on oma filmides kasutanud mitmed kuulsad filmirežissöörid: Constantin Costa-Cavras ("Music Box"), Simon Broughton ("Dancing Hall", Anthony Minghella ("Inglise patsient"). "Muzsikás" on kahel korral esinenud Eestis. Mihály Sipos – viiul ja tsitter Péter Éri – altviiul, mandoliin, koboz (rahvalik lauto) Dániel Hamar – kontrabass, simbel László Porteleki – viiul Márta Sebestyén – laul, flööt, puuviled Zoltán Farkas – tants Ildikó Tóth – tants 1977 – esimene LP anti välja tantsutoaliikumise sarja "Élő népzene" (Elav rahvamuusika) kolmandana plaadina. 1979 – Holland, "Muzsikás II" 1981 – "Nem úgy van most mint volt régen" (Enam pole nii nagu vanasti). Kaasa teeb ka Márta Sebestyén ja lisaks on plaadil rahvamuusikast inspireeritud omaloomingut. 1984 – "Nem arról hajnallik, ammeröl hajnalott" (Päev ei koida sealt, kus enne). Samalaadne kui eelmine, kuid laulutekstid on ühiskonnakriitilisemad. 1985 – "Dúdoltam én" (Ümisesin ma). Márta Sebestyéni sooloplaat. Saateansambliks "Muzsikás". Sama plaat on rahvusvaheliselt tuntud pealkirjaga "The Prisoner's Song" (Vangi laul). 1988 – "Ősz" (Sügis). 1993 – "Szól a kakas már" (Kukk juba laulab). Sisaldab juudi päritolu rahvamuusikat Transilvaaniast. Arvati, et selline muusika on täielikult kadunud, sest ükski kogukonna 5000 juudist ei pääsenud holokaustist. Kuid "Muzsikás" leidis palad koos juutidega musitseerinud Transilvaania mustlasmuusikutelt. 1996 – "Hazafelé" (Kodu poole). Ungari rahvamuusika, mis on kogutud Mezőségist ja Gyimesist (Transilvaania) 1998 – "Bartók-Album" (Hannibal Records) on pühendatud heliloojale, rahvamuusikakogujale ja muusikateadlasele Béla Bartókile ning see on ühtlasi ansambli rahvusvaheliselt kõige enam kiidusõnu pälvinud plaat. Muzsikás püüab taaselustada noore Bartóki muljeid, mida ta võis saada kohtudes rahvamuusikas peituva ilu ja rikkusega. Ansambel usub, et umbes samasugune hämmastus valdas neidki 1970. aastatel, kui nad külamuusikutelt pillilugusid õppisid. Nagu nimi ütleb, on plaadil vaid Bartóki kogutud muusika, enamikku neist lugudest on helilooja kasutanud ka oma hilisemas loomingus, muuhulgas 44 viiuliduo komponeerimisel. Kolm duot kõlavad nii ansambli viiuldaja Mihály Siposi ja rumeenia päritolu viiulikunstnik Alexander Balanescu esituses kui ka aastakümnetetaguse fonogrammivõttena. Ungari muusika