Juhan Peegel

Juhan Peegel (19. mai 1919 Uuemõisa vald, Saaremaa – 6. november 2007) oli eesti ajakirjandus- ja keeleteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1977) ning kirjanik, esimene Eesti ajakirjandusdoktor, üks Eesti ajakirjandusõppe rajajaid.[viide?] Juhan Peegel oli akadeemilise eestikeelse ajakirjandusõppe looja, kelle eestvedamisel hakati 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti keele kateedris eesti keele, kirjanduse ja rahvaluule kõrval eesti filoloogia eriharuna õpetama ka ajakirjandust. (Ajakirjandust sai tol ajal kõrgkoolis õppida vaid Leningradis või Moskvas). Oli aastatel 1964–1967 ajaloo-keeleteaduskonna dekaan. 1965. aastal hakati ülikooli juures korraldama vabariiklikke ajakirjanike ja kirjastustöötajate täienduskursusi, mille algataja ja sisuline eestvedaja oli samuti Juhan Peegel ja mida seetõttu hakati nimetama "Juhan Peegli eraülikooliks" (toimusid 1965–1987). 1976. aastal loodi ülikoolis Juhan Peegli eestvedamisel eraldi ajakirjandusosakond ja 1979. aastal ka žurnalistika kateeder. Oli aastatel 1976–1987 ajakirjandusprofessor ja 1979–1987 ühtlasi ka žurnalistika kateedri juhataja. Aastatel 1987–1991 konsultantprofessor, 1991–1994 ajakirjanduse ajaloo labori juhtivteadur ja alates 1994 emeriitprofessor. Aastal 1938 lõpetas Peegel Saaremaa Ühisgümnaasiumi, aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ajaloo ja murrete erialal. 1938–1939 töötas ta Kuressaares ajalehe Meie Maa toimetajana. 1939–1940 teenis Eesti sõjaväes, 1941–1945 osales Eesti Territoriaalkorpuse ja Eesti Laskurkorpuse koosseisus Teises maailmasõjas. 1947–1952 töötas ta ajalehes Edasi. 1951. aastal alustas Peegel tööd Tartu Riiklikus Ülikoolis. Aastatel 1953–1957 oli ta ülikooli eesti keele kateedri keele ja žurnalistika õpetaja ja vanemõpetaja, 1957. aastast dotsent, 1976. aastast professor ning 1994. aastast emeriitprofessor. Kandidaadiväitekirja kaitses ta 1954. aastal Tartus, doktoriväitekirja Eesti ajakirjanduse algusperioodist 1973. aastal Moskvas, saades Eesti esimeseks ajakirjandusdoktoriks. Oli aastatel 1964–1967 ajaloo-keeleteaduskonna dekaan. Juhan Peegli eestvedamisel hakati Tartu Riiklikus Ülikoolis 1954. aastast ette valmistama kõrgharidusega ajakirjanikke. 1976. aastal asutas ta ülikoolis ajakirjandusosakonna ja 1979. aastal sai temast žurnalistika kateedri juhataja. 1977. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige, 1989. aastast akadeemik.[viide?] Juhan Peegel oli NLKP liige aastatel 1966–1989. Ta uuris eesti ajakirjanduse ja kirjanduse ajalugu, samuti eesti folkloori, ning on avaldanud mitmeid publikatsioone. Tema suurimad tööd on viieosaline sõnaraamat "Nimisõna poeetilised sünonüümid eesti regivärssides" ja "Eesti vanade rahvalaulude keel". Ta osales ka eesti rahvuseepose “Kalevipoeg” teadusliku väljaande ning eesti rahvalaulude antoloogia väljaandmises. Kirjanikuna on Juhan Peegel välja andnud sõjaraamatu "Ma langesin esimesel sõjasuvel", H. D. Rosenstrauchi varjunime all "tahedad vahelugemised", Saaremaast inspireeritud lühiproosakogumikud, valikkogu "Tuli koduaknas".[viide?] "Eesti regivärsilise rahvalaulu keelest". TRÜ, Tartu 1961, 108 lk; 2. trükk 1966 "Rotatsioonimasinad mürisevad. Lühiülevaade kodanlike maade ajakirjanduse arengusuundadest, teooriast ning praktikast". Eesti Raamat, Tallinn 1965, 180 lk "Eesti ajakirjanduse algus (1766–1857). Valgus, Tallinn 1966, 148 lk "Nimisõna poeetilised sünonüümid eesti regivärssides". Sõnastik I–IV. Toimetaja Ülo Tedre. Eesti Raamat, I 1982 (A – K), 194 lk; II (L – Naine) 1984, lk 195–384; III (Neiu – Poiss), 1986, lk 385–615; IV (Pruut – Ö), 1989, lk 616–860; V Täiendused; Registrid; Errata: sõnastik. Teose 2., läbivaadatud ja ühtlustatud trükk: Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2004, 412 lk Marju Lauristin, Peeter Vihalemm, Sulev Uus ja Juhan Peegel, "Rajoonileht ja lugeja". Eesti Raamat 1987, 192 lk "Puhtetähed: ajakirjandusloolisi jutustamisi". Eesti Raamat 1991, 128 lk "Eesti ajakirjanduse teed ja ristteed: Eesti ajakirjanduse arengust" (XVII sajandist XX sajandini). Põhiautor ja koostaja Juhan Peegel, autorid veel: Krista Aru, Sergei Issakov, Ea Jansen, Epp Lauk. TÜ ja Olion, Tartu–Tallinn 1994, 352 lk "Kuld on jäänud jälgedesse. Regivärsi keelest ja poeetikast" (artiklite kogumik). Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 1997, 198 lk "Eesti vanade rahvalaulude keel". Koostanud Urmas Sutrop, eessõna: Ülo Tedre. Eesti Keele Sihtasutus 2006, 253 lk "Saaremaa motiive: pilte ja mõlgutusi". Loomingu Raamatukogu 1964, nr 42 "Üks kaunis jutu ja õpetuse raamat" (satiiri ja huumorit). Ajakirja Pikker sari. EKP Keskkomitee Kirjastus, Tallinn 1966, 80 lk "Lühikesed lood". Eesti Raamat, 1970, 192 lk "Kaks lühikest lugu" ("Tarbetu inimene"; "Mereaju"). Kujundanud Milvi Torim. Bibliofiilne väljaanne (trükitud 15 eksemplari), Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, Tallinn 1972, 18 lk Heinrich Dawid Rosenstrauch (pseudonüüm), "Kolm tahedat lugemist" (rahvalike põnevusjuttude paroodiad). Illustreerinud Edgar Valter, ajakirja Pikker väljaanne, Tallinn 1973, 94 lk "Teed ja ristteed: üks vanamoeline jutuahel" (lühiproosa). Eesti Raamat 1976, 136 lk "Ma langesin esimesel sõjasuvel: fragmentaarium" (romaan). Eesti Raamat 1979, 172 lk; 2. trükk kogumikus "Tuli koduaknas"; 3. trükk: Tammerraamat, Tallinn 2008 "Tuli koduaknas" (proosa koondkogu). Eesti Raamat 1983, 432 lk "Aegade jäljed: kaks habrast juttu". Eesti Raamat 1991, 126 lk Heinrich Dawid Rosenstrauch, "Neli tahedat lugemist". Pildid juure sehkendanud Edgar Valter. Kirjastus Olympia, Tallinn 1996, 142 lk 1975 Nõukogude Eesti preemia 1976 Tartu Riikliku Ülikooli medal 1977 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Väekargajad") 1979 Eesti NSV teeneline teadlane 1979 A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Ma langesin esimesel sõjasuvel") 1980 Nõukogude Eesti preemia 1989 Eesti NSV Teaduste Akadeemia medal 1993 Eesti Vabariigi teaduspreemia 1995 Tartu Kultuurkapitali aastapreemia 1996 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind 1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk 1998 Eesti Vabariigi teaduspreemia (elutööpreemia) 1999 Tartu Ülikooli suur medal 1999 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler 2002 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind 23. septembril 2011 otsustas Tartu Ülikooli nõukogu anda peatselt valmiva sotsiaal- ja haridusteaduskonna õppehoone Lossi 36 (endise naistekliiniku) auditooriumile nr 231 Juhan Peegli nime. Nõukogu otsus oli erandlik, kuna Tartu Ülikooli hoonetele ja ruumidele nimede andmiseks peaks isiku surmast möödas olema vähemalt 30 aastat. "Kahjuks ei ole küll võimalik anda Juhan Peegli nime auditooriumile, kus ta õpetas, kuid peame tulevast õppehoonet Lossi 36 ja selle vana auditooriumi samuti väga sobivaks ja väärikaks kohaks," kommenteeris otsust ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudi juhataja, dotsent Pille Pruulmann-Vengerfeldt. Tema järgi on nime saanud Juhan Peegli nimeline ajakirjandusstipendium ning ajakirjandusüliõpilaste veebiajakiri. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022. "Ülikooli ajalooline auditoorium hakkab kandma legendaarse Juhan Peegli nime" Postimees/Tartu Ülikooli pressiteade, 23. september 2011 (vaadatud 23.09.2011) "Otsides: Juhan Peegel. Meenutusi pikalt teelt". Vestluste põhjal koostanud Maarja Lõhmus. Tänapäev, Tallinn 2006, 168 lk; sisaldab ka Juhan Peegli bibliograafiat; ISBN 9985623851 "Alguses oli Juhan. Meenutuslood õpetaja Juhan Peeglist" (meenutavad 45 Juhan Peegli õpilast: August Luur, Voldemar Lindström, Ene-Reet Veiper, Martti Soosaar, Nasta Pino, Sulev Uus, Mihkel Loodus, Ülo Tuulik, Ene Puusemp, Marju Lauristin, Peeter Vihalemm, Asta Põldmäe, Andrus Saar, Linda Järve, Riina Eentalu, Varje Sootak, Hille Karm, Olev Remsu, Sirje Kiin, Epp Lauk, Raul Rebane, Mart Ummelas, Mart Kadastik, Katrin Lendok, Raimu Hanson, Siiri Maimets, Asta Niinemets, Heli Salong, Kai Maran, Aime Jõgi, Riina Mägi, Vahur Kalmre, Väinu Rozental, Rein Sikk, Maarja Lõhmus, Margus Mets, Anu Pallas, Madis Jürgen, Liina Valper, Vello Jaaska, Vilja Kohler, Ivo Rull, Maris Johannes, Jaanus Piirsalu, Mihkel Lendok). Koostajad ja toimetajad Maarja Lõhmus, Sulev Uus, Peeter Vihalemm, eessõna: Maarja Lõhmus. Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts, Tartu 2012, 192 lk; ISBN 9789949304707 ""Ma lõpetan selle jama ära". Ajakaaslaste meenutuslood Juhan Peeglist". Meenutuste autorid: Huno Rätsep, Ülo Tedre, Hillar Palamets, Loreida Oha, Ants Järv, Ellen Uuspõld, Silvia Vissak, Valve-Liivi Kingisepp, Rein Järlik, Evald Kampus, Ülo Tonts, Tullio Ilomets, Eeri Kukk, Ülo Vooglaid, Valter Haamer, Vello Lään, Siiri Raitar, Rein Veidemann, Jüri Valge, Ljubov Kisseljova, Peeter Olesk, Härmo Saarm, Kaisu Lahikainen, Tõnu-Andrus Tannberg, Ülo Russak, Ellen ja Heldur Niit, Ain Kaalep, Heino Liiv, Arvo Krikmann, Jüri Talvet, Reet Vääri, Ivar Trikkel, Andres Langemets, Ene Puusemp, Hando Runnel, Päiviö Tommila, Elvi Vaher, Ivo Linna, Andrus Peegel, Maarja Peegel-Vilo, Kristjan Peegel. Koostajad ja toimetajad: Sulev Uus, Maarja Lõhmus, Peeter Vihalemm, eessõna: Sulev Uus. Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts, Tartu 2014, 192 lk; ISBN 9789949955206 Kalle Kurg. "Jutt, õpetus, kooruke, iva." Arvustus ("Üks kaunis jutu ja õpetuse raamat") – Sirp ja Vasar, 9. detsember 1966 Marju Lauristin, "Mitu rolli, üks isiksus" – Keel ja Kirjandus 1979, nr 5, lk 257–262 Mihkel Mutt, "Üks vanamoeline eesti kirjamees" (Juhan Peegel 60) – Looming 1979, nr. 5; ka Mihkel Muti raamatus "Kõik on üks ja seesama", Eesti Raamat, Tallinn 1986, lk. 222–235 Eesti kirjanduse ajalugu, V köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1991, lk 547–552 (ülevaate autor Lehte Tavel) ja bibliograafia lk 578 Andrus Kivirähk. Vanajuhani sünnipäev EPL.ee, 22. mai 2004 Indrek Ude. Juhan Peegel: kas võitluskaaslaste elu päästnud sõpra ei tohi meeles pidada? Eesti Päevaleht (epl.delfi.ee), 7. mai 2005 Grete Naaber. "Olge head inimesed. Ei muud. Olge ausad, et süda ei valutaks millegi pärast." Pärnu Postimees. (parnu.postimees.ee), 28. oktoober 2006 Peeter Järvelaid. "Meestest, kes ei langenud esimesel sõjasuvel." – Pärnu Postimees, 9. november 2007. Jaan Undusk. Eesti lugu: Juhan Peegel "Ma langesin esimesel sõjasuvel" EPL.ee, 3. aprill 2009 Krista Aru. Kaks teerajajat ja õpetajat. Johann Voldemar Jannsen ja Juhan Peegel. Keel ja Kirjandus, mai 2019 Olev Remsu. Tänutunne. Postimees, 18. mai 2019 "Minu juhendaja oli Juhan Peegel". Fragmentaarium mälestustest Juhan Peegel Eesti biograafilises andmebaasis ISIK