laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Geir Haarde

Geir Hilmar Haarde (sündinud 8. aprillil 1951 Reykjavíkis) on Islandi poliitik. 15. juunist 2006 kuni 1. veebruarini 2009 oli ta Islandi peaminister. Ta on üks vähestest islandlastest, kellel on perekonnanimi. See tuleb sellest, et tema isa oli norralane. Ta on lõpetanud Brandeisi Ülikooli (Massachusetts, USA) majandusteaduse bakalaureusena. Johns Hopkinsi Ülikoolist (Maryland, USA) omandas ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal ja Minnesota Ülikoolist teise magistrikraadi majandusteaduses. Enne poliitilise karjääri algust töötas Geir Haarde rahandusministri erinõunikuna ja Islandi Keskpanga ökonomistina. 1995 aastal ta oli Põhjamaade Nõukogu president. 1987 valiti ta esimest korda Islandi parlamenti Alþingisse. Aprillist 1998 kuni septembrini 2005 oli Geir Haarde Islandi rahandusminister ja septembrist 2005 juunini 2006 Islandi välisminister. 5. juunil 2006 teatas ametist lahkuv peaminister Halldór Ásgrímsson, et Geir Haardest saab tema järeltulija peaministri ametikohal. Geiri kabinet astus ametisse 15. juunil 2006. Ta on Iseseisvuspartei liige. Aastatel 1999–2005 oli ta partei aseesimees ja valiti pärast kauaaegse parteijuhi ning peaministri Davíð Oddssoni tagasiastumist 16. oktoobril 2005 selle esimeheks. 21.–23. augustini 2006 viibis Geir Haarde ametlikul visiidil Eestis. 26. jaanuaril 2009 teatas Geir Haarde, et tema valitsus astub majanduskriisist tingitud rahva rahulolematuse tõttu tagasi. Islandi valitsus astus tagasi Postimees, 26. jaanuar 2009
Maria Kolk

Maria Kolk (25. november 1910 — 6. juuni 2018) oli eesti pikaealine, alates 14. novembrist 2017 kuni surmani vanim Eesti elanik. Maria Kolgil oli abielust Eduard Kolgiga kaks tütart ja üks poeg. Nende tütar Ellen Kolk on skulptor, teine tütar, Laine Pirn on Eesti Põllumajanduse Akadeemia lõpetanud piimandusala spetsialist, kes töötas aastaid Võru piimakombinaadis, poeg Enno Kolk on Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitdotsent. Geni Jõgi, Aime. Ulilas töötanud vapper naine Maria Kolk sai 105". Tartu Postimees, 29. november 2015. "Eesti vanim elanik sai 107 aastaseks", Postimees.ee, 27. november 2017
2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2017.–2018. aasta maailma karikasari laskesuusatamises on 41. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 24. novembril 2017 Östersundis ja lõppes 25. märtsil 2018 Tjumenis. IBU maailma karikasarja 2017.–2018 hooaja kalender. IBU. "Hooaja kalender". Vaadatud 08.10.2017.
Maardu kultuuri- ja infokeskus

Maardu kultuuri- ja infokeskus on asutus Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Karjääri tänav 4. Asutuse haldusalasse kuuluvad Maardu rahvamaja, Maardu vaba aja keskus ja Maardu infokeskus. Rahvamaja juhataja on Aleksei Onohhov. https://maardu.kovtp.ee/et/kultuuri-ja-infokeskus (vaadatud 27.11.2017) Asutus Maardu linna kodulehel
Neeme rahvamaja

Neeme rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Sirje Põllu. http://joelahtmekultuur.ee/neemerahvamaja/kontakt/ (vaadatud 27.11.2017) Rahvamajast Jõelähtme valla kultuurikeskuse kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Oru külakeskus

Oru külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Kose vallas Oru külas. Külakeskuse juhataja on Jekaterina Kaljukivi. Külakeskuse hoones tegutseb ka Oru raamatukogu. https://www.orukulakeskus.ee/kontakt/ (vaadatud 27.11.2017) Külakeskuse koduleht Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Padise rahvamaja

Padise rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Padise külas. Padise rahvamaja haldab Lääne-Harju Kultuurikeskus. Kogukonnamajas korraldatakse kultuuriüritusi, tegutsevad segakoorid, lastekoor, rahvatants, rahva teater, puhkpill, eakate ansambel, noortetuba. Padise rahvamaja leht Facebookis Lääne-Harju kultuurikeskusest Lääne-Harju valla kodulehel Lääne-Harju kultuurikeskuse koduleht
Harkujärve põhikool

Harkujärve põhikool on põhikool Harju maakonnas Harku vallas Harkujärve külas. 2017 oli kool 6-klassiline ja 12 klassikomplektiga. Kool asutati 1990. http://harkujarve.kovtp.ee/info (vaadatud 27.11.2017) Kooli koduleht
Sotsiaalfilosoofia

Sotsiaalfilosoofia on sotsiaalse käitumise, ühiskonna interpretsioonide ja sotsiaalsete institutsioonide tõlgendamisega seotud küsimuste uurimine pigem eetiliste väärtuste kui empiiriliste suhete poolest. Sotsiaalfilosoofid asetavad uue rõhu poliitiliste, õiguslike, moraalsete ja kultuuriküsimuste sotsiaalsete kontekstide mõistmisele ja uute teoreetiliste raamistike arendamisele, alates sotsiaalsest ontoloogiast, hooleeetikast kuni kosmopoliitsete demokraatia, inimõiguste, soolise võrdsuse ja globaalse õigluse teooriani. Sotsiaalfilosoofia ja eetika või väärtusteooriaga seotud küsimused on sageli märkimisväärselt kattuvad. Teised sotsiaalfilosoofia vormid on poliitiline filosoofia ja õigusfilosoofia, mis on suures osas seotud ühiskonna, riigi ja valitsuse ja nende toimimisega. Sotsiaalfilosoofia, eetika ja poliitiline filosoofia jagavad omavahel tihedaid sidemeid teiste sotsiaalteaduste erialadega. Omakorda on sotsiaalteadused ise sotsiaalteaduste filosoofia jaoks keskne huvi. Keelefilosoofia ja sotsiaalne epistemoloogia on alamväljad, mis sotsiaalse filosoofiaga olulisel määral kattuvad. Mõned teemad, mida käsitletakse sotsiaalfilosoofia all, on: Agentsus ja vaba tahe Võimutahe Vastutus Kõneaktid Situatsioonieetika Modernism ja postmodernism Individuaalsus Rahvahulgad Vara Õigused Autoriteet Ideoloogiad Kultuurikriitika Nimekiri filosoofidest, kes on tegelenud muuhulgas sotsiaalfilosoofiaga: Ibn Khaldūn Sokrates Platon Tšānakja Konfutsius Thiruvalluvar Thomas Hobbes Jean-Jacques Rousseau John Locke Jeremy Bentham Everett Dean Martin John Stuart Mill Georg Wilhelm Hegel Herbert Spencer Henry George Karl Marx Friedrich Engels Pierre-Joseph Proudhon Mihhail Bakunin Pjotr Kropotkin Giovanni Gentile Marshall McLuhan Émile Durkheim Max Weber Sigmund Freud Carl Jung John Zerzan Friedrich Nietzsche Theodor Adorno Walter Benjamin Karl Raimund Popper Georg Lukács Antonie Pannekoek Simone de Beauvoir Michel Foucault Erving Goffman Noam Chomsky Jean Baudrillard Cornelius Castoriadis Guy Debord Ivan Illich Terry Eagleton Sheila Rowbotham Bertrand Russell Herbert Marcuse Max Horkheimer Emmanuel Levinas Erich Fromm Fred Poché Adolfo Sánchez Vázquez Alfred Schmidt Slavoj Žižek Hannah Arendt Huey P. Newton Terence McKenna Sotsioloogia http://www.merriam-webster.com/dictionary/social%20philosophy http://onlinelibrary.wiley.com/journal/10.1111/(ISSN)1467-9833/homepage/ProductInformation.html http://socialphilosophy.yolasite.com/
Aale Käsitöö

Aale Käsitöö OÜ on Eesti rõivaettevõte. Ettevõte valmistab ja müüb muu hulgas ka eesti rahvarõivad. Ettevõte asutati 1992. Ettevõttel on kaks salongi: Viru Käsitöö Salong ja Pärnu Käsitöö Salong. http://www.aale.ee/index.php?id=598 (vaadatud 27.11.2017) Ettevõtte koduleht Ettevõttest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis Ettevõtte taustainfo - Inforegister
Ingrid van Engelshoven

Ingrid Katharina van Engelshoven (sündinud 12. juulil 1966 Delftis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda Demokraadid 66. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister. Ta sündis aastal 1966 Delftis. Ta õppis politoloogiat Nijmegeni Radboudi Ülikoolis ja õigusteadust Leideni Ülikoolis. Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi haridus- ja kultuuriminister.
Ahula rahvamaja

Ahula rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Albu vallas) Ahula külas. Ahula rahvamaja on asutuse Albu Valla Rahvamajad struktuuriüksus. Rahvamaja juhataja on Malle Lomp. https://web.archive.org/web/20171127175427/http://www.rahvakultuur.ee/Anna_oma_andmed_rahvakultuuri_andm_182?&v=264&o=2276 (vaadatud 27.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Ala rahvamaja

Ala rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas (enne 2017. aastat Helme vallas) Ala külas. Rahvamaja juhataja on Liivi Arro. https://web.archive.org/web/20171127180412/http://www.helme.ee/elanikule/haridus-ja-kultuur/rahvamajad/ala-rahvamaja/ (vaadatud 27.11.2017) Rahvamajast helme valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Anna Vaba Aja Maja

Anna Vaba Aja Maja on kultuuriasutus Järva maakonnas Paide linnas Anna külas aadressil Kanarbiku tee 4. Rahvamaja juhataja on Signe Roos. Asutus asutati 2002. Asutuse ruumides asub ka Anna raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171127181606/http://www.rahvakultuur.ee/Anna-Vaba-Aja-Maja_147?v=298&o=276 (vaadatud 27.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/anna-vaba-aja-maja-saab-10-aastaseks?id=63829954
Ühtlane pidevus

Ühtlane pidevus on meetriliste ruumide (X, ρX ja (Y,ρY) vahelise kujutuse f: X → Y omadus: Kujutus f on ühtlaselt pidev parajasti siis, kui mis tahes reaalarvu ε>0 korral leidub selline reaalarv δ>0, et kui x1,x2 ∈ X ja kaugus ρX(x1,x2)< δ, siis kaugus ρY(f(x1),f(x2))<ε. Ühtlase pidevuse mõistest räägitakse kõige üldisemalt ühtlaste ruumide puhul. Seda mõistet kasutatakse näiteks topoloogiliste rühmade ja topoloogiliste vektorruumide uurimisel. Otseselt definitsioonist järeldub, et kõik ühtlaselt pidevad kujutused on pidevad. Vastupidine üldjuhul ei kehti: kõik pidevad kujutused pole ühtlaselt pidevad. Pidevus Ühtlane koonduvus
Külluse printsiip

Külluse printsiip (inglise keeles principle of plenitude) väljendab seisukohta, et loodu eksistents ja külluslikkus peab olema sama suur kui eksistentsi võimalikkus, olles seega kooskõlas oma lõpmatu ja ammendamatu allikaga. Printsiibi nimetas nõnda Arthur Lovejoy (1873–1862), kes käsitles seda mõistet oma teoses "Olemise suur ahel" ("The Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea", 1936). Külluse printsiip rakendub olemise ahelas. Kui lõpmatul ammendamatul allikal oli alust muuta mingid võimalikkused tegelikuks – ja me teame, et see alus on tal olnud, sest tegelik maailm on ju olemas – siis pidi tal olema alus aktualiseerida iga tema loomusega kooskõlaline võimalikkus. Kui mõni asi, mis võiks eksisteerida, jääks eksisteerimata, siis see viitaks loova printsiibi ahtrusele või "kadedusele". Arthur Lovejoy on eristanud külluse printsiibi kahte versiooni: staatiline versioon, milles universum on pidevalt külluses ja mitmekesisuses ja ajutine versioon, milles universumi küllus ja mitmekesisus järk-järgult aja jooksul kasvavad. Külluse printsiip sisaldus arusaamades suurest olemise ahelast, mis ulatus madalaimast ussikesest kõrgeima seeravini (sest see tagab ka olendite olemasolu meie ning Jumala vahel). Seda sisaldab ka 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi optimistlik usk, et hing tõuseb või vähemalt võib tõusta täiuslikkuse astmeid mööda pidevalt kõrgemale. Arthur Lovejoy täheldas selle printsiibi tähtsust kreeka ja keskaja mõtlemises. Külluse printsiibi algeid leidub Lovejoy arusaama järgi vanakreeka filosoofi Platoni dialoogis "Timaios", kus autor rõhutab kõigi võimalikkuste translatsiooni aktuaalseks tegelikkuseks. Lisaks Platonile on külluse printsiibil olnud ajaloo lõikes mitmeid toetajaid: Epikuros, Augustinus, Canterbury Anslem, Aquino Thomas, Spinoza, Kant, Giordano Bruno. Olemise ahel Pleroma Teodiike Ontoloogiline jumalatõestus Murphy seadused Arthur Lovejoy (1936). The Great Chain of Being. USA: Harvard University Press. Simon Blackburn (2002). Oxfordi filosoofialeksikon. Eesti: Vagabund. Lk 248.
Samuel Morland

Sir Samuel Morland, 1. baronet (1625 – 30. detsember 1695), ka Moreland, oli 17. sajandil tegutsenud inglise akadeemik, polühistor, diplomaat, spioon, leiutaja ja matemaatik, kes on seotud varajaste arvutusmasinate, hüdraulikaseadmete ja auru jõul töötavate agregaatide arenguga. Samuel Morlandi elulugu ja leiutised Morlandi leiutisi
Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend

Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend on nimekiri Eesti U19 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. Viimati uuendatud pärast 21. oktoobril 1997 peetud mängu Fääri saartega. Eesti jalgpallikoondislaste loend Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend U19 mängud
Zernogradi rajoon

Zernogradi rajoon (vene keeles Зерноградский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Zernogradi linn. Rajoon piirneb põhjas Vesjolõi rajooniga, idas Tselina rajooniga, kagus Jegorlõkskaja rajooniga, lõunas Krasnodari kraiga ja läänes Bagajevskaja rajooniga. Rajooni pindala on 2663 km². Elanike arv oli 2012. aastal 57 565, 2009. aastal 60 936 ja 2002. aastal 66 481. Zernogradi rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Zernogradi linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Jegorlõtšok, Kagalnik, Kugo-Eja, Ternovaja ja Metšjotka. Q126684906
Azovi rajoon

Azovi rajoon (vene keeles Азовский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Azovi linn (ei kuulu Rostovi rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Mjasnikovi rajooniga ja Doni-äärse Rostoviga, kirdes Aksai rajooniga, idas Kagalnitskaja rajooniga, lõunas ja läänes Krasnodari kraiga ja loodes Aasovi merega. Rajooni pindala on 2861,93 km². Elanike arv oli 2012. aastal 93 637, 2009. aastal 90 873 ja 2002. aastal 92 568. Azovi rajoonis on 99 asulat ja nad kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Aprioorne otsustus

Aprioorne otsustus on Immanuel Kanti tunnetusteooria järgi kogemusest sõltumatu ja paratamatu kehtivusega otsustus. Analüütilised aprioorsed otsustused on täiusliku teadmise otsustused, mille tõesus ei tugine kogemustel. Sünteetilised aprioorsed otsustused on üldkehtivad, paratamatud. Otsustus on Kanti arvates mõte, teadmise väljendus.
Raadi külanõukogu

Raadi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga. Raadi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Raasiku külanõukogu

Raasiku külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Haljava, Läti ja Aruküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 156 km² (1977). Raasiku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
Raasilla külanõukogu

Raasilla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koidu külanõukoguga. Raasilla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Raikküla külanõukogu

Raikküla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Raikküla vallas. Külanõukogu pindala oli 245 km² (1977). Raikküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Raja külanõukogu

Raja külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kasepää vallas. Külanõukogu pindala oli 44 km² (1977). Raja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Rajangu külanõukogu

Rajangu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1973. Rajangu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Rakvere külanõukogu

Rakvere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tõrma külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rakvere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Rakvere külanõukoguga likvideeritud Karitsa ja Kloodi külanõukogu maad ning osa Porkuni külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Energia", "Sõpruse", "Vapruse", "Sädeme" ja "Valguse" kolhoos, Kullaaru Puukool, Tõrma Karusloomakasvandus ja Paide Rajoonidevahelise Elusloomade Ostu-müügi Kontor. Külanõukogu keskus asus Tammikualuse külas. 1963 juunis viidi külanõukogu keskus Tammikualuse külast üle Rakvere linna. 1972. aastal liideti Rakvere külanõukoguga Assamalla sovhoosi maad, samas eraldati Rakvere külanõukogust Vinni näidissovhoosi maad, mis liideti Kaarli külanõukoguga. 1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 189 km² ja elanike arv 3274. 1982. aastal eraldati Rakvere külanõukogust 3230 ha suurune maa-ala koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga, mis liideti Tamsalu külanõukoguga. Rakvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 1. juuni 1963 seadlus Põlva rajooni Ihamaru ja Rakvere rajooni Rakvere külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1963, 23, 99
Randvere külanõukogu

Randvere külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kuressaare külanõukoguga. Randvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Rannametsa külanõukogu

Rannametsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Rannametsa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Häädemeeste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Pulgoja külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rannametsa külanõukogu 1950 septembris Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu. Rannametsa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territooriumist koos likvideeritud Krundiküla külanõukogu maadega moodustati Häädemeeste külanõukogu. Rannametsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Rapla külanõukogu

Rapla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rapla vallas. Külanõukogu pindala oli 228 km² (1977). Rapla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Raudna külanõukogu

Raudna külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 juunis Heimtali, Parastuma ja Puiatu külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 111 km² (1977). Raudna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Reidle külanõukogu

Reidle külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Reidle külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Antsla vallas. Külanõukogu keskus asus Reidle külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Reidle külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu. 1954 juunis Reidle külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Antsla külanõukoguga. Reidle külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Remniku külanõukogu

Remniku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Remniku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vasknarva vallas. Külanõukogu keskus asus Remniku külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Remniku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu. 1954 juunis Remniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alajõe külanõukoguga. Remniku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
Restu külanõukogu

Restu külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sangaste ja Urvaste külanõukoguga. Restu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Ridala külanõukogu

Ridala külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Ridala vallas. Külanõukogu pindala oli 256 km² (1977). Ridala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Riidaja külanõukogu

Riidaja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Riidaja külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Riidaja külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Riidaja külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Riidaja külanõukoguga likvideeritud Leebiku külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Üksmeele", "Vanemuise", "Helge Tee" ja S. Ljahhovi nimeline kolhoos. Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Riidaja külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu. 1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 111 km². Riidaja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Mõnus ja soe

"Mõnus ja soe" on ansambli Justament album, kus teeb kaasa ka Silvi Vrait. Plaat ilmus 1994. aastal. "Mõnus ja soe" "Lennutund" "Hag's dixie blues" "Old tenesee" "Ma loodan veel" "Müürilill" "Vahel saatus on helde" "I know ending when it comes" "Papa come quick" "Kus on su kaitseingel" "Tell me about it" "Uskuda mind võid" Mõnus ja soe andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Ristiküla külanõukogu

Ristiküla külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Surju külanõukoguga. Ristiküla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Roosna külanõukogu

Roosna külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ambla külanõukoguga. Roosna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
Roosna-Alliku külanõukogu

Roosna-Alliku külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järva-Jaani külanõukoguga. Aastal 1987 moodustati samanimeline külanõukogu, mille asemele 1992. aastal moodustati Roosna-Alliku vald. Roosna-Alliku külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)