laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Seemnekasvatus

Seemnekasvatus on põllumajandusliku tootmise haru, mis keskendub sordiseemne paljundamisele. 1919-1940 tegutsesid Eestis Eesti Seemnevilja Ühisus ja Eesti Sordiparanduse Selts. seemne sertifitseerimine sordiaretus Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 291
Saint-Amand-Montrond

Saint-Amand-Montrond [sänt aman montron] on linn Prantsusmaal Cheri departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 148–312 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Thierry Vinçon. Nottuln, Saksamaa Otwock, Poola Riobamba, Ecuador Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Viinatööstus

Viinatööstus on toiduainetööstuse haru, mis valmistab kangeid alkohoolseid jooke. Viina põhitoore on piiritus, mida tehakse kartulitärklise või teraviljapulbri kääritamisel, kasutades selleks odralinnaseid. Euroopas tekkis viinatööstus 10. sajandil, kui veinist hakati tegema piiritust. Eesti alalt on esimene teade viinategemisest 1485. Tollal valmistati Eestis viina eelkõige maal. 1645 keelati talupoegadel maal viinategemine ja seda hakati tegema mõisate õlleköökides (viinaköökides). 19. sajandil oli viinategemine mõisnike peamine sissetulekuallikas. 1870. aastatest hakati Eestis viinaköökide asemel rajama piiritusvabrikuid. veinitööstus õlletööstus Viina- ja piiritusetootmise ajalugu Eestis jootargalt.ee (vaadatud 4. jaanuaril 2016) Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 428
Brive-la-Gaillarde

Brive-la-Gaillarde [briv la gajard] on linn Prantsusmaal Corrèze'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on nelja kantoni keskuseks. Linn on rahvaarvult departemangu suurim. Linna territoorium asub 102–315 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Frédéric Soulier Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Dunstable, Suurbritannia (1967) Joliette, Québec (1985) Lauf an der Pegnitz, Saksamaa (1985) Reus, Kataloonia (1985) Guimarães, Portugal (1990) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Keava

Keava on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas. Alevik hakkas samanimelise raudteejaama ümber kujunema 20. sajandi alguses. Vanim teade Keavas asunud linnuse kohta on Vene kroonikates 1054. aastast (Kedipiv). See on üldse esimene kirjapanek Rapla maakonna paikade kohta. Keavast itta jääva Linnaaluste küla kohta on esmane teade aastast 1241 (Litnanas), Keava küla kohta 1410. aastast (Kedempe), selle asemele rajatud Keava mõisa kohta 1486. aastast (Kedenpäh). Keava mägede lõunapiiril vastu põlde on üksik järskude nõlvadega küngas (kõrgus merepinnast 82 m). See on Linnamägi – muistne Keava linnus. Siinne kants oli Muinas-Harju lõunapoolseim kaitseehitis, mis leidude järgi otsustades rajati selle aastatuhande alguses. Siseõue pind oli 30x80 m, seda ümbritses kivivall, mis nüüdki veel jälgitav, ja tolle peal palktara. Novgorodi leetopissist on teada, et 1054. aastal tegi äsja troonile tõusnud Kiievi-Novgorodi vürst Isjaslav Jaroslavitš oma esimese sõjaretke eestlaste maale, kus vallutas Osek Kedipivi linnuse. See on ainuke kirjalik teade kantsi kohta. Praegu varemeis olev Keava mõis ehitati ühtedel andmetel 1486. aastal, teistel andmetel eksisteeris see vähemalt 60 aastat varem. Küla piirneb idas Keava rabaga, põhjas metsaste Keava-Esku jääaegsete servmoodustistega (125 ha, kaitse all alates 1961. aastast). Keava raba põhjaosas toodetakse freesturvast, kolmveerand rabast kuulub aga Keava sookaitseala koosseisu (moodustati 1981. aastal, 1580 ha). Mõlemad kaitsealad kuuluvad nüüd Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisu. Keavas on 295 elanikku.[viide?] Piirkonna külad on Kehtna-Nurme, Koogimäe, Linnaaluste, Ohekatku ja kokku elab piirkonnas elanikke 514.[viide?] Kaevas on sündinud Pärnu komtuuriks olnud Konrad von Vietinghoff ja eesti sõjaväelane Karl Miil. Keava raudteepeatus Teeviit Endine meierei Elumaja raudteepeatuse juures (endine jaamahoone) Keava raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Päikese Käsi (Keava linnuse arheoloogiliste väljakaevamiste koduleht) Keava mõis Kõnnumaa maastikukaitseala
Lannion

Lannion [lan'jon] on linn Prantsusmaal Côtes-d'Armori departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 0–107 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Paul Le Bihan Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste). Günzburg, Saksamaa Viveiro, Galicia Caerphilly, Suurbritannia Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Teraviljakasvatus

Teraviljakasvatus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb teraviljade kasvatamisega. Järjepideva kunstliku valiku tulemusena on teraviljad juba tuhandete aastate eest kodustatud ehk kaotanud isepaljunemise võime: nad suudavad paljuneda üksnes inimese abiga. Metsiku teravilja seemned pudenevad valmides viljapeast välja, aga kodustatud teraviljade seemned seda ei tee, et vilja koristamisel oleksid kaod väiksemad. Viljaterad saavad viljapeast välja tulla üksnes inimese abil. Samas on kunstliku valiku tulemusel teraviljade saagikus eriti viimastel aastakümnetel oluliselt suurenenud, mis võimaldab nende külvipinda suurendamata saada järjest suuremaid saake. Esimesed teraviljad, mis kodustati, olid nisu ja oder. See juhtus umbes 12 tuhat aastat tagasi Edela-Aasias viljaka poolkuu alal. Antiikaja põllumajanduses ja kaubanduses oli teravili väga tähtis. Teraviljakasvatus näitas majanduse arengutaset. Antiikaja tähtsaim leivavili oli nisu, paremuselt teiseks peeti otra ja kolmandaks kõige vastupidavamat teravilja rukist. Euroopast pärinevat kaera hakati kultuurtaimena kasvatama hiljem, antiikajal viljeldi seda ainult mägedes ja söödi peamiselt näljaajal. Kõige lihtsam teraviljaliik on speltanisu, mis on pärit Pärsiast või Egiptusest. Juba Trooja väljakaevamistel leiti üheteranisu. Teraviljal oli kultustes tähtis koht. Vanakreeka mütoloogias austati viljakusjumalannat Demeteri (vanarooma mütoloogias Ceres), kes vastutas ka taimekasvatuse eest. Müüdi järgi laskis Demeter tänuks talle osutatud külalislahkuse eest Triptolemosel inimestele põlluharimist õpetada. Külvi ja lõikusega seostus kultuslikke pidukombeid. Külvatav teraviljaseeme valiti hoolikalt, leotati ning muudeti ussidele ja lindudele söödamatuteks. Külvamisel kasutati seemne mulda viimiseks äket või kõrvade ehk silumislaudadega atra. Pärast külvamist kitkuti kahel korral umbrohtu. Küpset vilja ei lõigatud vikatiga, vaid sirbiga. Sirp võis olla hambuline. Roomlased leiutasid koguni niidumasina. Koristatud viljal lasti päikese ja vihma eest kaitstud varjualustes savipõrandal lõplikult kuivada. Hiljem hoiti teri aukudes või aitades. Teraviljaeksport Antiigileksikon, 2. kd., lk. 218 ""Food and Agriculture Organization of the United Nations: Production"". faostat.fao.org (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 7.04.2012. Vaadatud 18.01.2011. "INTERVJUU | Põllumajandusärimees: Putini viljablokaad näljahäda ei tekita!" Eesti Ekspress, 6. juuni 2022
Tõllakuur

Tõllakuur on endisaegne hoone, kus hoiti tõldasid. Eesti alal ehitati tõllakuurid enamasti talliga kokku (tall-tõllakuur) . Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 390
Sarlat-la-Canéda

Sarlat-la-Canéda (hääldus [sar'la la ka'ne'da]) on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on Sarlat-la-Canéda ringkonna ja Sarlat-la-Canéda kantoni keskus. Linna territoorium asub 102–319 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Jean-Jacques de Peretti Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Gouda, Holland Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Nogent-le-Rotrou

Nogent-le-Rotrou [no'žä le rotru] on linn Prantsusmaal Eure-et-Loiri departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 97–213 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on François Huwart. Baiersbronn, Saksamaa Midhurst, Suurbritannia Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Condom

Condom [kon'dom] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna varasemad nimekujud on Condom-en-Armagnac ja Condom-sur-Baïse. Linna territoorium asub 62–190 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on[millal?] Gérard Dubrac Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Grünberg, Hesseni liidumaa Toro, Zamora provints Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Sepikoda

Sepikoda (põhjaeesti murdes ka sepapaja, paja) on endisaegne hoone, kus tehti sepatöid. Sepikojas oli tulekoldeks ääs. Ääsi kõrval asus sepalõõts, ääsi ees paiknes pakule kinnitatud alasi. Sepikojas olid ka kruustangid jt sepatöödeks kasutatud töövahendid. Tänapäeval tehakse sepatöid töökodade spetsiaalselt ette valmistatud ja vastavate seadmetega varustatud ruumides . Arvatavasti võeti Eestis sepikojad kasutusele I aastatuhandel p.Kr., kui sepatöö muutus omaette käsitööalaks. 19. sajandi algupoolel tegutsesid külades kutselised sepad neile valla poolt ehitatud sepikodades (20–40 m²). Samal ajal hakkas peamiselt saartel ja Põhja-Eestis levima kodune sepistamine. Talusepikoda oli poole väiksem (10–20m²) ja see ehitati tuleohutuse pärast teistest hoonetest eemale. Sageli oli ta ehitatud otsakuti kokku suveköögi või saunaga. Sepikojad olid nelinurksed ilma laeta ruumid. Seinad ehitati palkidest, pae- või raudkivist. Katusekatteks olid mitmesugused looduslikud materjalid, ka paeplaadid. Põrandaks oli tasandatud ja tambitud maapind või savipõrand. Sepikoja tagaseinas paiknes ääs, mis oli välisseinte kõrguselt ümbritsetud kivimüüriga. Suurematele sepikodadele paigaldati kahe poolega väravad, mis võimaldasid veoki sisenemist. Ääs asetses vastu välisust(väravat), sest vanemad sepikojad said valgust vaid välisukse kaudu. Hiljem ehitati seina sisse ka luugiga suletavad avad või klaasitud aknad. Tagumises välisseinas oli ääsiauk, kust visati välja raua kuumutamisel tekkinud räbu ja tuhk. Vanemad sepikojad olid enamasti korstnata, suits lasti välja viilus oleva ava kaudu. 19. sajandil hakati ehitama ääside müüridele toetuvaid pae- või telliskivikorstnaid. Mõnikord ehitati lõõr otsaseina sisse. Söetagavara hoiti eraldi ehitatud sütekambris. Käku sepikoda Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 296 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 194 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 273
Dole (Jura)

Dole [dol] on linn Prantsusmaal Jura departemangus. See on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 196–341 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Jean-Marie Sermier Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Northwich, Suurbritannia (1959) Lahr/Schwarzwald, Saksamaa (1962) Carlow, Iirimaa (1982) Sestri Levante, Itaalia (1983) Kostroma, Venemaa (1993) Tábor, Tšehhi (1997) Olesa de Montserrat, Hispaania Taza (تازة), Maroko (2007) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Lääne-Nigula valla lipp

Lääne-Nigula valla lipp on Eesti haldusüksuse Lääne-Nigula valla lipp. Sama lipp oli ka 2017. aasta haldusreformi eelsel Lääne-Nigula vallal. Rohelisel väljal vardapoolse asetusega valge nelileht punase tähtristiga ja valged pakud. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalsuurus 105x165 cm. Lääne-Nigula valla vapp
Vallakantselei

Vallakantselei on vallavalitsuse struktuuriüksus; kantselei liike. Vallakantselei ülesannete seas on ametlik asjaajamine, sh kirjavahetus, õigusalase tegevuse koordineerimine, personalitöö[viide?]. Vallakantselei isikkoosseisu moodustavad (Räpina vallakantselei näitel): vallasekretär, registripidaja, sekretär-asjaajaja, volikogu asjaajaja-arhivaar. http://www.rapina.ee/vallakantselei (vaadatud 04.01.2016)
Avranches

Avranches [av'ranš] on linn Prantsusmaal Manche'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 7–108 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on David Nicolas (sõltumatu). Korbach, Saksamaa (1963) Saint-Hélier, Jersey (1988) Crediton, Suurbritannia (1993) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Toul

Toul [tul] on linn Prantsusmaal Meurthe-et-Moselle'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 200–400 meetri kõrgusel üle merepinna. Linnapea on Alde Harmand Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste). Hamm, Saksamaa (1987) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Thann

Thann [tan] on linn Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 328–922 meetri kõrgusel üle merepinna. Thanni linnapea on Romain Luttringer Demokraatide Liidu ja iseseisvate nimekirjast (Union des démocrates et indépendants (UDI)). Gubbio, Itaalia (1958) Tonneins, Prantsusmaa (1997) Bafia, Kamerun Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Mažonai vald

Mažonai vald (leedu keeles Mažonų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil. Valla pindala on 221 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3120 inimest. Valla keskuseks on Mažonai küla, vallamaja aadress on Tujų g. 13. Teine tähtsam asula on Pagramantise alev (2011. aastal 434 elanikku). Suur osa valla territooriumist asub Pagramantise regionaalpargis. Kõrgeim koht ulatub 120 meetrit üle merepinna, madalaim koht asub Tauragė piiril ja ulatub 16 meetrit üle merepinna. Vallavanem on Jonas Samoška. Vallamaja Geniai paljand Geniai tamm Antšunijai kalmistu Lomiai kirik Matiškiai linnamägi Pagramantise linnamägi Papušynė mänd Vaitimėnai kirik Paljand Jociais [1]. TAURAGĖS RAJONO SAVIVALDYBĖ, vaadatud 4.01.2016. http://statistics.bookdesign.lt/table_125_07.htm?lang=lt#taur_r Valla koduleht (leedu keeles)
Johann Schultz

Johann Schultz (arvatavasti 1730 Jena Saksamaa – 18. juuli 1795 Tallinn ) oli saksa arhitekt, kes tegutses Eestis. Johann Schultz oli aastatel 1760–1782 Tallinna linnakodanik. Ta projekteeris Tallinnas barokse Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone Toompeal (1767–1773) ja ka mõningaid väiksemaid ehitisi ning osales Kadrioru lossi ümberehitamisel. Harju- ja Järvamaal projekteeris ta mitu mõisahäärberit, näiteks Saue, Roosna-Alliku mõisahoone. Kunagise Roosna-Alliku mõisa härrastemaja Saue mõis Eestimaa kubermangu viies hingerevisjon 1794-1795 Tallinn (Reval); kodanikud; Saaga EAA.1864.2.V-5:55 Tallinna Toomkogudus: Verzeichnis der Verstorbenen 1793-1815 Saaga TLA.237.1.25:204 EKABL Selles oli oma osa jällegi Johann Schultzil
Ülejõe mõis

Ülejõe mõis (saksa keeles Üllejoe) oli Laupa mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda Laupa küla maadele. https://xgis.maaamet.ee/xgis2/page/link/Nr3FUA-5 Ülejõe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Ülgase mõis

Ülgase mõis (saksa keeles Ilgas) oli Kostivere mõisa kõrvalmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda. Ülgase mõis rajati 1824 Jägala mõisast eraldatud alast. 20. sajandi algul sai mõisast Kostivere mõisa kõrvalmõis. Ülgase mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 05.01.2016) Ülgase mõis Eesti mõisaportaalis
Aadeldamine

Aadeldamine on toiming, mille käigus suguvõsa või üksikisik tõstetakse aadliseisusse. Aadeldamise aluseks on aadlikiri ja aadliseisuse tunnistusena andsid ajalooliselt kuningad oma nimel välja aadlidiplomeid (saksa k. Wappenbriefe, Wappendiplom), mille juurde kuulus ka värviline vapijoonis. Enamikul juhtudel olid aadlidiplomis olemas ka aadlivapi kirjeldus ning selgitus, mille eest aadliseisus ja vapp omanikule anti. Aadeldatud suguvõsa kantakse aadlimatriklisse. Aadel, aadlitiitel Põlisaadel, teenisaadel Andmebaas "Aadlivapid Ajalooarhiivis", Estonian Historical Archive
Arvutikolledž

Arvutikolledž oli rakenduslik erakõrgkool Tallinnas. See oli üks kahest Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi hallatavast õppeasutusest (teine oli Informaatika ja Arvutustehnika Kool). Kolledžis valmistati ette programmeerijaid ja arvutigraafikuid. Kolledži õppetöö toimus vene keeles ja oli tasuline. Kolledž asutati 2000 Informaatika ja Arvutustehnika Instituudi baasil. 2016. aastal lõpetas kolledž tegevuse. Kolledž, vaadatud 3.04.2016. EHIS, vaadatud 8.10.2018.
Eesti Biokeemia Selts

Eesti Biokeemia Selts (lühend EBS) on Eesti biokeemikuid ühendav organisatsioon (selts). Selts asutati 2. veebruaril 1959 Tartus Üleliidulise Biokeemia Seltsi osana, iseseisvaks seltsiks sai 20. veebruaril 1990. 1991. aastast on selts Euroopa Biokeemiaseltside Föderatsiooni (FEBS) liige. 2009. aastast on selts assotsieerunud Eesti Teaduste Akadeemiaga. http://www.biokeemiaselts.ee/?mid=7&lang=et (vaadatud 05.01.2016) Eesti Biokeemia Seltsi koduleht
Nutria

Nutria (Myocastor coypus, kirjeldaja Juan Ignacio Molina, 1782) on suur taimetoiduline poolveeline näriline, sugukonna nutrialased (Myocastoridae) ainus liik. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele. Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest. Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja. Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna coypu, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab nutria saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat ragondin, hollandi keeles beverrat ("kobrasrott") ja saksa keeles Wasserratte ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus nutria, kuid looma kutsutakse ka castorino ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat sumpbäver ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: ratão-do-banhado, nútria ja tupikeelne laensõna caxingui. LeBlanc, Dwight J. 1994. Prevention and Control of Wildlife Damage – Nutria. Animal and Plant Health Inspection Service. Carter, Jacoby. Worldwide Distribution, Spread of, and Efforts to Eradicate the Nutria (Myocastor coypus) – South America. United States Geological Survey. January 29, 2007. Retrieved on September 4, 2007. Nutria andmebaasis eElurikkus
Dax

Dax [daks] on linn Prantsusmaal Landesi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna territoorium asub 2–46 meetri kõrgusel üle merepinna. Linna esimene, roomlaste pandud nimi oli Aquæ Tarbellicæ, mis tähendas 'Tarbelli veed'. Paikkond on juba vanemast antiikajast tuntud kuumaveeallikate poolest. Ka tänapäeval on linna peamiseks majandusharuks terviseturism. Linnapea on Gabriel Bellocq Sotsialistlikust Parteist (Parti socialiste). Logroño, La Rioja (1963) Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Vienne

Vienne [vienn] on linn Prantsusmaal Isère'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus. Linna territoorium asub 140–404 meetri kõrgusel üle merepinna. Linna nimi kirjutatakse prantsuse keeles samamoodi Austria pealinna Viini nimega. Lnnapea on Thierry Kovacs Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP). Rooma ajast on Vienne'is säilinud rida ehitisi. Augustuse ja Livia tempel (Temple d’Auguste et de Livie) on T-kujulise cella '​ga poodiumtempel, mida ümbritseb avatud sammastik. Tempel oli keskajal kasutuses kirikuna ja on üks paremini säilinuid Rooma keisririigi ajast. Templist kagus asub pargitaoline muistiseala kunagise foorumi jäänustega, samuti Kybele templi ja preestrite eluruumide vundamendid. Foorumi kagunurgas seisavad neljaväravalise tetrapülooni varemed. Augustuse ajast pärinev amfiteater on rajatud künkanõlva sisse, oma 130-meetrise läbimõõduga ja 46 vaatajatereaga oli see üks Gallia suuremaid. Rahvasterännuajal 3. sajandi keskel sai teater kannatada ja keskajal kasutati seda kivimurruna. Teater taastati 20. sajandi alguses ja 1938. aastal toimus seal esimene vabaõhuetendus; traditsioon jätkub suvekuudel tänaseni. Rooma tsirkusest on säilinud kaarele asetatud obeliski taoline rajatähis, nn Vienne'i püramiid. Vienne'i Peetruse kirik pärineb 5. sajandist, see on üks Prantsusmaa vanemaid kristlikke ehitisi. Romaani kellatorn ehitati juurde 12. sajandil. Kirikus asub lapidaarium ja antiiksete mosaiigifragmentide kogu. St.-André-le-Bas' kloostrikirik ehitati 6. sajandil. Seal asus algselt nunnaklooster, mille 8. sajandil rüüstasid saratseenid. Boso Provence'ist (surnud 887) lasi kloostri taas üles ehitada. 10. sajandil anti klooster benediktlastele ja järgnevate sajandite jooksul selle tähtsus kasvas. 12. sajandil ehitati kirikut suuremaks ja lisati sellele romaani ristikäik. 12. sajandil hakati ehitama Vienne'i katedraali; gooti ehitis sai päris valmis alles 16. sajandil. Ehituse algaastatel muutus kaitsepühak mitmel korral, kuid 1251. aastal pühitses paavst Innocentius IV katedraali Pühale Mauritiusele. Kirikul oli rikkaliku dekooriga, kolme portaaliga fassaad; rikkalikust ehitusplastikast jäid pärast Prantsuse revolutsiooni järele vaid arhivoldi skulptuurid. Läänefassaadil domineerib leekestiilis dekooriga lääneaken. Kirik on kolmelööviline basiilika 90 meetrit pika siseruumiga, millest seitse kooriruumipoolset traveed on 12. sajandist, ülejäänud lisati lääne suunas 14. sajandil. Erinevalt Põhja-Prantsusmaa katedraalidest puuduvad Vienne'i katedraalil nii transept kui ka kabelipärjaga kooriümbriskäik. Albacete, Hispaania (1986) Esslingen am Neckar, Saksamaa (1958) Goris (Գորիս), Armeenia (1992) Greenwich, Connecticut (2007) Neath Port Talbot, Suurbritannia (1958) Piotrków Trybunalski, Poola (2005) Schiedam, Holland (1966) Udine, Itaalia (1958) Velenje, Sloveenia (1974) Emirdag, Türgi Populations légales 2021 Linna koduleht (prantsuse keeles)
Karlsruhe

Karlsruhe on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal. Asub Reini jõe ääres. Karlsruhe asutati 1715. aastal. Karlsruhe on nafta- ja arvutitööstuse keskus. Linnas tegutsevad Karlsruhe Tehnoloogiainstituut ja Saksamaa Föderaalne Kontsitutsioonikohus. Karlsruhe Karlsruhe palee Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Karlsruhe koduleht INKA