laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Türi vapp

Türi vapp on Eestis Järva maakonnas asuva Türi linna endine vapp, mis kinnitati 24. juulil 1992 ja mida kasutati 2005. aastani. Vabariigi Valitsuse 30. juunist 2005 pärineva määrusega nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel moodustati senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel on uus kohalik omavalitsuse üksus Türi vald. Türi linna kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn. Kilbi poolitab diagonaalis vasakult ülanurgast lähtuv hõbedane varras. Kilbi ülemisel sinisel väljal on hõbedane täpp ning selle ümber laienevate raadiustega neli hõbedast ringjoont. Alumisel punasel väljal on kuldne õunapuuoks. Türi valla lipp Türi lipp Oisu valla lipp Oisu valla vapp Kabala valla lipp Kabala valla vapp Türi linna endine sümboolika
Lydenburg

Lydenburg (alates 2006. aastast ka Mashishing) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Thaba Chweu valla halduskeskus. Lydenburg on asutatud voortrekkerite poolt 1849. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai 1927. aastal. 30. juunil 2006 nimetas Lõuna-Aafrika Vabariigi kunsti- ja kultuuriminister Pallo Jordan linna ümber Mashishingiks. Kohalikud elanikud kaebasid otsuse kohtusse ja vana nimi võeti jälle kasutusele. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydenburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,29%, valgeid 22,51%, värvilisi 1,43%, India või Aasia päritolu inimesi 0,45% ja teisi 0,33%. Pedi keelt pidas emakeeleks 26,15% inimesi, afrikaani keelt 22,81%, svaasi keelt 18,67%, suulu keelt 13,15%, sotho keelt 5,00%, inglise keelt 4,21%, tsonga keelt 3,28% ja ndebele keelt 2,53%. Mashishing (Lydenburg) Kruger Lowveld Mashishing (previously Lydenburg) South Afrika Lydenburg Revolvy https://census2011.adrianfrith.com/place/873012003
Pärnu kuursaal

Pärnu kuursaal on kuursaal Pärnus aadressil Mere puiestee 22. Kuursaal ühes restorani ja muusikasalongiga ehitati 1880. aastal. Tollal oli see Pärnu kultuurielu üks keskusi. Kuursaal taasavati 2003. aastal ja on ennast sellest ajast peale nimetanud Eesti suurimaks kõrtsiks. https://web.archive.org/web/20190429122016/https://www.puhkaeestis.ee/et/parnu-kuursaal (vaadatud 28.04.2019) Koduleht
Pärnu sünagoog

Pärnu sünagoog oli sünagoog Pärnus aadressil Laatsareti tänav 2. 2. novembril 1941 toimus sünagoogis massimõrv, kus natsionaalsotsialistid tapsid umbes 30 last. Hiljem oli endisaegne sünagoog kasutusel elamuna. 2001. aastaks rüüstatud ja põlenud puumaja oli tühjalt seisnud juba ligi 10 aastat. Selle seinale tahtsid Eesti juudid paigaldada mälestustahvli. Holokaust Eestis https://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/parnu-juudid-nouavad-sunagoogi-tagasi?id=2475436 (vaadatud 28.04.2019)
Rahvuskaaslaste programm

Rahvuskaaslaste programmiga toetatakse välismaal elavaid eestlasi, pakkudes neile tuge eesti keele oskuse säilitamisel, eesti rahvuskultuuri ja identiteedi hoidmisel ning võimalikul tagasipöördumisel Eestisse. Kehtiv rahvuskaaslaste programm (2014–2020) on järjekorras kolmas, varasemad programmid töötasid aastatel 2004–2008 ja 2009–2013. Programmiga toetatakse: välismaa koolides eesti keele ja eesti keeles õpetamist ning väliseestlaste Eestis õppimist; välismaal eesti kultuuri säilitamist ja eestlaste ühtekuuluvustunde kujundamist; väliseesti kultuuripärandi kogumist, säilitamist ja kättesaadavaks tegemist; väliseestlaste Eestisse tagasipöördumise soodustamist. Rahvuskaaslaste programm
Kirjastiil

Kirjastiil, vanem nimetus šrift (saksa keelest Schrift 'kiri'), tüpograafia kontekstis kirjatüüp, on kirjatähtede kujutamise süsteem, mille puhul tähtede detailid on ühe kirjastiili piires kujundatud ühes võtmes ja ühesuguste reeglite järgi. Kirjastiilisisene ühtsus tagab ka kirja hea loetavuse. Ajalooliste kirjastiilide välimus on sõltunud enamikul juhtudel kirjutusmaterjalist ja -vahenditest (raidkirjad, graveeritud kirjad, laisulekirjad, peensulekirjad). Esimesed trükikirjad lähtusid käsikirjade kirjastiilidest, hiljem iseseisvusid arengus. Kirjastiili mõiste hõlmab kirja välimust, selle nähtavat kuju (EKSS defineerib seda tähtede kunstipärase graafilise vormina kirjas, Võõrsõnade leksikon kui kirjamärkide kujunduse liiki). Lühiduse mõttes kasutatakse eesti keeles kirjastiil asemel ka sõna kiri. Tüpograafias vastab eesti sõnale kirjatüüp ingliskeelne typeface, samas kui font tähistab ainult digitaalseid kirjatüüpe faili kujul. Kirjastiili analüüsimisel ja uute kirjatüüpide loomisel võetakse kujundamisel arvesse järgmisi elemente: Tähe kõrguse ja laiuse suhe Tähesamba paksus Tähesamba varieeruvus (laiemate ja kitsamate tähesammaste olemasolu ja suhe) Kaarte ümarus või kandilisus Paisutuste olemasolu ja tugevus Kirja kaldenurk Seriifide olemasolu ja kuju Dekoratiivsete kaunistuste olemasolu ja kuju Laias laastus võib kirjatüübid jagada kolmeks: antiikval baseeruvad kirjad ehk seriifkirjad plokk-kirjad (inglise keeles sans serif) egiptiennkirjad (inglise keeles slab serif) Vahel lisatakse kategoriseerimisel alajaotus ehiskirjad, mis hõlmavad erineva kujunduspõhimõttega kirju, näiteks käekirja, pintslikirja, sulekirja jäljendavad šriftid, mitmesugused konstrueeritud kirjad, samuti ajaloolisi kirjastiile jäljendavad kirjatüübid. kirjastiilide loend kalligraafia trükikiri trükitüüp kirjagarnituur font "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2019. Vaadatud 29. aprillil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=%C5%A1rift&F=M http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=%C5%A1rift&F=M&C06=et I. Sakk. Aa kuni Zz. Tüpograafia ülevaatlik ajalugu. Tallinn, 2011
Sandis Ģirģens

Sandis Ģirģens (sündinud 11. mail 1980 Varakļānis) on Läti jurist ja poliitik. Ta oli alates 23. jaanuarist 2019 kuni 3. juunini 2021 Läti siseminister. Ta on lõpetanud Turība kõrgema ärikooli.
Miss Baker

Miss Baker (1957 – 29. november 1984) oli orav-ahv (perekond Saimiri), kellest sai koos reesusmakaagi Miss Able’iga 1959. aastal esimene Ameerika Ühendriikide poolt kosmosesse lennutatud ja sealt elusalt naasnud imetaja.
Nadežda (prussakas)

Nadežda (vene keeles Надежда, lootus) oli emane tarakan (inimesekaasleja putukas, Blatta orientalis), kes viibis ajavahemikus 14. – 26. september 2007 kosmoses ning kelle poolt Maal ilmale toodud 33 järeltulijat on teadaolevalt esimesed kaalutuse tingimustes edukalt sigitatud elusolendid. Hiljem sai Nadeždast ka vanaema. "Космонавтка-таракан из Воронежа стала бабушкой". Правда.Ру (vene). 15. mai 2008. Vaadatud 17.05.2017.
Kristi Piiper

Kristi Piiper (sündinud 25. märtsil 1983 Tartus) on eesti kirjanik. Ta on õppinud Berlin International Schoolis, Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis õendust ja EBSis võõrkeeli ja ärikorraldust. "Salapaha" 2015 Tänapäev "Tõde või tegu. Stella", 2015 Varrak "Tõde või tegu. Ema saladus" 2016 Varrak "Tõde või tegu. Tõde" 2018 Varrak "Kuidas mu isa uue töö sai" 2018 Tänapäev "Meie uues kodus kummitab" 2019 Tänapäev "Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised" 2019 Tänapäev "Metsajärve pärandus" 2020 Tänapäev "Topelt D" 2021 Varrak "Tinderikooma" 2021 Tänapäev "Tõde või tegu 1-3 osa" 2022 Varrak "Libahundid" 2022 Tänapäev "Esimene kord" 2022 Tänapäev XIV Nukitsa konkursi 7.koht kirjanike edetabelis 2019 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" II koht ("Metsajärve pärandus") 2019 – 2019. aasta kauneimad Eesti raamatud "Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised" 2020 – Tartu lastekirjanduse auhinna nominent "Armunud keldrikoll, vegan verikäkk ja teised" 2022 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud noorteromaanikonkursi I koht ("Esimene kord") 2023 – Hea Noorteraamat 2023 ja Lastekaitse Liidu noortekogu lemmik "Esimene kord" 2024 – Margus Karu noortekirjanduse auhind "Esimene kord" "Kristi Piiper", Eesti Lastekirjanduse Keskus (vaadatud 31.12.2023)
Félicette

Félicette (prantsuse hääldus: [fe.liː.sɛt]) oli esimene kosmosesse lennutatud ja sealt elusalt naasnud kass. Pariisist 18 hulkuva kassi seast välja valitud ja treeningu edukalt läbinud emase kassi Félicette’i lähetas Hammaguiri lähedaselt raketodroomilt Alžeerias kosmosesse Prantsusmaa 18. oktoobril 1963. "Chatte Félicette". CNES. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2018. Vaadatud 15. juulil 2015. A Brief History of Animals in Space, NASA (inglise keeles) Katherine J. Wu. Félicette, the First Cat in Space, Finally Gets a Memorial | Last month, a team unveiled a bronze statue honoring the feline, who launched on a suborbital mission in 1963. Smithsonian, 28. jaanuar 2020
Pärnu rannapromenaad

Pärnu rannapromenaad on Pärnus piki Ranna puiesteed kulgev tee (promenaad). Pärnu rannaala on kuurortlinna tarvis arendatud juba Venemaa keisririigi ajast alates. Tänapäevane rannapromenaad avati 2006. 2013 rannapromenaadi pikendati. https://www.puhkaeestis.ee/et/parnu-rannapromenaad-1 (vaadatud 28.04.2019) https://web.archive.org/web/20161220210216/http://www.parnu.ee/failid/trykised/Parnu_arvudes_2006.pdf (vaadatud 28.04.2019) Rannapromenaadist, puhkaeestis.ee
Pärnu linnaarhitekt

Pärnu linnaarhitekt on Pärnu linnavalitsuse teenistuses olev linnaarhitekt. Eesti NSV ajal oli samaväärse ametikoha nimetus Pärnu peaarhitekt. ... 1930. aastad Olev Siinmaa ... Karri Tiigisoon Henri Eessalu https://web.archive.org/web/20190429164955/https://parnu.ee/index.php/linnakodanikule/areng-ja-planeerimine (vaadatud 28.04.2019)
Pujus

Pujus (ka neel) on rüsa või mõrra suulooga külge kinnitatud võrgulina lehtrikujuline kitsenev osa, mille lõpus oli väike läbipääsuava, mis võimaldas kalal sisse ujuda, kuid takistas sealt välja pääsemist. Pujuseid võis olla ka rohkem kui üks. Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 148
Kurkliai vald

Kurkliai vald (leedu keeles Kurklių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil. Valla pindala on 146 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1313 inimest. Valla keskus on Kurkliai alev, kus aastal 2011 oli 374 elanikku. Vallamaja asub aadressil Kavarsko g. 7. Vallavanem on Algimantas Jurkus . Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid Staškūniškis Kurklių seniūnija[alaline kõdulink]. Anykščių rajono savivaldybė, vaadatud 29.04.2019. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 19.04.2019.
Peene

Peene on jõgi Saksamaal. Westpeene koos Ostpeene, kui pikima lisajõega, ja Kleine Peene/Teterower Peenega (koos ilma määranguta Peenega (või Nordpeenega) kui selle väiksem ja lühem lisajõgi) voolab Kummerower Seesse (Kummerowi järve) ja siit kui päris Peene Anklami ja Szczecini lahte. Odra jõe läänepoolset haru, mis eraldab Usedomi saart Saksa maismaast, kutsutakse sageli ka Peeneks, kuid on tegelikult Läänemere osa nimega Peenestrom. See on üks kolmest kanalist, mis ühendab Szczecini lahte Läänemere Pommeri lahega. (Teised kanalid on Świna ja Dziwna). Ostpeene Vana vesiveski Kleine Peenel Teterowis Peene sadam Demminis Peene jõgi Loitzi juures Peene jõgi Jarmeni juures Peene jõgi Anklamis Peenestrom ja Wolgast Peenestromi sadam Wolgastis Peenetal on üks suuremaid pidevaid madalsoo piirkondi Kesk-Euroopas. Tänu oma kõnnumaale ja puutumatule loodusele kutsutakse Peene jõge ja orgu mõnikord suurustlevalt "Põhja Amazonaseks". Suured linnad Peene jõel on Malchin, Teterow, Demmin ja Anklam. Wolgast on Peenestromi väinas. www.peenetal-landschaft.de
Nordica (ettevõte)

Nordica on Itaalia ettevõte, mis toodab talisporditooteid, näiteks suuski, suusasaapaid. Ettevõte kasutab kaubamärki nimega Nordica. Ettevõtte emaettevõte on Tecnica Group. Ettevõte asutati 1939. Koduleht
Kurkliai

Kurkliai on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Kurkliai valla halduskeskus. Alev asub Virinta jõe ääres Anykščiai regionaalpargis. Kurkliais on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Alevis kaevandatakse liiva ja kruusa, ka asub seal seafarm. Vaatamisväärsusteks on 1932. aastal ehitatud sünagoog, Kurkliai mõisa ait, aastal 1874 ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn. Alevi juures asuvad muinaskalmed, sellest veidi maad idas Buteikiai külas aga linnamägi. Kurkliai oli leedulaste Deltuva muinasmaakonna keskus. XV sajandil rajati sinna Kurkliai mõis, mis kuulus Leedu suurvürstidele. Kurkliai sai alevi staatuse aastal 1564. XVI sajandil püstitati alevisse kirik, aastal 1622 aga kalvinistide kirik. Aastal 1700 rajati sinna klooster, mis suleti aastal 1822. Alev sai Põhjasõjas kannatada. Kurkliai kuulus Plateritele, aastast 1788 aga Siesickitele. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Куркле. Teise maailmasõja eel oli alevis suur juudi kogukond, sealsed juudid hukati 5. septembril 1941 Pivonija metsas. Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Kurkliai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Kalmistu väravad Kurkliai tänavavaade Seltsimaja Sünagoog Karjäär Kellatorn Kurkliai kalmistu Kurkliai kirik Arnoldas Lukošius – Leedu muusik Antanas Paškus – Leedu vaimulik ja filosoof [1] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. kd XV, osa. 2: Januszpol – Wola Justowska. Warszawa 1902 Куркле. Географическо-статистический словарь Российской империи, kd 2 (Дабанъ – Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 855 lk www.jewishgen.org Kurkliai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, kd XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 305 lk Alev Poola geograafilises sõnastikus Alev portaalis vietoves.Lt
Tallinna linnaarhitekt

Tallinna linnaarhitekt on Tallinna linnavalitsuse teenistuses olev linnaarhitekt. Eesti NSV ajal oli ametinimetuseks Tallinna peaarhitekt. ... 1809–1815 Carl Ludvig Engel 19. sajandi keskpaigas Christoph August Gabler ... 1944–1952 Voldemar Tippel ... 1960–1980, Dmitri Bruns, Tallinna linna peaarhitekt 1989–1991, Irina Raud, Tallinna peaarhitekt 2001–2007, Igor Volke, Tallinna linna peaarhitekt ja Tallinna Säästva Arengu ja Planeerimise Ameti juhataja 2007–2019 Endrik Mänd, Tallinna linna peaarhitekt ... 2024– Andro Mänd, Tallinna linna peaarhitekt "Arhitekt Voldemar Tippel (1907–1995)"[alaline kõdulink] Eesti Arhitektuurimuuseumi pressiteade, 24.10.2007
Sääs

Sääs oli 4–8 meetri pikkune võrkkoti kujuga kalapüünis, mille küljes oli tundenöör. Sääsaga püüti öösiti peamiselt kevadise kudemise ajal. Jõe keskpaigani ehitati kalatõke, milleni viis kaldalt purre. Purde all asuva kalatõkke ava ette seati suuga vastuvoolu võrkkott ehk sääsavõrk. Selle alumise serva põhipuud sai lati abil üles tõsta, kui saak võrgus. Emajõele paigutatud sääsade juurde ehitasid kalurid ka vaiadel sääsamaju, milles olid nii küttekolle kui magamisase. Sääsa tundenöörid olid ühendatud võrkkoti päraosaga ning andsid onnis signaalkellukestega märku, kui kala võrgus. Pärnu jõel vastas sääsavõrgule tähes. Seal onni ei ehitatud, kalur istus kalatõkkel ja hoidis käes tundenööre, mis olid ühendatud sääsaga ning andsid märku kala sisenemisest. Sääsad paiknesid põhiliselt Emajõel. 19. sajandi II poolel hakkasid võimud nõudma arvukalt ehitatud sääsade lammutamist, kuna need segasid jõeliiklust ning rohke maimude püügi tõttu põhjustasid kalandusele suurt kahju. 1920 aastal keelati sääsapüük ametlikult, kuid üksikuid onne leidus jõel 20. sajandi keskpaigani. rüsa noot mõrd Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 205 Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 283 Kalatõke, Eesti Rahva Muuseum
Juris Pūce

Juris Pūce (sündinud 22. jaanuaril 1980 Riias) on Läti ökonomist, jurist ja poliitik. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Ta on lõpetanud Riia saksa gümnaasiumi. Ta lõpetas Läti Ülikooli juhtimise eriala magistriõppe (2003–2005) ja sai samas õigusteaduse magistrikraadi (2002–2003). 23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 oli ta Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Läti minister astus valetamise pärast tagasi
T1 vaateratas

T1 vaateratas on 2019. aasta 11. aprillist avatud vaateratas T1 Kaubanduskeskuse katusel. T1 vaateratas ulatub merepinnast 120 meetri kõrgusele ning selle läbimõõt on 45 meetrit. Ühe sõidu (kolme tiiru) kestus on vastavalt 12 minutit ning pool tundi. Vaateratas koosneb 26 sinisest ning ühest punasest VIP-gondlist. Sinistes gondlites kestab sõit 12 minutit ning neis on kaks klappdiivanit. VIP-gondlites kestab sõit pool tundi ning neis on neli nahktugitooli ja pudel šampanjat. Iga gondel mahutab kuni kuus inimest ning neis on võimalik nii seista kui ka istuda. Gondlites töötab suvel konditsioneer ning talvel küte. Vaateratta ehitas valmis Hollandi pereettevõte Mondial Rides. Vaateratta rajamist toetas Euroopa Regionaalarengu Fond 1,44 miljoni euroga. Vaateratas Skywheel of Tallinn T1 Mall of Tallinn, s.a Homme avatakse T1 kaubamaja katusel vaateratas Delfi.ee, 10.04.2019
Gogodala keel

Gogodala keel on Üld-Uus-Guinea hõimkonna gogodala-suki rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsis Aramia jõe ääres 301 külas. 2000. aasta Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli kõnelejaid 22 000. ISO 639-3 keelekood on ggw. Lähim sugulaskeel on ari keel. Kasutatakse ladina kirja. Ethnologue, 2015. G. Reesink. Languages of the Aramia River Area. Papers in New Guinea Linguistics No. 19, Canberra: Pacific Linguistics 1976. Ethnologue, 2015. Keelekaart (661) http://transnewguinea.org/language/gogodala
Oliver Kulpsoo nimeline tunnustus

Oliver Kulpsoo nimeline tunnustus on Eesti etenduskunstiauhind. Auhinda antakse välja igal aastal rahvusvahelisel tantsupäeval (29. aprillil). Esimene auhind anti välja 2017. Auhinda finantseerivad lisaks väljaandjale ka eelmiste aastate laureaadid. 2017 Mairika Plakso 2018 Raho Aadla 2019 Kai Valtna 2020 Karolin Tamm 2021 Henry Kasch
Lüganuse kolhoos

Lüganuse kolhoos oli kolhoos Lüganuse külanõukogu territooriumil (praeguse Lüganuse valla) territooriumil. Kolhoosi keskus oli Varja külas, hiljem Lüganusel. Kolhoosi pindala oli 1970. aasta seisuga 5590 ha, 1976. aasta seisuga 5518 ha. Ühiskasutuses olevat põllumajanduslikku maad oli 3930 (3965) ha, sealhulgas haritavat maat 3930 (2937) ha. Töötajaid oli 1970. aastal keskmiselt 330, 1973. aastal keskmiselt 339. Lüganuse kolhoosiga liideti muuhulgas Hiie kolhoos ja kolhoos Ühisjõud. Aastal 1993 tükeldati majand neljaks osaks, sealhulgas OÜ Sigwar. Kaido Jäger Kunnar Pürtna Arno Rossman
Voolise lahend

Voolise lahend (inglise keeles fluid solution) on üldrelatiivsusteoorias Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, milles gravitatsiooniväli tekitatakse täielikult voolise massi, impulsi, tiheduse ja pingega. Astrofüüsikas kasutatakse voolise lahendeid sageli tähemudelina. (See võib aidata ette kujutada ideaalgaasi kui ideaalvedeliku erijuhtumit.) Kosmoloogias kasutatakse voolise lahendeid sageli kosmoloogilise mudelina. Einsteini tensor
Gödeli meetrika

Gödeli meetrika ehk Gödeli lahend, ka Gödeli universum, (inglise keeles Gödel metric, Gödel solution, Gödel universe) on Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, mille esitas 1949. aastal Kurt Gödel. See lahend on tekitatud energia-impulsi tensoriga, mis koosneb kahest osast; esimene neist on ühtlaselt jaotunud keerlevate tolmuosakeste aine tihedus ja teine nullist erinev kosmoloogiline konstant. Sellel lahendil on mõned tavatud omadused, sealhulgas peab see võimalikuks kinniste ajasarnaste kõverate olemasolu, mis lubavad ajarände Gödeli lahendiga ette kirjutatud universumis. Nagu iga Lorentzi aegruumi puhul, saab ka Gödeli lahendit määrata meetrilise tensoriga kohalikus koordinaadisüsteemis: d s 2 = 1 2 ω 2 ( − ( d t + e x d z ) 2 + d x 2 + d y 2 + 1 2 e 2 x d z 2 ) , {\displaystyle ds^{2}={\frac {1}{2\omega ^{2}}}\,\left(-\left(dt+e^{x}\,dz\right)^{2}+dx^{2}+dy^{2}+{\frac {1}{2}}e^{2x}\,dz^{2}\right),} − ∞ < t , x , y , z < ∞ {\displaystyle -\infty <t,x,y,z<\infty } kus ω {\displaystyle \omega } on nullist erinev reaalne konstant, mis kujutab endast nurkkiirust, mõõdetuna mittepöörleva vaatleja poolt, kes liigub koos ühe tolmuosakesega. Gödelit järgides on võimalik tõlgendada tolmuosakesi galaktikatena, nii et Gödeli lahendust võib pidada pöörleva universumi kosmoloogiliseks mudeliks. Kuid kuna selles mudelis puudub Hubble'i paisumine, siis ei saa seda mudelit kuidagi pidada meie Universumi realistlikuks mudeliks. Küll aga võib seda võtta alternatiivse universumi mudelina, mis põhimõtteliselt pole vastuolus üldrelatiivsusteooriaga (kui tunnistada nullist erineva väärtusega kosmoloogilise konstandi seaduspärasust).
Džedefra

Džedefra oli Vana-Egiptuse vaarao 4. dünastiast. Ta valitses umbes 2566–2558 eKr. Ta oli Hufu poeg ja Hafra vend. Džedefra suri noorelt, umbes 2558. aastal eKr.
Von Colson ja Kamann v Land Nordrhein-Westfalen

Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann v Land Nordrhein-Westfalen (1984) Case 14/83 on Euroopa Liidu Kohtu kaasus, mis käsitles sisseriikliku õiguse ja Euroopa Liidu õiguse kollisiooni. Aastal 1976 Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu direktiivi 76/207/EMÜ, mille eesmärgiks oli meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamisele seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega. Seoses sellega tekkis Saksamaal vaidlus Sabine von Colsoni ja Elisabeth Kamanni ning Nordrhein-Westfaleni liidumaa vahel. Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann olid kaks diplomeeritud sotsiaaltöötajat, kes kandideerisid tööle Werli meestevanglasse. Werli vangla keeldus võtmast neid tööle, kuigi meeskandidaadid olid vähem kvalifitseeritud. Sisuliselt oli keeldumise põhjuseks kandidaatide sugu. Ülalmainitud direktiivi kohaselt pidi riik tagama neile kohase õiguskaitsevahendi. Saksamaa kohus tuvastas, et tegemist oli diskrimineerimisega ja leidis, et Colsonile ja Kamannile oli vaja hüvitada töökohale kandideerimisega seotud kulud. Tol ajal kehtiva Tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch või BGB) järgi kuulusid hüvitamisele ainult otsesed kulud. Otsesed kulud käesoleva kaasuse kontekstis olid taksosõidukulud väärtuses 7.20 DM. Kuna selline lahendus oleks ilmselgelt ebaõiglane esitas Saksamaa kohus Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse küsides, kas sellise diskrimineerimise puhul peab siseriiklik kohus kohustama tööandjat sõlmima töölepingut soo põhjal diskrimineeritud isikuga. Esitatud küsimusele vastas Euroopa Kohus eitavalt. Põhjenduseks oli toodud välja, et liikmesriikidele on antud vabadus valida vahendeid, mis aitaksid kaasa saavutada direktiivi eesmärki. Kohtu arvamusel tööandjate kohustamine sõlmima töölepingut diskrimineeritud isikutega on ka kohane meede. Samas eelotsusetaotluses Saksamaa kohus küsis, kas kohaselt tõlgendatud direktiiv on otseselt kohaldatav sisseriiklike vaidluste lahendamisel. Sellele Kohus vastas, et sisseriiklikud kohtud peavad tõlgendama sisseriikliku õigust direktiivi sõnastuse ja eesmärgi valguses selleks, et tagada direktiivi tulemuslikust. Sealjuures kui kehtestatakse hüvitise maksmise kohustust, siis hüvitise suurus ei tohi olla liiga tagasihoidlik. Seega hüvitis, mis näeb ette ainult otseste kulutuste hüvitamist ei ole kooskõlas direktiivi eesmärgiga. "Case 14/83". "Nõukogu direktiiv, 9. veebruar 1976, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega".