Noodikirja märkide loend

Siin on alfabeetilises järjekorras loetletud noodikirja märke. 15va: esitada kirjutatust kaks oktavit kõrgemal 15vb: esitada kirjutatust kaks oktavit madalamal 8va: esitada kirjutatust üks oktav kõrgemal 8vb: esitada kirjutatust üks oktav madalamal a: (ka ad ja alla) ... moodi a 2: (vt a due) a battuta: pöörduda tagasi eelnevasse temposse pärast aeglustust või kiirendust. Ei ole soovitatav kasutada keelpillipartiides, sest on segamini aetav sõnaga battuto. Rohkem kasutatakse väljendit a tempo, mis tähendab sama. ab (sks k): ära, kasutatakse orelipartiides kohas, kus orel peab vaikima. abafando (portugali k) summutatud abbandonatamente, con abbandono: (pinge)vabalt aber (sks k): aga a bene placito: vastavalt esitaja soovile abijoon: noodipeast veidi pikem joon, mida kasutatakse nootide märkimiseks väljaspool noodijoonestikku. a cappella: laulmine a cappella, st ilma instrumentaalsaateta. Renessanssmuusika tähenduses kasutatakse seda mõistet ka pilli poolt dubleeritava või asendatud laulupartii tähistamiseks. a capriccio: kapriisselt accarezzévole: väljendusrikkalt või hellitavalt accelerando, accel., acc.: kiirendades, järk-järgult tempot tõstes accelerato: järsku tempot tõstes accentato, accentuato: rõhutatud acceso: süüdatud, põlev acciaccato: murtud; akordi noodid ei kõla täpselt samaaegselt vaid järjest alates madalamast. acciaccatura: lühike eellöök accompagnato: saates, st saadetavat solisti järgides, kui solist võib endale lubada tempolisi vabadusi. accompanimento, accomp.: saatepartii accuratezza: täpsus; con accuratezza: täpselt, täpsusega adagietto: pigem aeglaselt, (aga kiiremini kui adagio) adagio: rahulikult, st tuleb mängida aeglaselt adagissimo: väga aeglaselt ad libitum (tavaliselt kasutatakse lühendit ad lib; lad k): soovi kohaselt, see tähendab näiteks, et tempovalik on esitaja otsustada. Kasutatakse ka märgistamaks partiid, mille esitamine ei ole tingimata vajalik. addolorato: valuliselt a due, prantsuse keeles a deux: kahele affannato, affannoso: meeleheitlikult, ahastuses affetto, con affetto, affetuoso, affettuosamente, affectueusement (pr k): emotsionaalselt, kirglikult affrettando: kiirendades, kiirustades, rutates, edasi surudes agiato: mugavalt, rahulikult agile: väledalt agitato: erutatult akolaad: klamber, mis ühendab omavahel ühe pillirühma erinevad partiid või ühe partii erinevad noodiread. aktsent (ingl k accent): rõhu märk al, alla: nagu, millegi stiilis (al on enne meessoost sõna, alla enne naissoost sõna), kuni alla breve: lühidalt; kahe peale (kaks lööki taktis); meetrum, kus löögiühikuks on poolnoot alla marcia: nagu marss, marsi stiilis alla polacca: nagu polonees alla zingarese: mustlasmuusika stiilis allargando: laienedes, järjest aeglasemaks muutudes allegretto: pisut elavalt, mõõdukalt kiiresti, pisut aeglasemalt kui allegro allegretto vivace: mõõdukalt väle tempo allegrezza: rõõmsameelselt allegro: kiiresti, rõõmsalt allegrissimo: väga kiiresti, kuid mitte nii kiiresti kui presto all' ottava: oktav kõrgemalt all' ottava bassa: oktav madalamalt als (sks k): kui (võrdluses) alt (it k alto): madal naishääl või laiemalt hääleulatus, mis on tenorist kõrgem ja sopranist madalam alt (ingl k) (ka alt dom või altered dominant – "altereeritud dominant"): džässmuusikas noodikirja märk, mis võimaldab harmooniapilli mängijal (nt pianistil või kitarristil) mängida dominantakordi nii, et mõni septimist kõrgem noot on altereeritud (nt madaldatud undeetsim või kõrgendatud tertsdeetsim) altissimo: väga kõrge alto: kõrge; alt alzate sordini: eemaldada sordiin am Steg (sks k): roobi juures; see tähendab, et keelpilli tuleb mängida poognaga võimalikult roobi lähedalt, mistõttu kõlab see raskepärasema ja tugevama tooniga. Vaata ka sul ponticello amabile: meeldivalt amore, mõnikord ka amor (it k, hisp k): armastus; con amore: armastusega, õrnalt amoroso: armastav, südamlik anacrusis (kr k): eeltakt, noot või noodid, mis eelnevad esimesele taktile. andamento: fuugateema, mis on tavapärasest pikem. andante: kõndimise tempos andantino: pisut kiiremini kui andante (varem kasutati ka märkimaks tempot, mis pisut andante'st aeglasem) a nessuna cosa: tühjuseni; tähistab fermaati, mida hoitakse senikaua, kuni heli kustub. Anhang (sks k): kooda, lõpp, lisand, a niente: tühjuseni; tähistab diminuendo't, mis lõppeb vaikuses. animandosi: elavalt, liikuvalt animato ehk con anima: elavalt, liikuvalt, tundega animoso (it k, pr k animé): vaimustunult, õhinal antreibend: edasiviivalt, energiliselt apaisé (pr k): rahulikult a piacere: nautides; kasutatakse, kui esitaja ei pea järgima rütmi rangelt, näiteks kadentsides a piacimento: sama, mis a piacere appassionato: kirglikult appoggiatura: pikk eellöök arco: poogen, mida kasutatakse keelpilli mängimiseks; sõna kasutatakse märkimaks, et lõiku tuleb mängida poognaga, vastandudes mõistele pizzicato ("sõrmitsedes"). Enamjaolt kasutataksegi sõna pärast pizzicato-lõigu lõppu. Aria, saksa keeles Arie: sõnaga tähistatakse aariat Arietta: sõnaga tähistatakse lühikest aariat Arioso: sõnaga tähistatakse osa ooperist, oratooriumist või kantaadist, mida esitab üks laulja tavaliselt orkestrisaatel. Arioso on meloodilisem ja mitte nii dramaatiline kui retsitatiiv, aga lühem ja vabama vormiga kui aaria. Arioso'ks nimetatakse vahel ka laululist instrumentaalteost. arioso: laulvalt armonioso: harmooniliselt arpedžo (it k arpeggio): otsetõlkes: "nagu harf"; see tähendab, akordinoote tuleb mängida üksteise järel (tavaliselt järjest alustades madalaimast), mitte korraga. Klaverimuusikas mängitakse arpedžodena mõnikord laia ulatusega akorde, mida muidu käe väiksuse tõttu mängida ei saaks. Vaata ka murtud akord. arpeggiato: viis, kuidas mängida akordi: alustades madalaimast noodist mängida kiiresti kõik noodid üksteise järel kuni kõrgeima noodini. Mõnikord tehakse sama asja tagurpidi – alustatakse kõrgeimast noodist. articulato: selgelt assai: väga, näiteks allegro assai – väga kiiresti assez (pr k): piisavalt a tempo: tempos; see tähendab, et tuleb tagasi pöörduda eelnevasse temposse, mis oli enne kiirendust või aeglustust (accelerando, ritardando, ritenuto vms); võib esineda ka koos teiste mõistetega, mistõttu ka selle tähendus muutub, näiteks a tempo giusto – kindlas tempos või a tempo di menuetto – menueti tempos. attacca: kohe edasi, kasutatakse osade lõpus, näitamaks, et järgmist osa tuleb alustada kohe, ilma pausi või vaheta kahe osa vahel. ausdrucksvoll, ka mit Ausdruck (sks k): väljendusrikkalt avec (pr k): koos avec abandon (pr k): vabalt, vaoshoidmatult, kirglikult ballabile (it k "tantsuline"). Balletitrupi esitatud tants, ka tantsuepisood ooperis. Mõistet Gran ballabile kasutatakse siis, kui mingi stseeni peaaegu kõik osatäitjad (ka peaosatäitjad) esitavad ulatusliku tantsu. barbaro: barbaarselt, metsikult, ohjeldamatult. Tuntuim näide on Béla Bartóki "Allegro barbaro". Bartóki pizzicato: Pizzicato, kus keel tõmmatakse keelpilli sõrmlauast eemale, tekitades terava paugu, kui keel lahti lastes vastu sõrmlauda puutub. bass: Madalaim neljast põhiliselt hääleliigist, teose madalaim meloodialiin. basso continuo, ka generaalbass, nummerdatud bass: bassipartii, mida esitatakse katkematult kogu teose vältel ja millel põhineb harmoonia. Levinud eelkõige barokkmuusikas. battement (pr k): üldnimetus kaunistavatele elementidele, mis koosnevad kahest kõrvutiasetsevast noodist, näiteks triller või mordent. Mõistet kasutati 17. sajandil. battuta col legno: keelpilli keeli poogna puidust osaga lüües, rohkem kasutatakse väljendit #col legno. battuto: keelpilli keeli poognaga lüües. beat (ingl k): löök, lööma beherzt: vaimustunult bekaar, ka bekarr: alteratsioonimärk, mis tühistab võtmemärgi või juhusliku alteratsioonimärgi. belebt (sks k): elavalt bellicoso: sõjakalt, agressiivselt ben või bene: hästi, väga; näiteks ben marcato – väga markeerides bend (ingl k "painutama"): mõiste džässmuusikas, mille kohaselt madaldatakse nooti libistades poole tooni võrra ja taastatakse siis endine noodikõrgus või kõrgendatakse nooti libistades poole tooni võrra. beruhigend (sks k): rahunedes beschleunigen (sks k): kiirendades, järk-järgult tempot tõstes beschleunigte (sks k): kiirendatud, mit beschleunigter Geschwindigkeit – kiirendatud tempos. beseelt (sks k): elavalt bewegt (sks k): liikuvalt binary (ingl k), binaire (pr k): kaheosaline vorm, AB-vorm bird’s eye (ingl k "linnu silm") – slängilik sünonüüm fermaadile bis (ldn k, it k, pr k) – kaks korda, korrata bis (sks k) – kuni bisbigliando – sosistades, harfipartiides nooti või akordi järku vaikselt korrates bocca chiusa – kinnise suuga bracket (ingl k): akolaad ehk klamber bravura (it k, pr k bravoure): vaprus, julgus, bravuursus; con bravura – vapralt, julgelt, bravuurselt breit (sks k): laialt bridge (ingl k "sild"): üleminekulõik teose kahe osa vahel. Ka roop – keelpilli osa, mis hoiab keeled sõrmlauast eemal ja kannab keelte vibreerimise edasi resoneerivale kõlakastile. brillante (it k, pr k brillant): säravalt brio: elujõud, elavus, lõbusus, sära; con brio – elujõuliselt, särvavalt, elavalt, lõbusalt brioso: elujõuliselt, elavalt bruscamente: järsult, otsesõnu, toorelt cadenza, lühendatult cad.: kadents, soololõik instrumentaalkontserdis või muus sarnases teoses, mis näitab solisti tehnilist võimekust. Mõnikord on lõik märkimisväärselt pikk. calando, lühendatult cal.: rahunedes, kahanedes, see tähendab aeglustus koos diminuendo'ga calore: soojus; con calore – soojalt cambiare: vahetada, näiteks instrumenti cantabile, cantando: laulvalt capo: barreevõti, seade, mis muudab keelpillide (nt kitarr või bandžo) helistikku; algus capriccioso: kapriisselt cesura (it k; ldn k caesura; pr k césure): tsesuur, paus, peatus; see tähendab, et heli vaikib hetkeks, katkestades ka meetrumi. chiuso: käega suletud toon – mänguvõte metsasarvel või sellega sarnaneval instrumendil coda: kooda, saba, teose või osa lõppu lisatud lõik codetta: väike kooda, mis lisatakse tavaliselt lõigu, mitte terve osa või teose lõppu. col, colla: millegagi – eessõna, mis paneb järgneva sõna kaasaütlevasse käändesse. (col on enne meessoost sõna, colla enne naissoost sõna) colla parte, c.p.: saata solisti järgi, see tähendab, et järgida tuleb solisti tempo- ja rütmivabadust. Mõistet kasutatakse nii orkestripartituuris, orkestripartiides kui ka saatepartiides. colla voce: saata hääle järgi, see tähendab, et järgida tulaeb laulja tempo- ja rütmivabadust. coll'ottava, lühendatult col 8, coll' 8 ja c. 8va: tuleb lisada noodid oktav kõrgemale või madalamale. Erinevalt märgist "8va" tuleb "c. 8va" korral mängida ka noodis kirjas olev noot. col legno: otsetõlkes "puuga"; keelpillipoogna puidust osaga. coloratura: värving, jume, värvimine. Vokaalmeloodia kaunistamine rohkete fiorituuride ja passaažidega. Koloratuur colossale: üüratult, kohutavalt col pugno: rusikaga (klaverit lüües) come prima: nagu alguses. Tavaliselt tähendab see, et tuleb mängida loo alguse tempos, mistõttu on ta mõiste "Tempo I" sünonüüm. come sopra: nagu eelnevalt. Tavaliselt tähendab see, et tuleb mängida aeglustusele või kiirendusele eelnenud tempos, mistõttu on ta mõiste "a tempo" sünonüüm. common time (ingl k "tavaline taktimõõt"): taktimõõt 4/4, kus taktis on neli lööki ja ühele löögile vastab veerandnoot. Nootides kasutatakse märki "", mis ei ole lühend sõnast "common", vaid tähistab poolikut ringi, mida kasutati selle taktimõõdu määramiseks 14.–16. sajandil (täisring tähistas 3/4 või 2/4 taktimõõtu). con anima: liikuvalt con brio con fuoco (it.k, sks.k mit Feuer): tuliselt con grazia (it.k, sks.k mit Anmut): graatsiliselt con moto (it.k, sks.k mit Bewegung, bewegt): liikuvalt con sordino, con sord., c. sord. (it.k, sks.k mit Dämpfer): sordiiniga con, col, col', colla, c. (it.k, sks.k mit): -ga corda (it.k, sks.k Saite): pillikeel corno alto (it.k): kõrge metsasarv corno basso (it.k): madal metsasarv crescendo, cresc. (it.k, sks.k lauter werdend): valjenedes D.C. ehk Da Capo (it.k, sks.k noch einmal ("vom Kopfe")): algusest da Capo al Fine(it.k): algusest peale lõpuni dal segno, D.S. (it.k, vom Zeichen an): alates senjomärgist decrescendo, decresc. (it.k, sks.k leiser werdend): vaiksemaks jäädes delectissimente (it.k, sks.k fein, zärtlich): diees diminuendo, dim. (it.k, sks.k verringernd, abnehmend): vaiksemaks jäädes divisi dolce (it.k, sks.k "süß", sanft, zart): õrnalt dünaamikamärk eellöök (i.k upbeat) eeltakt (i.k pick-up bar) eilend (sks k): kiirustades energico (it.k, sks.k nachdrücklich): energiliselt ergriffen (sks k): espressivo, espr., espress. (it.k, sks.k ausdrucksvoll): väljendusrikkalt fermaat Fine, FINE (it.k, sks.k Ende): lõpp forte (it.k, sks.k laut): valjusti fortepiano (it.k, sks.k “laut, dann plötzlich leise”): fortissimo (it.k, sks.k sehr laut): väga valjult fraasikaar funebro (it.k, sks.k traurig): fuoco (it.k, sks.k Feuer): tuli furioso (it.k, sks.k wild): metsik gehend (sks k): käies, kõndimise tempos gesanglich: laulvalt giocoso (it.k, sks.k tändelnd): giusto (it.k, sks.k richtig, angemessen): täpselt Glanz gliss. (it.k glissando, sks.k gleitend): esmases tähenduses ühest helikõrgusest teise libisedes, võimalik ka “libisemine” muudes muusikalistes parameetrites: rütmiglissando, tämbriglissando grandioso, grand. (it.k, sks.k prächtig, großartig): grave (it.k, sks.k schwer, ernst): raskelt grazioso (it.k, sks.k anmutig, leicht beschwingt): graatsiliselt Hurtig ... in ... (it.k): transponeeritava instrumendi tähis (näiteks Clarinetto in B, Cl.in B) incalzando (it.k, sks.k drängend): in freiem, beliebigem Zeitmaß (sks k): kapriisselt juhuslik alteratsioonimärk (i.k accidental) juhuslik alteratsioonimark sulgudes (i.k bracketed accidental): meeldetuletusmärk kaar kahvel, harvem vuntsid : märk, mis näitab crescendot või diminuendot katus (i.k ‘hat’) kitarritabulatuur (i.k guitar tab) klahvpilliakolaad (i.k bracket for keyboard music) klaster (i.k cluster) kolmnurk: triangli tähis koma (i.k breath mark): hingamismärk kordamismärgid kõverjoon kustos laineline joon: kas triller või vibraato laissez vibrer, laissez-vibrer-kaareke (i.k ’let ring’ tie, laissez vibrer tie): ”jätke kõlama” lamentoso (it.k, sks.k jammernd): langsam (sks k): aeglaselt larghetto (it.k, sks.k “ein wenig schneller als largo”): largo (it.k, sks.k breit): laialt latern launenhaft (sks k): kapriisselt legato (it.k, sks.k gebunden): seotult legato-kaar legg., leggiero (it.k, sks.k leicht, spielerisch): kergelt leidenschaftlich (sks k): kirglikult lentando (it.k, sks.k schleppend): lento (it.k, sks.k langsam): lipuke (i.k flag): lontano (it.k, sks.k entfernt): lustig (sks k): lõbusalt m.d., mano destra (it.k, sks.k rechte Hand): parem käsi m.s., mano sinistra (it.k, sks.k linke Hand): vasem käsi ma (it.k, sks.k aber):”..., kuid ...” maestoso (it.k, sks.k majestätisch): majesteetlikult marcato, marc. (it.k, sks.k hervorgehoben): markaato, rõhutades martellato, martell. (it.k, sks.k gehämmert): martellaato, vasardavalt melism meno (it.k, sks.k weniger): vähem mezza voce, m.v., ka sotto voce, s.v. (it.k, mit halber Stimme): poolel häälel mezzo- (m-) (it.k, sks.k mittel-): mit dem Holz (sks k): otsetõlkes "puuga"; keelpillipoogna puidust osaga moderato (it.k, sks.k gemäßigt): mõõdukalt molto (it.k, sks.k viel): palju, rohkem morendo, mor. (it.k, sks.k absterbend): mormorendo (it.k, sks.k murmelnd): mosso (it.k, sks.k bewegt): moto (it.k, sks.k Bewegung): munter nach Art von (sks k): ... moodi nach Belieben (sks k): soovi kohaselt, see tähendab näiteks, et tempovalik on esitaja otsustada. Kasutatakse ka märgistamaks partiid, mille esitamine ei ole tingimata vajalik. neuma non (it.k, sks.k nicht): “mitte ...” noodijoon noodijoonestik noodipea noodivars noodivõti (i.k clef): nool noot (i.k note) oktavijoon -> 8va (i.k octave line) orientiir (i.k rehearsal letter) ornament ossia (it.k): variant ostinato (it.k, sks.k beharrlich) ottoni (it.k, i.k brass): vaskpillid palk parlante, parlando (it.k, sks.k sprechend): kõneldes paus pedalisatsioon pesante (it.k, sks.k wuchtig, schwer): raskelt piacimento: rahulolu pianissimo (it.k, sks.k sehr leise): väga vaikselt piano (it.k, sks.k leise): vaikselt Piano, P-no (it.k): klaver pidekaar pieno (it.k, sks.k voll, mit starkem, vollem Ton) più (it.k, sks.k mehr): enam pizz., pizzicato (it.k, sks.k gezupft): poco a poco (it.k, sks.k nach und nach): järk-järgult poco etwas poogna suund poolnoot (i.k breve) poolpaus (i.k breve rest) portato (it.k portato, sks.k getragen) prestissimo (it.k, sks.k sehr schnell): väga kiiresti presto (it.k, sks.k schnell): kiiresti punkt punktiirjoon quasi (it.k, sks.k fast): “justkui ...” rallentando, rall. (it.k, sks.k verbreiternd, verlangsamend): rapidamente (it.k, sks.k rasch): kiiresti rascher (sks k): kiirustades recitativo, recit., rec. (it.k, sks.k Redegesang): restitatiiv replica (it.k, sks.k Wiederholung): rinforzando, rinf. (it.k, sks.k “wieder stärker werdend oder mit anfangs”): risoluto (it.k, sks.k entschlossen): otsustavalt ritardando, ritard., rit. (it.k, sks.k verzögernd): ritenuto (it.k, sks.k zurückgehalten) rõhk rubato (it.k. sks.k frei im Vortrag): vabalt ruvido (it.k, sks.k rauh): sangbar (sks k): laulvalt Schalltrichter hoch: "torud üles" scemando (it.k, sks.k schwindend, abnehmend): scherzando (it.k, sks.k scherzhaft): naljatlevalt schmerzlich (sks k): valuliselt Schwung (sks k) sehr (sks k): väga semplice (it.k, sks.k einfach): lihtsalt sempre (it.k, sks.k immer): jätkuvalt senjo (it.k senjo): senza (it.k, sks.k ohne): -ta serioso (it.k, sks.k ernst, würdig): tõsiselt sforzato, sforz. (it.k. sks.k “mit plötzlicher Betonung”): sfortsaato, äkitselt rõhutades sidekaar simile, sim. (it.k, sks.k “in der Art weiter”): samal moel sirge joon smorzando, smorz. (it.k, sks.k verlöschend): sofort weiter (sks k): kohe edasi sonore (it.k, sks.k voll klingend) sopra (it.k, sks.k oben): sostenuto, sosten., sost. (it.k, sks.k gehalten): sotto (it.k, sks.k unten) sotto voce, s.v. , ka mezza voce, m.v. (it.k, sks.k mit halber Stimme): poolel häälel spiccato, spicc. (it.k, sks.k deutlich abgesetzt, klar artikuliert): spikaato spirituoso (it.k, sks.k feurig, begeistert): staccatissimo (it.k, sks.k besonders kurz): eriti hakitult staccato, stacc. (it.k, sks.k abgehackt, kurz): hakitult stretto (it.k, sks.k zum Schluss drängend): štrihh (i.k bowing mark): stringendo, string.(it.k, sks.k eilend): subito, sub (it.k, sks.k plötzlich): äkki sussurando (it.k): sosistades ziemlich (sks k): üsna, küllalt, peaaegu, enam-vähem tacet (it.k, sks.k schweigt): puudub, vakka taktijoon taktimõõt tühi takt (i.k bar rest) tanto (it.k, sks.k zu sehr) tempo tempo primo, a tempo, Tempo I (it.k, sks.k im vorherigen Tempo): algses (esimeses, eelmises) tempos teneramente (it.k, sks.k zart): õrnalt tenuto, ten. (it.k, sks.k gehalten): hoides tervetaktipaus tranquillo (it.k, sks.k ruhig): rahulikult tremolo (it.k, sks.k bebend): tremolo, värisedes troppo zu sehr tsesuur (it.k caesura, i.k break): tutti, TUTTI (it.k, sks.k alle, ganz): kõik koos unisono, unis. (it.k, sks.k Einklang) verbreitern viiulivõti vivace (it.k, sks.k lebhaft): elavalt, nobedalt vivacissimo (it.k, sks.k sehr lebhaft): väga elavalt, väga nobedalt Voce (it.k, sks.k Stimme): hääl volti subito ka VS (it.k, sks.k Wende um!): Pööra kiiresti (lehte)! VS -> volti subito võti -> noodivõti võtmemärgid: helistiku märk ülepressitud toon Graafilise noodikirja märgid Schenkeri analüüsi noodikiri Tabulatuur Traditsioonilise noodikirja märgid G. Augustus Holmes (1949). The Academic Manual of the Rudiments of Music. London: A. Weekes; Stainer & Bell. lk 17. ISBN 9780852492765.