laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pin-diood

Pin-diood on pooljuhtdiood, mille elektronjuhtivusega (n) ja aukjuhtivusega (p) piirkonna vahel on i-juhtivusega ehk omajuhtivusega piirkond (i tuleb inglise keele sõnast intrinsic, 'sisemine'). Tugevalt legeeritud (dopeeritud) n- ja p-kihiga võrreldes on i-kiht peaaegu lisandivaba (legeerimata). Niisuguses puhtas pooljuhis on väga vähe laengukandjaid ja seetõttu on elektritakistus väga suur. Erinevalt alaldusdioodist on pin-dioodis p-kiht ja n-kiht teineteisest eraldatud suhteliselt laia i-kihiga ja päripinge korral moodustub ruumlaengu just i-kihis, ilma et ulatuks vastupidise polaarsusega kihti. Pin-dioodi iseloomulikud omadused tulevad esile seadise päripingestamisel (pinge pluss p-kihil, s.o dioodi anoodil). Siis injekteeruvad (sisenevad) laengukandjad (elektronid n-kihist ja augud p-kihist) i-kihti. Laengukandjate eluiga on i-kihis pikk, sest vabade laengukandjate vähesuse tõttu on rekombinatsiooni võimalus väike. Seetõttu jääb pin-diood teatavaks ajaks juhtivaks ka lühiajalise vooluimpulsi järel. Alalisvoolurežiimis käitub pin-diood naga tavaline alaldusdiood. Vahelduvvoolu korral aeglustavad i-kihi laengukandjad dioodi ümberlülitumist seda enam, mida laiem on i-kiht. Alates sagedusest umbes 10 MHz ei jõua voolu suund enam muutuda ja diood hakkab toimima kui reaktiivtakistus, mille väärtus muutub pöördvõrdeliselt teda läbiva vooluga. Vastupingestatud pin-dioodi võib käsitada kui mahtuvusdioodi, mille mahtuvus sõltub ruumlaengutsooni laiusest (vastavalt elektroodidevahelisest kaugusest), see aga omakorda vastupingest. Pin-dioode kasutatakse peamiselt kõrgsagedustehnikas sumbelülina ehk atenuaatorina kõrgsagedusliku signaalipinge amplituudi reguleerimiseks, samuti kõrgsagedussignaali lülitamiseks.
Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus

Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadusi on olnud mitu: Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1934) Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957)
Laviintransistor

Laviintransistor on bipolaartransistor, mis on ette nähtud töötama laviinläbilöögi režiimis. Niisuguse transistori pinge-voolu tunnusjoonel on langev, negatiivse diferentsiaaltakistusega osa. Kui transistori tööpunkt valida sellesse ossa, siis rakendatava pinge suurenemisel transistori läbiv vool väheneb (ja vastupidi). Selles tööpunktis on transistor suuteline ümber lülitama võrdlemisi tugevat voolu (kuni 10 A) väga kiiresti (umbes 1 nanosekundi kestel). Seda liiki transistori eritüüp on CATT-transistor (lühend inglise keele sõnadest Controlled Avalanche Transit Time Triode), mida kasutatakse mikrolainete sagedustel. Laviintransistoridega impulsigeneraatorid on võimelised tekitama kõrge pinge ja tugeva vooluga ristkülikimpulsse, mille tõusu- ja langukestus on väiksem kui 1 ns. Laviintransistoride baasil saab luua ka lihtsa skeemiga multivibraatoreid.
Mõkolajiv

Mõkolajiv (varasem eestikeelne nimi Nikolajev) on linn Ukrainas, Mõkolajivi oblasti halduskeskus. Mõkolajiv on asutatud 1789. aastal. Linn on Musta mere peamine laevaehituskeskus, linnas asub ainus endine Nõukogude Liidu laevatehas, kus toodeti lennukikandjaid. 2022. aasta 26. veebruari õhtul, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse, algas Mõkolajivi lahing. Rünnakujärgne oblastiadministratsiooni hoone 2022. aasta 29. märtsil Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 476 101. Aastal 2004 oli elanikke 509 900. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mõkolajivi elanikest ukrainlasi 72,7%, venelasi 23,1%, valgevenelasi 0,8%, bulgaarlasi 0,8% ja juute 0,5%. Elanikest pidas emakeeleks vene keelt 56,81%, ukraina keelt 42,17%, bulgaaria keelt 0,25% ja armeenia keelt 0,17%. Mõkolajivist 13 km kaugusel asub Mõkolajivi rahvusvaheline lennujaam ja Kulbakõne sõjaväelennuväli. Brasłaŭ, Valgevene (alates 2013. aastast) Dezhou, Hiina (2009) Galați, Rumeenia (2003) Khuthaisi, Gruusia (2012) Mahiloŭ, Valgevene (2009) Nilüfer, Türgi (2001) Tianjin, Hiina (2001) Tínos, Kreeka (2012) Trieste, Itaalia (1996) Weihai, Hiina (2019) Zhoushan, Hiina (2016) Kulbakõne sõjaväelennuväli Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022, vaadatud 31.01.2022. "Миколаїв готується до кругової оборони: до міста прориваються 12 танків". 24tv (ukraina). 24-Канал. 26. veebruar 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2022. Vaadatud 29. märtsil 2022. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 23. juunil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Päring Ukraina Statistikaameti andmebaasist". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2015. Vaadatud 28. juunil 2022. Seven dead in strike on Mykolaiv governor's office. BBC News, 29. märts 2022 Ukraine grain tycoon killed in Russian shelling of Mykolaiv. BBC News, 31. juuli 2022
Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei

Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei on mitme välismaa partei nimi: Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei (Moldova) Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei (Ungari) Kristlik-Demokraatlik Rahvapartei (Šveits)
Kristlikud Demokraadid

Kristlikud Demokraadid on mitme erakonna nimi: Kristlikud Demokraadid (Eesti) Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond Kristlikud Demokraadid (Itaalia) Kristlikud Demokraadid (Rootsi) Kristlikud Demokraadid (Soome) kristlikud demokraadid
Sirgutii

Sirgutii on Eesti rahvamuusikaansambel, mis loodi 2003. aastal Tartus. Ansambli nimi tähendab Tartu murdes linnuteed. Repertuaaris on peamiselt Eesti tantsuliste pillilugude seaded ja rahvalaulud, mängitud on ka vaimulikku ja klassikalist muusikat. Ansambli tuumik mängis eesotsas juhendaja Mare Lillakuga 1980. aastatel ning seejärel vahemikus 1996–2003 Tartu Ülikooli Rahvakunstiansamblis. Sirgutii on esinenud paljudes paikades üle Eesti, samuti käinud kontsertreisidel Lätis, Soomes, Norras, Venemaal, Ukrainas ja Poolas. Kollektiiv on osalenud ka muusika õpitubade korraldamisel noortele. 2010. aastate alguspoolel tehti tihedat koostööd Vanemuise Seltsi segakooriga. Avaldatud on kaks videot: "Nõianeitsi" ja "Pulmaviisid Läänemaalt". "Sirgutii Facebooki leht". "Sirgutii tutvustus Eesti Europeade Komitee kodulehel". "Sirgutii tutvustus MTÜ Keskkond ja Kultuur kodulehel". "Rabka Kirjandusfestivali 2019. aasta programm (poola keeles)". Vaadatud 24.01.2020. "Võnnu noortel võimalus osaleda ansamblite Sirgutii ja Valendik rahvamuusika õpitoas!" - Võnnu Valla Infoleht nr 1, 1. märts 2014. Tea-Mai Tammaru, Valli Ilvik (2016). Ühist rada tallates /fakte ja mõtisklusi/. Eilne Laulu- ja Mänuselts "Wanemuine", 1865, Tartu. Tänane Segakoor "Vanemuine" ja Vanemuise Seltsi Meeskoor, 2015, Tartu. Tartu. Lk 392, 420, 431, 436, 466 jj. "Sirgutii - "Nõianeitsi"". "Sirgutii - "Pulmaviisid Läänemaalt"". Sirgutii Facebookis
Level

Level võib tähendada järgmist: Level (lennufirma), Hispaania lennufirma ...
Liberaaldemokraatlik Partei

Liberaaldemokraatlik Partei on mitme partei nimi: Liberaaldemokraatlik Partei (Jaapan) Liberaaldemokraatlik Partei (Sloveenia) Liberaaldemokraatlik Partei (Suurbritannia)
Hobart

See artikkel räägib Austraalia linnast. USA-s Indiana osariigis asuva linna kohta vaata artiklit Hobart (Indiana). Hobart on linn Austraalias, Tasmaania osariigi pealinn. Elanike arv on umbes 218 000 (2004). Hobarti sõpruslinnad on Yaizu Jaapanis, L'Aquila Itaalias, Valdivia Tšiilis ja Brest Prantsusmaal. http://www.censusdata.abs.gov.au/census_services/getproduct/census/2016/quickstat/6GHOB?opendocument
Lihtne lugu

Lihtne lugu võib tähendada järgmist: Lihtne lugu (film), Nõukogude Liidu film Lihtne lugu (raamat), Iisraeli kirjaniku Šmuel Josef Agnoni romaan
Lõunaringkond

Lõunaringkond on mitme riigi haldusüksus: Lõunaringkond (Hongkong) Lõunaringkond (Iisrael) Põhjaringkond
Maailma atlas

"Maailma atlas" on mitme atlase nimi või nime osa: Maailma atlas (Eesti Entsüklopeediakirjastus), ilmus 2000 Suur maailma atlas, ilmus 2005 maailmakaart
Madsen

Madsen võib tähendada järgmist: Madsen (kuulipilduja) ...
Mariental

Mariental võib tähendada järgmist: Mariental (Alam-Saksi), vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Mariental (vallavaba ala) Mariental (Namiibia), asula Namiibias Marientali
Müristaja

Müristaja võib tähendada järgmist: Müristaja (ajakiri) Müristaja (raudteesuurtükk) müristamine
Naljaleht

Naljaleht võib tähendada järgmist: Naljaleht (Tallinn) Naljaleht (Tartu) Naljaleht (raamat)
OZ

OZ või Oz võib tähendada järgmist: Oz (seriaal), USA teleseriaal Oz (programmeerimiskeel)
Plisa

Plis(s)a võib tähendada järgmist: Plisa (Biarezina lisajõgi) Plisa (Bobri lisajõgi)
Born This Way

"Born This Way", Cookie Crew album ja selle nimilaul (1989) "Born This Way", Dusty Springfieldi laul albumilt "Reputation" (1990) "Born This Way", laul muusikalist "Whoop-Dee-Doo!" (1993) "Born This Way", Lady Gaga album (2011) "Born This Way", selle nimilaul "Born This Way", Thousand Foot Krutchi singel (2014)
Imara

Imara (1977–1997 Imari) on hajaküla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Piiskoplik Eesti Metodisti Kirik pani 1939. aastal nurgakivi Imara Btaania-nimelisele kirikule, mis jäi sõja tõttu ehitamata. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Postimees (Tartu : 1886-1944) nr.131, 16. mai 1939, lk. 5.
Paburitsipunane

Paburitsipunane on üks punastest värvitoonidest, kukerpuu (Berberis vulgaris, ka paburits, paaberits, paburitski, hapumarjapuu) küpsete marjade värvi ere punane. Värvinime kohtab siin-seal ilukirjanduses. Kukerpuu (Berberis vulgaris) sügisel Kukerpuu marjakobarad Vaarikpunane Maasikapunane http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=paburitsi&F=M
Stringiteooria maastik

Stringiteooria maastik (inglise keeles String theory landscape), ka antroopne maastik, ka maastikuprobleem, on stringiteoorias eksponentsiaalselt suure arvu (10100–10500) mitteekvivalentsete valevaakumite olemasolu. Kokku nad moodustavad "maastiku" (mõiste "maastik" on tuletatud geneetika mõistest "adaptiivne maastik"). Selline suur valevaakumite arv on seletatav Calabi-Yau ruumide (vastutavad stringiteoorias lisamõõtmete kompaktifitseerimise eest) vaba valikuga. Stringiteooria maastiku idee pakkus välja Leonard Susskind, et kirjeldada antroopsusprintsiibi konkreetset rakendamist, mis seisneb selles, et füüsikakonstandid ei oma teatud kindlaid väärtusi mitte mõnel füüsikalisel põhjusel, vaid seetõttu, et need väärtused on vajalikud elu eksisteerimiseks Maal, sealhulgas mõistuslike vaatlejate olemasoluks, kes neid väärtusi saaksid mõõta. Stringiteooria kriitikute, näiteks Lee Smolini ja David Grossi järgi, viib maastikuprobleem stringiteooria teaduse raamistikust välja, kuna muudab stringiteooria mittefalsifitseeritavaks. Michael R. Douglas. "The statistics of string / M theory vacua". [1] The Oxford Handbook of the History of Modern Cosmology. Lk 471. books.google.ee Susskind, Leonard. The Cosmic Landscape: String Theory and the Illusion of Intelligent Design. Little, Brown and Company, 2005
Puma

Puma võib tähendada järgmist: Puma (ettevõte) Puma (rauter), Saksamaa lahingumasin Puuma, kaslaste perekond
Imari

Imari (伊万里市 Imari-shi) on linn Jaapanis Saga prefektuuris. Linn asub Imari jõe suudmes. Imari on Euroopas tuntud Imari portselani järgi, mida eksporditi Imari sadama kaudu. 推計人口（月報・年報） / さが統計情報館TOP / 佐賀県, vaadatud 31.03.2021. http://www.city.imari.saga.jp/
Põhjaringkond

Põhjaringkond on mitme riigi haldusüksus: Põhjaringkond (Iisrael) Lõunaringkond
Püha Joosepi kirik

Pühale Joosepile pühitsetud kirikuid on palju: Eestis Ahtme Püha Joosepi kirik välismaal Kėdainiai Püha Joosepi kirik Leedus Püha Joosepi roomakatoliku kirik (Sighișoara) Rumeenias
Riemann

Riemann võib tähendada järgmist: Riemann (suguvõsa), Mecklenburgist Parchimist pärit käsitöölise- ja aadlisuguvõsa Riemann (Königsbergi suguvõsa) Riemann (perekonnanimi) Bernhard Riemann, saksa matemaatik
Järve (Saaremaa)

Järve on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Seal on ka Järve järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Analysis

See artikkel räägib ajakirjast. Ansambli kohta vaata artiklit Analysis (ansambel). Analysis on eelretsenseeritav ingliskeelne filosoofiaajakiri. Ajakiri avaldab vaid lühikesi (kuni 4000-sõnalisi) teadusartikleid. Ajakirja annab välja Oxford University Press. Esimene number ilmus 1933. Ajakiri ilmub aastas neli korda. Koduleht
Hugo Junkers

Heinrich Hugo Junkers ( 3. veebruar 1859 Rheydt – 3. veebruar 1935) oli saksa insener ja ettevõtja. Hugo Junkers sündis Preisi linnas Rheydt, tekstiiliettevõtte omaniku perekonnas. Pärast gümnaasiumi lõpetamist astus Hugo kutsekooli ja omandas seejärel kõrgema tehnilise hariduse Berliinis, siis Karlsruhes ja Aachenis, mille lõpetas 1883. aastal. 1895. aastal asutas Hugo Dessaus gaasiseadmeid tootva tehase Junkers & Co. H. Junkers oli Motorenbau GmbH ja Junkers Flugzeugwerk AG omanik kuni 1932. aastani. Tunnustatud soojusenergetika spetsialistina konstrueeris H. Junkers gaasiboileri. Hiljem tegeles juba Aacheni kõrgkooli tehnikumi professorina töötav H. Junkers lennundusprobleemidega ja konstrueeris maailmas esimesed üleni metallkonstruktsiooniga lennukid. Lisaks tootis tema ettevõtete grupp ka lennukimootoreid. 1930. aastate Saksamaa militaristlik vaim muutus üha süngemaks, vankumatu liberaal H. Junkers keeldus natsidega koostööd tegemast, ehkki selleks ajaks oli tema Dessau tehases juba käivitatud sõjalennukite ehitamine. Sel põhjusel natsionaliseeriti Junkersi tehased, H.Junkers suri koduarestis 1935. aastal oma 76. sünnipäeval, ta maeti Müncheni metsakalmistule. 1927 – Grashof-Denkmünze 1927 – Wilhelm Exneri medal
Beethoveni monument

Beethoveni monumente on mitmeid: Beethoveni monument (Bonn) Beethoven Monument (Mexico)
Eero Viil

Eero Viil (11. veebruar 1963 Tallinn – 29. jaanuar 2019 Tallinn) oli eesti diplomaat ja riigiametnik. Õppis Tallinna 27. 8-klassilises Koolis ja Tallinna 20. Keskkoolis, mille lõpetas 1981. aastal. Lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. On töötanud Eesti konsulina Riias, Moskvas ja Kiievis. 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema isa oli Eesti raadioajakirjanik ja Eesti Raadio „Tarkade klubi“ liige Ivar Viil, vanaisa oli Eesti ohvitser (kapten) Karl Viil (30. mai 1901 – 19. juuni 1943 Norilsk). "Kodueestlased osalevad Krimmi rahvuskaaslaste pidupäeval". EWR Online, 24. juuli 2007 Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Aleksandr Izvolski

Aleksandr Izvolski (vene keeles Александр Петрович Извольский; 18. märts (6. märts vkj) 1856 Moskva – 16. august 1919 Pariis) oli Venemaa keisririigi riigitegelane ja diplomaat. Ta oli aastatel 1906–1910 Venemaa keisririigi välisminister. Ta sündis aastal 1856 Moskvas. Ta lõpetas aastal 1875 Peterburis Aleksandri lütseumi. Seejärel asus ta Venemaa keisririigi Välisministeeriumi teenistusse. Ta oli 11. maist 1906 kuni 27 septembrini 1910 Venemaa keisririigi välisminister.
Kaugatoma

Kaugatoma (1977. aastani Mõisaküla, 1977–1997 Kaugatuma) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas endise Anseküla kihelkonna territooriumil. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Haldusreformi käigus liideti külaga Mõisaküla. Küla territooriumil on Kaugatoma pank. Küla järgi on nime saanud Kaugatuma lade nig selle Kaugatuma kihistu. Kaugatoma-Lõo maastikukaitseala Kaugatuma-Lõu rand Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017. http://stratigraafia.info/glossary.php?keyword=Kaugatuma+lade "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2020. Vaadatud 17. septembril 2020.
Saint Mary

Saint Mary (ingliskeelne fraas tähenduses 'Püha Maarja') võib tähendada järgmist: Saint Mary jõgi (Suur järvistu) Saint Mary haigla
Memory

Memory (ingliskeelne sõna tähenduses 'mälu') võib tähendada järgmist: Memory (muusikalikontsert), Eesti muusikalikontsertide sari ...
Barry

Barry võib tähendada järgmist: Barry (Wales), linn Walesis Barry (Prantsusmaa), vald Prantsusmaal Troopiline torm Barry (2001), Atlandi ookeani troopiline torm 2001. aastal Troopiline torm Barry (2013), Atlandi ookeani troopiline torm 2013. aastal Barry (eesnimi)
Lahetaguse

Lahetaguse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Seal on Lahetaguse laht. Ajalooliselt asus küla Kihelkonna kihelkonna piirides. Lahetaguse mõisas sündis baltisaksa päritolu meresõitja, Venemaa admiral Fabian Gottlieb Benjamin von Bellingshausen. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jõesuu sild

Jõesuu sild on 2009. aastal valminud sild üle Emajõe Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteel Võrtsjärve kirdenurga juures Suure Emajõe lähtel. Enne silla rajamist oli Tartu-Viljandi maanteel Rannu-Jõesuus ametlik parvekoht üle 200 aasta. 19. sajandi lõpus ehitati jõele puust ujuvsild. Püsisilla ehitus algas 1920. aastal Viljandi inseneri Friedrich Werncke projekti järgi. Sild valmis 1923. aastal. 1936–1937 ehitati pehkinud puusilla asemele terassild. Detailid valmisid Tallinnas Franz Krulli tehases. Silla monteeris Soome firma Cyklop. Sild õhiti osaliselt 1941. aastal. 1944. aastal õhiti sild täielikult, alles jäid vaid sillasammaste vundamendid. 1947. aastal rajati Jõesuusse Leningradis projekteeritud puitsild, mille 1958. aastal vahetas välja vene inseneride projekteeritud 66-meetrine raudbetoonsild. See sild, tuntud kui Rannu-Jõesuu sild, on kasutusel senini. 23. septembril 2009 valmis 1958. aastal rajatud sillast vähem kui sada meetrit allavoolu Tallinna Tehnikaülikooli professori Siim Idnurme projekteeritud teraskaarsild. Sild on 90 meetrit pikk ja 13,8 meetrit lai. Silla ehitasid AS Merko Ehitus ja AS Tallinna Teed, silla teraskonstruktsioonid valmistas ning monteeris Viljandi Metallitööstuse AS. Jõesuu sild 2010. a juulis Eesplaanil uuem sild, vaade Võrtsjärvele (oktoober 2021) Jõesuu sild 2021. aasta oktoobris Jõesuu sild ida suunal (oktoober 2021) Rannu-Jõesuu sillad jõekaldalt vaadatuna Võrtsjärv Emajõgi Martin Pau. Rannu-Jõesuu uhkeldab kahe sillaga Tartu Postimees, 23.09.2009 Rannu-Jõesuu sillad maksid 79 miljonit Ehitusbörs. 23.09.2009
Ülo Palk

Ülo Palk (sündinud 14. veebruaril 1937 Põltsamaal) on eesti võrkpallitreener ja kehalise kasvatuse õpetaja. Ta lõpetas 1955. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuriosakonna. Sportima hakkas 6. klassis, tuli 1955. aastal kaugushüppes Eesti NSV koolinoorte meistriks. Võrkpalli harrastas ta Aleksander Rünga juhendamisel, võitis Tartu Riikliku Ülikooli meeskonnas 1956. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel hõbemedali. On kuulunud Eesti NSV koondisse. Ta töötas võrkpallitreenerina aastatel 1959–1968 Tartu ja aastatel 1968–1978 Viljandi laste- ja noorte spordikoolis, aastatel 1978–1987 Tallinna Spordiinternaatkoolis ning aastatel 1987–1996 Lasnamäe sportmängude koolis. Kuulus aastatel 1970–1975 Eesti NSV Võrkpalliföderatsiooni treenerite nõukogu eestseisusse, on olnud Eesti NSV noortekoondise treener. Ta oli aastatel 1996–2001 Põltsamaa spordikooli direktor ja hiljem Põltsamaa Ametikooli kehalise kasvatuse õpetaja. Andres Karu Viljar Loor 1980 Eesti NSV teeneline treener Biograafia ESBL-is (vaadatud 6. märts 2019) "Ülo Palk 80". Eesti Võrkpalli Liidu koduleht, 14. veebruar 2017 Biograafia ESBL-is "Ülo Palk 80". Eesti Võrkpalli Liidu koduleht, 14. veebruar 2017
Ferdinand von Zeppelin

Ferdinand Adolf Heinrich August Graf von Zeppelin (8. juuli 1838 – 8. märts 1917) oli Saksa kindral ja hiljem tsepeliini leiutaja. Ta asutas ettevõtte Luftschiffbau Zeppelin. 1908 – Grashof-Denkmünze
Vaene

Vaene on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Vaene (Waene, Waine) on pandud kaheksas mõisavallas Lääne-, Saare-, Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljusaar, Kaljuvald, Kirsimägi, Lillep ja Vainu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kranenburg (Oste)

Kranenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis, asudes Oste jõe ääres. Valda kuuluvad Kranenburgi ja Brobergeni külad. Valla pindala on 14,21 km². 31. detsembril 2017 elas seal 734 inimest. Mõlemad külad asuvad Oste jõe paremkaldal, kuid osa vallast, "Hollander Höfe", asub vasakkaldal, mis oli "von Brobergenite" aadlisuguvõsa vana esivanemate asupaik. Brobergenis on Ostet ületav parvlaev, mis ühendab "Hollander Höfe" ja Brobergeni küla. See on "Deutsche Fährstraße" jaam. Paik asub padura piiril Oste lähedal. Oste lisajõe Mehe estuaar on Brobergeni lähedal. Kranenburg, esmamainitud 1375. aastal kui Kronesborg, kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Brobergen oli kõigepealt maastiku nimi, mis viitas suuremale piirkonnale Oste ääres Gräpeli ja Burwegi vahel. 1141. aasta hartas öeldakse, et Rudolf von Freckleben kui Stade krahv Rudolf II (1135. aastast kuni oma surmani aastal 1144) andis Brobergeni lääniks ühele kolmest vennast Dudo, Adiko ja Ricbert, pärast seda, kui nad asutasid Stades benediktlaste Jumalaema mungakloostri. 1286. aastal on esmamainitud, et lossi juures oli küla, mis oli von Brobergeni perekonna asupaik. 1380. aastal püüdsid von Mandelsloh perekond ning teised Bremeni ja Verdeni võlausaldajad vägivallaga saada pärandit, mille pankrotis vürstlik peapiiskop Albert II lubas krediidi eest. Võlausaldajad rüüstasid Bremeni linna ja kogu vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Bremeni linn sõlmis pakti teiste linnade, kapiitli, paduri vabade talupoegade Landsgemeinde ning põliste aadliperekondade ja ministeriaalidega, et võidelda von Mandelsloh ekspedeerimisega. 1381. aastal vallutasid Bremeni linna väed Kranenburgi lossi. Lossi omanud von Brobergeni perekond kestis 1618. aastani, mil see hääbus. Siis müüdi mõis Hamburgi kaupmeestele. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond, sealhulgas Kranenburg, Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Kranenburgis, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1837. aastal, pärast paljusid omanikuvahetusi, ostsid lossi ja sellega seotud maa Brobergeni talupojad, kes koondasid kokku, et vabaneda oma maa omandiõigusest teistele isikutele. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Oldendorf (Stade)

Oldendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 23,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3016 inimest. Vald asub Hamburgist läänes. Oldendorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oldendorfist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. samtgemeinde-oldendorf.de
Lassi (Saaremaa)

Lassi ehk Kuldi küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda. Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonna piirides. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.