laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vasalemma seltsimaja

Vasalemma seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma asulas. Seltsimaja haldab Vasalemma valla huvikeskus. Seltsimaja juhataja on Mari Tomp. https://web.archive.org/web/20171201044252/http://www.vasalemma.ee/rahva-ja-kulamajad (vaadatud 28.11.2017) https://web.archive.org/web/20171213131957/http://www.rahvakultuur.ee/Vasalemma-Seltsimaja_147?o=846 (vaadatud 13.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vao seltsimaja

Vao seltsimaja on kultuurikeskus Järva maakonnas Järva vallas Vao külas. Seltsimaja eesotsas on külavanem Väino Liiva. https://web.archive.org/web/20171213133046/http://www.rahvakultuur.ee/Vao-Seltsimaja_147?v=264&o=23842 (vaadatud 13.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vana-Pärnu Kultuurikeskus

Vana-Pärnu Kultuurikeskus on kultuurikeskus Pärnus aadressil J. V. Jannseni tänav 39. Kultuurikeskust haldab Vana-Pärnu Kultuuriselts. Kultuurikeskuse juhataja on Silvi Kanošina. http://vparnuselts.ee/ (vaadatud 13.12.2017) Kultuurikeskuse koduleht
Vanamõisa seltsimaja

Vanamõisa seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Alliku külas. Seltsimaja juhataja on Katrin Krause. http://kodukyla.ee/kontakt/ (vaadatud 13.12.2017) Seltsimaja koduleht
Vanaküla külakeskus

Vanaküla külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Põlva vallas Vanakülas. Külakeskuse juhataja on Helbe Rohtla. Külakeskuses asub ka Vanaküla raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171213134825/http://www.rahvakultuur.ee/Vanakula-Raamatukogu-kulakeskus_147?o=9673 (vaadatud 13.12.2017) https://web.archive.org/web/20171215150555/http://www.polva.ee/kylakeskused (vaadatud 13.12.2017) Külakeskusest Põlva valla kodulehel Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vana-Kariste seltsimaja

Vana-Kariste seltsimaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas. Asutuse juhataja on Merle Hüva. https://web.archive.org/web/20171213135331/http://www.rahvakultuur.ee/Vana-Kariste_Seltsimaja_147?&v=264&o=9808 (vaadatud 13.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Valguta seltsimaja

Valguta seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Valguta külas. Seltsimaja eesotsas on huvijuht Merle Vääri. Valguta Seltsimaja on Rõngu rahvamaja allasutus. Rõngu rahvamaja juhataja on Mari-Liis Vanaisak. [./ https://elvakultuur.ee/rongu-rahvamaja/valguta-seltsimaja/] Elva kultuur veebilehekülg Valguta Seltsimajast
Valgu seltsimaja

Valgu seltsimaja on kultuurikeskus Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Valgu külas. Seltsimaja haldab Külaselts Muhv. Seltsimaja eesotsas on Heli Üksik. https://web.archive.org/web/20171213141012/http://muhv.ee/ee/ (vaadatud 13.12.2017) Seltsimajast Külaseltsi Muhv kodulehel Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Valgjärve külakeskus

Valgjärve külakeskus on kultuurikeskus Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Külakeskus asub endisaegse Valgjärve kooli hoones. https://web.archive.org/web/20171213141451/http://www.rahvakultuur.ee/Valgjarve-Kulakeskus_147?o=24103 (vaadatud 13.12.2017) Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Bologna pommiplahvatus

Bologna pommiplahvatus (itaalia keeles Strage di Bologna) oli terrorirünnak Itaalias Bologna linna keskraudteejaamas 2. augustil 1980. Rünnakus hukkus 85 inimest ja vigastada sai üle 200 inimese. See oli rängim rünnak Itaalias pärast Teist maailmasõda. Plahvatuse korraldajaks peeti Itaalia neofašistlikku terroriorganisatsiooni Nuclei Armati Rivoluzionari (Relvastatud Revolutsiooniline Tuum), kes on oma seotust pahvatusega eitanud. Välja on pakutud ka palju teisi teooriaid. 2. augustil 1980 kell 10:25 plahvatas Bologna raudteejaama konditsioneeritud ooteruumis pomm. Suvekuumuse tõttu oli ooteruum rahvast täis, kuna tol ajal ei olnud Itaalias õhukonditsioneerid väga levinud. Plahvatuses hävis enamus jaama peahoonest ja lõi esimesel perroonil ootava Ancona-Chiasso rongi rööbastelt välja. Ooteruumi katus kukkus reisijatele peale, mis suurendas ohvrite arvu tunduvalt. Bologna ei olnud selliseks rünnakuks valmis. Paljud linnaelanikud ja reisijad andsid kannatanutele esmaabi ja aitasid päästa rusude alla lõksu jäänud inimesi. Kuna kannatanute haiglasse viimiseks polnud piisavalt kiirabi- ja muid hädaabiautosid, siis rekvireeriti ka busse (nt linnaliinibuss nr 37), eraautosid ja taksosid. Järgnenud päevadel toimusid Bologna peaväljakul, Piazza Maggiorel, mitmed meeleavaldused, kus Itaalia valitsusametnikke, kes osalesid 6. augustil 1980 San Petronio basiilikas toimunud matusetalitusel, kritiseeriti tugevalt. Ainsana aplodeeriti Itaalia presidendile Sandro Pertinile, kes saabus rünnakupäeval kell 17.30 helikopteriga Bolognasse ning pidas pisarsilmil reporterite ees kõne: "Mul ei ole sõnu, me seisame vastamisi kõige kuritegelikuma juhtumiga, mis Itaalias on eales toimunud." ("Non ho parole, siamo di fronte all'impresa più criminale che sia avvenuta in Italia.") Järgmisel päeval leidis politsei plahvatuskoha lähedalt metalli- ja plastikutükke. Hiljem tehti kindlaks, et pomm koosnes 23 kilogrammist lõhkeainest: 5 kilogrammist trotüüli ja Composition B segust ja 18 kilogrammist nitroglütseriinist. Peaminister Francesco Cossiga arvas algselt, et tegu oli õnnetusjuhtumiga, mille käigus plahvatas jaama keldris vana veeboiler, kuid varsti kogunes asitõendeid, et tegu oli terrorirünnakuga. Itaalia Kommunistliku Partei ajaleht L'Unità süüdistas 3. augustil plahvatuse korraldamises neofašiste. Hiljem, spetsiaalsel Senati nõupidamisel toetas Cossiga neofašistide-teooriat, väites, et "erinevalt vasakpoolsest terrorismist, mis ründab riiki selle esindajate kaudu, eelistab must terrorism massimõrva, et külvata paanikat ja impulsiivseid reaktsioone". Rünnak on inimohvrite arvult Lääne-Euroopas neljas 2004. aasta Madridi rongiplahvatuse, 2015. aasta Pariisi terrorirünnakute ja 2016. aasta Nice'i terroriakti järel. Šaakal Carlos Libaoperatsioon Banda della Magliana Terrorirünnakute loend
Tee-punapõõsas

Tee-punapõõsas (Aspalathus linearis) on põõsaliik liblikõieliste sugukonnast. Taime lehtedest valmistatakse aafrika punast teed (rooibos). Lõuna-Aafrikas on tee-punapõõsas olnud populaarne paljude põlvkondade jooksul ning tänapäeval tarvitatakse selle saadusi juba väga paljudes riikides. Tee-punapõõsa värske leht sisaldab palju askorbiinhapet (C-vitamiini). 1772. aastal tegi Rootsi loodusteadlane Carl Thunberg üleskirjutuse, et "maarahvas tegi teed" taimest, mida on seostatud tee-punapõõsaga. Nimelt olevat kohalikud inimesed roninud mägedesse ja lõiganud tee-punapõõsa taimedelt nõelataolisi lehti. Seejärel olevat need lehekimbud keeratud riidest kottidesse ja veetud eeslitega nõlvadest alla. Enne kui lehed päikese kätte kuivama jäeti, tükeldati need kirvestega ja purustati haamritega. Tee-punapõõsas kasvab Cederbergi piirkonnas, mis on väike mägine ala Lõuna-Aafrika lääneosas. Liik kasvab sümbioosis kohalike mikroorganismidega ning varasemad katsed kasvatada seda väljaspool Lõuna-Aafrika piirkonda, näiteks Ameerika Ühendriikides, Austraalias ja Hiinas, on nurjunud. Teadlased spekuleerivad, et kliimamuutused võivad ohustada tulevikus taimeliigi ellujäämist ja tee-punapõõsa tööstuse püsimajäämist. Mõned teadlased väidavad, et temperatuuride tõus ja sademetehulga vähenemine võivad järgmise sajandi jooksul viia taime väljasuremiseni. Morton, Julia F. (1983). "Rooibos tea, aspalathus linearis, a caffeineless, low-tannin beverage". Economic Botany. 37 (2): 164–73. doi:10.1007/BF02858780. JSTOR 4254477. Muofhe, M.L.; Dakora, F.D. (1999). "Nitrogen nutrition in nodulated field plants of the shrub tea legume Aspalathus linearis assessed using 15N natural abundance". Plant and Soil. 209 (2): 181–186. doi:10.1023/A:1004514303787. "Climate change threatens rooibos". News24, IAB South Africa. 27 February 2012. Retrieved 27 April 2013.
Indool-3-äädikhape

Indool-3-äädikhape (ka auksiin) on taime arengut reguleeriv kasvuhormoon, kõige tähtsam auksiinidest. See taime kasvu soodustav aine moodustub taimes endas. Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad auksiini, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Samuti moodustub auksiin juure tipus juurekübara all, meristeemi osas. Auksiin põhjustab taime reageerimist keskkonna tingimustele. Taim kasvab tugevaima valgusallika poole, juur kasvab gravitatsiooni mõjul allapoole, kasvamine toimub ümber takistuse. Neid nähtusi nimetatakse tropismiks. Termin "auksiin" tuleb kreeka keelest (auxō – 'suurendan', 'kasvatan').
Juhtraud

Juhtraud on torukujuline juhtimismehhanism, mille abil juhitakse jalg- või mootorratast. Kõnekeeles kasutatakse juhtraua kohta järgmisi nimetusi: leistang, lenkstang või lenks. Jalgratta juhtraua küljes on tavaliselt käepidemed, mis lihtsustavad ratta käsitsemist. Jalgratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad rattakell ja rattakorv. Juhtraud pöörab kahvlit, mille vahel asub esiratas. Juhtraua kuju varieerub, levinumad on kolm varianti: 1. Ülespoole kaarduv juhtraud, mida kasutatakse linnasõidurattal. 2. Allapoole kaarduv juhtraud, mis võimaldab kätele eri asendeid. Aerodünaamilise kehaasendi jaoks võib hoida juhtraua alt kinni, püstisema sõiduasendi jaoks hoitakse pidurikatetest. Selline juhtraud on ergonoomiline (peopesad on suunatud sissepoole käe tavalise puhkeasendi sarnaselt) ja aitab tõusudel kergemini jalgratast juhtida. 3. Sirge või peaaegu sirge juhtraud, mida kasutatakse maastikurattal. See tagab suurema kontrolli esiratta pööramise üle. Mootorratta juhtraua küljes on samuti käepidemed, mis lihtsustavad sõiduki juhtimist. Mootorratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad peeglid, gaasi käepide, spidomeeter ja elektroonilised lülitid. Rool
Steiermargi karmikarvaline hagijas

Steiermargi karmikarvaline hagijas on Austria Steiermargi liidumaalt pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas, et hagija ülesanne jahil on peale haukumisega saagist märku andmise leida haavatud jahisaak rasketes ja mägistes tingimustes. Käitumise ja iseloomu poolest on ta kirglik, visa ja tugev ning jahil pidevalt haukuv kindlameelne jälituskoer. "COARSE-HAIRED STYRIAN HOUND" (pdf) (inglise). FCI. Vaadatud 13.12.2017. "Steiermargi karmikarvaline hagijas" (pdf). EKL. Vaadatud 13.12.2017. Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Steiermarki karmikarvaline hagijas koer.ee saidil
Vähemusrahvuste Keskus Radzima

MTÜ Vähemusrahvuste Keskus Radzima on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti valgevenelaste organisatsioone Eestis. Liikmed: MTÜ Õppe- ja Arengukeskus EV-Razam MTÜ Õppe- ja Arengukeskus EVA-Studiorum MTÜ Valgevene Kultuuriühing Jalinka Valgevene Kultuurihariduslik Mittetulundusühing LAD MTÜ Türgi kool. Ühing asutati 2014. Eestimaa Valgevenelaste Assotsiatsioon http://radzima.eu/et/firmast/ (vaadatud 13.12.2017) Ühingu koduleht
Susan Rigetti

Susan Joy Fowler Rigetti (sündinud Susan Joy Fowler 1991) on USA tarkvarainsener. 2017. aastal valis Financial Times ta aasta inimeseks. Hook, Leslie (12. detsember 2017). "FT Person of the Year: Susan Fowler | The software engineer who lifted the lid on sexual harassment at Uber and inspired women to speak ou" (inglise). San Francisco: FT. Vaadatud 13. detsembril 2017. Ametlik veebisait Bhuiyan, Johana (20.02.2017). "A former Uber employee's disturbing claims of workplace sexism reignite calls to #deleteUber". Recode. Vaadatud 12.11.2017. Swisher, Kara (21.06.2017). "With her blog post about toxic bro-culture at Uber, Susan Fowler proved that one person can make a difference". Recode. Vaadatud 12.11.2017. "Uber whistleblower Susan Fowler has book deal". The Mercury News. The Associated Press. 09.11.2017. Vaadatud 12.11.2017.
Oliver Hainsalu

Oliver Hainsalu (sündinud 28. mail 1993) on eesti vabakutseline ajakirjanik. 2015. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli Kommunikatsiooni instituudi ajakirjanduse bakalaureuseõppe ning 2017. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli televisiooni tootmise magistrantuuri produtsendi suunal. 2024. aastal koostas ta petitsiooni Tallinna abilinnapea Kristjan Järvani tagandamiseks. Petitsioon kogus vajalikud 3518 häält kokku vähem kui 48 tunniga. "Avaldame umbusaldust Tallinna abilinnapea Kristjan Järvanile". rahvaalgatus.ee. 27. august 2024. Vaadatud 3. septembril 2024.
Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts

Valgamaa Rahvakunsti ja Käsitöö Keskselts on Valga maakonnas tegtsevaid rahvakunsti ja käsitöö organisatsioone ühendav katusorganisatsioon. Organisatsioon on Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu liige. Seltsi kontor asub Otepääl. Seltsi juhatuse esimees on Marge Tadolder. Selts asutati 2005. Liikmed: Aakre Naisseltsing Helme Käsitööring Karula Naisselts Keeni Maanaiste Selts Otepää Naisselts Puka Naisselts Põdrala Naisseltsing Mittetulundusühing Karukäpp Ann MLT OÜ. https://web.archive.org/web/20171213223125/http://www.rahvakultuur.ee/Valgamaa-Rahvakunsti-ja-Kasitoo-Keskselts_147?v=182&o=1170 (vaadatud 13.12.2017) Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vaivere seltsimaja

Vaivere seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Vaivere külas. Seltsimaja eesotsas on Inga Teär. https://web.archive.org/web/20171213223843/http://www.rahvakultuur.ee/Vaivere-Seltsimaja_147?o=24082 (vaadatud 13.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Simon Dickie

Simon Charles Dickie (31. märts 1951 Waverley – 13. detsember 2017 Taupo) oli Uus-Meremaa sõudja, kahekordne olümpiavõitja. Dickie võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil kuldmedali ja 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis roolijaga kaheksapaadil samuti kuldmedali. 1976. aasta olümpiamängudel Montréalis võitis ta kaheksapaadis pronksmedali.
Buprenorfiinvõõrutus

Buprenorfiinvõõrutus on opiaadisõltuvuse ravimise viis juhuks, kui klonidiinvõõrutus ei anna tulemust. Buprenorfiin on opiaadi retseptorite osaline agonist. Ainel on metadooni ja naltreksooni omadused, kuid buprenorfiin on märgatavalt turvalisem, sest see ei põhjusta hingamistegevuse paralüüse. Ravim vähendab võõrutusvaevusi, opioidihimu ja manustatud heroiini eufoorilist toimet. Suu kaudu manustatud buprenorfiin metaboliseerub kiiresti, sellest lähtuvalt on ainest loodud sublinguaalne preparaat, mis imendub 5–10 minuti jooksul. Buprenorfiinvõõrutusravi õnnestub kõige soodsamalt juhul, kui buprenorfiini annust astmeliselt vähendatakse. Selline võõrutus sobib inimestele, kellel on suhteliselt lühike opiaadisõltuvuse eellugu. Ravi võib alustada, kui selleks on antud luba ja on tehtud ravivajaduste hindamine. Buprenorfiinravi võib alustada järelevalve all kas ambulatoorselt või statsionaarselt, eeldades, et heroiini manustamisest on möödas vähemalt neli tundi. Kui viimasest metadooni kasutamisest on möödas 24 tundi, võib manustada buprenorfiini. Kui sõltlane on manustanud suures annuses metadooni, võivad tekkida võõrutusvaevused. Võõrutusravi õnnestumise eeldused: isik aktsepteerib eesmärki; ta saab lähikonnast piisavalt tuge võõrutuseks; ta eemaldub heroiini kasutamist soodustavast keskkonnast; võõrutus viiakse läbi tema füüsilist ja psühhosotsiaalset seisundit arvestades; peetakse meeles, et liiga kiirel võõrutusel vallanduvat himu aine järele saab vältida, kui anda organismile aega adapteeruda tolerantse langusega. Võõrutuse lõppstaadiumis võib uuesti tekkida himu aine vastu. Et seda tõrjuda, võib alustada naltreksoonikuuri. Lihtne viis jälgida isiku võõrutusravireaktsioone on opiaadivõõrutuse andmetabeliga. Buprenorfiini manustamise lõpetamisel tuleks patsiendi seisundit jälgida 3–6 kuu jooksul. Kui jälgimise ajal toimub relapseerumine, on põhjendatud suunata isik kiiresti uuele võõrutusravile, kergemaks vahendiks oleks klonidiinaltreaktsioonvõõrutus. , M., Kiianmaa, K., & Seppä, K. (2000). Narkoloogia. Tallinn: AS Medicina.>
Vadi seltsimaja

Vadi seltsimaja on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Vadi külas. Seltsimaja haldab Vadi Muusika-lauluselts Metsakaja. https://web.archive.org/web/20171214085654/http://www.vadi.ee/Teenused (vaadatud 14.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Usbeki Kultuurikeskus Safar

Usbeki Kultuurikeskus Safar on Eestis elavaid usbekke ühendav organisatsioon. Organisatsiooni juhataja on Lola Sahhibnazarova. Organisatsioon asutati 1999. 1998-2014 tegutses organisatsiooni eestvõttel Usbeki pühapäevakool. https://web.archive.org/web/20171214091155/http://www.rahvakultuur.ee/Anna_oma_andmed_rahvakultuuri_andm_182?&v=182&o=27377 (vaadatud 14.12.2017) https://enda.ehis.ee/avalik/avalik/oppeasutus/OppeasutusKuva.faces?id=1326 (vaadatud 14.12.2017) Organisatsioonist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Urvaste seltsimaja

Urvaste seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas. Seltsimaja haldab Urvaste Külade Selts. Seltsimaja on 1939. aastal ehitatud koolimaja, kus lõppes õppetöö aastal 2000. Seltsimajas on toimiv külakino ja tunnustatud külaköök, kus muude kogukondlike tegevuste kõrval valmistatakse Urvaste kama. http://www.urvasteseltsimaja.ee/kes-me-oleme/ (vaadatud 14.12.2017) "http://www.urvasteseltsimaja.ee/kulakino/". {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) "http://www.urvasteseltsimaja.ee/urvaste-kama/". {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend) Seltsimaja koduleht Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Uhtna klubi

Uhtna klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna külas. Klubi asutati 1948. https://web.archive.org/web/20171214092925/http://www.rahvakultuur.ee/Uhtna-Klubi_147?v=186&o=756 (vaadatud 14.12.2017) Klubist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Üdruma seltsimaja

Üdruma seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Üdruma külas. Seltsimaja haldab Üdruma Küla Selts. Seltsimaja eesotsas on Vaike Nõu. https://web.archive.org/web/20171214093400/http://www.rahvakultuur.ee/_107?&v=264&o=27435 (vaadatud 14.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Turba kultuurimaja

Turba kultuurimaja on kultuurimaja Harju maakonnas Saue vallas Turba asulas. Varem kuulus see Nissi valla kultuurikeskuse koosseisu. Kultuurimaja juhataja oli Kaja Vahar. RT IV, 26.06.2015, 16 https://web.archive.org/web/20171214094147/http://www.rahvakultuur.ee/Turba-Kultuurimaja_147?o=52073 (vaadatud 14.12.2017)
Tudulinna seltsimaja

Tudulinna seltsimaja (enne 2009. aastat Tudulinna kultuurimaja) on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Tudulinna asulas. Seltsimaja asutati 1959. https://web.archive.org/web/20171214094613/http://eesti-ehitusturg.ee/index.php?leht=9&rn=75004234 (vaadatud 14.12.2017) Seltsimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Toila rahvamaja

Toila rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Toila vallas Toila asulas. Rahvamaja eesotsas on Toomas Nõmmiste. Toila valla spordi- ja kultuurikeskus https://web.archive.org/web/20171214095912/http://www.rahvakultuur.ee/Rahvakultuuri_valdkondlik_andmekog_107?o=24048 (vaadatud 14.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tõhela rahvamaja

Tõhela rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela külas. Rahvamaja juhataja on Birgit Pere. Rahvamajas on ka Tõhela raamatukogu. https://web.archive.org/web/20171214100429/http://www.tostamaa.ee/client/default.asp?wa_id=86 (vaadatud 14.12.2017) Rahvamajast Tõhela küla kodulehel Rahvamajast Tõstamaa valla kodulehel
Tiirimetsa seltsimaja

Tiirimetsa seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Tiirimetsa külas. Seltsimaja haldab Tiirimetsa Kodukultuuriselts Küünal. https://web.archive.org/web/20171214100912/http://www.salmevald.ee/index.php?sisu=kultuur&teema=selts&id=6 (vaadatud 14.12.2017) Seltsimajast Salme valla kodulehel
Välikaabel

Välikaabel on välitingimustes kahepoolseks telefonsideks või sidevõrgu kommunikatsiooniks vajalik elektriline traatliin. Kerge traatside välikaabel koosneb üldjuhul kahest omavahel kokku keerutatud elektrivoolu juhtivast isolatsiooniga kaetud 2,3 mm paksusest soonest, sooned on omakorda kokku keeratud neljast vask- ja kolmest terastraadist, läbimõõduga 0,3 mm. Sooned on isoleeritud 0,4–0,5 mm paksuse polüetüleenisolatsioonkihiga. Isolatsioonikihile on paigaldatud kapronist (nailon) kaitsekiht, paksusega 0,15 mm. Näiteks üks kilomeeter mark P-274 välikaablit kaalub 16 kg, kaabli tõmbetugevus on 80 kg. Kaabli ehituslik pikkus on 500 m ± 10 m, takistus 500 m kohta u 58–62 Ω. Moderniseeritud kerge välikaabel P-274M erineb P-274-st selle poolest, et isolatsioonikiht on asendatud välikaabli kasutuslikke omadusi tõstva kõrgtihedusliku polüetüleenkihiga HDPE (High – densiti polyethylene) paksusega 0,5–0,65 mm, selline kaabel vananeb välitingimustes märgatavalt aeglasemalt, seega pikeneb kaabli kasutamisaeg. Kaablipoolile keritakse tavaliselt 500–1000 m välikaablit. Field Wire and field cable techniques
Teedla seltsimaja

Teedla seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Teedla külas. Seltsimaja eesotsas on Piret Terve. https://web.archive.org/web/20171214105224/http://www.rongu.ee/?page=67 (vaadatud 14.12.2017) Seltsimajast Rõngu valla kodulehel
Tarvastu käsitöökoda

Tarvastu käsitöökoda on hoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla alevikus. Hoone on ühtlasi ka küla kultuurikeskus. Hoonet haldab Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts. Hoone perenaine on Riina Salm. Hoone avati 2009. Hoone ehitas OÜ Tarvest. https://web.archive.org/web/20171214110049/http://www.rahvakultuur.ee/Tarvastu-Kasitookoda_147?v=264&o=24088 (vaadatud 14.12.2017) https://web.archive.org/web/20171214110034/http://kasitookoda.tarvastu.ee/ (vaadatud 14.12.2017) Käsitöökoja koduleht
Tammneeme külakeskus

Tammneeme külakeskus on kultuurikeskus Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas. Külakeskuse tegevjuht on Raivo Kaare. https://web.archive.org/web/20171214110529/http://www.rahvakultuur.ee/Tammneeme-Kulakeskus_147?v=264&o=2064 (vaadatud 14.12.2017) Külakeskusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tammiku rahvamaja

Tammiku rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Tammiku asulas. Rahvamaja asutati 1967. https://web.archive.org/web/20171214110837/http://www.rahvakultuur.ee/Tammiku-Rahvamaja_147?o=1073 (vaadatud 14.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Taikse rahvamaja

Taikse rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Taikse külas. Rahvamaja haldab Türi kultuurikeskus. Rahvamaja ehitati 1964. https://web.archive.org/web/20171214111343/http://kultuurikeskus.tyri.ee/taikse/ (vaadatud 14.12.2017) Rahvamajast Türi kultuurikeskuse kodulehel
Taebla kultuuri- ja spordikeskus

Taebla kultuuri- ja spordikeskus on asutus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Taebla asulas. Asutus asutati 1977. https://web.archive.org/web/20171214112645/http://www.rahvakultuur.ee/Taebla-Kultuuri-ja-Spordikeskus_147?o=1792 (vaadatud 14.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis