laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Virnatäiuse koefitsient

Virnatäiuse koefitsient on nullist suurem ja ühest väiksem murdarv, millega korrutatakse läbi puidu virna mõõtmete põhjal leitud virna maht ruumimeetrites, et leida selles oleva puidu maht tihumeetrites. Kasutatakse peamiselt peenemate tarbepuidu ümarmaterjali sortimentide (paberipuit) mahtude teisendamiseks. Konkreetse virna virnatäiuse koefitsiendi väärtus sõltub virnastatud materjali nottide mõõtmetest (läbimõõt, pikkus), nottide kõverusest, koore paksusest, nottide pinna tasasusest (mühud, oksatüükad vms), võõrkehade (lumi, jää, muld, kivid, raiejäätmed vms) sisaldusest, nottide vormist (ristlõikepinna ühtlusest kogu noti ulatusest, sõltub tugevasti puuliigist ja sellest, millisest tüveosast on nott valmistatud), virna kõrgusest, nottide virnas oleku ajast, virna ladumise viisist ja hoolsusest jm asjaoludest. Tavapraktikas kasutatakse virnatäiuse koefitsiendina kõige enam väärtusi vahemikus 0,5...0,6. Virnatäiuse koefitsienti saab täpsemalt määrata näiteks järgmistel meetoditel: mõõtmise abil, näiteks diagonaalide meetodil, mõõtes virnale tõmmatud diagonaalidel nottide otspindade kooreta osa täpselt diagonaalile jäävate kõõlude pikkused ja jagades siis kõõlude pikkuste summa diagonaalide pikkusega; hinnanguliselt, näiteks kasutades puuliigipõhist baaskoefitsienti, millele kohaldatakse virnastatud materjalist ja virna iseloomust sõltuvaid parandusarve. Mõningaid näiteid virnatäiuse koefitsiendi orienteeruva väärtuse kohta (kehtivad materjali normaalse kvaliteedi ja ladumise puhul): Nils Niitra "Riigimetsa palgid ripuvad metsatöösturite rõõmuks õhus"[alaline kõdulink] Tartu Postimees, 05.06.2008 (vaadatud 25.10.2011). "Keskkonnaministri määrus 15.11.2006 nr 64: Puidu mõõtmise ja mahu määramise meetodid, mõõtmistäpsusele ning mõõtmistulemuste dokumenteerimisele esitatavad nõuded" Riigi Teataja, 15.11.2006 (vaadatud 25.10.2011). Jüri Jänes "Ümarpuidu mõõtmine ja hindamine" Eesti Metsaselts, 2001 (vaadatud 25.10.2011). Aadu Paist, Arvi Poobus "Õppematerjal: Soojusgeneraatorid" TTÜ Soojustehnika instituut, 2008 (vaadatud 25.10.2011). Ülo Kask, Peeter Muiste, Villu Vares "Brošüür: Puitkütus 2010" SA Erametsakeskus, 2010 (vaadatud 25.10.2011).
Herpetoloogia

Herpetoloogia on zooloogia üks harudest, mille uurimisobjektideks on roomajad (Reptilia) ja kahepaiksed (Amphibia). Herpetoloogiaga tegelev zooloog on herpetoloog. Eestis tegeleb herpetoloogiaga näiteks Riinu Rannap. batrahholoogia ofioloogia
Bahreini saar

Bahreini saar (araabia keeles: جزيرة البحرين‎) on suurim saar Bahreini saarestikus. Saar moodustab Bahreini territooriumist suurema osa, kus elab enamik riigi rahvastikust. Bahreini saare rannikut ümbritseb suhteliselt madal Pärsia lahe osa, Bahreini laht. Merepõhi on kaljune ja saarest põhja pool on ulatuslikud korallrifid. Suurema osa saarest moodustab madal liivakõrb. Saare põhjarannikul on 5 km laiune viljaka mullaga riba, kus kasvavad datlipalmid, mandlipuud, viigipuud ja granaatõunapuud. Saare kõrgeim tipp on Jabal ad-Dukhān (134 m), mis sai nime seal sageli esineva udu tõttu. Enamik naftapuurauke paikneb mäe ümbruses. Bahreini Kuningriigi pealinn Manama asub saare kirderannikul. Saare peamine sadam on Mīnā‘ Salmān. Kolm tammi ühendavad saart Al-Muḩarraqi saarega. Kuningas Fahdi tamm ühendab saart Umm an-Na‘sāni saare kaudu Saudi Araabiaga.
Wilhelm Wrangell

Wilhelm Ferdinand Nikolai Wrangell (28. juuli / 9. august 1894 Võru – 26. detsember 1976 Lilienthal Bremeni lähedal) oli Eesti poliitik, parun. Wilhelm Wrangell õppis Tallinna Toomkoolis ja Peetri Reaalkoolis, mille lõpetas 1913. aastal, aastatel 1914–1915 õppis ta Peterburi Polütehnikumis laevaehitust, seejärel lõpetas Mihhaili Suurtükiväekooli. Wilhelm Wrangell osales Esimeses maailmasõjas, küüditati Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee korraldusel koos 200 Eestimaa aadlikuga 1918. aastal Krasnojarskisse, kust vabanes Brest-Litovski rahulepingu alusel ja naasis Eestisse. Sama aasta detsembris astus Balti rügementi ja osales Vabadussõjas Nõukogude Punaarmeega, sai kaks korda haavata. Demobiliseeriti 1921. aastal (leitnant). Aastatel 1922–1926 oli Wilhelm Wrangell Saksa-Balti Partei ja 1923–1933 Eestimaa Üldkasuliku Ühingu sekretär. 1928–1933 oli ta Saksa Kultuurvalitsuse asepresident ja 1933–1938 president. 1939. aastal valiti ta I Riiginõukogu liikmeks, ta saavutas usaldusliku vahekorra Eesti presidendi Konstantin Pätsiga, kelle ülesandel pidas 1939. aasta septembrikriisi ajal läbirääkimisi Saksa võimudega. 8. oktoobril 1939 Eesti riigipeale tehtud visiidil ütles ta viimasele eesti keeles: „"Viimaste aastakümnete ajaloolised sündmused on viinud selleni, et meil sakslastel ei ole enam mõju oma kodumaa poliitilisele saatusele. Kui riigi juhtkond oleks enamlastele vastu hakanud, oleksid kõik võitlusvõimelised sakslased end üles andnud kodumaa kaitseks nagu 20 aastat tagasi, olles äärmisel juhul Saksamaa pakkumise vastu võtnud naiste ja laste osas. Me ei saa aga võtta seda vastutust, et jätame oma kaasmaalased kaitsetult enamlaste meelevalda ja seepärast soovitame neil Saksamaale ümber asuda."“ – Wilhelm Wrangell. Eesti sakslaste ümberasumise eellugu. Akadeemia, 2003, nr. 11, lk. 2313–2314.) 15. märtsil 1940 lahkus ta rongiga Saksamaale (lahkumisvisiidil ütles Konstantin Päts temale: "Te ei unusta Eestit kunagi."). Töötas Saksa välisministeeriumis, seejärel vangistasid ta Briti okupatsioonivõimud. 22. juunil 1922 abiellus ta Ilse von Rennenkampffiga, kellega tal oli kaks tütart. 40 sakslast läks viimastena. Rahvaleht, 16. märts 1940, nr. 65, lk. 7. Wilhelm Wrangell. Eesti sakslaste ümberasumise eellugu. Akadeemia, 2003, nr. 11, lk. 2291–2323. Wilhelm Wrangell veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Metsamaterjal

Metsamaterjal ehk tarbepuit (timber) on langetatud puust laasimise ja järkamisega valmistatud toode, mida kasutatakse peamiselt puidu- või tselluloositööstuse toormena või energeetikas kütusena. Sõltuvalt sellest, kas ja kui pikkadeks juppideks lõigatakse langetatud puu, eristatakse metsamaterjali puhul tüveseid (tüvelt on eemaldatud vaid oksad ja peenem ladvaosa), palke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja rohkem kui paarimeetrise pikkusega juppideks), notte (tüvi on lõigatud suhteliselt peeneteks ja mõne meetri pikkusteks juppideks) ja pakke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja lühikesteks juppideks). Metsamaterjal võib olla ka kooritud. Pikisuunas lõhestatud või lahti lõigatud pakke, notte, palke ja tüveseid aga enam metsamaterjaliks ei loeta. Jalal kuivanud puust valmistatud metsamaterjali puhul kasutatakse sageli ka väljendit "metsakuiv". Levinumad metsamaterjali liigid on saepalk paberipuit küttepuit vineeripakk Väiksemas mahus valmistatakse metsamaterjalina ka latte, poste, majapalke, liipripakke, tikupakke jt erisortimente. Jämedamate ja hinnalisemate metsamaterjali sortimentide (saepalk, vineeripakk) kogust määratakse enamasti tükkhaaval ja arvestatakse tihumeetrites, eriti hinnaliste sortimentide puhul ka kilogrammides. Peenemate ja odavamate metsamaterjalide mahtu määratakse enamasti virnastusmahuna. Virnastatud metsamaterjali mahu määramisel kasutatakse mõõtühikuna sageli ruumimeetrit. Paberipuidu puhul arvestatakse virnastusmaht ruumimeetrites enamasti virnatäiuse koefitsiendi abil ümber tihumeetritesse. Ümarpuit Palk Metsandus Saematerjal Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk. 53-54.
Laasimine

Laasimine on (puit)taime tüvelt okste eemaldamine. Laasimiseks kasutatakse saagi, kirvest, oksakääre, nuga, laasimismasinat või mitmeoperatsioonilist metsalangetusmasinat. Tänapäevasel kõrgelt mehhaniseeritud mitmeoperatsioonilisel metsalangetusmasinal (harvester) võib laasimine toimuda üheaegselt muude operatsioonidega, näiteks koos langetamise, mõõtmise ja järkamisega. Laasitakse nii kasvavaid kui ka langetatud puid. Kasvavate puude laasimise eesmärgiks võib olla oksavaba puidu saamine, valgustingimuste parandamine puu all, inimesi või tehnoobjekte (nt elektriliinid) ohustavate okste eemaldamine vms. Langetatud puud laasitakse enamasti metsamaterjali valmistamiseks. metsanduse mõisteid kasvava puu laasimine
Langetamine

Langetamine on jalal seisvate puude kännust lahti lõikamine. Selleks kasutatakse peamiselt saagi, aga ka kirvest või kääride põhimõttel toimivaid lõikeseadmeid. Ajalooliselt vanim puude langetamise tööriist on kirves. Tänapäeval langetatakse enamik puid mehhaniseeritud langetusmasinatega ehk harvesteridega või mootorsaagidega. Langetamisel kasutatakse ka muid abivahendeid, nagu langetuskiil, langetuslabidas, langetushark, vints jms. Langetamiseks võib lugeda ka puude koos juurtega välja rebimist (vastava masinaga või lõhkelaengu abil), puude kännuosa või juurte põletamist puude pikali saamiseks (nt teatav alepõletamine) või puude ümber lükkamist. Kettsaega langetamine Kõrvemaal 2021. aasta sügisel Ohtlik langetamine asulas ekskavaatori abil. Langetustööd ja puidu väljavedu mägistes tingimustes. Puu langetamine harvesteriga. 2017. aastal Tartumaal.
Alexander Hoeppener

Alexander Hoeppener, ka Höppener (17. (ukj 29. detsember) 1805 – 20. september (ukj 2. oktoober) 1873) oli Tallinna raehärra. Ta põlvnes XVII sajandi lõpul Holsteinist Eestimaale Paidesse siirdunud kaupmehesuguvõsast. Tema isa oli Tallinna Suurgildi oldermann Johann Hoeppener (1774−1822) ja ema Justina Henriette Walther (suri 1813). Õppis 1820−1826 Tallinnas kubermangugümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris 1831. aastani õigusteadust; lõpetas stuudiumi 1834. aastal gradueeritud tudengina. Seejärel teenis Peterburis Teaduste Akadeemia valitsuskomitees. Hiljem asus elama Tallinna, kus ta valiti 1856. aasta 9. detsembril (ukj 21. detsembril) raehärraks, kellena oli ametis surmani. Album Estonorum. Tallinn: Estländische Druckerei A.-G., 1939. Nr. 131. Bunge, Friedrich Georg von. Der Revaler Rathslinie. Reval: Verlag von Franz Kluge, 1874. Lk. 104. Alexander Hoeppener veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Dominique Lestel

Dominique Lestel (sündinud 1. septembril 1961) on prantsuse zoosemiootik ja filosoof. Ta töötab École normale supérieure'i kognitiivteaduste osakonnas Pariisis. Lühibiograafia
École normale supérieure

École normale supérieure (ENS) on prantsuse prestiižseim kõrgkool. Kool asub Pariisis ja on asutatud aastal 1794. Koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Lars Myrberg

Lars Mikael Myrberg (kuni 1987. aastani Lundgren; sündinud 23. novembril 1964 Stockholmis) on Rootsi endine poksija. Myrberg (Lundgren) oli kokku viiekordne Rootsi meister – I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1985-1986 ja 1988 ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1983 ja 1987. Myrberg võitis 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Grahame Cheney'le (Austraalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Vjatšeslav Janovskile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vassili Šišovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Myrberg poksis 12. jaanuaril 1996 elukutselisena ning võitis selle kohtumise nokaudiga. Ta on tegutsenud hiljem poksitreenerina, poksiajakirjanikuna, televisioonikommentaatorina ning poksiklubi omanikuna. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 21. oktoobril 2011. 24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles 4. maailmameistrivõistlused poksis. Reno 1986. Tulemused inglise keeles 26. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1985. Tulemused inglise keeles 27. Euroopa meistrivõistlused poksis. Torino 1987. Tulemused inglise keeles Lars Myrberg lehel Ringside. Rootsi keeles Lars Myrberg lehel boxningsarkivet.net. Rootsi keeles Lars Myrberg veebisaidil Olympedia (inglise) Lars Myrberg veebisaidil BoxRec (inglise)
Külaasundus

Külaasundus [viide?](vene keeles сельское поселение) on 3. järgu haldusüksus ja kohaliku maaomavalitsuse üksus Venemaal. Külaasundus koosneb ühest või mitmest maa-asulast (alevik, küla, staniitsa, talu, kišlakk, auul jms). Külaasundused kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu. Venemaal oli 2010. aastal 19 591 külaasundust. 1. jaanuari 2016 seisuga oli külaasundusi 18 177. Venemaa haldusjaotus Linnaasundus
Ümarmaterjal

Ümarmaterjal on metsanduses pikisuunas lõhestamata metsamaterjal.
Doris Belack

Doris Belack (26. veebruar 1926 New York – 4. oktoober 2011 New York) oli USA teatri- ja filminäitleja. Aastal 1982 mängis ta Rita Marshalli filmis "Tootsie". Aastail 1990–2001 kehastas ta kohtunikku Margaret Barry telesarjas "Law & Order". Doris Belack andmekogus IMDb (inglise)
Kahhethi piirkond

Kahhethi piirkond on idapoolseim Gruusia piirkondadest. Piirkond on tuntud veinipiirkond (peamiselt Thelavi ja Kvareli rajoonides), seal toodetakse 70% Gruusia veinidest, sealhulgas kuulus Kindzmarauli. Piirkonna ISO 3166 kood on GE-KA. Piirkond jaguneb halduslikult kaheksaks rajooniks: Pankisi kuru  Kahhethi piirkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aleksandr Zõkov

Aleksandr Zõkov (Александр Александрович Зыков, sündinud 28. juunil 1927 Odessas) on ukraina matemaatik. Töötades omaaegses Siberi akadeemilises teaduskeskuses Novosibirskis, avaldas Zõkov 1969. aastal esimese vene keeles kirjutatud monograafia graafiteooriast. Sellest sai ta hüüdnime „vene Harary“. Tema teine, kokkuvõtlik graafiteooriaalane monograafia on tõlgitud ka inglise keelde. Zõkovi arusaam graafi struktuurist sarnaneb struktuurisemiootikas kasutatavaga. Aleksandr Zõkov on avaldanud töid algebrast ja matemaatika filosoofiast . 1980. aastatest alates on korraldanud osavõtjaterohkeid graafiteooriaalaseid „Odessa seminare“, millest kujunes välja omaette koolkond. Osales Frank Harary vastuvõtul Tallinna Botaanikaaias 1989. aasta kevadel ja esines Eesti esimesel graafide ja rakenduste konverentsil 1991. aasta kevadel Käärikul. Зыков, А. А. 1969. Теория конечных графов. Новосибирск. Зыков, А. А. 1987. Основы теории графов. Наука. (kordustrükk 2004 ISBN 5950200578, Вузовская книга). Зыков, А. А. 2007. Лекции по алгебре. ISBN 966318788, Одесса. Зыков, А. А. 2008. Логико-философское введение в высшую математику. ISBN 9663180935, Одесса.
Târgoviște

Târgoviște [tɨr.ˈgo.viʃ.te] on linn Rumeenias Dâmbovița maakonnas. Ta on Dâmbovița maakonna keskus. Linn asub Ialomița jõe ääres. Linnas elas 89 930 inimest 2002. aastal. Rumeenia diktaator Nicolae Ceaușescu ja tema abikaasa Elena Ceaușescu hukati Târgoviștes 25. detsembril 1989. Chindia torn, linna sümbol Târgoviște raudteejaamahoone Kesklinn Kazanlak, Bulgaaria Targovishte, Bulgaaria Trakai, Leedu Orvault, Prantsusmaa Miami, Ameerika Ühendriigid Corbetta, Itaalia Santarém, Portugal Vellinge, Rootsi Castellón de la Plana, Hispaania Karadeniz Ereğli, Türgi 2021 Romanian census  Târgoviște – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Molinicos

Molinicos on linn Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas Albacete provintsi loodeosas. Municipal Register of Spain of 2023 Molinicos Turismiamet (hispaania keeles) www.molinicos.es (hispaania keeles)
Cecilia Törn

Cecilia Törn (sündinud 13. veebruaril 1994 Hyvinkääl) on soome iluuisutaja.
Fuego

Fuego (hispaania keeles Volcán de Fuego – tule vulkaan) on kihtvulkaan Guatemala lääneosas. Asub Antigua Guatemala linna lähedal, riigi üks aktiivsemaid vulkaane. Vulkaani kõrgus on 3763 meetrit. Fuego vulkaani purse toimus 13. septembril 2012. Pärast 7. veebruaril 2015 toimunud purset oli rahvusvaheline lennujaam La Aurora ajutiselt suletud. Fuego andmebaasis Global Volcanism Program
Hans Thomsén

Hans Evert Thomsén (hüüdnimega "Hasse"; 27. veebruar 1942 Göteborg – 26. aprill 2004 Kungälv) oli Rootsi poksija. Thomsén oli raskekaalus (üle 81 kg) neljakordne Rootsi meister aastatel 1969–1972. Thomsén võitis 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ion Alexele (Rumeenia). Thomsén poksis augustist 1973 kuni aprillini 1974 elukutselisena ning pidas kokku 5 kohtumist, millest kaotas 1 kohtumise ja 4 kohtumist jäi viiki. Ta tegutses hiljem poksitreenerina nii kodumaal kui ka Norras. "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 21. oktoober 2011. 20. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles "Hans Thomsén saidil boxningsarkivet.net. Rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2013. Vaadatud 21. oktoober 2011. Hans Thomsén veebisaidil Olympedia (inglise) Hans Thomsén veebisaidil BoxRec (inglise)
John McDowell

John Henry McDowell (sündinud 7. märtsil 1942 Boksburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Lõuna-Aafrika filosoof, kes on olnud Oxfordi Ülikooli University College'i liige ja on nüüd Pittsburghi Ülikooli professor. Ehkki ta on kirjutanud ulatuslikult metafüüsikast, epistemoloogiast, antiikfilosoofiast ja metaeetikast, on McDowelli mõjukaim töö jäänud vaimufilosoofia ja keelefilosoofia valda. 2010. aastal oli McDowell üks kolmest Andrew W. Melloni Fondi väljapaistvate saavutuste auhinna saajast. Kogu karjääri vältel on McDowell pidanud filosoofiat "teraapiliseks", nii et see "jätab kõik, nagu see on". Selle all mõistab ta teatud filosoofilist kvietismi (ehkki McDowell ei pea ennast "kvietistiks"). Filosoofiline kvietist usub, et filosoofia ei saa selgitada, milline on näiteks mõtte ja kõne suhe maailma, kuid see võib pakkuda filosoofiliselt problemaatiliste juhtumite uusi kirjeldusi, mis toovad segaduses filosoofi tagasi intellektuaalse rahu (intellectual quietude) seisundisse. Samas on McDowell seda kvietistlikku vaatenurka kaitstes sidunud end kaasaegsete juhtivate filosoofide tööga, püüdes nii terapeutiliselt lahendada probleeme, mida ta peab filosoofilisteks vigadeks, kui ka arendada algu- ja eripäraseid väiteid keele, vaimu ja väärtuste kohta. Igal juhul on ta püüdnud seista vastu tema hinnangul eksliku ja reduktiivse filosoofilise naturalismi mõjule, mis domineerib tänapäeva filosoofide töödes, eriti Põhja-Ameerikas. McDowelli vaateid enim mõjutanud on Philippa Foot, Aristoteles, Immanuel Kant, G.W.F Hegel, Gottlob Frege, Peter Strawson, Wilfrid Sellars, Ludwig Wittgenstein, Donald Davidson, Hans-Georg Gadamer, Richard Rorty ja Gareth Evans. Meaning, Communication and Knowledge. – Z. Van Straaten. Philosophical Subjects, Oxford: Clarendon Press 1980. Anti-realism and the epistemology of understanding. – H. Parret, J. Bouveresse. Meaning and Understanding, Berlin: Gruyter 1981. Mind and World, 1994, uue sissejuhatusega 1996 "Pitt Scholar Honored With Mellon Foundation Distinguished Achievement Award, $1.5 Million Grant for Putting Human Nature Back in Philosophy".
Hiroshima Rahukivi Ühing

Hiroshima Rahukivi Ühing on 1991. aastal loodud mittetulundusühing, mis annetab maailma rahvastele Hiroshima 6. augusti 1945 plahvatuse epitsentrist pärit tänavasillutiskive, millele on tahutud halastust sümboliseeriva jumalanna kujutis. Rahukivi meenutab Hiroshima tragöödiat ning väljendab rahvaste püüdlust rahu poole. Tänaseks on rahukivi annetatud rohkem kui 100 riigi esindajatele. Euroopa liidritest on selle vastu võtnud näiteks Tšehhi, Saksamaa, Islandi, Suurbritannia, Soome, Iirimaa, Norra, Läti ja Leedu liidrid ja paavst Johannes Paulus II. Eestile presidendile Toomas Hendrik Ilvesele andsid ühingu juhid Michio Umemoto ja Yoji Okamoto mälestuskivi üle 21. oktoobril 2011. Kingitud rahukivi pärineb Hiroshima linnast, Aioi silla juurest, paarisaja meetri kauguselt plahvatuse keskmest ning on üks kunagisi trammitee sillutuskive. Tallinnas paigaldati kivi Kadrioru pargi vastvalminud jaapani aeda.
Maarja Kruusmaa

Maarja Kruusmaa (neiupõlvenimi Maarja Sink; sündinud 4. jaanuaril 1970) on eesti arvutiteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2016). Maarja Kruusmaa lõpetas 1989. aastal (elektronarvutusmasinate ja -seadmete erialal) Tallinna Polütehnikumi ning 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli arvutite ja arvutivõrkude eriala. Aastatel 1995–2002 oli ta doktoriõppes Rootsis Chalmersi Tehnikaülikoolis, kus kaitses 2002. aastal doktoritöö teemal "Repeated Path Planning for Mobile Robots in Dynamic Environments". Töötas Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi infotehnoloogia vanemteadurina aastatel 2004–2009; oli Fits.me kaasasutaja ja arendusdirektor 2009–2016. Ta töötab 2008. aastast Tallinna Tehnikaülikoolis: biorobootika keskuse juhataja 2008–2016; samas professor 2008–2016; infotehnoloogia teaduskonna teadusprodekaan 2015–2019; arvutisüsteemide instituudi biorobootika keskuse juhataja ja arvutisüsteemide instituudi professor alates 2017; teadusprorektor aastatel 2020–2023. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2016 tehnikateaduste alal. Ta kuulub akadeemias informaatika ja tehnikateaduste osakonda ning on akadeemia juhatuse liige (alates 2019). Ta on Teaduste Akadeemia Eesti polaaruuringute komisjoni ja Eesti Teaduste Tippkeskuste nõukogu liige. Maarja Kruusmaa peamised uurimisvaldkonnad on biorobootika, elektroaktiivsed materjalid ja seadmed ning nende juhtimine, allveerobootika, intelligentsete robotite õppimisalgoritmid. Ta on ka ettevõtete fits.me ja SafeToAct kaasasutaja. 2020. aastal valiti ta Euroopa Komisjoni peateadusnõustajaks. Maarja Kruusmaa on abielus ning ta on kahe poja ja ühe tütre ema. Tema ema on maalikunstnik Lilia Sink, isa oli flötist ja helilooja Kuldar Sink. Tema onu on poliitik Tunne Kelam. 2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2016 Eesti Vabariigi teaduspreemia 2017 Teadusajakirjanduse sõbra auhind 2023 Prantsuse orden Akadeemilised Palmioksad ning rüütlikraad Prantsuse ja Eesti teaduskoostöö ning kultuurisuhete edendamise eest Maarja Kruusmaa Eesti Teadusinfosüsteemis Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat. Faktid ja arvud XXVII (54) 2021. Tallinn, 2022, lk 23. Nõukogud ja komisjonid Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel "Teaduste Akadeemia valis kolm uut liiget" ERR Novaator, 7. detsember 2016 https://opleht.ee/2020/11/tehnikaulikooli-teadusprorektor-valiti-euroopa-komisjoni-peateadusnoustajaks/ http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=18614[alaline kõdulink] "Eesti Vabariigi Teaduspreemiad". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2020. Vaadatud 6. jaanuaril 2021. Teadusajakirjanduse sõbra auhinna saab akadeemik Maarja Kruusmaa ERR Novaator, 22. november 2017 Akadeemik Maarja Kruusmaa pälvis Prantsuse riigi kõrge autasu. Postimees, 6. juuli, 2023 Maarja Kruusmaa Eesti Teadusinfosüsteemis Maarja Kruusmaa Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel Madis Vaikmaa "Arteri suur intervjuu robootikateadlase Maarja Kruusmaaga: mõtlemine, kas olen piisavalt tasemel, ei vii edasi. Tegutseda tuleb!" Postimees, 23. märts 2018