laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lolu oja

Lolu oja on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Orika oja vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 3,2 km, valgla pindala 7,6 km², langus 21 m ja lang 6,56 m/km. Oja saab alguse 79,5 m kõrgusel Viisukülas ja suubub Lolu külas 58,5 m kõrgusel vasakult poolt Orika ojasse 9,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Lolu oja keskkonnaportaalis (vaadatud 08.04.2018) Lolu oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.04.2018) Lolu oja Eesti looduse infosüsteemis Lolu oja keskkonnaportaalis
Isikutuvastusandmed

Isikutuvastusandmete piiriülese kinnitamise võimaluse tagamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (eIDASe) artikli 7 punktile f[1] korraldab Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutus. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus §2, Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016 Märkus ^ Teavitav liikmesriik tagab internetipõhise autentimise võimaluse nii, et teise liikmesriigi territooriumil asuv tuginev isik saab kinnitada elektrooniliselt saadud isikutuvastusandmeid. Teavitav liikmesriik võib kindlaks määrata kõnealuse autentimise kasutustingimused tuginevatele isikutele, kes ei ole avaliku sektori asutused. Piiriülene autentimine on tasuta, kui autenditakse avaliku sektori asutuse internetipõhist teenust. Liikmesriigid ei kehtesta autentimiskavatsusega tuginevate isikute suhtes ebaproportsionaalseid tehnilisi tingimusi, mis takistavad või raskendavad märkimisväärselt teavitatud e-identimise süsteemide koosvõimet.
Valter Pormeister

Valter Pormeister (17. aprill 1922 Valga – 18. mai 2010) oli eesti sisearhitekt. Pormeister sündis Valgas rätsepa perekonnas. Valga keskkooli lõpetas ta 1941. aastal. Aastatel 1942–1945 õppis ta Tartu Ülikoolis metsandust ja aastast 1947 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas ruumikujunduse erialal 1953. aastal. Töötas aastatel 1954–1979 kombinaadis Ars. Eesti Kunstnike Liidu liige oli ta aastast 1964, Eesti Sisearhitektide Liidu liige aastast 1992. Koos abikaasa Ingridiga kavandas ta reisilaeva Estonia suure baari (1967), Tallinna hotelli Kungla ööbaari ja saali (1969) ning Pirita näituseväljaku paviljonid (1975), seal kujundas ta ka kõik näitused kuni Sinise paviljoni valmimiseni 1975. aastal. Ta oli abielus põgusalt maastikuarhitekt Valve Pormeistriga ning hiljem pikemalt sisearhitekt Inga Pormeistriga. Nende tütar on sisearhitekt ja Euroakadeemia õppejõud Katrin Laanoja. VALTER PORMEISTER 17. IV 1922 – 18. V 2010
Music for a While

"Music for a While" on inglise barokkhelilooja Henry Purcelli laul sooloaldile, teine osa Purcelli neljaosalisest tsüklist (Z 583) John Drydeni ja Nathaniel Lee heroilise värssdraama "Oidipus" tekstile (osa pikemast muusikalisest vahepalast III vaatuse I pildis). "Oidipus" jõudis lavale 1678. aastal ja trükki 1679. Henry Purcell, kes tegi Drydeniga koostööd teistegi teoste juures, millest tuntuim on semiooper "Kuningas Arthur", kirjutas oma muusika uuslavastuse tarbeks 1692. aastal. Teos jõudis trükki Purcelli postuumses kaheköitelises teostekogus "Orpheus Britannicus" (1698–1702). Sooloalti saadab basso ostinato'ga instrumentaalosa. Täiendavaid harmooniaid lisas barokkmuusikas basso continuo. Teosest on tehtud mitmeid seadeid, sealhulgas sooloklahvpillile ning viiulile ja klahvpillile. "Music for a While" andis nime Christina Pluhari Purcelli-arranžeeringute plaadile, mis ilmus 2014. aastal. "Music for a while Shall all your cares beguile. Wond'ring how your pains were eas'd And disdaining to be pleas'd Till Alecto free the dead From their eternal bands, Till the snakes drop from her head, And the whip from out her hands." Tänapäeva muusikakultuuris seostub "Music for a While" tugevalt esimese tänapäevase kontratenori Alfred Delleriga, kes tõenäoliselt esimesena plaadistas selle 1940. aastatel. "Music for a While" andis nime Šveitsi helilooja Michael Jarrelli Purcellist inspireeritud orkestripalale, mille plaadistas 1995. aastal ansambel Klangforum dirigent Mark Fosteri juhatusel. Sama nime kannab Frédéric Malle'i ja Carlos Benaïmi parfüüm. 1727. aasta Londoni väljaandes lk 50–51 The Ashgate Research Companion to Henry Purcell North, Nigel (1987). Continuo playing on the lute, archlute, and theorbo. Indiana University Press. Lk 264. ISBN 0253314151. Kemp, L. "Music for a while: Improvisations on Henry Purcell". Gramophone. Vaadatud 10.12.2017. Wigmore. "Icon: Alfred Deller". Gramophone. Vaadatud 9.12.2017. EMFAQ "Music for a While", michaeljarrell.com (vaadatud 8. aprillil 2018) Sunhee Grinnell Fragrance Composer Frédéric Malle Creates New Scent: Music For A While Vanity Fair, 1. veebruar 2018 (vaadatud 8. aprillil 2018) "Music for a While" noodid, International Music Score Library Project (IMSLP) Music for a while from Oedipus. BBC. Lõik Alfred Delleri esitusest, klavessiinil saadab Walter Bergmann Scott Horton Dryden/Purcell–“Music for a While” Browsings. Harper's Magazine's blog, March 8, 2009
Croatia Airlines

Croatia Airlines Ltd. on Horvaatia riigi omanduses olev lennufirma. Selle peakontor asub Buzinis Zagrebi lähedal ja opereerib riigisiseseid ja rahvusvahelisi lende peamiselt Euroopa sihtkohtadesse. Alates 2004 novembrist on lennufirma Star Alliance'i liige.
WestJet

WestJet Airlines Ltd. on 1996. aastal asutatud Kanada odavlennufirma. Lennufirma alustas odavate alternatiividega riigi konkureerivatele suurtele lennufirmadele. WestJet pakub regulaarset ja tellimuslendude teenust 100 sihtkohta Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Euroopas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas. WestJet on Kanada suuruselt teine lennufirma Air Canada järel, tehes keskmiselt 425 lendu ja teenindades üle 45 000 reisija päevas.
Garuda Indonesia

Garuda Indonesia on Indoneesia riiklik lennufirma. Garuda Indonesia peamine kodulennujaam on Soekarno-Hatta rahvusvaheline lennujaam. Skytrax hindas lennufirma 5- tärni lennufirmaks 2014. aastal, tegu on oma klassi parima lennufirmaga. Lennufirma asutati 1947. aastal KLM Interinsulair Bedrijfina. Lennufirmal on 142 lennukit ning opereerib 133 sihtkohta.
Rannakaitsepatarei nr 12 (Hiiumaa)

Rannakaitsepatarei nr 12 oli Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse suurtükipatarei Hiiessaare küla juures Sääre ninal, Hari kurgu ääres Hiiumaal. Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940, NSV Liidu mereväe Balti laevastiku, Tallinna mereväebaasi PBL Tallinna Peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana. Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 42 Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas Palli ninal. 1939. aastal allakirjutatud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise pakti rakendamise protokoll nägi ette NSV Liidu sõjavägede paigutamise ka Hiiumaale, 19. oktoobril algas vägede ülevedu Rohukülast Heltermaale ning seejärel suurtükipatarei positsioonide ehitus. Suurtükipatarei asus rannas, patarei kolm kaheksanurkset betoonist kahurialust seisavad reas umbes 50 meetrise vahega. Hiiessaare tuletorn jäi suurtükipatareist umbes pool kilomeetrit lääne poole. Sümbolite (III-152/45) tähendus kahuripatarei nimes: III – 152 mm Canet' suurtükkide arv patareis. Kokku oli rannakaitsepatareis nr 12 kolm suurtükki 6″/152 – kahurite kaliiber tollides/millimeetrites 45 – suurtükitoru pikkus kaliibrites Suurtükkide laskekaugus oli 19,4 km. Saksa vägede dessant Hiiumaale algas 12. oktoobril 1941 meredessandiga Saaremaalt, Triigi sadamast üle Soela väina. Saarel maabunud Saksa väeosade 61. jalaväediviisi jõud suundusid Emmaste piirkonnast põhja poole, 176. jalaväerügement paremal ja 151. vasakul. Mõlemad dessantgrupid kohtusid Emmastes ja koos hõivati Sõru ja vallutati Tohvri (Hindu) rannakaitsepatarei nr 44. 15. oktoobril hõivasid saksa väeüksused Heltermaa ja liikusid edasi Tempani. Sakslaste üksuste liikumisel maanteed mööda Nõmba suunas, antakse Tahkuna ja Hiiessaare patareidest sinna lühiajaliselt suurtükituld. 16. oktoobril toimus Nõmba lahing ja Käinast Kärdla suunas liikunud saksa üksused vallutasid Kreiandi ja Valli ning Hiiessaare patarei juures toimunud tulevahetuse järel venelased õhkisid suurtükid ja taandusid üle Kärdla Tahkuna poolsaarele. Venelased lasid õhku ka Ristna rannakaitsepatarei nr 42 suurtükid ja isikkoosseis suundus Palli ninal asunud Palli patareisse nr. 149. Sõjategevus Eestis 1941. aastal#Sõjategevus Lääne-Eesti saartel 23593 Teise maailmasõja Hiiesaare patarei kahurialus 1 kultuurimälestiste riiklikus registris 23594 Teise maailmasõja Hiiesaare patarei kahurialus 2 kultuurimälestiste riiklikus registris 23595 Teise maailmasõja Hiiesaare patarei kahurialus 3 kultuurimälestiste riiklikus registris "Moonsundi arhipelaagi rannakaitse enne Suurt Isamaasõda", vene keeles Hiiumaa rannapatareid vol. 1, Hiiu Leht 22. aprill 2003, [1] Rannapatarei BS-12 (III-152/45) Hiiessaares, Militaarne Hiiumaa koduleht
Joon (lennufirma)

Joon on Prantsuse lennufirma, mille kodulennujaam on Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam. See on Prantsusmaa rahvuslikku lennufirma Air France´i tütarettevõte.
E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus

E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus on seadus, mis reguleerib e-identimist ja e-tehinguteks vajalikke usaldusteenuseid ning riikliku järelevalve korraldust ulatuses, milles need ei ole reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 910/2014 (eIDASes) "e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ". E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus (lühend - EUTS), Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016
Scoot

Scoot Tigerair Pte Ltd (tegutseb Scootina) on Singapuri odavlennufirma, mis kuulub Singapore Airlinesile. Scooti lennukipark koosnes esialgu Singapure Airlinesilt saadud Boeing 777 lennukitest. Lennufirma baseerub Changi lennujaamas.
Rannakaitsepatarei nr 42

Rannakaitsepatarei nr 42 oli Balti laevastiku rannakaitsepatarei Hiiumaal Kõpu poolsaarel Ristna piirkonnas. Rannakaitsepatarei ehitati aastatel 1939–1940 NSV Liidu mereväe Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Tallinna peabaasi Läänemere rajooni rannakaitse osana. Läänemere rajooni rannakaitse eelpositsiooni kaitsesektorisse kuulusid Hiiumaal veel rannakaitsepatarei nr 12 Hiiesaarel, rannakaitsepatarei nr 26 Tahkunal, rannakaitsepatarei nr 316 Tahkuna poolsaarel Lehtma piirkonnas ja rannakaitsepatarei nr 149 Kõpu poolsaarel Poama piirkonnas, Palli ninal. Rannakaitsepatarei patareipositsioonil ehitati kahuriõued varjenditega, laskemoonavarjendid, punkrid ja reservuaarid, elektrijaam pumbajaama ja veereservuaariga ja komandokeskus-elektrijaam ning tulejuhtimistorn komandokeskusega. Rannapatareide kaitseks võimalike dessantide vastu ehitati kaitseehitisi: dotte ja laskemoonavarjendeid. Rannapatarei relvastuses (tähistus IV-130/50) oli neli B-13 suurtükki, mille kaliiber oli 130 mm ja suurtükitoru pikkus 50 kaliibrit. Suurtükkide laskekaugus oli 24 km (130 kaabeltaud). Ristna patarei neljast positsioonist on säilinud kaks. Üks positsioon hävis kruusakarjääri laiendamisel, teine 1950. aastatel ehtatud Ristna tulejuhtimistorni ehitustöödel. Praegu Ristnas olevad neli 130 mm suurtüki positsiooni on rajatud pärast Teist maailmasõda. 23388 Teise Maailmasõja patarei kahuriõu varjendiga 1 • Mälestised 23389 Teise Maailmasõja patarei kahuriõu varjendiga 2 • Mälestised 23390 Teise Maailmasõja patarei kahuriõu varjendiga 3 • Mälestised 23391 Teise Maailmasõja patarei kahuriõu varjendiga 4 • Mälestised 23396 Teise Maailmasõja patarei laskemoonavarjend 1 • Mälestised 23406 Teise Maailmasõja patarei betoonreservuaar 1 • Mälestised 23407 Teise Maailmasõja patarei betoonreservuaar 2 • Mälestised 23408 Teise Maailmasõja patarei betoonreservuaar 3 • Mälestised 23397 Teise Maailmasõja patarei elektrijaam • Mälestised 23400 Teise Maailmasõja patarei pumbajaam • Mälestised 23401 Teise Maailmasõja patarei veereservuaar • Mälestised 23393 Teise Maailmasõja patarei komandokeskus-elektrijaam • Mälestised 23399 Teise Maailmasõja patarei tulejuhtimistorn komandokeskusega • Mälestised 23403 Teise Maailmasõja patarei kuulipilduja dzott • Mälestised 23404 Teise Maailmasõja patarei laskemoonavarjend 2 • Mälestised Urmas Selirand, Hiiumaa rannapatareid vol. 2. Patarei nr. 42 IV-130/50
Kalli maastikukaitseala

Kalli maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta muu hulgas sealset madalsoo- ja allikaala, kadastikke, vanu loodusmetsi, samuti II kaitsekategooria liiki kärbesõit. Kaitseala pindala on 480,1 ha. Kaitseala moodustati 2007. Kalli maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Kalli maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kastna maastikukaitseala

Kastna maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Kastna ja Ranniku külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Lääne-Eestile tüüpilisi rannikukooslusi ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 123,3 ha. Kaitseala moodustati 2007. Kastna maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Kastna maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kesselaiu maastikukaitseala

Kesselaiu maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Kesse panka ja saarel kasvavat lookuusikut, looduslikke ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuseid liike ning nende elupaiku. Kaitseala pindala on 175,1 ha. Kesselaid võeti kaitse alla 1938. Kesselaiu maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Kesselaiu maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kiigumõisa maastikukaitseala

Kiigumõisa maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva maakonnas Kihme, Kaalepi ja Oeti külas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid lamminiite, allikaid ja allikasoid, samuti soometsasid. Kaitseala pindala on 170,0 ha. Kaitseala moodustati 1981. Kiigumõisa maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Kiigumõisa maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kivikupitsa maastikukaitseala

Kivikupitsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kivikülvi, kaitsealuste liikide elupaikade ja kõrge looduskaitseväärtusega metsakoosluste terviklikkust. Kaitseala pindala on 135,6 ha. Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1960, kui kaitse alla võeti Kivikupitsa mägi. Kivikupitsa maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Kivikupitsa maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Koigi maastikukaitseala

Koigi maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta väärtuslikke elupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 2371,4 ha. Kaitseala moodustati 2005. Koigi maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Koigi maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Kuuskantvõti

Kuuskantvõti (ka allenvõti) on tööriist selliste poltide ja kruvide keeramiseks, mille peas on kuusnurkne süvend. Kuuskantvõtmetel on alternatiivsete lahendustega (nt traditsiooniliste kruvikeerajatega) võrreldes mitu eripära. Nad on suhteliselt kerged ja nende tootmine on odav, seepärast pakitakse need tihti komplekti koos kokkupandava mööbliga. Kruvi või poldi kontaktpinnad on kahjustuste eest kaitstud ning kontaktpindu on kuus – rohkem kui enamiku teiste lahenduse korral. Võtit saab kasutada ka peata või väga väikese peaga kruvide keeramiseks, samuti saab vastavalt vajadusele tarvitada võtme eri otsi. Teisalt on tööriista nurgad väga nürid ja kalduvad kergesti kuluma, ehkki kulunud osa mahalihvimise järel töötab võti taas. Ka vigastatud peaga (nt ümardunud süvendinurkadega) kruvisid on võtmega raske keerata. Säilinud dokumentide põhjal on alust uskuda, et kuuskantvõtmed leiutati juba 1860.–1890. aastatel, kuid vastavad kruvid jõudsid seeriatootmisse alles 1910. aasta paiku. 19. sajandi teisel poolel võeti USAs terve rida patente analoogsetele lahendustele, kus kasutati kolm- ja nelinurkseid süvendeid ja võtmeid, kuid nende tootmiseni siiski ei jõutud. Nelinurkse süvendiga kruvide tootmist alustas 1908. aastas Kanadas Ontario provintsis P. L. Robertson, kes oli tootmismeetodit täiustanud ja selle patentinud. 1909–1910 patenteeris meetodi kruvide tootmiseks ameeriklane William G. Allen. Arvatavasti polnud ta esimene kuuekandiliste süvendite väljamõtleja, kuid ta jõudis esimesena patendi ja tootmiseni. Ehkki inglise keeles on nimetus Allen key levinud, on Allen USA Connecticuti osariigist pärit ettevõtte Allen Manufacturing Company kaubamärk, mis pärineb ligikaudu 1910. aastast ja mille praegune omanikfirma Apex Tool Group võitleb nime üldistatud kasutuse vastu.
Laulasmaa maastikukaitseala

Laulasmaa maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Laulasmaa rannamaastikku, samuti seal elavat vasakkeermest pisitigu. Kaitseala pindala on 130,5 ha. Kaitseala moodustati 2005. Laulasmaa maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Laulasmaa maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Raikküla Pakamäe maastikukaitseala

Raikküla Pakamäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Raikküla Pakamäge ja sealset Raikküla ladestu paljandit, samuti sealset rohunditerikast kuusikut. Kaitseala pindala on 19,7 ha. Kaitseala moodustati 1973, kui kaitse alla võeti Raikküla Pakamägi. Raikküla-Pakamäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Raikküla-Pakamäe maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Rannaniidi pankade maastikukaitseala

Rannaniidi pankade maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Muhu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta vääriselupaiku, looduse ja maastiku mitmekesisust (sh Rannaniidi pankasid) ning haruldasi liike. Kaitseala pindala on 97,8 ha. Kaitseala moodustati 1959, kui kaitse alla võeti Rannaniidi pangad. Rannaniidi pankade maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Rannaniidi pankade maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Saarjõe maastikukaitseala

Saarjõe maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi, Järva ja Pärnu maakonnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealseid jõgesid ja ojasid, lamminiite, allikasoid, vanu loodusmetsi, soometsi. Kaitseala pindala on 1751,6 ha. Kaitseala moodustati 2006. Saarjõe maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Saarjõe maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Struuga maastikukaitseala

Struuga maastikukaitseala on maastikukaitseala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Narva jõe lähteala vanajõgede (struugade) ja luhtade elustikku ning rändlinnuliikide elupaiku. Kaitseala pindala on 1250,9 ha. Kaitseala on moodustatud 2007. aastal. Struuga maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Struuga maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Ubari maastikukaitseala

Ubari maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta sealset Põhja-Eesti paekallast, laialehiseid metsakooslusi ja vääriselupaiku. Kaitseala pindala on 58,7 ha. Kaitseala moodustati 2005. Ubari maastikukaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 07.04.2018) Ubari maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Viirika

Viirika on endine küla Rapla maakonnas Rapla vallas, mis liideti 1977. aastal Tolla külaga. Küla asub Aela-Viirika soostiku lääneosa soosaartel.
Registreeritud e-andmevahetusteenus

Registreeritud andmevahetusteenust kasutades saadetud ja kättesaadud andmeid ei tunnistata õiguslikult kehtetuks ega kohtumenetlustes tõenduskõlbmatuks ainuüksi seetõttu, et teenus on elektrooniline või ei vasta kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenusele esitatavatele nõuetele. E-andmevahetus EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014
E-andmevahetus

E-andmevahetus ehk EDI (inglise keeles Electronic Data Interchange) on struktureeritud andmete elektroonne ülekanne kokkulepitud sõnumistandardite abil ühelt arvutisüsteemilt teisele inimese minimaalse sekkumisega. Vallaste e-teatmiku kohaselt on elektronandmevahetus organisatsioonide (ettevõtete) vahel standardselt vormindatud elektrooniliste dokumentide (arved, tollideklaratsioonid, päritolusertifikaadid jne) edastamine võrgurakenduste tasemel. Registreeritud e-andmevahetusteenus Kvalifitseeritud registreeritud e-andmevahetusteenus Elektrooniline Andmevahetus ehk paberita asjaajamine. Lühiülevaade., TTÜ, vaadatud 09.04.2018 Vallaste teatmik Mis on uuenduslik e-andmevahetus?, ITuudised, 4. september 2016
EDI

EDI või Edi tähendada järgmist: EDI ehk Electronic Data Interchange (E-andmevahetus) Edi (eesnimi), mehenimi ...
Usaldusteenus

Euroopa Liidus asuvaid usaldusteenuste osutajaid loetakse kvalifitseerituteks, kui nad vastavad eIDASes kohaldatavatele nõuetele. Neil on õigus osutada kvalifitseeritud usaldusteenuseid (näiteks kvalifitseeritud digiallkirjad, digitemplid ja sertifikaadid) kõigis Euroopa Liidu riikides. Kolmandas riigis asuvate usaldusteenuse osutajate pakutavad usaldusteenused tunnistatakse õiguslikult samaväärseks kvalifitseeritud usaldusteenustega, kuid üksnes pärast Euroopa Liidu ja kõnealuse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni vahel kokkuleppe sõlmimist. EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014 Turvalisemad tehingud internetis, ELi väljaanded, 17. märts 2016 Usaldusteenuse osutaja ja usaldusteenuse vastavushindamise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 26.10.2016 nr 64 Usaldusteenused X-teel, RIA Moodle, vaadatud 09.04.2018