laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rootsi Julgeolekuteenistus

Rootsi Julgeolekuteenistus (rootsi keeles Säkerhetspolisen, lühendatult Säpo; kuni 1989. aastani Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning, RPS/SÄK) on Rootsi justiitsministeeriumile alluv julgeolekuteenistus, mis tegeleb vastuluure, terrorismivastase võitluse, riigi võtmeisikute ihukaitse ja Rootsi põhiseaduse kaitsega. Säpo loodi praegusel kujul 1. oktoobril 1989 Riikliku Politseiameti (Rikspolisstyrelsen) osana ning sai iseseisvaks ametiks 1. jaanuaril 2015. Teenistuse peakorter asub alates 2014. aastast Solnas. Mats Börjesson (1989–1994) Anders Eriksson (1994–1999) Jan Danielsson (2000–2003) Klas Bergenstrand (2004–2007) Anders Danielsson (2007–2012) Anders Thornberg (2012–2018) Klas Friberg (2018–...) Försvarets radioanstalt "Säkerhetspolisens historia" (rootsi keeles). Rootsi Julgeolekuteenistus. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2018. Vaadatud 14. august 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Klas Friberg blir Sveriges nya Säpo-chef". Rootsi Raadio (Rootsi keeles). 28. veebruar 2018. Vaadatud 14. august 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Ametlik koduleht
Põhja päästekeskus

Põhja päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas ja teistes Harjumaa linnades. Põhja päästekeskuse keskus on Tallinnas, Erika tänav 3. 2009. aasta detsembri seisuga töötas Põhja päästekeskuses: 10 operatiivkorrapidajat 20 rühmapealikku 62 meeskonnavanemat 317 päästjat Põhja päästekeskuse regioonis on 13 komandot: Assaku päästekomando Järve tee 3a, Assaku alevik, Rae vald Kehra päästekomando Kooli tänav 16, Kehra linn, Anija vald Keila päästekomando Ülejõe tee 2a, Keila linn Tallinna Kesklinna päästekomando Raua tänav 2, Kesklinna linnaosa, Tallinn Tallinna Kopli päästekomando Ankru tänav 12, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn Kose päästekomando Vardja küla, Kose vald Tallinna Lasnamäe päästekomando Osmussaare tänav 2, Lasnamäe linnaosa, Tallinn Tallinna Lilleküla päästekomando Paldiski maantee 47, Kristiine linnaosa, Tallinn Loksa päästekomando Kalurite tänav 2a, Loksa linn Muuga päästekomando Veose tänav 1, Maardu linn Tallinna Nõmme päästekomando Jaama tänav 4, Nõmme linnaosa, Tallinn Paldiski päästekomando Sadama tänav 39, Paldiski linn, Lääne-Harju vald Tallinna Pirita päästekomando Kloostrimetsa tee 22, Pirita linnaosa, Tallinn 2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Põhja-Eesti Päästekeskus asus Tallinnas Raua tänav 2. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks. 2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime Põhja-Eesti Päästekeskus. Põhja regiooni päästekomandod, www.rescue.ee, (vaadatud 01.05.2021) Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76 RT I, 29.12.2010, 149
Ida päästekeskus

Ida päästekeskus on Siseministeeriumi haldusalasse kuuluva Päästeameti struktuuriüksus, mis tegutseb Ida- ja Lääne-Virumaal ning mille tegevusvaldkonda kuulub päästetööde korraldamine, päästeala ennetustöö, riiklik tuleohutusjärelevalve ja kriisireguleerimine. Keskuse kontor asub Jõhvis Rahu tänav 38. Ida päästekeskusesse kuulub 11 päästekomandot: Kiviõli päästekomando Turu tänav 1, Kiviõli Iisaku päästekomando Vilkuri tänav 1, Iisaku Jõhvi päästekomando Rahu tänav 38, Jõhvi Kohtla-Järve päästekomando Lai tänav 7, Kohtla-Järve Kunda päästekomando Staadioni tänav 4, Kunda Narva päästekomando Vahtra tänav 3, Narva Narva-Jõesuu päästekomando Koidu tänav 3, Narva-Jõesuu Rakvere päästekomando Fr. R. Kreutzwaldi tänav 5A, Rakvere Sillamäe päästekomando Kesk tänav 1A, Sillamäe Tapa päästekomando Pikk tänav 18A, Tapa Väike-Maarja päästekomando Ebavere, Väike-Maarja 2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks. 2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime Ida-Eesti Päästekeskus. Ida regiooni päästekomandod, www.rescue.ee, (vaadatud 01.05.2021) Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76 RT I, 29.12.2010, 147
Lääne päästekeskus

Lääne päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Pärnu-, Järva-, Saare-, Hiiu-, Rapla- ja Läänemaal. Keskuse kontor asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare pst 61. Lääne päästekeskuses on 26 riiklikku ning 47 vabatahtlikku komandot, sh: Märjamaa päästekomando Pärnu maantee 32, Märjamaa, Märjamaa vald, Raplamaa Paide päästekomando Põllu 23, Paide Kohila päästekomando Viljandi maantee 11, Kohila Aravete päästekomando Tööstuse tee 3, Aravete Haapsalu päästekomando Tööstuse 19, Haapsalu Häädemeeste päästekomando Aiandi 4, Häädemeeste Järvakandi päästekomando Tehaste 18, Järvakandi, Raplamaa Kihelkonna päästekomando Kooli 8, Kihelkonna Kilingi-Nõmme päästekomando Pargi 4, Kilingi-Nõmme Koeru päästekomando Tiigi 7, Koeru Kuressaare päästekomando Transvaali tänav 58, Kuressaare Käina päästekomando Mäe plats 3, Käina Kärdla päästekomando Kõrgessaare maantee 45f/47, Kärdla Lihula päästekomando Piiri 10, Lihula Nõva päästekomando Pritsumaja, Nõva küla Orissaare päästekomando Kaluri 1, Orissaare Pärnu päästekomando A. H. Tammsaare pst 61, Pärnu Pärnu-Jaagupi päästekomando Soo 2, Pärnu-Jaagupi Rapla päästekomando Kevade 10, Sulupere, Raplamaa Risti päästekomando Tallinna maantee 15b, Risti Ruhnu päästekomando Tõstamaa päästekomando Pärnu maantee 2a, Tõstamaa Türi päästekomando Wiedemanni 2, Türi, Türi vald Vormsi päästekomando Hullo küla, Vormsi vald 2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks. 2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime Lääne-Eesti Päästekeskus. Lääne regiooni päästekomandod, www.rescue.ee Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76 RT I, 29.12.2010, 150
Lõuna päästekeskus

Lõuna päästekeskus on Päästeameti allüksus, mis tegeleb päästetööde, riikliku tuleohutusjärelevalve, päästealase ennetustöö ja kriisireguleerimisega Jõgeva-, Põlva-, Tartu-, Valga-, Viljandi- ja Võrumaal. Keskuse kontor asub Tartu Annelinnas Jaama tänaval. 2014. aasta lõpuni oli see Tartu kesklinnas Vanemuise tänaval. Lõuna päästekeskuse alla kuulub 22 päästekomandot, sh: Elva päästekomando Kirde tänav 14, Elva, Tartumaa Abja-Paluoja päästekomando Kooli tänav 1, Abja-Paluoja Alatskivi päästekomando Lossi tänav 4, Alatskivi Tartu Annelinna päästekomando Jaama tänav 207, Tartu Antsla päästekomando Meistripunkti, Kraavi küla, Antsla Jõgeva päästekomando Aia tänav 36, Jõgeva Mustla päästekomando Posti tänav 52C, Mustla Mustvee päästekomando Narva tänav 20, Mustvee Mõniste päästekomando Mõniste, Mõniste vald Otepää päästekomando Lipuväljak 22, Otepää, Valgamaa Põltsamaa päästekomando Pajusi maantee 37A, Põltsamaa Põlva päästekomando Lao tänav 17, Põlva Räpina päästekomando Rahu 1, Räpina linn, Põlvamaa Suure-Jaani päästekomando Oja tänav 2b, Suure-Jaani Tabivere päästekomando Same tee 1, Tabivere Tartu päästekomando Aleksandri tänav 11a, Tartu Tõrva päästekomando Metsa tänav 1A, Tõrva Valga päästekomando Karja tänav 16, Valga Vastseliina päästekomando Pätisilla tee 6, Vastseliina alevik Viljandi päästekomando Riia maantee 6, Viljandi (ehitamisel uus päästekomando hoone Metsküla tee 1) Võru päästekomando Räpina maantee 20a, Võru Värska päästekomando Järvesuu tänav 11, Värska alevik 2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks. 2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime Lõuna-Eesti Päästekeskus. Lõuna päästekeskus kolib uude majja Postimees 13. november 2014 Lõuna regiooni päästekomandod, www.rescue.ee, (vaadatud 01.05.2021) Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76 RT I, 29.12.2010, 148
Põhja-Ameerika

Põhja-Ameerika on regioon Ameerikas, mida mõistetakse eri kontekstides erinevalt. Loodusgeograafias arvatakse Põhja-Ameerika alla tavaliselt Põhja-Ameerika manner koos selle lähedal asuvate saartega.[lisa viide] ÜRO liigituse järgi kuuluvad aga tänapäevasesse Põhja-Ameerikasse:  Ameerika Ühendriigid  Kanada Bermuda Gröönimaa Saint-Pierre ja Miquelon Alates 1565. aastast koloniseerisid Põhja-Ameerikat sajandite vältel mitmed Euroopa impeeriumite asumaad: Uus-Hispaania Uus-Inglismaa Uus-Prantsusmaa Uus-Madalmaad Uus-Rootsi Vene-Ameerika (põhiliselt hilisem Alaska). Põhja-Ameerika Liit Kesk-Ameerika Kariibi mere regioon Lõuna-Ameerika Ladina-Ameerika Ameerika Ühendriigid Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt Põhja-Ameerika inglise keel
Demineerimiskeskus

Demineerimiskeskus on Päästeameti struktuuriüksus, mis kasvas välja eridemineerimistalitusest ja põhistati Päästeameti põhimäärusega 23. märtsil 2001. Demineerimiskeskus täidab sõjaväestatud päästeüksuste osakonna põhimäärusega talle pandud ülesandeid. Põhiülesanneteks on tegelemine lõhkekehade, pommikahtluste, pommiähvarduste, lõhkeseadeldiste ja plahvatusjärgse tööga. Demineerimiskeskus teeb ka õppefilme. Demineerimiskeskuse koduleht Õppefilmi "Ära puutu pommi!" 1. osa Õppefilmi "Ära puutu pommi!" 2. osa
Sinikka Bohlin

Sinikka Bohlin (sündinud 1947) on Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige, oli 1998–2010 Riksdagi liige. Aastal 2009 oli Sinikka Bohlin Põhjamaade Nõukogu president. Sinikka Bohlin Riksdagi veebilehel.
Enn Klooren

Enn Klooren (21. juuni 1940 – 26. märts 2011) oli eesti näitleja. Klooren õppis aastatel 1947–1959 Türi 1. Keskkoolis. Aastatel 1960–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis algõpetust ja laulmist. Lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 3. lennu 1968. aastal ja töötas seejärel Eesti Draamateatris. Alates 1989. aastast elas ta Järvamaal, kus muu hulgas juhtis harrastusteatrit. Klooren on mänginud mitmes Eesti filmis. On säilinud Enn Klooreni etteaste Vahastu kirikus Raplamaal 2010. aasta suvel. "Metskapten" (1971) "Naine kütab sauna" (1978) "Metskannikesed" (1980) "Toomas Nipernaadi" (1983) "Lurich" (1983) "Karoliine hõbelõng" (1984) "Tallinn pimeduses" (1993) "Jan Uuspõld läheb Tartusse" (2007) "Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta" (2011) Enn Klooreni vend Mati Klooren oli näitleja ja teatrijuht. Poeg Jürmo Jurtom on laulja. Poeg Jüri on programmeerija. Enn Klooreni minek ja tulek ….ja minek. "Enn Klooreni etteaste". Margo Vaino: Enn Klooreni minek ja tulek Hüvasti! Suri näitleja Enn Klooren Delfi, 26. märts 2011
FC Tarvastu

FC Tarvastu on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Viljandi valla Soe külas. FC Tarvastu (endine JK Jõmmid) Jalgpalliklubi asutati 15. aprillil 1994 viie jalgpallifänni initsiatiivil. Asutajaliikmeteks olid Zurab Kvaratshelia, Aivar Mastik, Gunnar Pütsepp, Tõnu Almre ja Jüri Kuropatkin. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2015. Vaadatud 4. novembril 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sergio Pérez

Sergio Pérez Mendoza (sündinud 26. jaanuaril 1990 Guadalajaras) on Mehhiko vormelisõitja. 2011. ja 2012. aastal sõitis ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas ja 2013. aastal McLareni meeskonnas. 2014. aastast sõidab ta Force India meeskonnas. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring)
Gerhard Berger

Gerhard Berger (sündinud 27. augustil 1959) on Austria endine vormelisõitja. Gerhard Berger võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1984–1997. Ta sõitis ATS-i (1984), Arrowsi (1985), Benettoni (1986, 1996, 1997), Ferrari (1987–1989 ja 1993–1995) ja McLareni (1990–1992) meeskonnas. Ta osales kokku 210 võistlusel ja kogus 385 punkti. Ta võitis 10 etappi, sai 12 parimat stardikohta ning sõitis 21 kiireimat ringi. Hooaja kokkuvõttes oli ta kahel korral kolmas (1988 ja 1994). Aastal 2006 ostis Gerhard Berger 50 protsenti Toro Rosso vormelitiimist, kuid 2008. aastal loobus oma osalusest.
Viljandi JK Kotkad

Viljandi JK Kotkad on endine Eesti jalgpalliklubi. Klubi on varem kandnud nimesid JK Kodugaas ja Viljandi Päästeteenistuse JK. Jürgen Henn
Esiliiga 1997/98

Esiliiga 1997/98 võitis Tallinna JK Vall. 1Merkuurilt ja Dünamolt võeti 3 punkti maha pettuse tõttu. Kõik mängud toimusid 1997. aasta sügisel Meistriliiga 1997/98 II liiga 1997/98 III liiga 1997/98 IV liiga 1997/98
Esiliiga 1996/97

Esiliiga 1996/97 võitis Tallinna JK Dünamo. 1Tallinna Dünamo loobus Meistriliiga üleminekuturniirist rahaliste probleemide tõttu, neid asendas FC Lelle. Kõik mängub toimusid 1996. aasta sügisel. 1FC Norma diskvalifitseeriti. Kõik mängub toimusid 1997. aasta kevadel. Meistriliiga 1996/97 II liiga 1996/97 III liiga 1996/97 IV liiga 1996/97
Esiliiga 1995/96

Esiliiga 1995/96 võitis Tallinna FC Norma. 1Pärnu United loobus. Meistriliiga 1995/96 II liiga 1995/96 III liiga 1995/96 IV liiga 1995/96
JK Luunja

JK Luunja on endine Eesti jalgpalliklubi. 2016. aastal alustas JK Luunja ning Tammeka II asemel Esiliiga B-s Tammeka U-21. Tammeka duubelmeeskond muudab nime Soccernet.ee, 13. jaanuar 2016
Tabasalu Jalgpalliklubi

Tabasalu Jalgpalliklubi on endine Eesti jalgpalliklubi. Tabasalu JK õigusjärglane on Tabasalu JK Charma. Tabasalu Palliklubi EJL-i kodulehel Tabasalu Jalgpalliklubi EJL-i kodulehel
JK Kaitseliit Kalev

JK Kaitseliit Kalev on Eesti endine jalgpalliklubi. EJL: JK KAITSELIIT KALEV, jalgpall.ee
Tallinna FC Olympic

Tallinna FC Olympic Olybet on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas. Koduleht
Irma Truupõld

Irma Truupõld (kodanikunimega Johanna Wilhelmine Irmgard Treufeldt, hiljem abielus Pihlak; 29. juuli 1903 Tallinn – 26. november 1980 Tallinn) oli eesti kirjanik. "Rohelise Päikese Maa" (Loodus 1936, 2. tr Ilukirjandus ja Kunst 1946, 3. tr Eesti Raamat 1980, 4. tr Postimees Kirjastus 2022, soome k 1938, inglise k 1985, saksa k 1985) "Öömori okaslinn" (Loodus 1936, 2. tr Perioodika 1992, soome k 1943) "Aadi esimene armastus" (Loodus 1937) "Kuidas jõuluvana leidis endale ameti" (Loodus 1937, ümbertr Eesti Raamatuühing 1989, 1990) Lisaks avaldanud perioodikas mitukümmend lühijuttu ja luuletust nii lastele kui ka täiskasvanutele ning kirjutanud libreto Priit Ardna operetile "Kalurineiu" (esietendus 18. jaanuaril 1941 Estonia teatris, lavastaja Agu Lüüdik). Sai tuntuks ka muinasjutukuuldemängude autorina (neist kõige populaarsem oli "Kullaketrajad" (1957)). Abiellus 1932. aastal arst Oskar Pihlakuga (1901–1968). Neil oli kolm last: Õie (1933–1946), Ilmar (1936–2022) ja Ülo (1940–2013). Teder, Eerik (5. detsember 1980). "In memoriam". Sirp ja Vasar. Vaadatud 15. augustil 2023. Pihlak, Johanna Wilhelmine Irmgard Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Truupõld, Irma Valgamaa koduloolises andmebaasis ISIK Janika Läänemets "Irma Truupõllu looming" (magistritöö, Tartu Ülikool 2016) Janika Läänemets "Nõukogude aja keerises. Irma Truupõllu lugu" – Keel ja Kirjandus 2017, nr 1, lk 8–21
Supernoova (film)

"Supernoova" on 1965. aastal valminud režissöör Veljo Käsperi esimene täispikk mängufilm. Noor, 24-aastane astrofüüsika diplomand Erik Kruus (Ago-Endrik Kerge) peaks minema kooli õpetajapraktikale, kuid ta soovib asuda tööle hoopis observatooriumis. Selle juht professor Kanne (Ants Eskola) tavaliselt üliõpilastega ei tegele, kuid Erik on kursis uuemate teadustöödega, lisaks kostab tema eest professori tütar Ilona (Agnessa Peterson), kes on Erikuga viimase ülikooliajast põgusalt tuttav. Professor Kanne võtab Eriku oma uurimisrühma, ent peagi selgub, et nende arusaamad teadusest on väga erinevad: professorile on see järjekindel pingutus eesmärgile jõudmise nimel, Erikule pigem romantiline seiklus. Ühel ööl avastab Erik supernoova ja otsustab seda koos laborant Mallega (Liina Orlova) tähistada, samal ajal kui uurimisrühm ootab, et ta teeks kontrollmõõtmisi ja -arvutusi. Pärast seda saadab professor ta Venemaale inventari järele. Kui Erik observatooriumisse naaseb, saab ta teada, et tema avastatud täht osutus hoopis noovaks. 1962. aasta augustis sõlmiti leping filmi "Helendav komponent" stsenaariumi kirjutamiseks Aigar Vahemetsaga, kes kirjutas sellest kolm varianti, teise ja kolmanda pealkirjad muutusid vastavalt “Noovaks” ja “Super Novaks”. Moskvas lükati stsenaarium tagasi, ent 1964. aastal ostis Tallinna Kinostuudio Aigar Vahemetsalt ikkagi "Super Nova" stsenaariumi ideekavandi ja sõlmis lepingu uute stsenaristide Ilja Averbachi ja Anatoli Romoviga. Filmi välisvõtted toimusid Tõraveres Tartu Observatooriumis. Äsjavalminud observatooriumi filmiti nii seest kui väljast, selle vaatlustorni ja lähiümbrust. Võtted heinaveost, talvisest teest ja Volgaga sõidust toimusid Pangodis, vesiveski stseenid filmiti Kongutal ja Mosinas. Filmis näidatakse mitu korda Tõraveres observatooriumi teise korruse fuajees eksponeeritavat Maie-Ann Rauna pannood "Galaktikad" (1964), mis on 1998. aastast Eesti Vabariigi kunstimälestiste nimekirjas. Ago-Endrik Kerge – Erik Kruus Ants Eskola – professor A. Kanne Agnessa Peterson – Ilona Liina Orlova – Malle Mati Klooren – Valdre Einari Koppel – Lang Heino Mandri – Paalman https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/390/sisukokkuvote Supernoova andmekogus IMDb (inglise) "Kommentaare Eesti filmile: Supernoova"
Põhjamaade Tööstusfond

Põhjamaade Tööstusfond (Nordisk Industrifond) oli fond Põhjamaade teaduse, hariduse ja innovatsiooni edendamiseks. Selle käivitas 20. veebruaril 1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu, mis seda ka haldas. Fondil oli kaks haru: bio- ja keemiaharu (Bio- og Kemidivisionen) ning materjalitehnoloogia- ja standardimisharu (Materialeteknologi og Standardiseringsdivisionen). Aastal 2004 liideti fond Nordtestiga Nordisk InnovationsCenteriks. Bio- ja keemiaharu juhtis teadus-, haridus- ja innovatsiooniprogramme Põhjamaade Ministrite Nõukogu haldamisel koostöös teiste organisatsioonidega. Programmide seas olid Nordic Wood (1993–1997), Põhjamaade metsa- ja puidutööstuse programm NordFood (1993–2000), Põhjamaade toiduainetööstuse programm NordPap (1993–1996), Põhjamaade paberi- ja tselluloositööstuse programm NordBio (1989–1993), biotehnoloogiatööstuse programm NordYeast (1987–1993), pärmiuurimise ja pärmi kasutava tööstuse programm Selles artiklis on kasutatud inglis- ja taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 27.3.2011.
Põhjamaade Geenipank

Põhjamaade Geenipank (Nordisk Genbank) oli Põhjamaade ühisasutus taimegeneetiliste ressursside säilitamiseks ning vanade Põhjamaade aia- ja põllumajandustaimede säilitamiseks. Asutus loodi Põhjamaade Ministrite Nõukogu halduses 1979 ning see töötas iseseisva asutusena 2007. aastani. Aastast 2008 on ta NordGeni koosseisus taimede osakonnana. Põhjamaade Geenipangal oli suur seemne- ja taimekogu vanadest Põhjamaade kultuurtaimedest ja nende metsikutest sugulastest. Taimegeneetilisi materjale kasutatakse uute põllumajandus- ja aiataimesortide aretamisel. Materjali kasutatakse ka aladel, kus kultuurtaimede geneetilised variandid huvi pakuvad. Materjale jagatakse tasuta teadlastele, sordiaretajatele ja teistele huvilistele kogu maailmas. Põhjamaade Geenipangas säilitati umbes 350 Põhjamaade taimeliiki. Kogus oli umbes 30 000 seemne- ja taimeproovi. Seemneid säilitati õhukindlates alumiiniumkottides 152 sügavkülmikus –20 °C juures Põhjamaade Geenipanga seemnelaos Alnarpis Malmö lähedal. Et minimeerida geneetiliste ressursside kadumaminemise ohtu, rajas Põhjamaade Geenipank turvalao Svalbardil, kus seemneid säilitati mahajäetud söekaevanduses –40 °C juures. Kogu hoidsid töögrupid, mis koosnesid kõigi Põhjamaade esindajatest. Töögrupid tegelesid ka geneetiliste ressursside kasutamise projektidega. Näiteks tegutsesid teravilja-, haljassööda-, juurvilja-, puuvilja ja marjade, kartuli- ja õlitaimede töörühm. Põhjamaade Geenipanga direktorid on olnud Bent Skovmand ja Jessica Kathle. Teravmägede seemnepank Põhjamaade Koduloomade Seemnepank Kasutatud on taanikeelse Vikipeedia artiklit seisuga 27.3.2011. NordGeni taimede osakond
Kastik

Kastik (Calamagrostis) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Eestis levinud liigid: metskastik – Calamagrostis arundinacea sookastik – Calamagrostis canescens jäneskastik – Calamagrostis epigeios roogkastik (verev kastik) – Calamagrostis purpurea püstkastik – Calamagrostis stricta
Metskastik

Metskastik (Calamagrostis arundinacea) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik. Metskastik on kõrge, enamasti suurte puhmikutena kasvav taim. Eestis on ta sage taim metsades ja raiesmikel. Metskastik andmebaasis eElurikkus
Sookastik

Sookastik (Calamagrostis canescens) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik. Sookastik andmebaasis eElurikkus