laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Monique

Monique [mon'ik] on prantsuse naisenimi, nime Monica prantsuse variant, mis on levinud ka ingliskeelsetesse maadesse. Seda nime on algselt pandud püha Monica järgi, kelle prantsuskeelne nimekuju on Monique. USA-s kuulus Monique 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud nime hulka 1955–2008, sealhulgas 500 populaarseima tüdrukunime hulka 1959–2004 ja 200 populaarseima eesnime hulka 1967–1996. Kõige kõrgemal, 93. kohal oli see eesnimi 1980. aastal. Sealjuures on selle nime populaarsus mis tahes aastal jäänud alla nimele Monica ja edestanud nime Monika. Angélique Monique-Paulette Boyer Rosseau Gabrielle Monique Union, USA näitleja Monique, tegelane joonisfilmiseeriast "Kim Possible" Monique Alexander, USA näitleja ning modell Monique Bégin, Kanada sotsioloog ja poliitik Monique Buzzarté, USA muusik Monique Cassie, Uus-Meremaa näitleja Monique Chabot, Kanada näitleja Monique Charlesworth, kirjanik Monique Coleman, USA näitleja Monique Gabrielle, USA modell ja näitleja Monique Garbrecht-Enfeldt, saksa kiiruisutaja Monique Guay, Kanada poliitik Monique Haas, prantsuse pianist Monique Hennagan, USA jooksja Monique Hermes, ajakirjanik Monique Hürner (Monique), Šveitsi šlaagrilaulja Monique Imes (Mo'Nique), USA näitleja Monique Kavelaars, Kanada vehkleja Monique Laederach, Šveitsi kirjanik ja kriitik Monique Leyrac, Kanada laulja ning näitleja Monique Lhuillier, moekunstnik Monique Mercure, Kanada näitleja Monique Parent, USA modell ja näitleja Monique Richard, Kanada ametiühingutegelane Monique Séka, Elevandiluuranniku laulja Monique Serf (Barbara), prantsuse šansoonilaulja ning šansoonide kirjutaja Monique Sluyter, friisi modell ja telesaatejuht Monique Smith, Kanada poliitik Monique Spartalis, taani poplaulja Monique Thomassettie, Belgia kunstnik Monique Truong, kirjanik Monique van de Ven, hollandi filminäitleja Monique Vézina, Kanada poliitik Monique Vinh Thuy, Vietnami keisri Bảo Đại abikaasa Monique Wittig, prantsuse kirjanik ja feminist Jardin Monique Radio Monique USA populaarsed lapsenimed
Vend

"Veli" suunab siia. Eesnime kohta vaata artiklit Veli (eesnimi). Kellegi vend (ka: veli, vennas) on meessoost isik, kellel on samad vanemad. Kaksikvend Noorem vend Vanem vend Poolvend Kasuvend Õve Nõbu Vennalikkus Verevendlus Vennastumine Vennaskond Õde Sugulussuhted
Virginia Beach

Virginia Beach on linn Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. Asub Chesapeake'i lahe ja Atlandi ookeani rannikul. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Virginia Beachi koduleht
Aritmeetiline operatsioon

Aritmeetiline operatsioon ehk aritmeetiline tehe ehk aritmeetikatehe on arvudega sooritatav liitmis-, lahutamis-, korrutamis- või jagamistehe. Mõnikord nimetatakse aritmeetilisteks teheteks ka astendamist või muid tehteid arvudega. Aritmeetika Binaarne operatsioon
Elfriede Jelinek

Elfriede Jelinek (sündinud 20. oktoobril 1946 Mürzzuschlagis) on Austria romaani- ja näitekirjanik. Ta on 2004. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Jelineki isa oli juudi-tšehhi päritolu, kuid tal õnnestus pääseda holokaustist. Paljud pereliikmed hukkusid koonduslaagrites. Elfriede Jelinek hakkas noorelt luuletusi kirjutama, esimene luulekogu ilmus 1967 ("Lisas Schatten"). Enne Nobeli auhinna saamist oli tema looming väljaspool saksa keeleruumi vähe tuntud. Tema näidendeid kõrvutati tuntud näitekirjaniku Thomas Bernhardi loominguga. Tema looming on väga mitmekülgne ja vastuoluline. Seda on nii tugevalt kritiseeritud kui ka ülistatud. Tema teostes on läbivaks teemaks naise seksuaalsus, selle ärakasutamine ja sugupoolte konflikt. Aastatel 1974–1991 oli ta Austria Kommunistliku Partei liige, lisaks on ta feminist. 1998 – Georg Büchneri auhind 2004 – Franz Kafka auhind 2004 – Nobeli kirjandusauhind "bukolit. hörroman"; Wien 1979 (ISBN 3-85394-023-4) "wir sind lockvögel baby!"; Reinbek 1970 (ISBN 3-499-12341-X) "Michael. Ein Jugendbuch für die Infantilgesellschaft"; Reinbek 1972 (ISBN 3-499-25012-8) "Die Liebhaberinnen"; Reinbek 1975 (ISBN 3-499-25064-0) "Die Ausgesperrten"; Reinbek 1980 (ISBN 3-498-03314-X) "Die Klavierspielerin"; Reinbek 1983 (ISBN 3-498-03316-6) "Oh Wildnis, oh Schutz vor ihr"; Reinbek 1985 (ISBN 3-499-13407-1) "Lust"; Reinbek 1989 (ISBN 3-498-03323-9) "Die Kinder der Toten"; Reinbek 1997 (ISBN 3-499-22161-6) "Gier"; Reinbek 2000 (ISBN 3-499-23131-X) "Was geschah, nachdem Nora ihren Mann verlassen hatte"; 1977 "Clara S."; 1981 "Burgtheater"; 1983 "Krankheit oder Moderne Frauen"; 1984 "Präsident Abendwind"; 1987 "Wolken.Heim"; 1988 "Totenauberg"; 1991 "Raststätte"; 1994 "Stecken, Stab und Stangl"; 1996 "Ein Sportstück"; 1998 "er nicht als er" (koos Robert Walseriga); 1998 "In den Alpen"; 2002 "Das Werk"; 2003 "Prinzessinnendramen"; 2003 "Bambiland"; 2003 "Babel"; 2005 "Ulrike Maria Stuart"; 2006 "Klaveriõpetaja", romaan, tõlkinud Liina Truus-Mittermayr, toimetaja Karin Kastehein, kujundaja Peeter Paasmäe. Ilmunud Tartus. Kirjastus Elmatar, 2005. Originaal: "Die Klavierspielerin" "Lõbu laialt", romaan, tõlkinud ja eessõna Hermann Sau, kujundanud Tarmo Puudist. Ilmunud Tallinnas. Kirjastus Kupar, 1995.Originaal: "Lust" "Alpides", tõlkinud ja järelsõna Heli Mägar. Looming, 0134–4536, (2002) nr. 11, lk 1635–1649 Elfriede Jelineki koduleht (saksa keeles)
Helen Keller

Helen Adams Keller (27. juuni 1880 Tuscumbia, Alabama – 1. juuni 1968) oli pimekurt ameerika kirjanik, poliitaktivist ja lektor. Heleni kui pimekurdi õpetas teiste inimestega normaalselt suhtlema Anne Sullivan. Ameerika Sotsialistliku Partei ja ametiühingu IWW (Industrial Workers of the World) liikmena oli ta veendunud sõjavastane ning propageeris naiste valimisõigust, tööliste õigusi ja sotsialismi. Keller külastas ka paljusid riike, näiteks Soomet 1957. aasta kevadel. Helen sündis kapten Arthur H. Kelleri ja Kate Adams Kelleri, kes oli Robert E. Lee teine nõbu, peres. Kellerite juured ulatusid Saksamaale. Sündides ei olnud Helen pime ega kurt. Aasta ja seitsme kuuselt jäi ta raske haiguse tõttu pimedaks ja kurdiks, pisut hiljem kaotas ka kõnevõime. Toona teda ravinud arst ei osanud last tabanud haigust diagnoosida, alles hiljem on oletatud, et tegu võis olla kas meningiidi, punetiste või sarlakite tüsistusega. Seitsmeaastaselt oli ta leiutanud üle 60 märgi, mille abil sai kontakteeruda oma perega. 1886. aastal luges Heleni ema Charles Dickensi kirjutatud märkmeid, kus räägiti pimedast lapsest Laura Bridgmanist – loetu inspireeris Kate'i, et rääkida Baltimore'i spetsialistidega, kelle soovitusel hakkas Heleniga tegelema Alexander Graham Bell, kes tollal töötas just kurtide lastega. Bell omakorda soovitas perel viia Helen Perkinsi Pimedate Instituuti, kus Helen ka õpinguid alustas. Heleni õpetajaks hakkas 20-aastane Anne Sullivan. Nende lähedane sõprus kestis 49 aastat. Heleni õpingud jätkusid New Yorgi kurtide koolis. Hiljem õppis ta koos tavaliste tüdrukutega Cambridge'i Noorte Daamide Koolis, aastatel 1900–1904 Radcliffi kolledžis. Õpingute järel valdas Helen peale emakeele ka prantsuse, saksa ja ladina keelt. 1933 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks Helen kirjutas mitu autobiograafilist teost. 1902 "Minu elu" (eesti k. 1995) 1903 "Optimism" 1938 "Päevik"
Kannus

Kannus on linn Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Linnas elab 5800 inimest ja rahvastiku tihedus on 12,3 in/km². Linna keskasula asub Lestijoki ääres. Naabervallad on Kalajoki linn, Kokkola linn, Sievi vald ja Toholampi vald. Linnas räägitakse soome keelt. Kannuse vald asutati 1859, linnaks nimetati 1986. Eskola, Hanhineva, Korpela, Kungas, Jokisalo, Mutkalampi, Märsylä, Roikola, Välikannus, Ylikannus, Yliviirre Esko Aho, poliitik Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years Kannuse linna koduleht
Kuusamo linn

Kuusamo on linn Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Piirneb idas Venemaaga. Naabervallad on Posio vald, Salla vald, Suomussalmi vald ja Taivalkoski vald. Kuusamo vald asutati 1868, linna nime kannab 2000. aastast. Kuusamos asub tuntud matkarada Karhunkierros. Kuusamo linna haldusalasse jääb hulk külasid: Alakitka, Heikkilä, Hiltunen, Irni, Jokilampi, Kallunki, Kantokylä, Kemilä, Kero, Kesäniemi, Kiitämäjärvi, Kirkonkylä, Koskenkylä, Kuolio, Kurvinen, Kärpänkylä, Käylä, Lämsänkylä, Maaselänkylä, Murtovaara, Nissinvaara, Poussu, Puutteenkylä, Rukajärvi, Määttälänvaara, Soivio, Sossonniemi, Suorajärvi, Tammela, Teeriranta, Törmäsenvaara, Vasaraperä, Virrankylä, Vuotunki, Lehto ja Kiviperä. Linna haldusalas asub ka Ruka suusakeskus. Area of Finland's municipalities 2023-01-01 Population growth biggest in nearly 70 years  Kuusamo linn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis  Kuusamo – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus Kuusamo koduleht
Tšerski mäestik

Tšerski mäestik (vene хребет Черского, цепи Черского) on mäestik Venemaal Sahhas (Jakuutias) ja Magadani oblastis. Tšerski mäestik kulgeb loode-kagu suunas. Selle kõrgeim tipp Pobeda mägi on 3003 m kõrgune. Mäestik on tekkinud Euraasia ja Põhja-Ameerika tektoonilise plaadi piirile. Selle piiri loomus on siiamaale välja selgitamata. Oletatud on nii seda, et mäestiku piirkonnas liiguvad laamad teineteisest eemale, kui ka seda, et mäestik on tekkinud laamade kokkusurumise tulemusena. Tšerski mäestik on tektooniliselt aktiivne. Mäestiku avastas 1926 Sergei Obrutšev, Vladimir Obrutševi poeg, ning nimetas selle maadeavastaja ja geograafi Jan Czerski järgi. Tšerski mäestik ja Verhojanski mäestik takistavad õhuvoolu läände. Seetõttu vähenevad sademed neist läände jäävatel aladel, sest sademed tulevad sinna suures osas ida poolt, Vaiksest ookeanist. Tšerski ahelik (Taga-Baikalimaal) Batagaika kraater Mäestikust Suures Nõukogude Entsüklopeedias
Konstantin Pätsi annetatud Riigivapi teenetemärkide loend

Konstantin Päts (Vabariigi Presidendi ametisse astudes, 24. aprillil 1938) Józef Beck (Poola välisminister, 9. mail 1938) Kaarel Eenpalu (peaminister, 22. veebruaril 1939) Johan Sooman (Politseivalitsuse abidirektor, 21. juunil 1937) August Tuulse (siseministri abi 21. juunil 1937) Richard Veermaa (Politseivalitsuse direktor 21. juunil 1937) Konstantin Talven (saatkonnanõunik, 22. jaanuaril 1940) Sergei Herm (Poliitilise politsei Tallinna komissari autojuht, 21. juunil 1937) Heinrich Siirma (Poliitilise politsei vanemagent, 21. juunil 1937) Johannes Ihla (21. juunil 1937) Ida Schwalbe (21. juunil 1937) Emil Edvin Vikman (29. novembril 1937) Joseph Hart (26. oktoobril 1937) August Jask (26. oktoobril 1937) Johann Kingo (26. oktoobril 1937) Aleksander Niilo (26. oktoobril 1937) Karl Sahras (26. oktoobril 1937) Johan Pahlsten (29. jaanuaril 1937) Nils Åke Håkansson (29. novembril 1937) Rafael Hägglund (29. novembril 1937) Jarl Rajala (29. novembril 1937) Karl Vallin (29. novembril 1937) Riigivapi teenetemärk Konstantin Pätsi annetatud Eesti Punase Risti teenetemärkide loend
Schönbrunni loss

Schönbrunni loss (saksa Schloss Schönbrunn) asub Austrias Viinis. See on üks tähtsamaid kultuurimälestisi Austrias ning alates 1860. aastast Viini üks olulisemaid turismiobjekte. Pärast Habsburgide monarhia kukutamist 1918. aasta novembris sai lossist uue Austria vabariigi omand ning see säilitati muuseumina. Pärast Teist maailmasõda, kui liitlasväed 1945. aastal Austria okupeerisid, rekvireeriti loss liitlasvägede kontrollnõukogu Briti delegatsiooni ja Viinis paikneva Briti sõjaväegarnisoni jaoks. Kui Austria sai 1955. aastal taas iseseisvaks ning liitlasväed lahkusid, sai lossist uuesti muuseum. Siiski on seal korraldatud ka tähtsaid üritusi, näiteks 4. juunil 1961 toimus John F. Kennedy ja Nikita Hruštšovi tippkohtumine. 1996. aastast kuulub Schönbrunni loss koos 160 hektari suuruse pargiga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Loss ja selle aiad annavad tunnistust Habsburgide dünastia jõukusest ja maitsest. Gloriette (Schönbrunni lossipark) Habsburgide monarhia Belvedere  Schönbrunni loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pilcomayo

Pilcomayo on jõgi Lõuna-Ameerikas. Algab Andidest, ülemjooksul on mägijõgi. Seejärel voolab üle Gran Chaco valdavalt kagusse. Suubub paremalt Paraguay jõkke.
Makatea

Makatea ehk Mangaia-te-vai-tamae on korallsaar Polüneesias Tuamotu saarte loodeosas, mis kuulub Prantsuse Polüneesiasse. Makatea asub Tuamotu saarte loodeosas. Tema geograafilised koordinaadid on 148° 13' W ja 15° 49' S. Lähim naabersaar Rangiroa asub 79 km kirdes. Makatea on kuni 7 km pikk ja kuni 7,5 km lai. Tema pindala on 24 ruutkilomeetrit. Saare kaljud ulatuvad kuni 80 meetrit üle merepinna. Saar on tekkinud tektoonilise kerke tulemusena ja on üks 4 saarest Tuamotu saarestikus, mis ei ole atoll. Makatea on peaaegu ainus saar Tuamotu saartel, kus leidub joogivett. Kohalikud elanikud toovad vett saarel olevatest koobastest. Selle järgi on saar oma nimegi saanud: "ma" tähendab puhast ja selget ning seal kasutatakse seda vee tähenduses, "atea" tähendab päevavalgust ja "k" on nende vahele lisatud selleks, et parem hääldada oleks. Saare teine nimi Mangaia-te-vai-tamae tähendab 'puhastatud (või selge) veega Mangaia'. Eurooplastele avastas saare Jakob Roggeveen 1722 ja nimetas selle Auroraks. Saarel leidis ta vett ja puuvilju, mis võimaldasid tal meeskonda skorbuudist ravida. Veel varem nimetasid pärismaalased saart Papa Teaks, mis tähendab 'valge kalju'. Saare looderannikul on mahajäetud asula Vaitepaua ja selle juurde kuuluv mahajäetud sadam Temao. Need pärinevad ajast, mil Makateal fosforiiti kaevandati (1917–1964). Nimelt on Makatea üks kolmest Vaikse ookeani korallsaarest, kus asusid suured fosforiidilademed (teised kaks olid Banaba ja Nauru). Sel ajal olid saarel kool, haigla ja pagaritöökoda, aga tänapäevaks on need kõik hävinud ja džunglisse kasvanud. Fosfaadi saamiseks kaevati saarele käsitsi sadu ja võib-olla tuhandeid auke. Need on pealt ümmargused, keskmiselt 2,5 m läbimõõduga ja 15–25 m sügavad. Inimene võib kergesti saarel ringi rännates mõnda auku sisse kukkuda ja sinna surra, sest tihe alustaimestik varjab neid pilgu eest. 1998 valmis film "Six Days Seven Nights" ("Kuus päeva seitse ööd"), kus mängisid Harrison Ford, Anne Heche ja David Schwimmer. Väidetavalt toimub filmi tegevus Makateal, aga seal seda ei filmitud ning film ei kujuta tõetruult saare loodust ega selle ohte. Makatea kuulub Rangiroa valda. 2002. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 93 inimest ja 2007. aasta rahvaloenduse ajal 61 inimest . Suurima küla nimi on Moumu. Saarerahva elatusallikad on põllumajandus, kopra hankimine, kalapüük ja kauplemine kookosevarastega. Prantsuse Polüneesia kõigi saarte rahvaarv (prantsuse keeles)
Eesti Kooriühing

Eesti Kooriühing on alaliitude kaudu Eesti koore, puhkpilliorkestreid, dirigente ja muusikaõpetajaid hõlmav katusorganisatsioon. Ühingu liikmesorganisatsioonid on Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Naislaulu Selts, Eesti Segakooride Liit, Eesti Kammerkooride Liit, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Muusikaõpetajate Ühing ja Eesti Koorijuhtide Liit. 1982–1986 Gustav Ernesaks 1986–1996 Venno Laul 1996–2000 Ants Soots 2000–2012 Aarne Saluveer 2012–2013 Veronika Portsmuth 2013–2019 Raul Talmar 2019– ... Hirvo Surva Eesti Kooriühing annab alates 2004. aastast igal aastal välja aastapreemiaid. Välja antakse järgmised preemiad: aasta koor aasta dirigent (kooridirigent) aasta dirigent-muusikaõpetaja aasta puhkpilliorkester aasta orkestridirigent aasta noor dirigent aasta toetaja aasta korraldaja aasta kooriplaat aasta koorihelilooja aasta tegu aasta koostööpreemia aasta üksmeelepreemia Eesti Kooriühingu koduleht Eesti koorid internetis
Eesti segakooride loend

Siin on loetletud Eesti segakoore. Aita Leida nimeline segakoor (endine) Narva Aleksandri koguduse segakoor Alfa & Omega Alfred Karindi nimeline segakoor Hugo Treffneri Gümnaasiumi segakoor Anima Antsla segakoor Atsalama segakoor Eesti Maaülikooli kammerkoor Camerata Universitatis Rapla kammerkoor Cantus Märjamaa ansambel Ceres Collegium Musicale Tallinna Püha Vaimu kiriku kammerkoor Crede Mõniste segakoor Dimena E STuudio Noortekoor Eesti Kaitseväe segakoor Eesti Koolinoorte Segakoor Eesti Kunstiakadeemia kammerkoor Eesti Noorte Segakoor Eesti Raudtee segakoor EPÜ SK[küsitav] Eesti Segakooride Liidu segakoor kammerkoor Encore Estonia Seltsi segakoor Eveko segakoor Otepääl Flora Kammerkoor Haljala segakoor segakoor Hannijöggi segakoor Hellas Põltsamaa segakoor Heli Jõhvi segakoor Heli Kehra segakoor Helin Kammerkoor Helü Kammerkoor Head Ööd, Vend Helitron Segakoor HUIK! Segakoor Ilmatar Järvakandi segakoor Jüri segakoor Kadrina rahvamaja segakoor Tallinna segakoor Kaleva Kambja segakoor Kanepi segakoor Kehtna segakoor Kellerkoor Kiili kammerkoor Kirderanniku koor Tartu Ingerisoomlaste Seltsi segakoor Kiuru Viljandi segakoor Koit Kolepi segakoor Kolga-Kuusalu kammerkoor Kammerkoor Kolm Lindu segakoor K.O.O.R. Pärnu lauluselts Kuldne Kungla Kungla Kuressaare segakoor Lyra Kuusalu Keskkooli noortekoor Tallinna segakoor Laulik Tapa segakoor Leetar segakoor Loksa Lauljad Lüganuse segakoor Maardu-Loo segakoor Miina Härma Gümnaasiumi segakoor Rapla noortekoor Mitte-Riinimanda Noorte Segakoor Vox Populi Segakoor Noorus Oonurme segakoor Osula segakoor Puka segakoor Tallinna segakoor Raudam Märjamaa segakoor Rello Res Publica segakoor Riisipere kammerkoor Tallinna segakoor Riola Roela segakoor Ruila segakoor Valga segakoor Rõõm Rakvere kammerkoor Solare Elva kammerkoor Solenne Aruküla segakoor Spunk kammerkoor Studium Vocale Tartu väikekoor So-Le-Mi-Jo Tallinna Saarlaste segakoor Tallinna Tehnikaülikooli kammerkoor Tartu Forseliuse Gümnaasiumi segakoor Tartu Noortekoor Tartu Üliõpilassegakoor Võru segakoor Tervis Tõlliste valla segakoor Tõravere segakoor Vega Tõrva Rahvakoor Valga kammerkoor Vanemuise Seltsi segakoor Vastse-Kuuste segakoor Vene Koorikapell Tallinna segakoor Videvik Viimsi segakoor Äksi segakoor Eesti Segakooride Liit Eesti Kammerkooride Liit Eesti kooride loend Eesti meeskooride loend
Sommeljee

Sommeljee (ka joogikelner; prantsuse sommelier) on kelner, kes muuhulgas soovitab ja serveerib toitude juurde veine. Algselt tähendas sõna provanssaali keeles isikut, kes härjarakendiga põllumeestele toitu tõi. Eesti Sommeljeede Assotsiatsioon
Keraamika mõisteid

Siin on loetletud keraamika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Alabastron Albarello Alla porcellana Amfora Anagama ahi Angoob Angoobmaal Arita portselan Aryballos Basaltkivinõu Biskviitportselan Bizeni tehnika Bucchero Chantilly portselan Chelsea portselan Cizhou keraamika Dekoorpõletus Delfi fajanss Dolomiitglasuur Eelgeomeetriline stiil Eelpõletus Egiptuse pasta Fajanss Famille jaune Famille noire Famille rose Famille verte Ficki fajanss Flandeerimine Flokulant Fluss Fritt Frittglasuur Frittimine Frittkeraamika Geomeetriline stiil Glasuur Glasuurialune maal Glasuurialused värvid Glasuuripealne maal Glasuuripealsed värvid Glasuurisisene maal Glasuurpõletus Haniwa skulptuurid Hiina punane glasuur Hispaania-mauri keraamika Hüdria Imari keraamika İzniki keraamika Jakobikann Joonpaelkeraamika Kakiemon Kamberahi Kammkeraamika Kantharos Kakiemono portselan Karatsu keraamika Kasseli ahi Kedrakeraamika Keraamika Keraamikapõletusahi Kivinõu Klinker Kraklee Krakleeglasuur Krateer Kristallglasuur Kuninganna keraamika Kõrgkuumuskeraamika Kõvaportselan Kyathos Kylix Lahjendaja Lakabi-keraamika Lebes Litofaania Lõkkeahi Lüster Lüsterkeraamika Madalkuumuskeraamika Meisseni portselan Majoolika Medici portselan Metsomajoolika Minai-keraamika Mino keraamika Muhvelahi Mustafiguuriline stiil Neriaaž Nerikomitehnika Noborigama ahi Nõlvakahi Nöörkeraamika Oinochoe Orientaalne stiil Paakumisintervall Paakumiskoefitsient Paelkeraamika Panustehnikad Pehmeportselan Pliiglasuur Portselan Potikeder Pottsepis Psükteer Pudelahi Punane kivinõu Punasefiguuriline stiil Punktiirpaelkeraamika Põldpaoglasuur Põltsamaa keraamika Püroskoop Raku Reduktsioonglasuur Reinimaa kivinõu Reservaaž Ringahi Riipekeraamika Rhyton Rutiil keraamikas Rõuge tüüpi keraamika Satiinmatt glasuur Seladon Segeri valem Segeri portselan Siirdepilt Sodeisha grupp Soodaglasuur Soolaglasuur Stamnos Sulandaja Sue kivinõu Šamott Tape-casting Tekstiilkeraamika Temmoku Terra sigillata Terrakota Tinaglasuur Tinaja Trükk keraamikale Tuhaglasuur Tunnelahi Vagonettahi Valencia keraamika Wedgewoodi stiil Ümarahi
Alam-Saksi

Alam-Saksi on Saksamaa liidumaa. See on pindalalt (47 614 km²) teine ja rahvaarvult (8 miljonit 2021. aastal) neljas liidumaa. Liidumaa moodustati pärast teist maailmasõda, kui Hannoveri provints liideti Oldenburgi, Braunschweigi ja Schaumburg-Lippe riikidega. Alam-Saksi liidumaa pealinn on Hannover. Ammerlandi kreis Aurichi kreis Grafschaft Bentheimi kreis Celle kreis Cloppenburgi kreis Cuxhaveni kreis Diepholzi kreis Emslandi kreis Frieslandi kreis Gifhorni kreis Goslari kreis Göttingeni kreis Hameln-Pyrmonti kreis Hannoveri regioon Harburgi kreis Heidekreisi kreis Helmstedti kreis Hildesheimi kreis Holzmindeni kreis Leeri kreis Lüchow-Dannenbergi kreis Lüneburgi kreis Nienburgi kreis Northeimi kreis Oldenburgi kreis Osnabrücki kreis Osterholzi kreis Peine kreis Rotenburgi kreis Schaumburgi kreis Stade kreis Uelzeni kreis Vechta kreis Verdeni kreis Wesermarschi kreis Wittmundi kreis Wolfenbütteli kreis Braunschweig Delmenhorst Emden Oldenburg Osnabrück Salzgitter Wilhelmshaven Wolfsburg Göttingen Hannover Celle Cuxhaven Goslar Hameln Hildesheim Lingen Lüneburg 2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised 2022. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised https://www.statistik.niedersachsen.de/startseite/ Alam-Saksi liidumaa valitsus
Skolastiline meetod

Skolastiline meetod oli keskaja filosoofias, skolastika ajal, kirjalik vorm tüliküsimuste lahendamiseks süllogismide ja loogika (tollal nim. loogikat dialektikaks) mõttemehhanismide abil. Formuleeriti küsimus(ed) ja otsiti neile vastuseid, vastuolude korral tehti järeldus. Rajaja: Pierre Abélard teose Sic et non (Nii ja mitte nii) eessõnas. Küsimuselt küsimusele liikumise kuulsaim näide on Aquino Thomase Summa Theologica. Skolastiline meetod on ka õppevorm.
Täht (sümbol)

Täht on mitmeharuline tähe kujutis vappidel, lippudel jms. Viieharuline täht Kuueharuline täht Kuueharuline läbistatud täht Kaheksaharuline täht Hõbedane kaheksaharuline täht Harku valla vapil sümboliseerib valla asukohta Eesti mandriosa põhjakaldal.
Aritmeetika

Aritmeetika (kreeka keelest ἀριθμός, arithmos - arv, number) on matemaatika haru, mis uurib täis- ja ratsionaalarvude ja nendega sooritatavate operatsioonide omadusi. Aritmeetiline tehe Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Kibe käsi

"Kibe käsi" (originaalpealkiri "Sydney", uuem pealkiri "Hard Eight") on režissöör Paul Thomas Andersoni põnevusdraama hasartmängurist. Film esilinastus 1996. aastal Sundance'i filmifestivalil. Kristiina Davidjants. Armastust otsivad inimesed (Paul Thomas Anderson ja tema kolm filmi)
Sydney (täpsustus)

Sydney võib olla Sydney, linn Austraalias Sydney, linn Kanadas Nova Scotia provintsis Sydney, Austraalia ristleja Sydney on eesnimi Sydney Pollack, USA näitleja ja lavastaja "Kibe käsi" (originaalpealkirjaga "Sydney") on Paul Thomas Andersoni 1996. aasta draamafilm Sydney Packet
Tüüringi

Tüüringi on Saksamaa liidumaa, mis asub riigi keskosas. Liidumaa lõunaosas asub mäestikuala Tüüringi mets. Suuremad jõed on Saale, Ilm, Werra, Unstrut ja Weiße Elster. Suuremad linnad (2005. aasta 31. detsembri seisuga): Erfurt 202 844 elanikku Gera 103 948 Jena 102 532 Weimar 64 594 Gotha 46 896 Eisenach 43 727 Nordhausen 43 594 Suhl 42 689 Liidumaa jaguneb halduslikult 17 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks. Kreisid: Altenburger Land (keskus Altenburg) (ABG) Eichsfeldi kreis (Heilbad Heiligenstadt) (EIC) Gotha kreis (GTH) Greizi kreis (GRZ) Hildburghauseni kreis (HBN) Ilm-Kreis (Arnstadt) (IK) Kyffhäuserkreis (Sondershausen) (KYF) Nordhauseni kreis (NDH) Saale-Holzlandi kreis (Eisenberg) (SHK) Saale-Orla kreis (Schleiz) (SOK) Saalfeld-Rudolstadti kreis (Saalfeld/Saale) (SLF) Schmalkalden-Meiningeni kreis (Meiningen) (SM) Sömmerda kreis (SÖM) Sonnebergi kreis (SON) Unstrut-Hainich-Kreis (Mühlhausen) (UH) Wartburgkreis (Bad Salzungen) (WAK) Weimarer Land (Apolda) (AP) Eisenach (EA) Erfurt (EF) Gera (G) Jena (J) Suhl (SHL) Weimar (WE) 2024. aasta Tüüringi parlamendivalimised https://statistik.thueringen.de/datenbank/TabAnzeige.asp?tabelle=KV000101 Tüüringi valitsuslehekülg