Teritamine

Teritamine on lõikeriista (näiteks noa, vikati) lõikeosa teravamaks tegemine. Terav tööriist teeb töö täpsemaks, ohutumaks, kulutab vähem energiat ja kütust, säästab kasutajat ja seadmeid. Teritamiseks kasutatakse näiteks terituspinke, käia, viile, luisku, teritusrihma, terituspulka. Vikati teritamisel rakendatakse ka külmsepistamist ehk pinnimist ja lõikamist. Tänapäeval on saadaval lihtsad teritusseadmed, mis ei eelda kasutajalt vilumust, samuti on võimalik soetada rakiseid, mis tagavad teritamisel lõiketera sobiva nurga. On ka erinevaid teenusepakkujaid, kes teritavad tööriistu. Teritusviisi ja -vahendi valik sõltub teritatavast tööriistast, selle materjalist, kasutuseesmärgist, kasutaja enda oskustest ja eelistustest ning ka saadaolevatest teritusvahenditest. Näiteks pehmem materjal nõuab teistsugust lähenemist kui kõvem, samuti võib kasutaja vastavalt vajadusele või materjalile eelistada pisut nürimat nurka, mis samas kestab kauem ja nõuab vähem tera taastamist. Nuge ja kirveid on väga erinevaid (erineva kasutuseesmärgi, pikkuse, laiuse, materjaliga) ja nende teritusviisegi on mitmesuguseid. Vähemvilunud kasutaja saab soetada teritaja, millest tera läbi tõmmates antakse lõiketerale automaatselt kindel lõikenurk – sarnaseid teritusvahendeid pakutakse ka kirvele. Nuga tööriistana kasutavad professionaalid pruugivad spetsiaalseid teritusvahendeid, nii saab pidevalt kööginuga kasutav kokk anda noale kiirelt suurema vaheduse paari tõmbega terituspulgal, juuksur või habemeajaja ihuda habemenuga teritusrihmaga. Põhjalikum teritus tehakse käia, luisu või tahu abil. Peitli ja höövlitera teritamise põhivahend on tahk või luisk. Kui peitel on äsja soetatud, see on töö käigus viga saanud või vajab vana peitli tera taastamist, siis kasutatakse kivikäia. Käiamisel jälgitakse, et peitlitera üle ei kuumeneks. Argisel kasutamisel saab peitli teravust kiirelt taastada viltkäial, millele on kantud spetsiaalset pastat. Peitli lõiketerale vajaliku nurga andmisel saab kasutada rakise abi, kogenud teritaja võib teritada tunde ja silma järgi. Kuna koduse kasutaja jaoks on ehk kõigi erinevate tahkude ja muude teritusvahendite soetamine tarbetult kulukas, on need võimalik asendada sirgele aluspinnale fikseeritud liivapaberiga. Nii tahul kui liivapaberil alustatakse jämedama teraga vahendist ja minnakse järjest peenemale terale. Peitli lõiketerale antakse sageli kaks nurka. Käärid on olemas paljudes majapidamistes. Näiteks köögikääre saab teritada erinevate majapidamises leiduvate vahenditega: klaaspudeli, fooliumi, liivapaberiga. Selleks tuleb neid esemeid lõigata. Põhjalikuma terituse jaoks tuleb kääri mõlemad lõiketerad lahti võtta ja tahu või luisu peal teritada. Kettsaagi teritatakse vastavalt sellele, millist ketti kasutatakse, millist puitu lõigatakse, millisel aastaajal lõigatakse ja mil moel puitu lõigatakse. Teritamiseks kasutatakse ümarviili, mida aitab suunata, lõikehamba suhtes vajaliku nurga all ja kõrgusel hoida rakis. Kasutatakse ka spetsiaalseid käiasid. Metsatööde käigus soovitatakse ketti põgusalt iga kütusepaagi täitmise järel teritada, põhjalikumal lihtsamal kodusel teritusel kinnitatakse kettsaag kruustangide vahele ja viilitakse ümarviili ning rakise (malli, raami) abil keti lõikehambad ühtlaselt teravaks. Mitmed tänapäevased saed pole teritamiseks mõeldud. Varasemad saeversioonid teritati viili või käiaga. Vanemate saagide puhul on lisaks õigele teritusnurgale oluline ka saehammaste räsamine ehk saehammaste keskteljest kerge eemale painutamisega lõiketee laiendamine, et vähendada hõõrdumist sae ja materjali vahel. Teritusviilidena on kasutusel kolmkant- või rombilõikeline ehk mõõkviil. Vilunud teritaja teritab silma järgi, kuid kasutada saab ka rakiseid ja šabloone. Vikatit teritatakse mitmel moel: tera kulub vähem siis, kui seda külmsepistada ehk venitada või pinnida. Selle käigus taotakse vikati lõikeserv alasi ja haamri abil õhukeseks, ühtlasi muutub tera sel moel jäigemaks. Samuti kasutatakse lõikamist: vikati materjalist kõvema metallriistaga, kolmekandilise noaga (näiteks teravaks käiatud nurkadega kolmnurkviiliga) tõmmatakse piki lõiketera külge, kraapides sel moel lõiketera õhemaks ja teravamaks. Niitmise käigus taastatakse vikati teravus luisu abil. Nüriks muutunud puur nõuab seadmelt ja kasutajalt rohkem energiat, hakkab kuumenema ja metalli puurides vilistavat häält tegema. Puuri saab teritada vastaval pingil, mis varustatud sobiva rakisega, kuid seda saab ka käsitsi käial teritada, toetades see tallale ning surudes puuri lõikepinda ettevaatlikult vastu käia, samas jälgides, et puur kuumaks ei läheks. Jälgitakse, et puuri mõlemad lõikepinnad oleksid ühtlase nurga ja suurusega. luisk tahk käi vikat nuga saag kirves peitel Vaike Reemann (30.5.2013). "Paar kasulikku nõuannet algajale heinalisele". Eesti Rahva Muuseumi blogi. Vaadatud 25.10.2021. "KUIDAS TERITADA KERAAMILISI NUGE?". Kuulutaja. Vaadatud 25.10.2021. Ruth Mägi (3.5.2018). "Teeme noa teravaks — lihtne teritamisõpetus!". Delfi. Vaadatud 25.10.2021. "NOA TERITAMINE – KUIDAS SEDA ÕIGESTI TEHA?". Taskunuga. Vaadatud 25.10.2021. "The Straight Razor Strop Guide". Sharpologist. Vaadatud 25.10.2021. "Nipid, kuidas nuga, kirves ja labidas teravaks saada". Kodus. Vaadatud 25.10.2021. "Tool Tip: How to Sharpen a Chisel". Instructables. Vaadatud 25.10.2021. "How to Sharpen Your Woodworking Tools With Sandpaper". Instructables. Vaadatud 25.10.2021. "How to Sharpen a Chisel". Family handyman. Vaadatud 25.10.2021. Steve Maxwell (8.4.2016). "VIDEO COURSE: Quickly Hone Tools So They're Sharper Than a Razor". Baileylineroad. Vaadatud 25.10.2021. "HOW TO SHARPEN KITCHEN SHEARS: 5 WAYS". The Daring Kitchen. Vaadatud 25.10.2021. "Filing the chain". Husqvarna. 24.4.2020. Vaadatud 25.10.2021. "Kuidas teritada mootorsae ketti?". Delfi. 26.2.2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.10.2021. Vaadatud 25.10.2021. "Hoia ketti teravana". Husqvarna. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.10.2021. Vaadatud 25.10.2021. "Saagide hooldamine" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 25.10.2021. Vaadatud 25.10.2021. "Kui lammast ja muruniidukit pole, siis aitab vikat. Vaata, kuidas teritada vikatit (2)". Delfi. 11.7.2017. Vaadatud 25.10.2021. "VÄIKE VIKATIÕPETUS". Avinurme ajavakk. Vaadatud 15.10.2021. Virgo Siil (19.6.2014). "Emajõe lodul treeniti vikatiga niitmist". Maaleht. Vaadatud 25.10.2021. "PUURIMINE". Pärnumaa kutsehariduskeskus. Vaadatud 25.10.2021.