laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Camillo Golgi

Camillo Golgi [ka'millo 'goldži] (7. juuli 1843 Corteno Golgi – 21. jaanuar 1926 Pavia) oli itaalia arst, patoloog, histoloog ja neuroteadlane. 1906. aastal pälvis ta koos Santiago Ramón y Cajaliga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Ta uuris kesknärvisüsteemi ja ka aju struktuure mikroskoopilisel tasandil. Golgi avastas 1897. aastal närvikudede ja neurilemma (neuronimembraani), neuronite, aksonite ja dendriitide analüüsimeetodi (nn must reaktsioon, mis põhineb raskmetalliühendite ja Golgi kompleksi reaktsioonil ehk "värvumisel") ning kirjeldas rakkudes korvitaolist moodustist, mis paikneb rakutuuma ümbruses. Kui ta oma töö 1898. aastal avaldas, nimetas ta seda struktuuri sisemiseks retikulaarseks aparaadiks (apparato reticolare interno). Hiljem hakati selle asemel kasutama terminit "Golgi kompleks". Golgi kompleks Golgi kõõlusorgan http://cellbio.ebc.ee/rakubio/golgi.html Camillo Golgi Nobeli auhinna kodulehel
Rondissone

Rondissone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Rondissone asub Po vasakpoolse lisajõe Dora Baltea kaldal. Rondissone kõrgus merepinnast on 211 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 173 inimest ruutkilomeetri kohta. Rondissone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Chivasso, Cigliano, Mazzè, Saluggia, Torrazza Piemonte, Verolengo. Haldushoone Dora Baltea https://demo.istat.it/?l=it  Rondissone – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Torrazza Piemonte

Torrazza Piemonte on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Torrazza Piemonte kõrgus merepinnast on 197 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 305 inimest ruutkilomeetri kohta. Torrazza Piemonte piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Rondissone, Saluggia, Verolengo. https://demo.istat.it/?l=it  Torrazza Piemonte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Rorà

Rorà on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Rorà kõrgus merepinnast on 967 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 20 inimest ruutkilomeetri kohta. Rorà piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Luserna San Giovanni, Torre Pellice, Villar Pellice. Rorà halduspiirides asuvad järgmised asulad: Ruà. https://demo.istat.it/?l=it Koduleht (itaalia keeles)
Salerano Canavese

Salerano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Salerano Canavese kõrgus merepinnast on 247 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 251 inimest ruutkilomeetri kohta. Salerano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Banchette, Fiorano Canavese, Ivrea, Loranzè, Samone. Sant Urbano kirik Vaade asulale, tagaplaanil paistab kihelkonnakirik https://demo.istat.it/?l=it  Salerano Canavese – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Fiorano Canavese

Fiorano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Fiorano Canavese kõrgus merepinnast on 256 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 199 inimest ruutkilomeetri kohta. Fiorano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Banchette, Ivrea, Lessolo, Loranzè, Lugnacco, Montalto Dora, Salerano Canavese, Samone. https://demo.istat.it/?l=it  Fiorano Canavese – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Lessolo

Lessolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Lessolo kõrgus merepinnast on 277 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 251 inimest ruutkilomeetri kohta. Lessolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Borgofranco d'Ivrea, Brosso, Fiorano Canavese, Montalto Dora, Vico Canavese. Castello Cagnis S. Rocco kabel ja haldushoone S. Giorgio kirik https://demo.istat.it/?l=it  Lessolo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Salza di Pinerolo

Salza di Pinerolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Salza di Pinerolo kõrgus merepinnast on 1210 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 5,12 inimest ruutkilomeetri kohta. Salza di Pinerolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Massello, Perrero, Pragelato, Prali. Salza di Pinerolo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Didiero, Coppi, Inverso, Campoforano, Serre, Meynier, Missiera, Fontane, Serrevecchio. https://demo.istat.it/?l=it  Salza di Pinerolo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved

Võhmetu-Lemküla-Porkuni karstijärved (ka: Võhmetu-Lemküla karstijärved) on karstijärved Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Karstijärved paiknevad Võhmetu-Lemküla-Porkuni ooside vahel. Karstijärved esinevad seal ainult suurvee ajal. Järved jäävad Võhmetu-Lemküla maastikukaitsealale. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 31 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Perrero

Perrero on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Perrero kõrgus merepinnast on 840 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 12 inimest ruutkilomeetri kohta. Perrero piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Angrogna, Massello, Perosa Argentina, Pomaretto, Prali, Pramollo, Roure, Salza di Pinerolo, Villar Pellice. Vaade läänest Keskus https://demo.istat.it/?l=it  Perrero – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved

Mõdriku-Kulina allikad ja allikajärved on allikate moodustatud allikajärved Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Need jäävad Mõdriku-Roela maastikukaitsealale. Allikad ja allikajärved esinevad Mõdriku-Kulina oosiahelike kõrval. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Karl-Marx-Stadti ringkond

Karl-Marx-Stadti ringkond oli Saksa DV ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. Aastast 1952 kuni 10. maini 1953 kandis ringkond nime Chemnitzi ringkond (Bezirk Chemnitz). Ringkonna halduskeskus oli Karl-Marx-Stadt (linna nimi oli 10. maini 1953. aastani ja on alates 1. juunist 1990 Chemnitz).
Neeruti järved

Neeruti järved on järvestik Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Need järved on Eesjärv, Tagajärv, Orajärv ja Sinijärv. Järved asuvad Neeruti mägede vahel. Järved jäävad Neeruti maastikukaitsealale. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 32 Neeruti mäed ja järved Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013)  Neeruti järved – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Samone (Piemonte)

Samone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canaveses. Samone kõrgus merepinnast on 250 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 662 inimest ruutkilomeetri kohta. Samone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Banchette, Colleretto Giacosa, Fiorano Canavese, Loranzè, Pavone Canavese, Salerano Canavese. https://demo.istat.it/?l=it  Samone (Piemonte) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Dragomir Milošević

Dragomir Milošević (serbia keeles Драгомир Милошевић; sündinud 4. veebruaril 1942) on Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdi mõistetud sõjakurjategija, kes juhtis Bosnia sõjas Republika Srpska sõjaväe korpust (Sarajevsko-romanijski korpus). Dragomir Miloševići juhitav korpus piiras Bosnia sõjas kolm aastat Sarajevo linna. Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Dragomir Miloševići 2006. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 33-aastase vangistuse. 2009. aastal lühendas tribunali apellatsioonikogu karistust 29 aastale. Dragomir Milošević kannab alates 2011. aasta 22. märtsist karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti ja tribunal on sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdi mõistetud isikuid karistust kandma. Milan Martić
San Ponso

San Ponso on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. San Ponso kõrgus merepinnast on 347 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 143 inimest ruutkilomeetri kohta. San Ponso piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busano, Oglianico, Pertusio, Rivara, Salassa, Valperga. Romaani stiilis San Ponso ristimiskabel (X–XI saj) San Ponso kihelkonnakirik ja ristimiskabel https://demo.istat.it/?l=it  San Ponso – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Sant'Antonino di Susa

Sant'Antonino di Susa on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos. Sant'Antonino asub Susa orus, Po vasakpoolse lisajõe Dora Riparia paremal kaldal. Sant'Antonino di Susa kõrgus merepinnast on 380 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 441 inimest ruutkilomeetri kohta. Sant'Antonino di Susa piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgone Susa, Coazze, Condove, Vaie, Villar Focchiardo. Sant'Antonino di Susa halduspiirides asuvad järgmised asulad: Cresto, Mareschi, Vignassa. https://demo.istat.it/?l=it  Sant'Antonino di Susa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Milan Martić

Milan Martić (serbia keeles Милан Мартић, sündinud 18. novembril 1954) oli Krajina Serblaste Vabariigi kolmas ja viimane president Horvaatia iseseisvussõja ajal aastail 1994–1995 ja on Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdimõistetud sõjakurjategija. Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Milan Martići süüdi sõjakuritegudes 2007. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 35-aastase vangistuse. Milan Martić kannab alates 2009. aasta juunist oma karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti ja tribunal on sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma. Dragomir Milošević
Norra begravningsplatsen

Norra begravningsplatsen ('Põhjakalmistu') on kalmistu Rootsis. Ta asub Stockholmi linna põhjaosas Solna vallas. Aastal 1815 eraldati maa-ala kalmistu jaoks. Kalmistu avati pidulikult 9. juunil 1827 piiskop Johan Olof Wallini (kes maeti hiljem ka sellele kalmistule) poolt. Paljud arhitektid, nagu Gustaf Lindgren, Gunnar Asplund, Sigurd Lewerentz ja Lars Iisrael Wahlman on osalenud kalmistu projekteerimisel. Kalmistul on palju skulptuure, reljeefe ja muid kunstilisi kaunistusi, mis on loodud Rootsi tuntuimate skulptorite, sealhulgas Carl Eldi ja Carl Millesi poolt. Norra begravningsplatsenil on ka juutide ja katoliiklaste matmisala. Salomon August Andrée (1854–1897) Klas Pontus Arnoldson (1844–1916) Ingrid Bergman (1915–1982) Folke Bernadotte (1895–1948) Franz Berwald (1796–1868) August Blanche (1811–1868) Allvar Gullstrand (1862–1930) Per Albin Hansson (1885–1946) Sofja Kovalevskaja (1850–1891) Ivar Kreuger (1880–1932) Gustaf de Laval (1845–1913) Ernst Linder (1868–1943) Arvid Lindman (1862–1936) Vilhelm Moberg (1898–1973) Alfred Nobel (1833–1896) Ernst Rolf (1891–1932) Nelly Sachs (1891–1970) Ulrich Salchow (1877–1949) Victor Sjöström (1879–1960) Karl Staaff (1860–1915) Mauritz Stiller (1883–1928) August Strindberg (1849–1912) Hugo Theorell (1903—1982) Ernst Trygger (1857–1943) Johan Olof Wallin (1779–1839) Ragnar Östberg (1866–1945) Skogskyrkogården
Tõlinõmme järv

Tõlinõmme järv (ka: Telinõmme järv, Humala järv) on järv Harju maakonnas Harku vallas. Järv jääb Vääna maastikukaitsealale. Järve pindala on 6,5 hektarit ja sügavus kuni 2 meetrit. Tõlinõmme järv asub paeplatoo häilus, mille mõõtmed on ligikaudu 1,7 × 2 km. Järv moodustus Litoriinamere laguunist, mille soostumine algas juba Antsülusjärve eksisteerimise ajal. Veel 1930. aastate alguses oli Tõlinõmme järve pindala 38 hektarit ja see kuulus Eesti linnurikkamate järvede hulka. Veekogu olukord halvenes oluliselt 1937. aastal, mil loodeti järve arvelt uusi heinamaid saada. Ebaõnnestunud maaparanduskatsete (kaevati magistraalkraav Keila jõeni) järel vähenes järve veepeegli pindala ligikaudu ⅔ võrra. Järve veetaseme alanemine ja kinnikasvamine hakkas uuesti kiirenema 1990. aastate alguses, kui lakkas töötamast järve kuivendussüsteemi truupregulaator. Rike parandati 2003. aastal Harjumaa keskkonnaameti eestvõttel. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 43 Vääna maastikukaitseala Tõlinõmme, õõtsuv maastik paeplatool Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kadrina valla lipp

Kadrina valla lipp on Eesti haldusüksuse Kadrina valla lipp. Lipp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995 ning õnnistatud 25. novembril 1995 kadripäeval ehk püha Katariina sünnipäeval Kadrina kirikus. Kadrina valla lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor. Ülemine laid on valge, keskmine must ja alumine roheline. Väljade laiuste suhte on 3:2:3. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 98x154 cm. Valla lipp ei tohi normaalmõõtmetelt olla suurem riigilipust. Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga. Valla lipu kasutamine sätestatakse seadusega ning volikogu vastava määrusega. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele põletamise teel. Kui riigilipp heisatakse koos mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, paigutatakse need lipud maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. Kadrina valla vapp Lääne-Viru maakond Kadrina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Koigi järvestik

Koigi järvestiku moodustavad neli Saare maakonnas Koigi soos olevat järve. Need järved on Koigi järv, Koigi Ümmargune järv, Koigi Pikkjärv ja Naistejärv. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 85
Kõlli järv

Kõlli järv (ka: Peitlemäe järv, Metsajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas. Järv jääb Otepää looduspargi territooriumile. Järv asub 127 m üle merepinna. Järve pindala on 3,2 ha ja suurim sügavus 22 m, olles sellega Otepää kõrgustiku sügavaim järv. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 106 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Urvaste järved

Urvaste järved (ka Urvaste järvestik, Urvaste ürgoru järvestik) on kolm järve Võrumaal Antsla vallas. Need järved on Uhtjärv, Luhasoo järv ja Lõõdla järv. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 115 Urvaste järvestik Eesti looduse infosüsteemis
Paganamaa järved

Paganamaa järved (ka Paganamaa järvestik) on neli järve Eesti-Läti piiril. Järvestiku Eesti-osa jääb Võrumaale Rõuge valda. Need järved on Kikkajärv, Sarapuujärv, Liivajärv ja Mudajärv. Kirdepoolsest Kikkajärvest saab alguse Peeli jõgi, mis voolab läbi ülejäänud kolme järve. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 116. Paganamaa järvestik Eesti looduse infosüsteemis
Kadrina valla vapp

Kadrina valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kadrina valla vapp. Vapp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995 ning õnnistatud 25. novembril 1995 kadripäeval ehk Aleksandria püha Katariina mälestuspäeval Kadrina kirikus. Vapi autor on Rakvere Teatri lavastusala juhataja Jaan Liivsoo. Hõbedase kaldtalaga vasakult poolitatud rohelise-musta kilbi ülemisel, rohelisel väljal kuue kodaraga ratas, millest osa ära murdunud ja mustal väljal kolm Kreeka risti – kõik hõbedased. Vapil kujutatud katkine ratas on ajalooline sümbol, nimelt 307. aastal purunes Aleksandrias Katariina piinamise ratas, mis andiski alust Katariina pühakuks kuulutamisele. Vapi autori sõnul võib katkine ratas tähendada ka Kadrina arengu hüplikkust. Kolm Kreeka risti märgivad usku Jumalasse, Eesti Vabariiki ja iseendasse. Kadrina valla lipp Lääne-Viru maakond Kadrina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Värska järved

Värska järved on järvestik Võrumaal Setomaa vallas. Need järved on Õrsava järv (22 ha), Saarõpää järv (3 ha), Hilibiniidü järv ja Umbjärv (3,8 ha). Värska järved Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Värska järved Eesti looduse infosüsteemis
Lavatsi järv

Lavatsi järv (ka: Lavatse järv, Lavaõue järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas. Järve pindala on 5,8 ha ja maksimaalne sügavus 15,2 m. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 129 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Poka järv

Poka järv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas. Järve pindala on 3,9 ha ja maksimaalne sügavus 18,5 m. H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 129 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kenti maakond (Rhode Island)

Kenti maakond (Kent County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis. Maakonna halduskeskus on East Greenwich ja suurim linn Warwick. Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090. Providence'i maakond (põhjas) Bristoli maakond (idas) Washingtoni maakond (lõunas) New Londoni maakond (edelas) Windhami maakond (läänes) Newporti maakond (kagus) Kenti maakond moodustati 1750. aastal Providence'i maakonna osadest. Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb Warwicki linnaks (city) ja neljaks aleviks (town): Coventry, East Greenwich, West Greenwich ja West Warwick. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Väike Karujärv

Väike Karujärv (ka Meose järv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas. Järv asub ürgorus ja selle lähedal asub ka Suur Karujärv; minevikus moodustasid need kaks järve ühise veekogu. Nõo karujärved: Suur ja Väike Karujärv Eesti looduse infosüsteemis Väike Karujärv VEE2093600 Eesti looduse infosüsteemis
Kenti maakond

Kenti maakond on mitme riigi mitme haldusüksuse nimi. Ameerika Ühendriigid: Kenti maakond (Delaware) Kenti maakond (Maryland) Kenti maakond (Rhode Island) Kenti maakond (Texas) Austraalia: Kenti maakond (Austraalia) Kanada: Kenti maakond (Ontario) Kenti maakond (New Brunswick)
Illi järved

Illi järved on kaks järve Tartumaal Nõo vallas: Umbjärv ja Väike Umbjärv. Illi järved Eesti looduse infosüsteemis Illi järved veebiportaalis eestigiid.ee
Providence'i maakond

Providence'i maakond (Providence County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Providence. Maakonna pindala on 1129 km². Veepindala on 60 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 626 667. Aastal 2000 oli elanike arv 621 602. Norfolki maakond (loodes) Bristoli maakond (Massachusetts) (idas) Bristoli maakond (Rhode Island) (kagus) Kenti maakond (lõunas) Windhami maakond (läänes) Worcesteri maakond (kirdes) Providence'i maakond moodustati 1703. aastal algse nimega Providence Plantationsi maakond, 1729. aastal nime muudeti. Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb kuueks linnaks (city): Providence, Central Falls, Cranston, East Providence, Pawtucket ja Woonsocket ning kümneks aleviks (town): Burrillville, Cumberland, Foster, Glocester, Johnston, Lincoln, North Providence, North Smithfield, Scituate ja Smithfield. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Washingtoni maakond (Rhode Island)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis. Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on South Kingstown. Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090. Kenti maakond (põhjas) New London maakond (läänes) Suffolki maakond (edelas) Newporti maakond (läänest) Washingtoni maakond moodustati 1729. aastal Providence'i maakonna osadest ning algselt kandis Kingsi maakonna nime. 1781. aastal nimetati maakond ümber Washingtoni maakonnaks. Washingtoni maakond on tuntud, kui ka South' maakond (Lõuna maakond). Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb üheksaks aleviks (town), linnu (city) maakonnas ei ole: Charlestown, Exeter, Hopkinton, Narraganssett, New Shoreham, North Kingstown, Richmond, South Kingstown ja Westerly. Block Island National Wildlife Refuge John H. Chafee National Wildlife Refuge Ninigret National Wildlife Refuge Trustom Pond National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Newporti maakond

Newporti maakond (Newport County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis. Maakonna halduskeskuspuudub. Suurim linn Newport. Maakonna pindala on 812 km². Veepindala on 543 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 82 888. Aastal 2000 oli elanike arv 85 433. Bristoli maakond (Rhode Island) (põhjas) Bristoli maakond (Massachusetts) (idas) Washingtoni maakond (läänes) Newporti maakond moodustati 1703. aastal Rhode Islandi maakonna nimelisena. 1729. aastal nimetati maakond ümber Newporti maakonnaks. Sarnaselt teiste Rhode Islandi maakondadega likvideeriti maakonna omavalitsus 1846. aastal. Maakond jaguneb Newporti linnaks (city) ja viieks aleviks (town): Jamestown, Little Compton, Middletown, Portsmouth ja Tiverton. Sachuest Point National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Lümandu ohvriallikas

Lümandu ohvriallikas (ka: Lümandu silmaallikas, Lümandu külmaallikas) on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kasari jõe vasakul kaldal, kust Lümandu küla jääb 0,5 km kagusse. Allikas on arvatud arheoloogiamälestiseks. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013) Lümandu ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Lümandu ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris
Üüste allikad

Üüste allikad (ka: Mustallikad) on allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Allikad moodustavad kuus allikarühma, mille vesi suubub Üüste ojja. Allikatest suurim on Mustallikas. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 61 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Seli allikad

Seli allikad on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikad avanevad neljast allikalehtrist, millest kolm on liitunud. Liitunud allikalehtritesse moodustub 6 m laiune ja 1 m sügavune järvik. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 62 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tulimurru allikad

Tulimurru allikad on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikad on 150 m pikkuses ja 100 m laiusel lõigul, moodustades veerikkal ajal järve, mille põhjas ja kaldapiirkonnas avanevad allikad. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 62 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lümandu Nõiaallikas

Lümandu Nõiaallikas on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Lümandu mõisa pargis. Allikas avaneb allikalehtris, mida on süvendatud, ja mille sügavus on 1,5 meetrit ja laius 5 meetrit. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 62 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Keetallikas

Keetallikas on allikas Rapla maakonnas Rapla vallas. Allikas avaneb 0,5 m sügavuses nõos. Veerikkal ajal on allika vooluhulk mitukümmend liitrit sekundis. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 62 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Nadalama allikad

Nadalama allikad on allikad Rapla maakonnas Kehtna vallas. Allikad avanevad kolme rühmana 400 m pikas ja 100 m laias allikaalas. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 62 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Lohu allikad

Lohu allikad (ka: Pontiaki allikad) on allikad Rapla maakonnas Kohila vallas Keila jõest vasakul, kust Loone linnamägi jääb 0,6 km kagusse. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) Lohu allikad keskkonnaportaalis
Pühajõe allikad

Pühajõe allikad on allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulast u 3 km edelas Pühajõe talu õue lähedal. Allikad avanevad tiigis. Allikate koguvooluhulk on 50 l/s. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.04.2013) . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 63 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis