laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marpessa

Marpessa oli Aitoolia kuninga Evenose imekaunis tütar. Evenos lubas Marpessa anda naiseks sellele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Sõjavankrivõitlus lõppes tol ajal sageli kaotaja surmaga ning Evenos oligi kõik kosilased tapnud. Marpessa oli sellest masenduses ja lubas mitte abielluda; liiati ei tahtnud ta sugugi abielluda oma isa tapjaga. Seetõttu oli ta meeldivalt üllatunud, kui tema juurde ratsutas läbi õhu tuntud kangelane, Messeene kuningapoeg Idas Pegasosel. Marpessa nägi selles võimalust oma isa elu päästa ja nõustus põgenema. Ta istus Idase taha sadulasse ja nad lendasid ära. Evenos nägi seda ja hakkas neid taga ajama, kuid uppus Lykormase jõe ületamisel. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evenoseks. Nad ei olnud veel pääsenud. Enne, kui nad Messeenesse jõudsid, peatas nad Apollon, kes tahtis Marpessaga abielluda. (See on ainus kord, kus Apollon abielluda tahtis.) Idas ei loovutanud neidu ja asus Apolloniga maadlema. Jumal ei saanud temast sugugi jagu. (Samamoodi võitles jumalaga Joosep Esimeses Moosese raamatus.) Võitlus oli nii äge, et nad peatusid alles siis, kui Zeus välgunoole nende vahele virutas. Kui Zeus oli kakluse põhjuse ära kuulanud, lubas ta Marpessal valida, kumba tahab. Marpessa valis sureliku Idase, kahtlustades (ja kindlasti põhjusega), et jumal ei jää talle truuks. Liiatigi oli Idas olnud niivõrd peenetundeline, et polnud Evenost tapnud. Idasel ja Marpessal oli üks tütar, kelle nimi oli Kleopatra. See nimi tähendab kreeka keeles 'isa järgi kuulus' ja sobis neiule, sest ta ei saanud kuidagi kuulsaks.
Evenos

Evenos (vanakreeka Εὔηνος) oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia prints ja jõejumal. Evenose järgi on nimetatud Évinose jõgi. Evenos oli Arese ja Demonike poeg. Tal olid vennad Thestios, Molos ja Pylos. Ta abiellus Pisa kuningatütre Alkippega, kellega sai ainsa lapsena tütre Marpessa. Evenost on nimetatud Aitoolia kuningaks, ehkki ta ei kuulu Aitoolia kuningate nimestikku. Ta võis valitseda mõnd teist Aitoolia linna peale pealinna Kalydoni. Näiteks Pleuroni valitseja Thestios võis linna pärida oma vennalt Evenoselt.[viide?] Evenos otsustas oma ainsa lapse Marpessa süütust säilitada, kuni tema elab. Kuna Marpessa oli üks piirkonna ilusamaid naisi, proovisid mitmed neiut kosida. Evenos lubas ta naiseks sellele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Evenos suutis lihtsasti võita kõik sõjavankrivõitlused, mis lõppesid kosilaste surmaga. Hukkunud kosilaste pead pani ta hoiatuseks järgmistele ja tütrele seinale. Olukord muutus, kui Marpessat otsustas kosida Messeene kuningapoeg Idas. Tegelikult Poseidoni poeg olev Idas oli saanud oma pärisisalt kingiks tiibhobused ja kuldvankri. Kui Evenos keeldus tütrest loobumast, haaras Idas Marpessa ja lendas minema. Evenos hakkas neid taga ajama, kuid surelikud hobused ei suutnud müütilistel olevustel järel püsida. Kui ta jõudis Lycormase jõe äärde, andis ta alla. Ta tappis oma hobused ja uputas end jõkke. Mõne versiooni järgi muutus Evenos Lycormase jõe jumalaks, teistes versioonides nimetati jõgi tema auks ümber. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evinose jõeks. Évinos Marpessa "Demonice (Daughter of Agenor)". Hellenica World. Vaadatud 5. detsembril 2023. "Idas and Marpessa". GreekMythology.com. 7. detsember 2018. Vaadatud 5. detsembril 2023. March, Jennifer (2014). "Marpessa". Dictionary of Classical Mythology (inglise) (teine trükk). Oxbow Books. "Evenus (Euenos)". Theoi. Vaadatud 5. detsembril 2023.
Ajax

Ajax (ingl. Asynchronous JavaScript And XML) on kogum omavahel seotud veebiarenduse tehnikaid, mida kasutatakse rakenduse kliendi poolel interaktiivsete veebirakenduste loomisel. Ajax võimaldab veebilehtedel JavaScriptiga serverisse tagaplaanil päringuid teha ja andmeid vastu võtta, segamata avatud lehe kuvamist ja olekut. Ajaxi kasutus on suurendanud interaktiivsete ja dünaamiliste veebilehtede arvu. Andmete saamiseks kasutatakse XMLHttpRequest objekti. Vaatamata nimele, ei ole Ajax-is XML-i kasutus tegelikult vajalik. Nagu DHTML ja LAMP, ei ole ka Ajax iseseisev tehnika, vaid tehnoloogiate kogum. Ajax kasutab HTML-i ja CSS-i kombinatsiooni, et teavet üles märkida ja kujundada. DOM-i poole pöördutakse JavaScripti kasutades, et dünaamiliselt kuvada esitatavat teavet. JavaScript ja XMLHttpRequest võimaldavad teavet serveri ja brauseri vahel asünkroonselt vahetada, et vältida lehe uuestilaadimist. 1990. aastatel puudus brauserites ja veebilehtedel piisav keerukus, et võimaldada kiiret ja reageerivat kasutamist. Vormide täitmine oli tüütu, sest kogu vajalik teave tuli sisestada ja saata veebiserverile. Vormi andmed kontrolliti ja probleemide ilmnemisel kuvati sama vorm uuesti. Teabevoog oli ebaühtlane ja katkestatud, näidates HTTP seisunditut olemust. Lehe sisu asünkroonne laadimine sai võimalikuks aastal 1995, kui ilmusid Java apletid. Need võimaldasid pärast lehe laadimist kliendi poolel andmeid serverilt asünkroonselt laadida. Tagaplaanil serverile esitatavate HTTP-päringute ja asünkroonse veebitehnika kasulikkus jäi segaseks, kuni Google hakkas AJAXit laialdaselt Gmailis (2004) ja Google Mapsis (2005) kasutama. Lühendi "AJAX" mõtles välja Jesse James Garrett aastal 2005 duši all olles, kui mõistis, et vajab lühikest terminit tehnikakogumile, mida ta tahtis kliendile esitada.[viide?] AJAX on saanud laia tehnikate rühma nimetuseks, mida saab kasutada veebirakenduste realiseerimiseks, mis tagaplaanil vahetaksid serveriga andmeid. Artiklis, mis esimest korda tutvustas terminit "AJAX", selgitas Garrett, et vajalikud on järgmised tehnikad: HTML või XHTML ja CSS esitamiseks DOM dünaamiliseks kuvamiseks ja andmetega ümberkäimiseks XML ja XSLT andmete vahetamiseks, manipuleerimiseks ja kuvamiseks XMLHttpRequest objekt asünkroonseks kommunikatsiooniks JavaScript (ECMAScript), et kõike seda omavahel siduda Pärast seda on aga Ajaxis toimunud mitu muutust: JavaScript ei ole ainuke kliendi skriptimiskeel, mida saab kasutada AJAXi rakenduses. Teised keeled, näiteks VBScript, suudavad samuti neid ülesandeid täita. Sellele vaatamata on JavaScript kõige populaarsem keel AJAXi programmeerimisel. XML ei ole andmevahetuseks vajalik ja seega ei ole vajalik ka XSLT. JavaScript Object Notation (JSON) on alternatiivse andmevahetusvorminguna tihti kasutusel, kuigi võimalikud on teisedki vormingud, näiteks eelvormindatud HTML või lihttekst. "Ajax: A New Approach to Web Applications". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuli 2008. Vaadatud 4. märtsil 2010. Ajax: A New Approach to Web Applications Artikkel, mis lõi termini. Ajax Open Directory Project Ajax Tutorial get, post, text ja XML näited
Bernhard Otto von Lieven

Vabahärra Bernhard Otto von Lieven (ka Bernhard Otto Liwe või Berend Otto Liewen või Bernhard Otto von Lywen; 1625 – maetud 23. veebruar 1700), oli Vana-Liivimaa Lievenite aadlisuguvõsa Eestimaa harust pärit Rootsi rittmeister, Turu lääni ratsaväeülem (ooberst) ja Kullamaa kihelkonna Liivi (Parmel) ja Sooniste (Soinitz) pärusmõisnik. 24. septembril 1653 sai ta koos venna, Reinholdiga ja kaptenist onu Georg (Jürgen) von Lieweniga Rootsis Smålandis asuva Eksjö vabahärraks ja immatrikuleeriti 1654 Rootsi rüütelkonda (Nr.45). 1682 kuni 1695 kuulus talle Mietoineni Saare külas asunud teenismõis (soome Saaren kartano). Ta maeti Tallinna Niguliste kirikusse. Ta oli kaks korda abielus. Esmalt abiellus ta Koluvere linnuse omaniku Friedrich von Löweni (1600–1669) ja Agneta von Maydelli tütre Elisabeth von Löweniga (surn.1662). 3. novembril 1663 abiellus ta Tallinna Toomkirikus Elisabeth Gertrud von Wrangelliga, kes oli Kaiavere (Kayafer, Kaifer) ja Valga (Walk, Walcht) mõisniku ning rittmeistri Herman von Wrangelli (surnud 1651) ja Edise mõisast pärit Anna von Taube tütar. Abielust sündis: Hans Heinrich von Liewen vanem (1664–1733; sv), Rootsi sõjaväelane, krahv (1719), riigimarssal, Runsa mõisnik Upplands Väsby vallas Heinrich Göseken: Manuductio ad Linguam Oesthonicam..., Reval : Adolph Simon, 1660 Digitaalselt Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... 1754, lk.97–98 Aadlivapid Ajalooarhiivis: von Lieven Viivi Liiventaal: Kullamaa kiriku pingistikust ja seal istunutest. Klag- und Trost-Schrifft, über das zu frühe, und unverhoffte, jedoch Seeligste Hinsterben Der Wohlgebohrnen, HochEdlen, GrossEhr- und VielTugendreichen Frauen, Frau Elisabeth von Löwen, Des Wohlgebohrnen, HochEdlen, Gestrengen, Vest- und Mannhafften Herrn, H. Bernhard Otto von Liewen, Freyherrn auff Eckeschö, Herrn auff Parmel, Dero Königlichen Mayestät und der CronSchweden wohlbestalten Obrist Lieutnant zu Ross von der Ehstnischen Ritterschaft Hertzgeliebten Ehgemahls, Welche der grosse Gott den 12. Octobr. des 1662. Jahres mit einer Bettlägrigen Kranckheit beleget, und den 15. folgend noch mit einer jungen Tochter erfreuet, ... den 21. ejusdem ... aus diesem Jammerthal zu sich in sein Reich genommen hat. Dero Leichnam dem Christ- und HochAdlichen Gebrauch nach den 27. Januar. dieses 1663sten Jahres mit Ansehnlicher Nachfolge in der Goldenbeckischen Kirchen beygesetzt worden. Der Seelig verstorbenen zu letzten Ehren, dem hochbetrübten Herrn Wittwer, hinterlassenen Eltern und Kindern, wie auch der ganzen hohen betrübten Freundschaft zu sonderbahren Trost aus hertzlich mitleidenden, wohlmeinenden, und dienstlichen Gemühte verfertiget von Johann Joachim Müllern, J. U. St. Reval, Gedruckt von Adolph Simon, Gymn. Buchd. Im obgedachten Jahr. Löwenid: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,1,: Estland, Bd.:1, Görlitz, 1930, lk.713–714 Wrangellid: Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,1,: Estland, Bd.:1, Görlitz, 1930, lk.571–572
SSL

SSL on lühend, mis võib tähendada: Informaatikas: Secure Sockets Layer (turvasoklite kiht), mille edasiarendus on Transport Layer Security (TLS ehk transpordikihi turbeprotokoll) on infoturbe protokoll Single Stuck Line Kosmoseteaduses: Space Sciences Laboratory, Berkeleys Californias Space Systems Laboratory, Marylandi Ülikooli juures
Ühiskond

Ühiskond on inimeste kooselu vorm ja sellest tulenevate sotsiaalsete suhete ja institutsioonide kogum. Lähtuvalt toidu tootmisest hakkasid inimesed moodustama ühiskondi u 10 000 aastat tagasi. See viis jõukuse ja pärimiseni. Rohkem jõukust tõi kaasa rohkem võimu ja tekkis ühiskondlike tegevuste astmestus. Definitsioone Ühiskond on inimtegevuse keskkonna mittelooduslik osa – kõik, mida ei saa põhjendada loodusseadustega Inimkäitumise kognitiivne ja normatiivne raamistik. Kindlaid reegleid järgiv ja omavahel seotud inimkooslus. Ühiskond on ennast taastootev inimkooslus, mida iseloomustab kindel asukoht, ajaline püsivus ja jagatud eluviis. Ühiskond on inimgrupp, kelle vastastikused suhted on organiseeritud ja struktureeritud kultuuri poolt ja kultuur on see, mida inimene teeb ja millel pole bioloogilist ega geneetilist alust. Ühiskond tähistab inimorganisatsiooni süsteemi, institutsionaalset raamistikku, mille üheks elemendiks on riik Massiühiskond Kodanikuühiskond Riskiühiskond Ühiskonnateadus
Failiedastusprotokoll

Failiedastusprotokoll (inglise File Transfer Protocol, FTP) on standardne arvutivõrgu protokoll, mida kasutatakse failide vahetamiseks ja muutmiseks TCP/IP-põhises võrgus, näiteks internetis. FTP põhineb klient-server-arhitektuuril. FTP-d saab kasutada paroolautentimisega või anonüümse kasutajaga. Algul käitati kõiki FTP-rakendusi käsurealt, kuid siis tehti kõigile operatsioonisüsteemidele FTP graafiline kasutajaliides. Klient loob ühenduse FTP-serveri TCP-porti 21, mis jääb seansi kestel avatuks. Seda ühendust võib nimetada kontrollühenduseks. Lisaks luuakse failiülekandeks porti 20 teine ühendus. Tavalisi FTP-ühendusi ei peeta tänapäeval turvaliseks, sest kogu info, sh ka paroolid liiguvad võrgus krüpteerimata kujul. Turvalisuse huvides on soovitatav kasutada FTPS (FTP over Implicit TLS/SSL) või FTPES (FTP over Explicit TLS/SSL) laiendatud protokolle. Rohkem levinud on explicit-režiim, sest see kasutab FTP standardporte (implicit kasutab porti 990). Sageli aetakse nimetatuid segi ka SFTP-protokolliga, kuid tegemist on erineva ja FTP-protokolliga mitteühilduva protokolliga ning see vajab serveri poolel eraldi tarkvara. SmartFTP Turvakest RFC 959 – File Transfer Protocol RFC 1579 – Firewall Friendly FTP RFC 2228 – FTP Security Extensions RFC 2428 – FTP Extensions for IPv6 and NATs RFC 2640 – Internationalization of the File Transfer Protocol FTP Server Test (Online) FileZilla Server (Windows) Pure-FTPd (Unix) VsFTPd (Unix) ProFTPd (Unix) port-numbers assignments at iana.org http://www.ietf.org/rfc/rfc4217.txt
Kasutajadatagrammi protokoll

Kasutajadatagrammi protokoll (ingl User Datagram Protocol, UDP) on transpordikihi andmesideprotokoll, mis on defineeritud IPga sõnumite saatmiseks. UDP võimaldab IP-aadressiga kirjeldatud otspunktide vahele luua olekuta ühendusi ehk UDPl ei ole erinevalt TCPst selgelt eristatavaid olekuid "suletud", "ühendamisel", "ühendatud". Kuna ühenduse olekut ei kontrollita, peab UDP kasutama best-effort põhimõtet ehk paketi väljasaatmise järel loodetakse, et see jõuab kohale. Kui pakett mingil põhjusel kohale ei jõua, ei ole saatjal võimalik seda protokolli tasemel tuvastada ja seetõttu ei toimu ka automaatset paketi uuestisaatmist. UDP ei kontrolli paketi kohalejõudmist. Samuti ei nummerda UDP saadetud pakette, mis tähendab, et paketid võivad sihtpunkti jõuda suvalises järjekorras ja neid ei ole võimalik hiljem protokolli tasemel järjestada. Samuti ei ole võimalik tuvastada, kas mingist paketist jõuab sihtpunkti mitu koopiat. UDP ei tuvasta ka ummikuid ega piira sellest tulenevalt saadetavate andmete mahtu (erinevalt TCPst). UDP ei paku saadetud andmetele konfidentsiaalsust ega terviklikkust. UDP-protokoll ei krüpteeri andmeid ehk paketi sisu on andmeside pealtkuulajale kergelt loetav. UDP ei taga, et algpunkti ja sihtpunkti vahel andmeid sihiteadlikult ei muudeta (vahendajarünne). Küll aga sisaldab UDP kontrollsumma arvutamist võimalike ülekandevigade tuvastamiseks. UDP-ühenduse loomine on lihtne ja võtab vähe ressursse. Ühenduse loomiseks on vaja teada ainult sihtpunkti IP-aadressi ja pordi numbrit. UDPl põhinev andmeside on ebakindel, aga kiire, sest sihtpunkt ei pea pakettide kättesaamise kohta kinnitusi saatma. UDP lihtsuse tõttu on ka paketi päis lihtne ja väikese mahuga (8 baiti). Ühte UDP-paketti mahub maksimaalselt natuke alla 64 KiB andmeid (65 507 baiti IPv4ga ja 65 527 baiti IPv6ga). UDP levinumad kasutusalad on sellised, kus kõigi pakettide kohalejõudmine ei ole oluline, andmeside madal latents (sihtpunkti jõudmise aeg) on tähtis või transpordikihist kõrgemal olev protokoll implementeerib ise pakettide uuestisaatmise ja järjestamise. Levinud kasutusalad: VPN-tunnelid heli/video voogedastus multicast protokollid Protokolli kirjutas David Reed 1980. aastal ja see kirjeldatud RFC 768-s. RFC 768, http://tools.ietf.org/html/rfc768, User Datagram Protocol UDP protokollist Kuutõrvaja-vikis The User Datagram Protocol (UDP)
Metsik roos

"Metsik roos" (originaalpealkiri "Rosa salvaje"; kus Rosa tähendab nii eesnime kui ka roosi) on Mehhiko telenovela. Seriaal jõudis esmakordselt ekraanidele aastail 1987–1988. Peaosa, Rosa Garcíat, mängis Verónica Castro. Sarja näitas Eestis 1993–1994 Eesti Televisioon, see oli esimene välismaine seebiooper ETV eetris. "Metsik roos" oli 1994. aastal vaadatuim telesaade Eestis. Baltic Media Factsi (BMF) läbi viidud uuringu andmetel jälgis perioodil 11.-17. mai 1994 seriaali 588 000 inimest. Seriaali eestikeelset tõlget luges Toomas Lassmann. Kuldne Trio tegi sarja tunnuslaulu meloodial paroodialaulu – "Roosa". Sellest valmis ka video, kus Roosa osas on Ines Aru. Eesti Maakilb 2007/2008. II voor, 8. detsember "Seriaali võim". Sakala. 9. märts 2013. Vaadatud 27. mail 2024. Aune Unt, Televisioon Eestis, 2005 Parmas, Victoria (26. juuni 1996). "Eurovisiooni lauluvõistlus paelus televaatajaid". Eesti Päevaleht. Vaadatud 27. mail 2024. "Metsik roos" IMDb-s "PUHAS NOSTALGIA ⟩ Kuidas mäletavad eestlased seebiseriaali «Metsik roos»?". kultuur.postimees.ee. 23. mai 2024.
Struktuurpäringukeel

Struktuurpäringukeel (ingl Structured Query Language, SQL) on andmebaasi päringukeel, mis on loodud relatsioonbaasihaldurite (RDBMS) jaoks. Algselt põhines see relatsioonialgebral. See hõlmab andmete päringuid, uuendamist, struktuuri loomist ja muutmist ning andmete juurdepääsu kontrolli. SQL oli üks esimesi keeli Edgar Frank Coddi relatsioonmudelile tema mõjukast 1970. aasta tööst "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks". Sellest on saanud levinuim relatsioonandmebaasides kasutatav keel. Seda hallatakse standardiga ISO/IEC 9075. SQL-i töötasid IBM-is 1970. aastate alguses välja Donald Chamberlin ja Raymond Boyce. Versioon kandis nime SEQUEL ja oli loodud andmete muutmiseks ja hankimiseks IBM-i andmebaasisüsteemist System R. 1970. aastatel töötas IBM-i San Jose Uurimislabori töörühm välja relatsioonbaasihalduri System R. Donald Chamberlin ja Raymond Boyce lõid keele Structured English Query Language (SEQUEL ehk SEQL), et hallata System R-is salvestatud andmeid. SEQUEL muudeti hiljem SQL-iks. Esimene relatsioonbaasihaldur oli RDMS, mis loodi MIT-is 1970. aastate algul. Sellele järgnes omakorda Ingres, mis loodi 1974. aastal California ülikoolis. Ingres kasutas päringukeelt QUEL, mille SQL hiljem turult välja tõrjus. 1970. aastate lõpus arendas ettevõte Relational Software (praegune Oracle) Coddi, Chamberlini ja Boyce'i kirjeldatud põhimõtete kui paljutõotava põhjal välja oma SQL-põhise relatsioonbaasihalduri. Ettevõtte eesmärk oli müüa seda USA mereväele, Luure Keskagentuurile ja teistele riigiametitele. 1979. aasta suvel tutvustas Relational Software esimest kaubanduslikku SQL-i kasutavat andmebaasihaldurit Oracle V2, mis oli mõeldud VAX-tüüpi arvutitele. Pärast SQL-i otstarbekus- ja kasutatavuskatseid hakkas IBM välja töötama kommertsvariante System/38, SQL/DS ja DB2, mis tulid välja vastavalt aastatel 1979, 1981 ja 1983. Need põhinesid esialgsel System R-il. SQL-i on kritiseeritud märgatava platvormidevahelise ühilduvuse puudumise, puuduvate andmete käsitlemise jaoks ebasobivuse ning liigselt keeruka ja ajuti ebaselge grammatika ja semantika tõttu. Samuti puudub tal formaalsemate keelte nagu relatsioonialgebra rangus. MySQL PostgreSQL COBOL NoSQL Edgar F. Codd: "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks"
Eino Mäelt

Eino Mäelt (8. september 1940 – 30. detsember 2021) oli eesti klaasikunstnik. Ta töötas aastatel 1958–1963 Tarbeklaasis klaasilihvijana, õppis tehase stipendiaadina Maks Roosma õpilasena ERKIs klaasikunstnikuks ning oli pärast kooli lõpetamist 1968. aastast Tarbeklaasi eksperimentaalpuhumis- ja kujunduskunstnik 1993. aastani. Sellest alates oli ta vabakutseline kunstnik. Tema kujundatud on mitmed Tarbeklaasi tuntud tooted, alustades 1974. aastal veekarahvinikomplektiga "Akva" ning 1980. aastate tuntuimate kausisarjadega "Kaali" (1985) ja "Kraater" (1986). Mäelt rakendas jõudsalt ka Soomes kuulsust kogunud nn jääklaasi esteetikat, kavandades vaasisarjad "Põhjarannik" (1985) ja "Kuru" (1986). Eino Mäelt on esinenud isikunäitustega alates 1969. aastast nii Eestis kui ka välismaal. 1960. aastatel joonistas ta karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker. Ta oli ka ansambli Peoleo liige, helilooja ja laulusõnade autor. Kohtumine Tarbeklaasi kunstniku Eino Mäeltiga näitusel "Kohalik ilu. Tarbeklaas" 24.09.2016". Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi pressiteade, 19. september 2016 "Eino Mäelt" [klaasikunsti album]. Koostaja ja teksti autor Vilma Reinholm. Tallinn: Kunst, 1980 "Eino Mäelt" [näituse kataloog]. Koostaja Anne Tiivel, kujundaja Dénes Farkas. Tallinn: Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, 2005 (eesti ja inglise keeles). 80 lk, 66 värvilist illustratsiooni. ISBN 9985-9530-1-0, ISSN 1736-1079
Anum

Anum ehk nõu on seest õõnes ese (väiksem mahuti), milles on võimalik hoida tahkes ja tavaliselt ka vedelas olekus aineid, õhukindlalt suletud anumas ka gaasilises olekus aineid. anumate loend puunõu savinõu
Valga lahing

Valga lahing oli 9. juunil 1657 Liivimaal Valgas toimunud Vene-Rootsi sõja (1656–1661) lahing, milles Rootsi sõjavägi võitis Moskva tsaaririigi väge. Tsaari sõjaväge juhtinud Pihkva suurvojevood ja kindral Matvei Šeremetev (1629–1657) oli tsaar Aleksei Mihhailovitši lähikondlane, ta suri Rootsi vangistuses lahingus saadud kuulihaavade tagajärjel 10. juunil 1657 kell 10. Rootsi poolel Liivimaa armeed juhtinud ratsaväe kindralmajor Friedrich von Löwen (1600–1669) ülendati eduka sõjategevuse eest 22. juunil 1657 kindralleitnandiks. Курбатов О. А. Русско-шведская война 1656-58 гг.: проблемы критики военно-исторических источников // Россия и Швеция в средневековье и новое время: архивное и музейное наследие. М, 2002. С. 150 – 166. Carlon M. Ryska Kriget 1656-58. Stockholm, 1903, s. 90. Relation om then Emellan Hans Kongl. Maytz. Liffländiske Armee, som war på samma tijdh under Herr General-Majorens Friedrich von Löwens Conduicte, Och Then Muscowitiske Machten, under then Store Woywodens uthur Pleskow och Generalens Matvvie Wasilowitz Szaremietov Commendo, Widh Lille Staden Walck den 9. Junii Anno 1657. förelupne Hufwud-Rencontre, Och på Hans Kongl. Maytz. ... erhåldne Herlige Victorie. Tryckt den 1. Julij 1657, ESTER
Torgelow

Torgelow on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Uecker-Randowi kreisis. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Boeing 717

Boeing 717 on lennukitootja Boeing kahemootorine, kitsakereline lennuk. Lennukitüüp on jätkuks McDonnell-Douglas MD-95 projektile. Lennuk mahutab kuni 117 reisijat ning suudab lennata kuni 3820 kilomeetri kaugusele. Lennuk kasutab kahte Rolls-Royce BR715 mootorit, mis asuvad lennuki sabaosas. Esimene lennuk anti üle aastal 1999. 14. jaanuaril 2005 teatas Boeing, et lõpetab järgmisel aastal 717 tootmise. Aastani 2006, mil tootmine lõpetati, toodeti 156 lennukit Boeing 717. Lennukil on kaks reaktiivmootorit, mis asuvad kere sabaosas. Lennuk on 8,9 m kõrge, salong 313 cm lai. "The Boeing 717". Boeing Commercial Airplanes. Vaadatud 4.01.2011. Boeing 717 koduleht Fotod
Christoph II (Baden-Rodemachern)

Christoph II (26. veebruar 1537 Baden – 2. august 1575 Rodemachern) oli Baden-Rodemacherni markkrahv 1556–1575. Christoph sündis Baden-Badeni markkrahvi Bernhard III (1474–1536) ja Brienne'i, Ligny ja Roussy krahvitari Françoise de Luxembourg (surnud 1566) pojana. Täisealiseks saanud Christoph loobus 1556. aastal õigustest Baden-Badenile oma vanema venna Philiberti kasuks. Vastutasuks sai ta 4000 kuldnat elatisraha aastas ja Baden-Rodemacherni markkrahvkonna. 1557. aastal läks ta Hollandisse ja võttis osa Hispaania armee sõjakäikudest. 1561. aastal siirdus ta Rootsi, kus ta 1564. aastal kuningas Erik XIV õe Ceciliaga abiellus. 1564. aasta detsembris reisisid Christoph ja Cecilia Stockholmist Tallinns. Hilisõhtul reidile jõudnud, lasid nad end Kalamajas maale saata ning ööbisid ühe kaluri majapidamises. Järgmisel päeval võeti markkrahv koos abikaasaga Tallinnas pidulikult vastu. Terve talve viibisid nad Tallinnas ja Padisel, lahkudes enne vastlapäeva läbi Liivimaa Badenisse. Naasnud Rodemachernisse rajas markkrahv lossi ja pidas üleval suurejoonelist õukonda. 1565. aastal reisis ta Londonisse, kus kuninganna Elizabeth I ta austusavaldustega vastu võttis. Londonis tekkisid markkrahvil suured võlad, mistõttu ei saanud ta enne maalt lahkuda, kui kuninganna talle garantii andis. 1566. aastal päris ta Useldingeni, Pittingeni ja Roussy valdused. Christoph ei piiranud oma kulutusi ning tema maadel leidsid aset usurahutused, vähendades nii markkahvi sissetulekuid, mistõttu tema võlad üha suurenesid. Christoph otsustas suunduda Rootsi valdustesse, kus ta võitles Põhjamaade seitsmeaastases sõjas Taani vägede vastu. Mõne aasta pärast naasis markkrahv Saksamaale, kus ka 1575. aastal suri. Christoph abiellus 11. novembril 1564 Stockholmis Rootsi printsessi Ceciliaga, kes oli kuningas Gustav I (1496–1560) ja Margareta Eriksdotteri (1516–1551) tütar. Abielust sündisid: Eduard Fortunat (1565–1600), Baden-Rodemacherni ja hiljem Baden-Badeni markkrahv Christoph Gustav (1566–1609) Philipp III (1567–1620), Baden-Rodemacherni markkrahv Karl (1569–1590) Bernhard (1570–1571) Johann Karl (1572–1599), Malta rüütel Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993 lk. 152. Cecilia ja Vadstena madin, Tallinna Linnaarhiiv, 7. sept. 2017