laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eikla külanõukogu

Eikla külanõukogu eksisteeris aastail 1945–1954. Külanõukogu moodustati Kaarma valla koosseisus 13. septembril 1945. Selle koosseisu kuulusid Metsa, Tõru, Tõrise, Kaubi, Koidula, Keskvere, Õha ja Piila küla. 26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu. 17. juunil 1954 liideti külanõukogu Kaarma külanõukoguga.
Kaarma külanõukogu

Kaarma külanõukogu oli külanõukogu, mis eksisteeris aastail 1945–1976. Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945. Siis kuulus selle koosseisu Meedla, Maleva, Välja, Kuke, Kaarma, Nõmme, Kiriku, Käku, Jootme, Sepa, Jõe, Asuküla ja Kaisvere küla. 26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu. 17. juunil 1954 liideti külanõukoguga Aste ja Eikla külanõukogu, nii saavutas ta endise Kaarma valla ulatuse. Külanõukogu likvideeriti 27. detsembril 1976 ja liideti Kuressaare külanõukoguga.
Sassi külanõukogu

Sassi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s Saaremaal aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valjala valla koosseisus, sinna kuulusid Rahula, Vilida-Mäe, Väkra, Koksi, Männiku, Kõriska, Kuiste, Kogula, Urelilbi, Kalju, Tõnija, Põlluküla ja Veeriku küla. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega arvati Sassi külanõukogu Orissaare rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 4. detsembri 1953 seadlusega nimetati Sassi külanõukogu Veeriku külanõukoguks. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti Valjala külanõukoguga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Sassi külanõukogu ümbernimetamisest". Eesti NSV teataja, 1954, 1, 2 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Giovanni Faber

Giovanni Faber (ka Joannes Faber; 1574–1629) oli Saksa päritolu Rooma kuurias tegutsev arst, botaanik ja kunstikoguja. Ta oli pärit Bambergist Baieris, kuid elas 1598. aastast Roomas. Ta oli Vatikani botaanikaaia kuraator ning Accademia dei Lincei liige ja sekretär. Faber tegutses kogu oma karjääri vältel poliitilise vahendajana Baieri kuurvürsti Maximilian I ja Rooma vahel. Ta sõbrustas Lincei-kaaslase Galileo Galileiga, samuti Roomas resideerivate Saksa kunstnike Johann Rottenhammeri ja Adam Elsheimeriga. Faberit peetakse ka termini "mikroskoop" loojaks. "chnm.gmu.edu Carlo Ginzburg - Clues: Morelli, Freud,and Sherlock Holmes - God is hidden in details. -G. Flaubert and A. Warburg". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2011. Vaadatud 23. septembril 2011. ""Medical competence, anatomy and the polity in seventeenth-century" by Rome Silvia De Renzi, Renaissance Studies Vol. 21 No. 4". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2018. Vaadatud 23. septembril 2011. brunelleschi.imss.fi.it "Il microscopio di Galileo" Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Giovanni Faber seisuga 23. september 2011.
Janusz Małłek

Janusz Marcin Michał Małłek (sündinud 24. mail 1937 Działdowos) on Poola ajaloolane, kelle põhiliseks uurimisvaldkonnaks on varauusaegse Preisimaa ajalugu. Ta on pärit Masuuriast; õppis Toruńi ülikoolis, kus kaitses 1965 doktoritöö. Alates 1988. aastast kuni pensionile minekuni 2008 oli Toruńi ülikooli professor.
Kõnnu vald (Torma kihelkond)

Kõnnu vald (saksa keeles Gemeinde Kondo) oli vald Torma kihelkonnas Tartumaal aastatel 1866–1892. Kõnnu vald liideti aastal 1892 Võtikvere vald vallaga.
Jamaica kindralkuberneride loend

Jamaica kindralkuberneride loend loetleb Jamaica riigipead esindavad kindralkubernerid alates iseseisvumisest 1962. aastal.
Kõnnu vald (Kuusalu kihelkond)

Kõnnu vald (saksa keeles Gemeinde Könda) oli vald Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Kolgakülas. Vald loodi 1867. aastal. 1939. aasta valdade reformi käigus läksid Kõnnu valla talude nr. A-23, A-57, A-59–A-61, A-63, A-64 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-alad Vohnja valla koosseisu. Ülejäänud valla alad läksid uue Kõnnu valla koosseisu. Vallas on sündinud riigimees, diplomaat ja sõjaväelane Aleksander Warma, poliitik ja Nõmme linnapea Ludvig Ojaveski, põllumajandusteadlane Aarne Pung, vaimulik Kustav Viise. Maa-ameti kaardirakendused
Pogranitšnõi

Pogranitšnõi (vene keeles Пограничный 'piiriäärne') on alev Venemaal Primorje krais, Pogranitšnõi rajooni halduskeskus. Pogranitšnõi asub Primorje edelaosas, 15 km Hiina piirist idas. Vladivostokki on maanteed pidi 205 km. Alevis on mussoonparaskliima kuiva külma talve ja niiske palava suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur aastatel 1979–2007 oli –14,5 °C ja augusti keskmine õhutemperatuur 20,4 °C. Juuli keskmine õhutemperatuur oli 20,3 °C. Absoluutne maksimum on 39,2 °C (augustis). Absoluutne miinimum –36,9 °C (jaanuaris). Aasta keskmine sademetehulk on 573,5 mm. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2023 года "Põhja-Euraasia Kliimakeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2010. Vaadatud 23. septembril 2011. Thermo-Karelia
Pogranitšnõi rajoon

Pogranitšnõi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krais. Pogranitšnõi rajoon asub Primorje krai edelaosas. Läänes ja põhjas piirneb Hiina Rahvavabariigiga. Rajoon asub Mandžuuria-Korea mäestiku harus, kõrgeim mägi on Kedrovaja mägi kõrgusega 964 m. Rajoonis on rauamaagi, kulla, pruun- ja kivisöe leiukohti. Rajoonis on 52 jõge, pikim neist on Nesterovka jõgi pikkusega 98 km. Suurim järv on Bolšoje järv. Pogranitšnõi rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja palava niiske suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –16,7 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur +20 °C. Численность населения в разрезе городских и муниципальных округов, муниципальных районов на 1 января 2022-2023 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2014. Vaadatud 17. aprillil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Rajooni administratsiooni koduleht
Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipeade loend

Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipeade loend loetleb Lõuna-Aafrika Vabariigi riigipead alates vabariigi kehtestamisest 1961. aastal.
1939. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1939. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis, ametliku nimega EuroBasket 1939, olid kolmandad Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 21.–28. maini 1939 Leedus Kaunase spordihallis. Meistrivõistlustest võttis osa kaheksa meeskonda. Korraldajana ja valitseva meistrina osalenud Leedu võitis turniiri ka kodus. Iga meeskond mängis iga meeskonnaga ühe korra; kokku mängiti seitse mängu. Mängu võitja sai 2 punkti ja kaotaja 1 punkti. Lõplik järjestus pandi paika saavutatud punktide pingerea järgi. Kui meeskonnad jäid viiki, siis vaadati nende omavahelisi mänge. Eesti koondise mängijad: Heino Veskila, Evald Mahl, Oskar Erikson, Ralf Viksten, Georg Vinogradov, Erich Altosaar, Artur Amon, Hans Juurup, Valdeko Valdmäe, Herbert Tillemann. Treener: Herbert Niiler. FIBA Europe Eurobasket 1939 Eurobasket.com 1939 EChampionship – leht ei tööta
FK Rostov

FK Rostov (ametlikult Футбольный клуб «Ростов») on 1930. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Rostov Doni ääres. Dmitri Kruglov (2011–)
Pápa Lombard

Pápa Lombard (Eesti ajakirjanduses ka Lombard-Pápa TFC, ametlikult Lombard Pápa Termál Futball Club) on 1995. aastal asutatud Ungari jalgpalliklubi, mille koduasula on Pápa. Sander Puri (2011–) UEFA kõrgliigaklubide loend
Otto I (Braunschweig-Göttingen)

Otto Kuri (umbes 1340 – 13. detsember 1394) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja aastast 1367 Göttingeni vürst. Welfide dünastia koduleht
Otto II (Braunschweig-Göttingen)

Otto II (ka Otto Ükssilm; umbes 1380–1463) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja pärast oma isa Otto Kurja surma aastal 1394 ka Göttingeni vürst. Welfide dünastia koduleht
Rahvusvähemuste päev

Eesti rahvusvähemuste päev ehk Eesti rahvuste päev on 24. septembril tähistatav tähtpäev, millega meenutatakse Eesti Rahvuste Foorumi esimest kogunemist 1988. aastal. Tähtpäev sai alguse 2005. aastal, mil tollane rahvastikuminister Paul-Eerik Rummo kuulutas 24. septembri Eesti rahvusvähemuste päevaks. 24. septembril 2005 toimus Eesti Rahvusraamatukogus 17. Eestimaa rahvuste foorum. "Randjärv: Meie tugevus on aktiivsed ja ühtehoidavad kultuuriseltsid" Riigikogu pressiteade, 23.09.2011 "Rummo kuulutas 24. septembri rahvusvähemuste päevaks" EPL, 19. september 2005 24. september on Eesti rahvusvähemuste päev" ERR, 19. september 2005 "Tallinna linnapea osaleb rahvusvähemuste päeva tähistaval üritusel" Postimees/Tallinna pressiteenistus, 27. september 2007 "Eile oli Eesti rahvusvähemuste päev" Neljas.ee, 25. september 2009 "Randjärv: Meie tugevus on aktiivsed ja ühtehoidavad kultuuriseltsid" Riigikogu pressiteade, 23. september 2011
Jakob Knopken

Jakob Knopken (ka Jacobus Knopken või Knöpken; 1470. aastad – pärast 1529) oli saksa päritolu vaimulik, 1517 – umbes 1523 Riia toomhärra. Jakob Knopken oli Liivimaa esimese luterliku jutlustaja ja teoloogi Andreas Knopkeni noorem vend, kes pärines, nagu vendki, Saksimaalt Sonnenburgist. Ta õppis koos oma vennaga Treptow' koolis, kus rektoriks oli hilisem reformaator Johannes Bugenhagen ning oli aastatel 1508–1509 oli ta Treptowis jutlustaja. Mõni aasta hiljem sai temast Riia Peetri kiriku jutlustaja. Temast sai ka Saksa ordu preestervend. 1517. aastal sai temast ka Riia toomkapiitli liige ning Riia Peetri kiriku kirikhärra. Kuna Jakob ise pidas jumalateenistusi Riia toomkirikus, siis pidi Peetri kirikus jutlusi pidama tema vikaar, kelleks Jakob kutsus oma venna Andrease. 1521. aasta lõpus sai ta endale uue prebendi, kuid järgmisel aastal määrati ta uuesti Peetri kiriku ülevaatajaks, sest sealne uus kirikhärra, toomhärra Hildebrand Lutke, oli reisinud välismaale. Esialgu olid Knopkeni vaated ilmselt pigem katoliiklikud, kuid venna mõjul, kes alates 1521. aasta sügisest Riias uut usuõpetust jutlustama hakkas, kujunesid ka tema vaated reformaatorlikeks. Ta asus oma venda katoliiklike toomhärrade ja teiste vaimulike eest kaitsma, kuid sattus seetõttu ise surve alla ning põgenes tõenäoliselt 1522. aasta II poolel Liivimaalt. Ta asus Wittenbergi, niisiis oli ta üheselt valinud luterluse. Sellest hoolimata püüdis ta oma toomhärrakohta säilitada ning kirjutas selles asjus 1523. aasta lõpus palveid nii Saksa ordu kõrgmeistrile Albrechtile kui ka Liivimaa ordumeistrile Wolter von Plettenbergile. Tema palvetel polnud siiski mõju ning 1524. aastal asus ta õppima Wittenbergi ülikoolis. 1529. aastal on temast viimast korda juttu seoses Riia linna ja peapiiskopi vaheliste lepitusläbirääkimistega Lübeckis. Jakob Knopken on ainus teadaolev Liivimaa toomhärra, kes usulistel põhjustel oli kapiitlist sunnitud lahkuma. Leonid Arbusow noorem. Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland, lk 171–172, 174–175, 194, 197, 241–243, 831–832. Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit, II osa, lk 44 ja 156; III osa, lk 55; IV osa, lk 103. Theodor Schiemann. "Jacob und Andreas Knopken", Beiträge zur Kunde Ehst-, Liv-, und Kurlands, Band IV, Heft I, 1887, lk 65–67.
Suletiste printsiip

Suletiste printsiip on geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt saavad kivimi koostises esineda vaid vanema kivimi fragmendid. Suletised on antud juhul fragmendid kivimist, mis on teise kivimi sees. Näiteks vedel ja liikuv laava võib kaasa haarata kivitükke, mis hiljem laavast tekkinud vulkaanilise kivimi sisse tarduvad. Suletiste printsiipi kasutatakse kivimite suhtelise vanuse määramisel. Suhteline tähendab kivimite vanust üksteise suhtes ehk seda kumb neist on vanem.
Laiuse kirikuvald

Laiuse kirikuvald (saksa keeles Pastorat Lais) oli aastatel 1866–1893 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Laiuse kirikuvald loodi Laiuse kirikumõisa baasil iseseisva omavalitsusena 1866. aastal. Haldusjaotuslikult kuulus vald Laiuse kihelkonda ning hõlmas Laiuse kiriklat ja Mäealuse küla. Vallavanemaks oli algusest peale kuni 1893. aastani Mihkel Olt, lühikese vaheajaga 1869. aastal, mil vallavanema kohustusi täitis Andres Eller.. 1893. aastal liideti Laiuse kirikuvald Laiuse vallaga. Mihkel Olt (1867–1868,1870–1893) Andres Eller (1869) Laiuse kirikumõis Laiuse vald Jõgeva vald nüüdisajal Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Kivijärve vald

Kivijärve vald (saksa keeles Gemeinde Kibbijerw) oli aastatel 1866–1896 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Kivijärve vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega ning selle esialgne halduspiirkond kattus Kivijärve mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimene vallavanem oli Aadam Pukk (1867–1875). Kivijärve valda kuulusid järgmised külad: Kivijärve, Kaude, Lemuvere, Teilma. 1896. aasta 26. juuni otsusega liideti Kivijärve vald Laiuse vallaga. Aadam Pukk (1867–1875) Mart Leppik (1876) Juhan Vels (1877–1881) Kaarel Eller (1882–1887) Aleksander Freymann (1888–1890) Andres Jaanus (1891–1893) Jaan Möllerson (1894–1896) Kivijärve mõis Laiuse vald Jõgeva vald Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937. "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 23. septembril 2011. Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Laius-Tähkvere vald

Laius-Tähkvere vald (ka Tähkvere vald) oli aastatel 1866–1939 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda. Haldusjaotuslikult kuulus vald Laiuse kihelkonda. Laius-Tähkvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aasta vallaseadusega Laius-Tähkvere mõisa (saksa keeles Flemmingshof) juurde. Esimene vallavanem oli Joosep Daavel (1867–1872). Esialgsesse Laius-Tähkvere valda kuulusid järgmised külad: Altveski, Aosilla, Kaasiku, Kilbavere, Kodismaa, Koimula, Metsaküla, Nukelise, Ookatku, Oti, Pedasi, Sadala, Tuimõisa, Tõreda, Tähkvere, Veneküla. Vallamaja asus Tähkvere külas. 1891. aastal liideti Laius-Tähkvere vallaga Reastvere ja Leedi vald. Valdade liitmisega lisati Laius-Tähkvere valda Kirivere, Leedi, Mõisamaa, Reastvere ja Vaheküla küla. 1939. aasta vallareformiga arvati valla maa-ala enamus uue Sadala valla ja väiksem osa Avinurme valla koosseisu. Joosep Daavel (1867–1872) Jüri Tamm (1873–1875) Kaarel Tamm (1876–1881) Hans Fink (1882–1884) Mihkel Sihver (1885–1887) Jakob Siefermann (1888–1890) Mart Vaab (1891–1899) Mart Summer (1900–1908) Juhan Viik (1909–1915) Mihkel Rosin (1915–1917) Jaan Mättik (1918) Laius-Tähkvere mõis Sadala vald Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937 "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 23. septembril 2011. Maa-ameti kaardirakendused Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Jens Filbrich

Jens Filbrich (sündinud 13. märtsil 1979 Suhlis) on saksa endine murdmaasuusataja, lõpetas sportlaskarjääri 2014. aasta märtsis. 2002 Salt Lake Citys pronksmedal meeste 4×10 teatesuusatamises 21. koht 50 km klassikas 22. koht 30 km suusavahetusega sõidus 33. koht 15 km klassikas 2006 Torinos hõbemedal teatesõidus 4. koht teatesprindis 17. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus 23. koht 15 + 15 km suusavahetusega sõidus 2010 Vancouveris 6. koht 30 km suusavahetusega sõidus 6. koht teatesõidus 16. koht 50 km klassikas 2014 Sotšis 9. koht teatesõidus 14. koht 15 km klassikas 2001 Lahtis pronksmedal teatesõidus 20. koht 30 km klassikas 23. koht 15 km klassikas 2003 Val di Fiemmes hõbemedal teatesõidus 6. koht 30 km klassikas ühisstardist 16. koht topeltjälitussõidus 2005 Oberstdorfis hõbemedal meeste 4×10 teatesuusatamises hõbemedal sprinditeates 8. koht 15 km vabastiilis 14. koht topeltjälitussõidus 2007 Sapporos pronksmedal 50 km klassikas 4. koht 30 km suusavahetusega sõidus 4. koht teatesõidus 2009 Liberecis hõbemedal teatesõidus 10. koht 30 km suusavahetusega sõidus 13. koht 15 km klassikas 2011 Oslos pronksmedal teatesõidus 4. koht sprinditeates 30. koht 30 km suusavahetusega sõidus 2013 Val di Fiemmes 9. koht 50 km klassikas 33. koht 30 km suusavahetusega sõidus Jens Filbrich osales karjääri jooksul 225 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile viiel korral, millest kolmel korral oli kolmas ja kahel korral teine. Ametlik koduleht Jens Filbrich FIS-i kodulehel
Michael Sata

Michael Chilufya Sata (hüüdnimi King Cobra; 6. juuli 1937 – 28. oktoober 2014) oli Sambia poliitik, 23. septembrist 2011 kuni surmani Sambia president. Michael Sata oli Patriootliku Rinde esimees. Ta alustas oma poliitilist karjääri 1960. aastatel tollal valitsenud Ühendatud Rahvusliku Sõltumatuse Parteis, oli muu hulgas 1980. aastatel Lusaka kuberner ja parlamendi liige, kuid president Kenneth Kaunda autoritaarses stiilis pettununa astus 1991. aastal erakonda Liikumine Mitmeparteilise Demokraatia eest. Pärast Frederick Chiluba võitu 1991. aasta presidendivalimistel oli Sata mitmes ministriametis. Nii kuberneri kui ka ministri ametist jäi ta rahvale meelde tegude inimesena. Pärast seda, kui teda 2001. aastal partei presidendikandidaadiks ei valitud, lahkus Sata erakonnast ja asutas uue partei, Patriootliku Rinde. Samal aastal peetud presidendivalimistel sai Sata umbes kolm protsenti häältest. 2006. aasta presidendivalimistel sai Sata Levy Mwanawasa järel teise häälesaagi, 2008. aastal jäi teiseks pärast Rupiah Bandat. 20. septembril 2011 peetud presidendivalimistel valiti Michael Sata 43 protsendiga häältest presidendiks. Tema peamine vastaskandidaat oli ametis olev president Rupiah Banda, kes sai 36 protsenti häältest. Michael Sata oli katoliiklane. Ta oli abielus arstiga. Neil on kaheksa last. Presidendi kantselei koduleht Profile: Zambia's 'King Cobra', BBC
Spartacus: veri ja liiv

"Spartacus: veri ja liiv" (inglise "Spartacus: Blood and Sand") on Ameerika Ühendriikide telesari, mida esmakordselt näitas 22. jaanuaril 2010 USA telekanal Starz. Telesarja peategelasteks on gladiaator Spartacus, keda kehastas esimesel hooajal Andy Whitfield. Teisel hooajal hakkas Spartacust kehastama Liam McIntyre. Vahetus oli seotud Whitfieldi haigusega; ta suri 11. septembril 2011. Sarja stilistika sarnaneb sellega, mida kasutati filmis 300.
Struktuurigeoloogia

Struktuurigeoloogia on teadusharu, mis tegeleb kivimite ja kivimkehade koosseisu, kuju, paigutuse, deformeerituse, mõõtmete jms ehk lühidalt geoloogiliste struktuuridega. Struktuurigeoloogia ülesandeks on, läbi geoloogiliste struktuuride tõlgendamise, taastada mingi piirkonna geoloogiline ajalugu. Mõnikord arvatakse, et struktuurigeoloogia tegeleb vaid geoloogiliste deformatsioonide ja rikete uurimisega, mis ei ole siiski struktuurigeoloogiale olemuslik aspekt. Piltlikult öelduna on struktuurigeoloogia teadusharu, mis uurib maakoore arhitektuuri. Erinevalt arhitektist üritab struktuurigeoloog loomise asemel taastada loodusliku arhitektuuri tekke ja arengu üksikasju. Struktuurigeoloogia ja geotektoonika mõisted on osaliselt kattuvad. Erinevus on selles, et geotektoonika tegeleb reeglina suuremate (regionaalsete ja planetaarsete) struktuuridega, näiteks laamade või kraatonitega, uurib nende teket ja arengut. Struktuurigeoloogia objekt võib aga olla isegi mikroskoopiline. Kattumine toimub regionaalsel tasandil, sest ka planetaarsete struktuuride areng peab kajastuma lokaalselt kivimites ning vastupidi. Lokaalsed struktuurid peavad olema mõistetavad geotektooniliste liikumiste taustsüsteemis. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks. Struktuurigeoloogia mõisteid Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend struktuurigeoloogiast Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Finantsinspektsioon (üldmõiste)

Finantsinspektsioon on finantsjärelevalvet teostav riigiasutus. Eestis teostab finantsjärelevalvet alates 2002. aastast Finantsinspektsioon. Varem täitsid selle ülesandeid Pangainspektsioon, Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon. Sarnaste ülesannetega asutused on ka teistes riikides, näiteks Suurbritannias Financial Services Authority, Rootsis Finansinspektionen.
Vassili Rotšev

Vassili Rotšev (vene, komi Василий Рочев; sündinud 23. oktoobril 1980 Sõktõvkaris) on Venemaa endine murdmaasuusataja ja maailmameister. Ta on rahvuselt komi. Töötab FSB-s. 2002 Salt Lake Citys 25. koht 15 km klassikas 28. koht sprindis 2006 Torinos pronksmedal teatesprindis 4. koht 15 km klassikasõidus 11. koht vabastiilisprindis 2001 Lahtis 21. koht 20 km jälitussõidus 24. koht 15 km klassikas 2003 Val di Fiemmes 7. koht sprindis 31. koht 15 km klassikas 2005 Oberstdorfis maailmameister sprindis pronksmedal 4×10 km teatesõidus 22. koht 15 km vabastiilis 2007 Sapporos hõbemedal sprinditeates hõbemedal 4×10 km teatesõidus 8. koht klassikasprindis 2009 Liberecis 11. koht sprindis 19. koht 15 km klassikas Vassili Rotšev osales 130 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele. Vassili Rotševil on kaksikõde Olga. Ta on abielus Julia Tšepalovaga ja neil on tütar Vaselina. Vassili Rotšev FIS-i kodulehel Intervjuu Vassili Rotševiga Eesti Päevalehes
Siim Rulli

Siim Rulli (15. oktoober 1948 Kunda – 26. juuli 2006) oli eesti näitleja ja telerežissöör. Ta lõpetas aastal 1967 Kehra Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend). Aastatel 1972–1975 töötas ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitlejana. Seejärel töötas ta režissööri assistendi ja režissöörina Eesti Televisioonis. "Don Juan Tallinnas" (1971) – Don Rodrigo "Verekivi" (1972) – Matis "Reigi õpetaja" (1977) – osatäitja "Reekviem" (1984) – saksa ohvitser "Тройной прыжок «Пантеры»" (1986) – Toomis Minu Linnateater. Tallinn, 2006, lk. 270 Siim Rulli andmebaasis IMDb Siim Rulli kino-teatr.ru lehel
Tierpi vald

Tierpi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi ja Gästriklandi maakonnas. Asub Läänemere kaldal. Q129406980 Valla koduleht