laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti-Jaapani suhted

Eesti-Jaapani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Jaapani vahel. Jaapan tunnustas Eesti Vabariiki 6. märtsil 1919 de facto ja 26. jaanuaril 1921 tunnustas Antanti Ülemnõukogu (sh Jaapan) Eesti Vabariiki de iure. 8. märtsil 1921 tunnustas Jaapan Eesti Vabariiki de iure ka eraldi aktiga. 1921. aastal määrati Riiasse ajutine asjur, kes kattis ka Eestit. 1937. aastal akrediteeriti Riias resideeriv Jaapani saadik Shin Sakuma ka Tallinna. Pärast Eesti Vabariigi taastamist 20. augustil 1991 andis Jaapanist saadetud erivolitustega suursaadik 6. septembril 1991 Tallinnas üle Jaapani valitsuse ametliku läkituse Eesti Vabariigi tunnustamise kohta. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. oktoobril 1991. Aastast 1992 tegutseb Tallinnas Eesti-Jaapani Assotsiatsioon. 24.–25. mail 2007 toimus Jaapani keisri Akihito ja keisrinna Michiko ametlik visiit Eestisse. Kaido Höövelson ehk Baruto on esimene eestlane, kes pääses elukutseliseks sumomaadlejaks Jaapanis. Püsiva põlvevigastuse tõttu pidi ta 11. septembril 2013 sumokarjäärist loobuma. Jaapani vioolamängija Mari Adachi esines Pärnu muusikafestivalil. Eesti Saku ja Jaapani Saku on alates 1. maist 2007 sõpruslinnad. 1. jaanuaril 1993 avati Jaapani Suursaatkond Tallinnas. 4. märtsil 1996 avati Eesti Suursaatkond Tokyos. Jaapan | Välisministeerium (vaadatud 05.11.2017) Eesti ja Jaapan 24. mai 2007, Tallinna lauluväljak (vaadatud 31.01.2018) Baruto lõpetab sportlaskarjääri - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt (vaadatud 31.01.2018) Mari Adachi — Pärnu Muusikafestival (vaadatud 31.01.2018) Jaapani Suursaatkond Eestis: Sõpruslinnad www.ee.emb (vaadatud 02.02.2018) Eesti Suursaatkond Tokios Jaapani Suursaatkond Eestis
Eesti-Jordaania suhted

Eesti-Jordaania suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Jordaania vahel. Jordaania tunnustas Eestit 14. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 24. jaanuaril 2001. Tegutseb Eesti suursaadik Jordaanias, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Jordaania suursaadik Eestis, kes resideerib Haagis. https://web.archive.org/web/20171107055636/http://vm.ee/et/riigid/jordaania?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Kasahstani suhted

Eesti-Kasahstani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Kasahstan vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. mail 1992. Tegutseb Eesti Suursaatkond Astanas. Tegutseb ka Kasahstani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107042449/http://vm.ee/et/riigid/kasahstan?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Tuneesia suhted

Eesti-Tuneesia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tuneesia vahel. Tuneesia tunnustas Eestit 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 29. juunil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Tuneesias, kes resideerib Pariisis. Tegutseb ka Tuneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis. [http://vm.ee/sites/default/files/content-editors/web-static/102/Dipsuhete_kehtestamine.pdf vm.ee, Dipsuhete kehtestamine https://web.archive.org/web/20171107035421/http://vm.ee/et/riigid/tuneesia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Tadžikistani suhted

Eesti-Tadžikistani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tadžikistani vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2006. Tegutseb Eesti suursaadik Tadžikistanis, kes resideerib Astanas. Tegutseb ka Tadžikistani suursaadik Eestis, kes resideerib Minskis. https://web.archive.org/web/20171110151559/http://vm.ee/et/riigid/tadzikistan?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Tai suhted

Eesti-Tai suhted on kahepoolsed suhted Eesti vabariigi ja Tai kuningriigi vahel. Tai tunnustas Eestit 9. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. aprillil 1992. Tegutseb Eesti suursaadik Tais, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Tai suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107041106/http://vm.ee/et/riigid/tai?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Slovakkia suhted

Eesti-Slovakkia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Slovakkia vahel. Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eestit 29. detsembril 1921. Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eesti taasiseseisvumist 29. augustil 1991. Kui Slovakkia 1. jaanuaril 1993 iseseisvus, siis Eesti tunnustas uut riiki 15. jaanuaril 1993. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. märtsil 1993. Tegutseb Eesti suursaadik Slovakkias, kes resideerib Viinis. Tegutseb ka Slovakkia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis. https://web.archive.org/web/20171107005733/http://vm.ee/et/riigid/slovakkia?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Ilu puiestee

Ilu puiestee on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavast ja suundub põhja suunas, ristudes vasakult Sihi tänava, Raja tänava ja Kuusiku tänavaga. Seejärel, pöördudes ida poole, läheb Ilu puiestee üle Jaama puiesteeks. Tänava pikkus on 348 meetrit. Ilu puiestee ääres lääne pool paiknevad ühepereelamud, ida pool korterelamud. Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Sihi tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Sihi tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub ta Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures. Tänava pikkus on 171 meetrit. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Raja tänav (Rakvere)

Raja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub ta Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures. Tänava pikkus on 190 meetrit. Tänava ääres paiknevad eramud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kuusiku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuusiku tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas. Kaugus on kagu pool asuvast Keskväljakust linnulennul mõõdetuna 1,4 km. Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav tupikuga riigimaantee viadukti juures. Tänava pikkus on 209 meetrit ja ta on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub 80 meetrit põhja pool. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles, kui piirkonnas hoogustus ehitustegevus. Rakvere linnaosad Kohalike teede nimekiri (vaadatud 26.01.2021) Geoportaal (vaadatud 26.01.2021) Rakvere interaktiivne kaart
Kaja tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kaja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja suundub poolkaares kirde suunas kuni Oja tänavani. Tänava pikkus on 185 meetrit. Kaja tänav piirneb lääne-põhja poolt Maidla ojaga. Tänava lõunapoolsel küljel asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Maidla tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Maidla tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, hargneb tänav kolmeks, millest lõuna- ja idapoolne haru on tupikud Maidla oja ääres. Põhjapoolne haru ristub Mõisavälja tänavaga. Tänava harude pikkus on kokku 375 meetrit. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
First Come First Served

First Come First Served (FCFS) algoritm on tuntud ka nime all First In, First Out (FIFO). Ressursse eraldatakse protsessidele tellimiste saabumise järjekorras. Heaks näiteks on järjekord kassas – kes tuli esimesena järjekorda seisma, seda ka teenindatakse esimesena, kes tuli teisena, seda teenindatakse teisena jne. FDFS sarnaneb algoritmiga, mis oli kasutusel näiteks MS-DOS-is ja Mac OS-is. Tegemist väga omapärase algoritmiga, sest näiteks kui panna arvuti arvutama välja pii komakohti, ei saa samal ajal mitte midagi teha, ehk teisisõnu ei saa teha midagi enne, kui arvuti vooluvõrgust lahti ühendada. Samas oleks mõistlik kasutada seda algoritmi näiteks satelliidikeskuse arvutivõrgus, kus päeval, mil töötajad kasutavad arvuteid, on algoritmiks näiteks SRTN, aga tööpäeva lõppedes lülitub kogu arvutivõrk automaatselt ümber analüüsima satelliitidelt kogutud andmemüra ning hommikul lülitub jälle tagasi. Kindlasti aga ei sobiks selline algoritm oma kõrge latentsuse tõttu hästi personaalarvutites kasutamiseks – näiteks kui kasutaja klõpsab ikoonil ja see ei avane, sest parasjagu on töös mõni teine protsess, siis natukese aja pärast klõpsab kärsitu kasutaja uuesti ikooni, pannes ühe ja sama programmi kahekordselt avamist ootama. Ressursijaotus
Endla (perekonnanimi)

Endla on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Endla perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Endemann, Hindrikson, Kulp ja Preema. Albert Endla palvel kanti Endla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 48 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Mõisavälja tänav

Mõisavälja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas. Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, ristub tänav Maidla tänavaga ning lõpeb Näituse tänava ristmikuga. Tänava pikkus on kokku 172 meetrit. Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Mõisavälja ja Näituse tänava ristmikul aadressil Näituse 23 paikneb Riigiarhiivi Rakvere osakond. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 5. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Haavamets (perekonnanimi)

Haavamets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Haavamets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Habenicht ja Habenichts (mõlemad Paides). Eduard-Albrecht Haavametsa palvel kanti Haavamets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 229 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
Haavamäe

Haavamäe on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Haavamäe perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Espenberg. Artur-Alexander Haavamäe palvel kanti Haavamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 75 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935). Haavamägi
Haldre

Haldre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Haldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal. Jüri Haldre palvel kanti Haldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 171 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935). Jüri Haldre (1896–1949), eesti arst
Haliste

Haliste on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Haliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Baumann või Lammas. Pärtel Haliste palvel kanti Haliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 183 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936). Pärtel Haliste (1890–1944), eesti klassikaline filoloog
Juta Kubja

Juta Kubja (22. aprill 1916 – 1985) oli eesti õpetaja ja koolijuht. Pärast sõda töötas ta Karinu Mittetäieliku Keskkooli õpetajana. Aastatel 1951–1960 oli ta Pärnu-Jaagupi Keskkooli direktor, kuni 1970. aastani samas ka eesti keele ja kirjanduse õpetaja. 1968 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 1970 Eesti NSV teeneline õpetaja 1978 Tööveterani medal Kooliteated. Halinga Valla Teataja, 1. aprill 2016 "Pärnu-Jaagupi Põhikooli endised ja tänased õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 5. novembril 2017.
Haljasmaa

Haljasmaa on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Haljasmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grünfeldt ja Grünmann. Endel Haljasmaa palvel kanti Haljasmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 90 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935). Endel Haljasmaa (1903–1942), eesti põllumees
Shortest Job Next

Shortest Job Next (SJN) on algoritm, mis on tuntud ka nimega Shortest Job First (SJF). Olekus „valmis” (ready) olevatest protsessidest valitakse alati järgmisena täitmiseks eeldatavalt kõige kiiremini täidetav protsess. Tegemist on eelisasendust mittetoetava algoritmiga. Selle algoritmi eeliseks on see, et lühikese kestusega protsessid täidetakse väga kiiresti ning uute protsesside lisandumisel pole plaanuril tarvis palju vaeva näha protsessi paigutamisega täitmise järjekorda. Ebaoptimaalseks võib aga see algoritm kujuneda sel juhul, kui on selliseid protsesse, mis vajavad pikemat protsessorikasutust, kuid pidevalt tulevad peale lühikest protsessorikasutust vajavad protsessid ning lõpptulemusena jäävad pikemat protsessorikasutust tahtvad protsessid "nälga". Ressursijaotus
Võiliblikas

Võiliblikas (Colias) on põualibliklaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi. Perekonnas on umbes 80 liiki, mis esinevad kogu Holarktises. Colias alfacariensis – veeru-võiliblikas Colias croceus – ruuge-võiliblikas Colias hecla – lapi võiliblikas Colias hyale – niidu-võiliblikas (esineb Eestis) Colias myrmidone – stepi-võiliblikas Colias palaeno – raba-võiliblikas (esineb Eestis) Colias phicomone – alpi võiliblikas Colias aurorina heldreichi, ♂ Colias christophi, ♂ Colias myrmidone, ♂ Colias eurytheme, ♂ Colias croceus, ♂ Colias croceus f. helice, ♂ Colias chrysotheme ♂ Colias philodice ♀ Colias philodice ♀ f.alba Colias philodice, ♂ Colias alfacariensis, ♀ Colias hyale, ♂ Colias hyale, ♀ Colias palaeno, ♂ Colias palaeno, ♀ Colias phicomone, ♂ Colias phicomone, ♀
Hiie (perekonnanimi)

Hiie on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel anti Hiie perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alteberg, Hämmelberg, Hanson, Hieler, Hüüs, Karafin, Lõp, Miilpak, Mühlbach, Nahkrukriitmann, Reinmann, Ross, Smid, Steinfeld, Teinfeld, Tõnisson, Viikmann ja Vildmaus. Valter Hiie palvel kanti Hiie perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 248 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936). Alma Hiie, eesti arst (1902–1978) Armo Hiie, eesti orienteeruja (1968–) Eha Hiie, eesti kasvatusteadlane (1937–2017) Marko Hiie, eesti ajakirjanik (1976–) Osvald Hiie, eesti põllumees (1900–1942) Valter Hiie, eesti arst (1902–1963)
Koidu tänav (Rakvere)

Koidu tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav tupikuga Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee viadukti juures. Tänava pikkus on 528 meetrit ja ta on paralleelne Tallinna–Narva raudteega, mis asub 110–120 meetrit lõuna pool. Tänav ristub Kiire tänava, Koidu põik tänava, Tähe tänava, Eha tänava, Looduse tänava, Lääne tänava ja Pilve tänavaga. Tänava ääres paiknevad peamiselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Pear Rootalu

Pear Rootalu (1938. aastani Bernhard Rosenbaum; 12. november 1904 Villandi, Virumaa – 30. aprill 1999) oli eesti pedagoog ja koolijuht. Aastatel 1913–1918 õppis ta Vihula Ministeeriumikoolis, 1919–1920 Vihula Rahvakoolis. 1926. aastal lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari. Töötas Vihula Algkoolis õpetajana. Aastatel 1931–1940 juhtis noorkotkaste tegevust. Aastatel 1933–1938 oli ta Kavastu Algkooli juhataja. 1944. aastast oli ta Rakvere 2. Mittetäieliku Keskkooli direktor, 1945. aastast Rakvere Õpetajate Seminari õppealajuhataja, 1946. aastast direktor, samas ka pedagoogika õppejõud ja praktika juhendaja. Aastatel 1958–1967 oli ta Rakvere 1. Keskkooli direktori asetäitja ja ajalooõpetaja. Ta on maetud Tõrma kalmistule. 1938 Kotkaristi kuldrist 1965 Eesti NSV teeneline õpetaja 1997 Rakvere Kroonimärk Pear Rootalu 90 – Virumaa õpetajate õpetaja. Õpetajate Leht, 11. november 1994 Pear Rootalu – in memoriam. Eesti Päevaleht, 5.05.1999
Noli me tangere (Botticelli)

„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku Sandro Botticelli (1445–1510) teos. Firenze Sant'Elisabetta delle Convertite kloostri altarimaali alustahvliks olnud teosel on kujutatud „Noli me tangere“ stseeni Johannese evangeeliumis.
Shortest Remaining Time Next

Shortest Remaining Time Next (SRTN) on ressursijaotuse algoritm, mille korral valitakse olekus „valmis” (ready) olevatest protsessidest alati järgmisena täitmiseks eeldatavalt kõige kiiremini täidetav protsess. Tegemist on eelisasendust toetava algoritmiga. Selle algoritmi eeliseks on see, et lühikese kestusega protsessid täidetakse väga kiiresti ning uute protsesside lisandumisel pole plaanuril tarvis palju vaeva näha protsessi paigutamisega täitmise järjekorda. Ebaoptimaalseks võib see algoritm aga kujuneda sel juhul, kui on selliseid protsesse, mis vajavad pikemat protsessorikasutust, kuid pidevalt tulevad peale lühikest kasutust vajavad protsessid. Ressursijaotus
Kiire tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kiire tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 30 meetrit pikk ja ta on Rakvere linna lühim. Tänava ääres paikneb kolm ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Looduse tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Looduse tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 63 meetrit pikk ja ta on Rakvere linna üks lühimaid. Tänava ääres paikneb neli ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Tiiu Saava

Tiiu Saava (5. veebruar 1935 – 27. veebruar 2021) oli eesti õpetaja. Ta töötas Tallinna 44. Keskkoolis (hiljem Tallinna Mustamäe Gümnaasium) bioloogiaõpetajana. 2012. aastast oli ta Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige. 1985 Eesti NSV teeneline õpetaja 1998 Valgetähe V klassi teenetemärk 2004 Tallinna Haridusasutuste Kvaliteediauhind Hea Õpetaja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus haridusala töötajatele Eesti NSV aunimetuste andmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 33, 512, 1985 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühing. Auliikmed Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Tallinna Haridusamet. Auhinnatud õpetajad 2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 5. novembril 2017.
Pilve tänav (Rakvere)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pilve tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinn–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 80 meetrit. Tänava ääres paikneb viis ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 05. novembril 2017) "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 5. novembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Eesti-Singapuri suhted

Eesti-Singapuri suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Singapuri vahel. Singapur tunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. veebruaril 1993. Tegutseb Eesti suursaadik Singapuris, kes resideerib New Delhis. https://web.archive.org/web/20170723070947/http://vm.ee/et/riigid/singapur?display=relations (vaadatud 05.11.2017)
Eesti-Rumeenia suhted

Eesti-Rumeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Rumeenia vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 26. veebruaril 1921. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 13. septembril 1991. Tegutseb Eesti Suursaatkond Bukarestis. Tegutseb ka Rumeenia Suursaatkond Tallinnas. https://web.archive.org/web/20171107010313/http://vm.ee/et/riigid/rumeenia?display=relations (vaadatud 05.11.2017) Eesti Suursaatkonna koduleht. Välisministeerium
Eesti-Montenegro suhted

Eesti-Montenegro suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Montenegro vahel. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 13. juunil 2006. Seejuures oli Eesti esimene riik maailmas, kes Montenegroga diplomaatilised suhted sõlmis. Tegutseb Eesti suursaadik Montenegros, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Montenegro suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis. https://web.archive.org/web/20171107034038/http://vm.ee/et/riigid/montenegro?display=relations (vaadatud 05.11.2017)