laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti kahepaiksed

Eesti kahepaiksed on Eesti Vabariigi territooriumil looduses elavad ja sigivad kahepaiksed. Neid on 11 liiki, millest 10 liiki pärismaised ja 1 liik (järvekonn Rana ridibunda) introdutseeritud. Eesti kahepaiksed kuuluvad kahte seltsi: päriskonnalised (Anura) ja sabakonnalised (Caudata). Päriskonnalisi on 9 ja sabakonnalisi 2 liiki. Neist looduskaitse alla kuuluvad harivesilik, juttselg-kärnkonn (kõre), rohekärnkonn ja mudakonn – kõik II kaitsekategoorias; ja rohu-, raba-, vee-, tiigi- ja järvekonn – kuuluvad III kaitsekategooriasse. I selts: sabakonnalised, Urodela 1. sugukond: salamanderlased, Salamandridae Tähnikvesilik, Triturus vulgaris Harivesilik, Triturus cristatus II selts: päriskonnalised, Anura 2. sugukond: mudakonlased, Pelobatidae Mudakonn, Pelobates fuscus 3. sugukond: kärnkonlased, Bufonidae Harilik kärnkonn, Bufo bufo Rohekärnkonn, Bufo viridis Juttselg-kärnkonn e. kõre, Bufo calamita 4. sugukond: konlased, Ranidae Rohukonn, Rana temporaria Rabakonn, Rana arvalis Järvekonn, Rana ridibunda Veekonn, Rana esculenta Tiigikonn, Rana lessonae Eesti kahepaiksete punane nimestik Eesti roomajad Eesti loomastik Eesti elustik
Xanana Gusmão

Kay Rala Xanana Gusmão (sünninimi José Alexandre Gusmão; sündinud 20. juunil 1946) on Ida-Timori vabadusvõitleja ja poliitik. Maist 2002 kuni 20. maini 2007 oli ta Ida-Timori president ja 8. augustist 2007 kuni 16. veebruarini 2015 Ida-Timori peaminister. 6. augustil 2007 nimetas president José Ramos Horta ta peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem vannutati ta ametisse. 7. augustil 2007 toimusid peamise opositsioonipartei FRETILIN poolehoidjate vägivaldsed meeleavaldused Gusmão ametisse määramise vastu, sest nad pidasid presidendi otsust ebaseaduslikuks. 1999. aastal pälvis ta Sahharovi auhinna. 11. veebruaril 2008 tulistasid mässulised Xanana Gusmão autot, kuid peaminister pääses rünnakust vigastusteta. Veebruaris 2015 teatas ta oma tagasiastumisest.
Eesti roomajad

Eesti roomajad on Eesti territooriumil looduses elavad ja sigivad roomajad. Eestis on 5 liiki roomajaid, kes kuuluvad soomuseliste (Squamata) seltsi kahte alamseltsi: sisalikulised (Sauria) ja maolised (Serpentes). Kõik 5 liiki on looduskaitse all: kivisisalik II kaitsekategoorias, ülejäänud III kaitsekategoorias. Kõige arvukamalt leidub arusisalikku ja rästikut. Minevikus – u 5000–8000 aastat tagasi – on Eesti alal elanud ka sookilpkonn. selts: soomuselised (Squamata) alamselts: sisalikulised (Lacertilia) sugukond: sisaliklased (Lacertidae) kivisisalik (Lacerta agilis) arusisalik (Zootoca vivipara) sugukond: vaskuslased (Anguidae) vaskuss (Anguis fragilis) alamselts: maolised (Ophidia) sugukond: nastiklased (Colubridae) nastik (Natrix natrix) sugukond: rästiklased (Viperidae) rästik (Vipera berus) Eesti roomajate punane nimestik Eesti kahepaiksed Eesti loomastik Eesti elustik
Kohtla-Järve soojuselektrijaam

Kohtla-Järve soojuselektrijaam (lühendatult Kohtla-Järve SEJ; ametlik nimi Kohtla-Järve Elektrijaam) on Viru Keemia Grupi koosseisu kuuluv soojuselektrijaam Kohtla-Järvel, mis töötab alates 1949. aastast. Kohtla-Järve SEJ põhikütuseks on põlevkivi, olles üks vähestest elektrijaamadest maailmas, mis kasutab seda kütusena. VKG Soojus AS koduleht
1953. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1953. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis olid 8. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 24. maist 4. juunini Nõukogude Liidus Moskvas. FIBA EuroBasket 1953 tulemused
Sillamäe Soojuselektrijaam

Sillamäe soojuselektrijaam (lühendatult Sillamäe SEJ) on ettevõttele Silmet Grupp kuuluv soojuselektrijaam Sillamäel, mis töötab alates 1997. aastast. Sillamäe SEJ põhikütus on maagaas ja põlevkivi. Koduleht
Christina Milian

Christina Milian (kodanikunimega Christina Marie Flores; sündinud 26. septembril 1981) on Kuuba päritolu Ameerika Ühendriikide laulja, produtsent, näitleja ja endine MTV saatejuht. Tal kui lauljal on ilmunud kolm stuudioalbumit ja üks kogumik. Aastatel 2009–2011 oli ta abielus The-Dreamiga, neil on 2010. aastal sündinud tütar Violet. 2020. aastast on ta abielus M. Pokoraga. "Christina Milian & The-Dream Celebrate Engagement". Rap-Up. 20.06.2009. Vaadatud 26.06.2009. "Christina Milian And The Dream Divorce Finalized! (PHOTOS)". Global Grind. Free at last! ... Now that she’s single, do you ...? Michaud, Sarah (1.03.2010). "Christina Milian Welcomes a Daughter". People. Vaadatud 5.03.2010. "Christina Milian Gives Birth to Baby Girl!". Us Weekly. 1.03.2010. Vaadatud 7.12.2016.  Christina Milian – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Ringtee-Aardla ristmiku tunnel

Ringtee-Aardla ristmiku tunnel on tunnel Tartus Ränilinna ja Tammelinna piiril Ringtee ja Aardla tänava ristmiku all. Tunnel avati 14. septembril 2007. Raudbetoonvundamendile tehtud terasest karpkonstruktsiooniga tunnel on 46 meetrit pikk, 5 meetrit lai ja 3,2 meetrit kõrge. Tunnel on mõeldud jalakäijatele ja jalgratturitele, kuid vajaduse korral saavad tunnelist läbi sõita ka väikeautod. Vaade lääne poolt Vaade lääne poolt Vaade lääne poolt Vaade lääne poolt Vaade ida poolt Vaade ida poolt Vilja Kohler (14.09.2007). "Poetee käib maa alt läbi". Tartu Postimees. Vaadatud 16.09.2007.[alaline kõdulink]
1955. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1955. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis olid 9. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 7.–19. juunini Budapestis Ungaris. FIBA EuroBasket 1955 tulemused
Pidula maalinn

Pidula maalinn asub Saare maakonnas Saaremaa vallas endise Pidula mõisa "suures aias", selle põhjapoolses otsas. Pidula maalinna ehitusaega arvatakse I aastatuhande esimesse poolde. Linnuse vall on laotud peaaegu ristküliku kujuline. Valli kõrgus on 0,5–1 m kõrge ja laius 3 m. Ühest otsast on vall veidi ümarduv. Läbimõõt kirde-edela suunas 95 m, ristipidi 60 m. Linnuse sees on kividest laotud 2 m kõrgune ja 17 m läbimõõduga ringvall, mis võib olla kujundatud Pidula mõisniku Tolli poolt arvestades tema muinsuse huvi. Pidula maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuuldelävi

Kuuldelävi on minimaalne puhastooni heliintensiivsuse tase, mida inimene on võimeline tajuma helina. Sagedusel 1000 Hz on kuuldelävi võetud võrdseks 10−12 W/m2 (2·10−5 Pa). Kuulmise uurimise tulemuste esitamisel suhtelises helirõhuskaalas (tavaliselt logaritmilises skaalas detsibellides) on see helirõhu väärtus võetud baas- ehk võrdlustasemeks (0 dB). Konkreetsel indiviidil võib tegelik kuuldelävi sellest väärtusest oluliselt erineda. Konkreetse indiviidi korral on kuuldelävi sõltuv veel vanusest, kuulmise seisundist ja muudest asjaoludest. Uuringud kinnitavad kuuldeläve, eriti aga selle sagedussõltuvuse olulist sõltuvust vanusest (vt graafikut). (NB! Sagedustelg toodud graafikul ei ole logaritmiline.) Nagu näha, võib meeste puhul täheldada kuuldeläve halvenemist vanuse kasvades 20 eluaastast 60 eluaastani 6–12 dB võrra (2–4 korda) nn parima kuulmise sagedusalas 2000–4000 Hz, kuid kõrgematel sagedustel 4000–6000 Hz halveneb nende kuuldelävi ligikaudu 30 dB (ehk suurusjärgus 30 korda). Statistiliselt võib täheldada veel sõltuvust soost, mingil määral ka rassist ja muudest asjaoludest.
Valulävi

Valulävi on ärrituse intensiivsus, millest alates tekib valuaisting. Helide puhul heli intensiivsus või -rõhk, millest valjemate helide puhul tekib kõrvas valutunne. Selle väärtus on 100 W/m2 (200 Pa).
1957. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1957. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis olid 10. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 20.–30. juunil Bulgaarias Sofias. FIBA EuroBasket 1957 tulemused
Soosaare soostik

Soosaare soostik on soostik Viljandi maakonnas Võrtsjärve madaliku põhjaosas tasandikul. Soostiku lõunaosa on moodustunud Võrtsjärve kinnikasvamisel, ülejäänud osa mineraalmaa soostumisel. Soostik toitub peamiselt sademetest, põhja- ja tulvaveest. Soostiku rabalasund on suurim (6,8 meetrit) Soosaare rabas. Soosaare soostik Eesti entsüklopeedia
Hommikuleht

Hommikuleht oli Eesti ajaleht, mis ilmus 1992–1995. Lehe reklaamnumber ilmus 17. novembril 1992, esimene number ilmus 4. jaanuaril 1993. Esimene peatoimetaja oli Enno Tammer. Hommikuleht oli teistest päevalehtedest kallim ja püüdis täita kvaliteetlehe nišši. 5. juunil 1995 ühinesid Hommikuleht, Päevaleht (endine Noorte Hääl) ja Rahva Hääl uueks väljaandeks, mille nimeks sai Eesti Päevaleht.
Justus Heinrich von Radingh

Justus Heinrich von Radingh (25. mai (vkj 15. mai) 1665 – 6. jaanuar 1742 (vkj. 26. detsember 1741) Riia) oli baltisaksa päritolu Hollandi, Pfalzi, Hessen-Kasseli ja Venemaa sõjaväelane (kindralmajor) ning Tiinuse mõisnik. Justus Heinrich von Radingh sündis Tiinuse mõisniku Reinhold von Radinghi (surnud 1717) ja Maria Agnese Oldekopi (sündinud 1644) pojana. Tema emapoolne vanaisa oli kuulus saksa jurist Justus Oldekop (1597–1663). Radingh asus noore mehena väeteenistusse Hollandi Sinisesse Kaardiväkke, mille koosseisus tegi kaasa Oranje Willemi sõjakäigu Inglismaale. 1701. aastal asus ta brigaadimajori auastmes teenima Pfalzi sõjaväes, saades brigaadimajori auastme. Alates 1703. aastas teenis ta Hessen-Kasseli kroonprints Friederichi (hilisem Rootsi kuningas Frederik I) vägedes. Esialgu teenis Radingh ooberstleitnandina Hesseni grenaderirügemendis ning alates 1705. aastast ooberstina ühes Hesseni jalaväerügemendis. Hessen-Kasseli teenistuses võttis ta osa ka Hispaania pärilussõjast. Alates 1709. aastast oli ta Hessen-Kasseli 10. jalaväerügemendi ülem. Hessen-Kasseli teenistuses oli ta 1720. aastani. 1736. aastal asus ta Venemaa teenistusse ja võttis Burchard Christoph von Münnichi alluvuses osa Vene-Türgi sõjast. Elu lõpuaastatel teenis ta Riia ning Dünamünde ülemkomandandina. Justus Heinrich von Radingh maeti Anseküla kiriku krüpti, mis oli Tiinuse Radinghite matusepaik. Anseküla kirikus asus Justus Heinrich von Radinghi tellitud suur maal, millel olid koos temaga kujutatud sünnitusel surnud teine abikaasa ning kolm noorelt surnud last. Kirikus asus ka Radinghi ja tema abikaasa kingitud armulauakarikas. Justus Heinrich von Radingh abiellus 1706. aastal Weselist pärit Johanna Christina von Costiga, kes oli Brandenburgi ooberstleitnant Gerhard von Costi ja tema abikaasa Johanna Christina (sündinud Hartman) tütar. Abielust sündis üks tütar: Friederike Christina Catharina von Radingh (1708–1789), abiellus Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõisniku Heinrich Caspar von Stackelbergiga (1702–1778) Hiljem abiellus Justus Heinrich von Radingh 1720. aastal Hamburgis Katharina von Breverniga (1697–1730), kes oli Vainiži ja Ķieģeļi mõisniku, Liivimaa maanõuniku, tõelise riiginõuniku ning Riigi Justiitskolleegiumi asepresidendi Hermann von Breverni (suri 1721) ja tema abikaasa Katharina (sündinud von Reutern) tütar. Abielust sündisid: Hermann Reinhold von Radingh (suri noorelt) Hermann Johann von Radingh (1724–1790) Katharina von Radingh (1725–1763), abiellus 1748 Georg Johann von Hastferiga Gustav Heinrich von Radingh (suri noorelt) Karl Ludwig von Radingh (suri noorelt) Radingh "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft". 1935. lk 556-557 EAA 854.7.459 Lebenslauf des Generalmajors Justus heinrich von Rading (gestorben am 26. Dezember 1742) Rudolf Witzel "Hessen Kassels Armee in der Alliierten Armee 1762". BoD – Books on Demand, 2008, lk 109 M. Körber "Mönda Anseküla kirikust, Sörwemaal", Saarlane, nr. 18, 30. aprill 1891
1975. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1975. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis ehk EuroBasket 1975 olid 19. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 7.–15. juunini Jugoslaavias. Alagrupimängud peeti Belgradis, Splitis, Karlovacis ja Rijekas.  Jugoslaavia  NSV Liit  Itaalia  Hispaania  Bulgaaria  Tšehhoslovakkia  Iisrael  Poola  Türgi  Holland  Rumeenia  Kreeka FIBA Eurobasket 1975 tulemused
1935. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1935. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis ametliku nimega EuroBasket 1935 olid 1. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 2.-7. maini Šveitsis Genfis. FIBA EuroBasket 1935 tulemused
Heinrich Caspar von Stackelberg

Heinrich Caspar von Stackelberg (1702 – 30. august/10. september 1778 Triigi) oli Eestimaa ja Saaremaa mõisnik ning Preisimaa sõjaväelane (leitnant). Heinrich Caspar von Stackelberg sündis Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergi (1662–1710) ja Gertruda Regina von Radinghi (1675–1751) pojana. Talle kuulusid Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõis. Samuti maja Kuressaares (krunt nr. 96, 1747). Ajaloomuuseumis on trükitud kujul säilinud Karja kirikuõpetaja Friedrich Wilhelm Willmanni (1746–1819) koostatud Heinrich Caspar von Stackelbergi matusejutlus. Heinrich Caspar von Stackelberg abiellus 1735. aastal oma onutütre Friederika Christina Catharina von Radinghiga (1708–1789), kes oli Tiinuse mõisniku kindralmajor Justus Heinrich von Radinghi (1665–1742) ja Johanna Christina von Costi tütar. Abielust sündis 9 last, kellest vaid neli said täiskasvanuks: Justus Friedrich von Stackelberg (1737–1800), Kassari ja Mõisamaa mõisnik; Caspar Adolph von Stackelberg (1739–1799), Vaemla ja Triigi mõisnik; Johann Ernst von Stackelberg (1741–1818), Vene major, Väike-Rõude mõisnik; Wilhelm Gottfried von Stackelberg (1749–1809), Saastna ja Matsalu mõisnik. Viited: Stackelberg "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 1, 2: Livland" Görlitz. 1930. Lk. 948 Jaak Rand "Kuressaare majaomanikud 1747. aasta linnaplaani alusel." Saaremaa Muuseumi toimetised, Number 1, 2019 Todesanzeigen, Leichenpredigten und Lieder bei ...; AM.20.1.35; 1799-1878 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 1, 2: Livland" Görlitz. 1930. Lk. 941 "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft" 1935. Lk. 556-557
Victor de Sabata

Victor Alberto de Sabata (10. aprill 1892 Trieste – 11. detsember 1967 Santa Margherita Ligure) itaalia dirigent ja helilooja. Omandas muusikateadmised Milano konservatooriumis ja töötas palju aastaid La Scala teatris, olles samal ajal ka rahvusvaheliselt tunnustatud dirigent. Oli hinnatud Richard Wagneri, Giuseppe Verdi ja Giacomo Puccini ooperite esitaja.
Vittorio Gui

Vittorio Gui (14. september 1885 Rooma – 16. oktoober 1975 Firenze) oli itaalia dirigent ja helilooja. Oli lisaks itaalia ooperi arendamisele ka hinnatud 20. sajandi esimese poole muusika (Maurice Ravel, Claude Debussy) interpreet.
Beniamino Gigli

Beniamino Gigli (20. märts 1890 Recanati – 30. november 1957 Rooma) oli itaalia tenor. Ta astus esimest korda lavale 1914. aastal Enzo rollis Amilcare Ponchielli ooperis "Gioconda", rahvusvahelise tunnustuse tõi talle debüüt La Scala's 1918. aastal Arrigo Boito ooperis "Mefistofeles". Giglit peetakse selle sajandi üheks suuremaks tenoriks nii hääle erakordselt kauni tämbri kui ka mitmekülgse repertuaari poolest. Suure populaarsuse tõi Giglile ka Napoli laulude esitamine. Beniamino Gigli M. Malkovi saidil (vene keeles)
Kõrvits (perekond)

Kõrvits (Cucurbita) on taimede perekond kõrvitsaliste sugukonnast. Perekonnas on umbes 15 liiki paljude alamliikidega. Kõrvitsa vili on botaanilises mõttes mari. Eestis kasvatatakse põhiliselt harilikku kõrvitsat. Cucurbita argyrosperma – hõbeseemneline kõrvits Cucurbita cordata Cucurbita digitata Cucurbita ecuadorensis Cucurbita ficifolia – viigilehine kõrvits Cucurbita foetidissima – piisonikõrvits Cucurbita Kabocha – kambodža kõrvits ehk kabotša (suureviljaline kõrvits × muskaatkõrvits) Cucurbita lundelliana Cucurbita maxima – suureviljaline kõrvits ehk hiigelkõrvits Cucurbita maxima maxima – banaankõrvits mustkõrvits hokkaido kõrvits Hubbardi kõrvits mammutkõrvits turbankõrvits argentiina suvikõrvits ehk sapallito Cucurbita mixta või Cucurbita argyrosperma argyrosperma Cucurbita moschata – muskuskõrvits ehk muskaatkõrvits juustkõrvits keegelkõrvits jaapani muskuskõrvits Cucurbita okeechobeensis Cucurbita palmata Cucurbita pedatifolia Cucurbita pepo – harilik kõrvits Cucurbita pepo fraterna – velikõrvits Cucurbita pepo gumala – guatemaala kõrvits Cucurbita pepo ovifera – munakõrvits tõrukõrvits käändkõrvits bataatkõrvits ilukõrvits pirnkõrvits taldrikkõrvits ehk patisson nuikõrvits ozarki kõrvits teksase kõrvits Cucurbita pepo pepo õlikõrvits gruusia õlikõrvits puhmik-õlikõrvits roomav õlikõrvits õli-rullkõrvits (roomav õlikõrvits × rullkõrvits) apelsinkõrvits pikk kõrvits ehk kokosell söögikõrvits tõlvkõrvits spagetikõrvits näsakõrvits rullkõrvits ehk kabatšokk ehk melonkõrvits Cucurbita radicans Cucurbita × scabridifolia
Redutseerija

Redutseerija on keemias element, mis redoksreaktsiooni käigus loovutab elektrone ja O-a aste suureneb. Oksüdeerija Redoksreaktsioon
Wisła

Wisła [v'issua] (ka: Visla; saksa Weichsel, inglise ja ladina Vistula, tšehhi Visla) on pikim ja suurim Poola jõgi. Saab alguse Beskiidides kahe lähtejõena, mis kannavad Biała Wisełka ja Czarna Wisełka nime (vastavalt 'valge väike Wisła' ja 'must väike Wisła'). Wisła suubub Gdański lahte, moodustades delta. Wisła äärde jäävad kaks suurlinna: Poola pealinn Varssavi ja Kraków. Suurematest linnadest asuvad Wisła ääres või Wisła lähedal ka Płock, Włocławek, Toruń, Bydgoszcz ja Gdańsk. Jõe pikkus on 1047 km (tervikuna Poola territooriumil) ja jõgikonna pindala 192 000 km². Wisła on kanalite abil ühendatud veel mitme suure Euroopa jõega. Narewi jõe kaudu on ühendus Nemunase jõega ning Lääne-Bugi ja Dnepri jõega. Brda ja Noteći jõe kaudu on Wisłast võimalik jõuda Warta ja Odra (Oderi) jõele.
Mirella Freni

Mirella Freni (õieti Fregni; 27. veebruar 1935 Modena – 9. veebruar 2020 Modena) oli itaalia ooperilaulja (sopran). Ta debüteeris 20-aastaselt Modenas Bizet' ooperis "Carmen". Võitis 1958. aastal Viotti lauljate konkursi ja sealt algas tema rahvusvaheline karjäär. Ta on laulnud maailma suurimates ooperiteatrites (La Scala, Viini Riigiooper, Londoni Covent Garden, New Yorgi Metropolitan Opera jpt). On tuntud eelkõige Wolfgang Amadeus Mozarti ja Giacomo Puccini teoste interpreedina. Tähtsamad rollid: Mimi (G. Puccini "Boheem"), Cio-cio-san (G. Puccini "Madama Butterfly"), Susanna (W. A. Mozarti "Figaro pulm").
Kõrgustähistus

Kõrgustähistus on noodikirjas helikõrguse tähistus. Absoluutne ja suhteline kõrgustähistus Täht- ja silpnimetused Noodijoonestik Noodivõti Võtmemärgid
Aino Toomaspoeg

Aino Toomaspoeg (sünninimi Saar; 4. november 1916 – 28. märts 2003) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis saksa keelest eesti keelde. Tema tõlgitud seitsme teose seas on näiteks Bernhard Kellermanni romaan "Sinine lint", mis räägib Titanicu esmareisist. Tema enda jutustuste kogumik "Võtmehoidjad" (248 lk) ilmus 1964. aastal. Aino Toomaspoeg oli Juhan Toomaspoja abikaasa. Laur Toomaspoeg on nende poeg.
Leontyne Price

Mary Violet Leontyne Price (sündinud 10. veebruaril 1927) on USA ooperilaulja (sopran). Ta on üks esimesi mustanahalisi ooperilauljaid, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse.[viide?] Ta on laulnud maailma suuremates ooperiteatrites ja laulnud helisalvestistele rohkesti muusikat. Teda hinnatakse ühe parema Giuseppe Verdi dramaatiliste ooperikangelannade esitajana.[viide?] Olulisemad ooperid tema repertuaaris: G. Verdi "Aida", "Saatuse jõud", "Ernani", "Trubaduur" ja "Maskiball". Leontyne Price oli Herbert von Karajani lemmiklaulja. Ta lahkus lavalt 1985. aastal Aida rolliga New Yorgi Metropolitan Operas. 1985 – National Medal of Arts
Harilik kõrvits

Kõrvits ehk harilik kõrvits (Cucurbita pepo) on kõrvitsaliste sugukonna kõrvitsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. Juurestik on hästi arenenud. Peajuur tungib kuni 2 m sügavusele, kõrvaljuured sellest aga 2–5 m kaugusele. Vars on enamasti roomav, kuni 5 m (mõnedel vormidel isegi kuni 10 m pikk). Vars sügavasooneline, kandiline, ogalise karvastusega. Lehed suured südajad, 5–7 hõlmised, peenehambulise servaga. Lehtede kaenlas moodustuvad külgvõsud, 3–5 harulised köitraod ning kollase või rebukollase krooniga 8–10 cm läbimõõduga isas- ja emasõied. Vili on marjataoline, ümmargune, kõva koorega ja mahlaka oranži või kollase viljalihaga. Seemned on valged või kreemikad. Hariliku kõrvitsa teisendite seas on taldrikkõrvits ehk patisson, rullkõrvits ehk kabatšokk ja puhmik-õlikõrvits ehk tsukiini. Tabelites on antud värske ja lisanditeta keedetud kõrvitsa toiteväärtus ja biokeemiline koostis. "USDA National Nutrient Database". ndb.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 14.01.2015. Vaadatud 14.01.2015. Harilik kõrvits andmebaasis eElurikkus
Eesti keraamikute loend

Siin on loetletud Eesti keraamikuid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Adamson-Eric Aino Alamaa Ingrid Allik Liisu Arro Georg Bogatkin Valli Eller Helmi Herman Terje Hütt Anu Ivask Sergei Isupov Silva Jaanberg Elsie Johanson Maia Juhkam Maila Juns-Veldre Lydia Jõõts Mai Järmut-Winnal Kadri Jäätma Kadri Kaerma Karin Kalman Kaido Kask Jaan Koort Luule Kormašova Tõnis Kriisa Helene Kuma Sirje Kuuskmann Kersti Laanmaa Tiiu Lass Ene-Mai Luur Tiina Lõhmus Jutta Matvei Maanus Mikkel Reet Moor Ingrid Nõges Helina Nelis Maia Noorväli Eva Ole Aigi Orav Susanna Otema Ilmar Palm Ellinor Piipuu Urmas Puhkan Evi Rass Leo Rohlin Liina Roomet Aivar Rumvolt Mari Rääk Viive Semper Kärt Seppel Herko-Rasmus Servet Mari Simmulson Velda Soidla Juuli Suits Saima Sõmer Marget Tafel Kattri Taklaja Annika Teder Aurora Tippe Anne Türn Naima Uustalu Mall Valk Annes Varjun Helle Videvik Viive Väljaots Jüri Õim Õnne Õunap Meedi Ümar Keraamikute loend
Tarvilik tuba

Tarvilik tuba on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" üks Sigatüüka salajastest ruumidest. Sinna ruumi on sattunud sajad õpilased, kuid vähesed on täielikult aru saanud, kuidas see tuba toimib. Tarviliku toa ülesandeks on muutuda iga inimese jaoks, kes selle avastab just selleks, mida see inimene vajab. Näiteks Albus Dumbledore, kellel oli pissihäda, leidis tarvilikust toast tualeti. Harry Potteri jaoks muutus see tuba kohaks, kus loitse ja needusi harjutada, Draco Malfoy jaoks muutus see peidetud asjade toaks ning Fred ja George Weasley peitsid seal ennast Sigatüüka majahoidja Argus Filchi eest. Tarvilik tuba ei ole kelmikaardil, kuna kaardi tegijad ei teadnud toast midagi. Tarvilik tuba on olnud väga tähtis kogu Harry Potteri sarja jooksul. 5. osas korraldas seal kohtumisi Koolidirektori Armee, et õppida kaitset mustade jõudude vastu. 6. osas parandas Malfoy Kaduva konku ning tõi selle kaudu Sigatüükasse surmasööjad ning 7. osas varjasid seal ennast kõik Sigatüüka õpilased, kes Voldemorti vastu võitlesid.