laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Braunschweigi loss

Braunschweigi loss (saksa Braunschweiger Schloss või Braunschweiger Residenzschloss) Braunschweigi linna keskel Bohlwegil oli Braunschweigi hertsogite residents aastast 1753 kuni 8. novembrini 1918. Töö esimese hoone kallal algas aastal 1718 Hermann Korbi juhtimisel. Pärast selle hoone mahapõlemist aastal 1830 ehitas teise lossi Carl Theodor Ottmer, lõpetades töö aastal 1841. Loss lammutati täielikult aastal 1960 Braunschweigi linnavolikogu juhtimisel tõsiste kahjustuste pärast, mille see oli saanud teise maailmasõja õhurünnakutes. Tekkinud jäätmaale rajati lossipark (Schlosspark). See kaotati pärast linnavolikogu 2004. aasta resolutsiooni 2005. aasta kevadel täielikult, et püstitada puhastatud maale 2007. aasta kevadeks suur kaubanduskeskus, niinimetatud Schloss-Arkaden. Selle läänefassaad pidi kujutama tõetruud rekonstruktsiooni Ottmeri lossi fassaadist. Taasülesehitatud loss avati avalikkusele 6. mail 2007. Braunschweigi loss enne 1830. aastat Braunschweigi loss u. 1840. aastal Braunschweigi loss aastal 1897 Lammutamine aastal 1960 Friedrich Wilhelmi skulptuur Braunschweigi lossi ees Karl Wilhelm Ferdinandi skulptuur Braunschweigi lossi ees Kvadriiga
Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel

Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel-Bevern (8. november 1715 – 13. jaanuar 1797) oli Preisimaa kuninganna aastatel 1740 kuni 1786 kui Friedrich Suure abikaasa. Sünnilt oli ta Braunschweig-Wolfenbütteli hertsoginna. Ta oli ka pikaajalisim Preisimaa kuninganna.
Edwardsi sündroom

Edwardsi sündroom on 18. kromosoomi kolmekordsusest tingitud kehalised väärarengud. Sündroomi põdevad lapsed surevad väga noorelt, tavaliselt vastsündinuna või imikueas. Eestis suri vanim Edwardsi sündroomi põdev isik 10-aastaselt. Sündroomi kirjeldas ja määras selle põhjuse 1960. aastal inglise geneetik John Hilton Edwards. Esinemissagedus on umbes 1:10 000.
Djurtjuli rajoon

Djurtjuli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Djurtjuli. Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 89 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 61 977. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,3% tatarlased, 36% baškiirid ja 6,1% marid. Q126687602  Djurtjuli rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Djurtjuli rajooni koduleht
Kigi rajoon

Kigi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Verhnie Kigi. Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 39 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 17 555. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,4% tatarlased, 41,5% baškiirid ja 5,6% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Kigi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kigi rajooni koduleht
Prahileping

Prahileping on leping kaubaomaniku ja reederi või laevaomaniku ja laeva kasutaja vahel kauba veoks või laeva kasutamiseks. Lepingu poolteks on laevaomanik või -opereerija ning laeva kasutaja ehk prahtija. Prahilepingut võidakse nimetada ka tšarteriks või prahikirjaks. prahtimine prahilaev
Buzdjaki rajoon

Buzdjaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Buzdjak. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 81 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 27 765. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,2% tatarlased, 30,4% baškiirid ja 7,4% venelased. Q126683534  Buzdjaki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tsent

Tsent (ka sent, ladina centum 'sada', lühend c) on muusikas intervall, mida rakendatakse intervalli mõõtühikuna logaritmilisel skaalal. Üks tsent võrdub kahe heli sageduste suhtega tuhande kahesajas juur kahest: 1 tsent = 21/1200 Võrdtempereeritud 12-helisüsteemis intervallide suurused tsentides: Intervalli suuruse ühiku "tsent" võttis kasutusele Alexander John Ellis, kes, tuginedes Juan Caramuel y Lobkowitziga 17. sajandil alguse saanud traditsioonile mõõta intervalle logaritmilisel skaalal ning lähtudes Robert Holford Macdowell Bosanqueti ettepanekust võtta intervalli mõõtmisel aluseks võrdtempereeritud 12-helisüsteemis pooltooni sajandikosa, kirjeldas tsenti 1875. aastal Hermann von Helmholtzi raamatu "Die Lehre von den Tonempfindungen als physiologische Grundlage für die Theorie der Musik" ingliskeelses tõlkes "On the Sensations of Tone as a Physiological Basis for the Theory of Music". Semlek, Leo 1998: Klassikalise muusikateooria algõpetus. Kirjastus Kodutrükk. 4, 62 Sundberg, Johan 1995: Õpetus muusikahelidest. Kirjastus Scripta Musicalia. 81
Iisaku mõis

Iisaku mõis (saksa keeles Isaak) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Iisaku alevikus Alutaguse valla Ida-Viru maakonnas. Mõis rajati 1810. aastatel Kiikla mõisast eraldatud alast. Iisaku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 15.03.2016) Iisaku ms, www.eki.ee Iisaku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Iisaku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uhe mõis

Uhe mõis (saksa keeles Uhhe) oli poolmõis (varem rüütlimõis) Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Uhe küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Mõis rajati 1857 Sompa mõisast eraldatud alast. Uhe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris http://www.mois.ee/pikknimu.shtml (vaadatud 15.03.2016) Uhe plms, www.eki.ee Uhe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Uhe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Narva Rannavärav

Narva Rannavärav (ka Väike Rannavärav või Väike värav või Vana Rannavärav või Vana värav) oli jõesadamasse viiv värav Narva keskaegse linnamüüri idaosas. Värav viis Rüütli tänava lõpust jõe äärde. Rannavärava kaudu viisid linnaelanikud jõesadamasse oma kaupu, aga tagasi tuldi Karjavärava kaudu, sest Rannavärava juures oli väga järsk tõus. Aastatel 1676–1680 rekonstrueeriti Rannavärav ja sai pärast seda nimeks Uus värav. 1845. aastal ehitati värav põhjalikult ümber ja nimetati Pimeväravaks. Pimevärava järgi on saanud nime Victoria bastionile rajatud park – Pimeaed. Pärast 1875. aastat Pimevärav lammutati. "Narva bastionid". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2016. Vaadatud 16. märtsil 2016. "informatsioon Narva bastionidest". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2016. Vaadatud 16. märtsil 2016. Jaak Juske. Ajaloorubriik: Keskaegsest Narvast – linnast ja müürist
Iliševo rajoon

Iliševo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Verhnejarkejevo. Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 87 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 32 425. 2010. aasta seisuga olid elanikest 78,8% baškiirid, 15,3% tatarlased, 2,6% marid ja 1,9% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Iliševo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vasarhailased

Vasarhailased (Sphyrnidae) on kõhrkalade sugukond seltsist hallhailised (Carcharhiniformes). Nimetuse on nad saanud ebatavalise ja selgelt äratuntava peakuju järgi. Sugukonda kuuluvad perekonnad vasarhai (Sphyrna; 8 liiki) ja haamerhai (Eusphyra; ainus liik Eusphyra blochii). Märtsis 2013 kanti kolme tüüpi ohustatud ja majanduslikku väärtust omavat haid Washingtoni konventsiooni (CITES) II kategooriasse: vasarhailased, pikkuim-hallhai ja heeringhai. See tähendab, et nende püüdmine ja nendega äritsemine on edaspidi reguleeritud ning nõuab litsentsi. Matt McGrath (11. märts 2013). "'Historic' day for shark protection". BBC News (Inglise keel). Vaadatud 9. augustil 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Blagovari rajoon

Blagovari rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Jazõkovo. Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 87 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 576. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,8% baškiirid, 28,3% tatarlased, 21,8% venelased ja 2,8% ukrainlased. Q126683534  Blagovari rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Salavati rajoon

Salavati rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Malojaz. Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 60 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 24 451. 2010. aasta seisuga olid elanikest 66,6% baškiirid, 22,4% tatarlased ja 10% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Salavati rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Salavati rajooni koduleht
Kušnarenkovo rajoon

Kušnarenkovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Kušnarenkovo. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 88 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 27 157. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,5% tatarlased, 32,7% baškiirid ja 14,7% venelased. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Kušnarenkovo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kušnarenkovo rajooni koduleht
Hirmuse mõis

Hirmuse mõis (saksa keeles Hirmus) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1699. aastal Püssi mõisast eraldatud alast. Hirmuse mõisa on esmamainitud 1465. aastal Maidla ja Hirmuse mõisa vahel kaua kestnud piiritüli lahendamise kokkuleppes. Hirmuse mõis oli üle 400 aasta kuulunud von Stackelbergide valdusse. Mõisale annab ajalooliselt erilise väärtuse tõsiasi, et selle omanik oli noorem Otto Magnus von Stackelberg, kes Katariina II lähedase tuttavana sai 1772. aastal Poola suursaadikuks, korraldas Poola esimese jagamise ja hiljem oli Venemaa suursaadik Rootsis. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 16.03.2016) Hirmuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Gerli Romanovitš (9. detsember 2014). "Hirmuse mõisale otsitakse arendajat". Põhjarannik. Hirmuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Varja mõis

Varja mõis (saksa keeles Warjel) oli Aa mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis. Varja mõis. Inventariseerimine, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Varja mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Meriküla mõis (Viru-Jaagupi)

Meriküla mõis (saksa keeles Merreküll) oli Inju mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Mõisast on teateid alates 1527. http://www.mois.ee/pikknimm.shtml (vaadatud 15.03.2016) Meriküla mõis (Viru-Jaagupi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Meriküla mõis (Viru-Jaagupi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Meriküla mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Toomas Timmusk

Toomas Timmusk (sündinud 18. augustil 1955 Põltsamaal) on eesti maaparandusteadlane. Ta lõpetas 1973. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna hüdrotehnikainsenerina. Ta kaitses Eesti Põllumajandusülikoolis 1992. aastal väitekirja "Комбинированный дренаж для отвода поверхностых вод" (Kombineeritud drenaaž pinnavee eemaldamisel; juhendaja Koit Alekand) ning sai tehnikamagistri kraadi. Ta oli aastatel 1978–1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse kateedri insener, assistent ja vanemõpetaja Ta oli aastatel 1990–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaparanduskateedri juhataja ja dotsent ning aastatel 1994–2005 veemajanduse instituudi dotsent, teadur, lektor ja juhataja. Ta oli aastatel 2005–2013 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi lektor ja õppedirektor ning on alates 2013. aastast direktor. 1992 "Maaparandussüsteemide rekonstrueerimise aluste uurimine seoses üleminekuga talumajandusele". Kaasautor Koit Alekand. Tartu 1992 2002 "Vooluveekogude maastikuökoloogiline käitlus". Kaasautor Koit Alekand. Tartu 2002 2007 "Ajalooradadel melioratsioonijälgi otsimas". Kaasautor. Tallinn, Tartu 2007 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 775 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lääne-Nigula kirikumõis

Lääne-Nigula kirikumõis (saksa keeles Pastorat Poenal) oli kirikumõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. http://www.mois.ee/pikkniml.shtml (vaadatud 15.03.2016) Lääne-Nigula kirikumõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Mönchengladbach

Mönchengladbach on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Mönchengladbachi ajalugu algab Gladbachi toomkiriku ehituse algusega 974. aastal. Mönchengladbach sai linnaõigused aastal 1364. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Mönchengladbach – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mönchengladbachi koduleht
Saunja mõis

Saunja mõis oli kahe Eesti ala mõisa nimi: Saunja mõis, poolmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Saunja mõis, Uuemõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas
Zilairi rajoon

Zilairi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Zilair. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 57 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 111. 2010. aasta seisuga olid elanikest 56,5% baškiirid, 36,2% venelased 3,2% tatarlased ja 2,8% tšuvašid. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Zilairi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kersti Rosenberg

Kersti Rosenberg (ka Kersti Madis, sündinud 17. märtsil 1956) on eesti endine laulja, kunagise ansambli Nemo liige. Tema esitatud tuntumad laulud on: "Tulekell", "Figaro", "Ei jäänud aega tangoks", "Seitsmeaastasele", "Petlik õnn", "Aeg on kallis", "Rikkus ja kuulsus", "Talvetee", "Vajan sind" jne. Kersti Rosenberg oli abielus Karl Madisega, kellega tutvus eesti artistide muusikapäevadel, mis toimusid 1986. aastal peale Tšornobõli katastroofi ümberkaudse piirkonna linnades. Abielu kestis üle kümne aasta ja neil sündis kaks poega Glen ja Carl-Philip. Carl-Philip Madis osales 2012. aastal saates Eesti otsib superstaari. Endine Nemo liige Kersti Madis: aeg-ajalt tekib igatsus lava ja muusika järel. 7. august 2020. Laulja Karl Madis on naiste hulgas endiselt väga populaarne .... nelli.ee, 7. august 2016. Carl-Philip Madis: mul olid ranged vanemad. kroonika.delfi.ee, 6. juuli 2013. Kersti Rosenberg & Nemo - Aeg on kallis. video, youtube.com. Endine Nemo laulja Kersti Madis: Mind ei surutud nurka, pugesin sinna vabatahtlikult. ohtuleht.ee, 17. märts 2016. Kersti Madis: aeg-ajalt tekib igatsus lava ja muusika järele. menu.err.ee, 7. august 2020. Kunagise menubändi Nemo solist Kersti Madis laulab nüüd vaid lapselastele. ohtuleht.ee, 27. aprill 2023.
Justinianus

Justinianus I (482–565), Ida-Rooma keiser 527–565 Justinianus II (669–711), Bütsantsi keiser 685–695 ja 705–711
Bronhiaalastma

Bronhiaalastma ehk kopsuastma ehk astma (ka hingeldustõbi) on hingamisteede krooniline põletikuline haigus, mille korral tekib mitmesuguste ärritajate mõjul hingamisteede ahenemine ja hingamise raskenemine (düspnoe). Haigust põeb umbes 5% täiskasvanutest ja 7–10% lastest. Arvatakse, et astmat põhjustab geneetiliste ja keskkonnategurite kombinatsioon. Diagnoos põhineb sümptomite hindamisel, ravile reageerimisel aja jooksul ja hingamismahtude mõõtmisel ehk spiromeetrial. A. Altraja, Bronhiaalastma, veebiversioon (vaadatud 03.10.2014)
Hanila kirikumõis

Hanila kirikumõis (saksa keeles Pastorat Hannehl) oli kirikumõis Hanila kihelkonnas Läänemaal. 1919. aasta maareformi otsuse järgi riigistati Hanila kirikumõis 13. märtsil 1926. "Hanila kirikumõis". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 16. augustil 2024. "Hanila kirikumõis". Rahvusarhiiv - Kinnistute register. Vaadatud 16. augustil 2024.
Burzjanski rajoon

Burzjanski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Starosubhangulovo. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 34 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 516. 2010. aasta seisuga olid elanikest 96,2% baškiirid, 2,1% venelased ja 1,3% tatarlased. Q126683534  Burzjanski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Natasha Aguilar

Natasha Aguilar Komissarova (2. juuni 1970 – 1. jaanuar 2016) oli Costa Rica ujuja. Ta võitis Costa Rica naiskonna liikmena koos Marcela Cuesta, Carolina Mauri ja Silvia Polliga 1987. aasta Panameerika mängudel Indianapolises hõbemedali 4×200 m vabaujumises ja pronksmedali 4×100 m vabaujumises. Ta võistles ka 1988. aasta suveolümpiamängudel 200 m vabaujumises ning saavutas 34. koha. Natasha Aguilar alustas koos vend Andrey Aguilar Komissaroviga treeninguid tenniseklubis. Hiljem treenisid nad Club Cariaris Francisco Rivase juhendamisel. Ta sai ema juures Sabana Suris trepist kukkudes löögi pähe ning suri kümne päeva pärast haiglas ajuemboolia tõttu. Natasha Aguilar veebisaidil Olympedia (inglise)
Väike Rannavärav

Väike Rannavärav oli Tallinna linnamüüri kaguosas Vene tänava lähedal olnud kaitseehitis. Peavärav asus Brookusplatsi juures Vene ja Olevimäe tänava nurgal. Läbi ajaloo kasutatud ka nimetusi: weike rannawärraw; minor strantporte, porta; parva Strandporte; arenae, porta; porta arene; porta sant; Lutteke Strantporte; luttke strantporte; minor Strandporte; Sandporte. Ehitist on esimest korda mainitud 1360 nime all Liivavärav. Väikese Rannaväravana tuntakse seda aastast 1373. 15. sajandil ehitati ehitis oluliselt ümber ja arvatavasti oli peatorn 5-6korruseline ja umbes 20 m kõrge. Ehitis lammutati enamikus 1779 ja lõplikult 1887. Nelinurksest peaväravatornist viis väravakäik samuti nelinurkse Väikese Rannavärava eesväravani Olevimäe ja Uue tänava nurgal, üle vana vallikraavi hilisema Uue tänava kohal viis sild. Praegune Väikese Rannavärava tänav tähistab kohta, kust Väikese Rannavärava vallivärava juurest läks puust sild üle uue vallikraavi. 1887. aastal lammutati ka vallivärav ja kõdunenud silla asemele ehitati tänav üle Mere puiestee sihi Tuukri tänavani Tallinna sadamasse. Ainukese algse hoonena on kunagisest suurest kindlustusest Uue tänava ääres alles vallivärava vahimaja. Aastatel 1903–1923 tegutses Väikese Rannavärava esisel alal vanakraamiturg. Väikesest Rannaväravast paremale poole ehitati 17. sajandi keskpaigas Väikese Rannavärava bastion, bastioni kivikonstruktsioonid taastati aastatel 1984–1987. Suur Rannavärav Väikese Rannavärava bastion Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 339 Väike Rannavärav, Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed, (vaadatud 14.11.2020) Jaak Juske, Lugu ühest unustusse vajunud Tallinna linnaväravast, forte.delfi.ee, 22.04.2018
Kaarmise mõis

Kaarmise mõis (saksa keeles Karmis) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati ajavahemikul 1750–1756 Elme ja Lümanda mõisast eraldatud aladest. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 15.03.2016) Kaarmise mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Kaarmise mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rogalandi maakond

Rogalandi maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asub Põhjamere rannikul. Vallas on 23 valda (sulgudes elanike arv seisuga 27. veebruar 2020). Aastal 2020 liideti Finnøy ja Rennesøy vald Stavangeri vallaga ning Forsandi vald Sandnesi vallaga. Bjerkreimi vald (2787) Bokni vald (852) Eigersundi vald (14 811) Gjesdali vald (12 002) Haugesundi vald (37 357) Hå vald (18 991) Hjelmelandi vald (2574) Karmøy vald (42 186) Kleppi vald (19 588) Kvitsøy vald (517) Lundi vald (3202) Randabergi vald (11 221) Sandnesi vald (79 537) Sauda vald (4595) Sokndali vald (3280) Sola vald (27 153) Stavangeri vald (143 574) Strandi vald (12 968) Suldali vald (3804) Time vald (18 916) Tysværi vald (11 065) Utsira vald (198) Vindafjordi vald (8714) Statistika Keskbüroo
Jüri Sikkut

Jüri Sikkut (sündinud 8. detsembril 1946) on eesti maadleja ja omavalitsustegelane. 1965. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. 1970.–1980. aastatel töötas ta Kadrina EPT-s insenerina, hiljem juhataja asetäitjana. Aastatel 1992–1993 oli ta Kadrina abivallavanem ja 1993–2009 Haljala vallavanem. Ta on Karepa Seltsi juhatuse esimees. 1968. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses Eesti meistriks kaalukategoorias kuni 78 kg. Lisaks on ta Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses aastatel 1969–1977 võitnud neli hõbemedalit. 1976. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel hõbeda ka vabamaadluses. 2014 Haljala valla aukodanik Järve Gümnaasium. Vilistlased, 1965 Kodu ja maadluse vormitud vallajuht. Virumaa Teataja, 4.04.2006 Aarne Mäe. Paigale naelutatud vallavanemad. Virumaa Teataja, 16. jaanuar 2009 "Maiga Parksepp. Kes on Haljala valla värsked aukodanikud? Eesti Elu, 3. juuni 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2016. Vaadatud 16. märtsil 2016. Rahvakultuuri Keskus. Karepa Selts[alaline kõdulink] ESBL sporditulemused. Jüri Sikkut[alaline kõdulink] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Haljala vallavanem Jüri Sikkut, 1999 (fotograaf Märt Bernadt)
Kulli mõis

Kulli mõis oli kahe Eesti ala mõisa nimi: Kulli mõis, poolmõis/kirikumõis Kärla kihelkonnas Kulli mõis, Rannu karjamõis Rannu kihelkonnas
Annie de Reuver

Annie de Reuver (õieti Anna Maria Clasina de Reuver; 19. veebruar 1919 Rotterdam – 1. jaanuar 2016 Rotterdam) oli hollandi laulja. Ta oli 1940. ja 1950. aastatel üks populaarsemaid hollandi lauljatare. Ta debüteeris 1934. aastal orkestriga The Ramblers. Alates 1946. aastast esines ta orkestriga The Skymasters. Tema tuntumad laulud olid "Kijk eens in de poppetjes van mijn ogen", mida ta esmakordselt esitas 1952 koos Karel van der Veldeni ja The Skymastersiga, ja "Lied van het Pierement". Ta töötas 1968. aastast Dureco plaadiprodutsendina. 1970. aastatel oli ka talendijahisaadete saatejuht. Ta avastas teiste seas Pierre Kartneri (Vader Abraham) ja Ben Crameri ning akordioniduo De Kermisklanten. 1987. aastal produtseeris ta Manke Nelise hiti "Kleine Jodeljongen". Ta murdis kodus kukkudes puusaluu ning suri haiglas pärast operatsiooni. 1994 Erasmusspeld Ta oli neli korda abielus ja lahutas neli korda. Ta adopteeris kaks last, kellest üks suri kaheaastaselt. Rein Wolters. Onverbloemd!, 2007, biograafia
Kärla mõis

Kärla mõis (saksa keeles Kergel) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. Mõis rajati 16. sajandi keskpaigas. http://www.mois.ee/pikknimk.shtml (vaadatud 15.03.2016) Kärla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016) Kärla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Intrapersonaalsed oskused

Intrapersonaalsed oskused (inglise intrapersonal skills) on oskused, millega saab inimene ise oma sisemaailmas toimuvat juhtida. Sõna esimene pool "intra" viitab seesmisele ja sõna teine pool "personaalne" isiklikule ehk igaühe isiklikule sisemaailmale. Inglise keeles on mõistet "intrapersonaalsed oskused" kasutanud 2011. aastal Ameerika Ühendriikide teadusnõukogu (National Research Council), tuues välja, et intrapersonaalsed oskused on enesejuhtimine, ajajuhtimine, enseareng, enseregulatsioon, kohanemine ja oma tegevuste täide saatmise korraldamine jms. Mõistet on kasutatud samal aastal ka Robert T. Kiyosaki ja Donald J. Trump juhi enesejuhtimise oskuste kirjeldamiseks oma raamatus "Midase puudutus. Miks mõni ettevõtja saab rikkaks ja miks enamik ei saa." (eesti keeles Sinisukk 2012). Timothy J. Cleary (Ph.D, isereguleeritava õppimise ekspert, inglise self-regulated learning (SRL) theory expert. USA University of Wisconsin) on välja toonud, et end ise reguleeriv õppija seab endale: eesmärgid ja töötab välja strateegilise plaani nendeni jõudmiseks; on ise end seesmiselt motiveeriv ja proaktiivne; kasutab erinevaid enesekontrollivahendeid; järgib oma strateegiat, tegutsemist ja tunnetust ning tegeleb sagedasti enese tegevuse jälgimise ja analüüsimisega. National Research Council (US) Committee (2011). "Assessing 21st Century Skills". National Research Council (US) Committee (2011). "Assessing 21st Century Skills". Robert T. Kiyosaki ja Donald J. Trump (2011). Midas Touch: Why Some Entrepreneurs Get Rich-And Why Most Don't. USA: Plata Publishing. "Assessing Intrapersonal Skills" raamatus "Assessing 21st Cnentiry Skills" National Research Council (US) Committee on the Assessment of 21st Century Skills, Washington (DC): National Academies Press (US); 2011 Timothy J. Cleary, teadustööde ülevaade ja CV National Research Council (U.S.)
Tallinn Open

Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Tallinn Open (täpsustus). Tallinn Open ehk Kristjan Palusalu Noorte Maadlusvõistlus on Saku Suurhallis igal aastal toimuv maadlusvõistlus. Esmakordselt toimus see Tallinna Tehnikaülikoolis. Kristjan Palusalu mälestusvõistlused Tallinnas toimub Euroopa suurim maadlusturniir, Postimees (vaadatud 16.3.2016).