laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Houthulst

Houthulst on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas. Houthulsti pindala on 55,89 km². Seal elas 2012. aastal 9743 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 174 in/km². Valla peakirik on Ristija Johannese kirik (Sint-Jan Baptistkerk). Esimeses maailmasõjas hävis see täielikult, aga taastati 1924. Kiriku lähedal asub sõjaväekalmistu, kus on ligi 1800 maailmasõjas langenud Belgia sõduri haud. Sellele kalmistule on maetud ka 81 Itaalia sõdurit. Houthulst jaguneb järgmisteks osavaldadeks, piirkondadeks ja asulateks: Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Ichtegem

Ichtegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas. Ichtegemi pindala on 45,33 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 898 elanikku, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 306 in/km². Ichtegemist 7 km lõuna pool asub Torhout. Oostende asub 16 km loodes, Brugge 18 km kirdes, Gent 50 km kaugusel idas ja Brüssel 98 km kaugusel kagus. Kolme valla ühendamisel moodustunud Ichtegemi vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks ja asulateks: Bekegem Eernegem Ichtegem Ichtegem Ichtegem Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
32 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 35 eKr | 34 eKr | 33 eKr | 32 eKr | 31 eKr | 30 eKr | 29 eKr | ► | ►► Aasta 32 enne Kristuse sündi oli 32. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 722 ab urbe condita. Vana-Rooma konsuliteks olid Gnaeus Domitius Ahenobarbus, Lucius Cornelius (Cinna), Gaius Sosius ja Marcus Valerius Messalla. juuli – Rooma Senat kuulutas sõja Marcus Antoniusele ja Kleopatra VII-le. ... ...
Johann Hobbing

Johann Hobbing (1522 Coesfeld, Vestfaal – 25. november 1558 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik, Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. Ta immatrikuleeriti alaealisena (aastal 1533) Wittenbergi ülikooli, õppis ka Königsbergi ülikoolis; tema õpetajad olid Philipp Melanchthon ja Georg Sabinus (Königsbergi ülikooli rektor ja Philipp Melanchthoni väimees). Ta kuulus 5. aprillil 1548 kaheksa esimese bakalaureusekraadi saaja hulka. Tema õpingukaaslaste hulka kuulusid Soome reformaator Paavali Juusten ja Leedu luterlik teoloog Martynas Mažvydas, esimese leedukeelse katekismuse autor. Teist korda immatrikuleerus ta Wittenbergi ülikooli 20. juunil 1549. Aastast 1550 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja abiline. Märtsis 1553 ordineeriti ta õpetajaks ning 1553–1556 oli ta samas koguduses abiõpetaja, õpetajaks sai ta 4. juulil 1556. Tema epitaaf asub Tallinna Niguliste kirikus. Hobbingi testamendis 1558. aastal on esmamainitud Niguliste kiriku raamatukogu. Tallinna Oleviste raamatukogu
Lichtervelde

Lichtervelde on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. Lichtervelde jaguneb järgmisteks piirkondadeks: 68 meetri kõrgune Sint-Jacobuskerk Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Lichtervelde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Cercle d'histoire locale (hollandi keeles)
2012. aasta Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVII Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti ajavahemikul 16. september kuni 23. september 2012 Emmenis Hollandis. Osales 68 meest 27-lt maalt. Turniiri üheks peafavoriidiks peeti kohalikku mängijat 19-aastast Roel Boomstrat, kes küll reitingu alusel omas turniiril kolmandat asetust kahe eelmise Euroopa meistri Aleksandr Georgijevi ja Guntis Valnerise järel. Võistlused peeti Van der Valki hotellis, mis ei asu mitte Emmeni linnas, vaid sellest mõni kilomeeter eemal Nieuw-Amsterdamis. Samal ajal peeti seal ka VII Euroopa naiste meistrivõistlused. Pärast neljandat vooru asus turniiril aga ainuliidriks 10-kordne maailmameister Aleksei Tšižov ning ta püsis üksinda ees kuni viimase vooruni. Siis jõudsid talle punktidega järele korraga neli meest, kuid parema lisakriteeriumi (vastaste reitingute keskmine) tõttu kuulus esikoht ja Euroopa meistritiitel ikkagi talle. Võistkondlikus arvestuses tuli esimeseks Venemaa koosseisus Tšižov, Georgijev ja Aleksandr Getmanski. Järgnesid Holland (Pim Meurs, Boomstra ja Alexander Baljakin) ning Valgevene (Anatoli Gantvarg, Andrei Tolchykau ja Jevgeni Vatutin). Turniiri parima kombinatsiooni valis välja Rob Clerc ning karika selle eest pälvis Moldova kabetaja Nicolai Șleahovschi (vaata diagrammi). 2012. aasta naiste Euroopa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes Võistluste ametlik veebileht
Roel Boomstra

Roel Pjotr Boomstra (sündinud 9. märtsil 1993 Utrechtis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on kahekordne maailmameister (2016 ja 2018/19) ning 2014. aasta Euroopa meister. Ta on kahekordne Hollandi meister (2012 ja 2015) ja kiirkabe maailmameister (2012). Ta on tulnud kahel korral Euroopa noortemeistriks (2008, 2010) ning ka juunioride maailmameistriks (2010). Frank Huiskamp (14. detsember 2016). "Een deur die kraakt, is uit den boze" (hollandi). NRC Handelsblad. Vaadatud 29.07.2019. Roel Boomstra Eesti Kabeliidu saidil
Oostkamp

Oostkamp on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Brugge haldusringkonnas. 1977. aasta haldusreformiga nelja valla ühendamisel moodustunud Oostkamp jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:  Prantsusmaa - Chaumont  Saksamaa - Bad Langensalza  Saksamaa – Bad Nauheim Moerbrugge Hertsberge Ruddervoorde Baliebrugge Waardamme Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Oostkamp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles) Website of Heemkring Oostkamp: Studygroup of the local customs and folklore of Oostkamp (hollandi keeles)
Alan Fiske

Alan Page Fiske (sündinud 1947. aastal) on ameerika antropoloog. Ta töötab antropoloogiaprofessorina California Ülikoolis Los Angeleses. 2012. aasta septembris pidas ta loenguid Eestis Tartu Ülikoolis. Alan Fiske koduleht California Ülikooli saidil
Bulgaaria vapp

Bulgaaria vapp on Bulgaaria riigivapp. Vapil on näha punasel vapikilbil olev kuldne ründav lõvi. Kilbi kohal on Bulgaaria ajalooline kroon ja kilpi toetavad kaks kroonitud kuldset ründavat lõvi. Vapikilbi all on kaks kuldsete tõrudega rohelist tammeoksa ning valgel lindil moto "Съединението прави силата" ('ühtsusest tuleb tugevus'). 1991. aastal vastu võetud uus põhiseadus sätestas vapi kujunduseks "kuldne ründav lõvi punasel vapikilbil". Vapi täpne väljanägemine oli aga aastaid vaidluste objektiks. 1997. aastast pärinev kujundus seadustati detailselt 4. augustil 1998. Praegune vapp on kergelt muudetud variant Bulgaaria vapist aastatel 1927–1946. 1991 põhiseaduse tõlgendus 1881–1927 1927–1946 Bulgaaria Rahvavabariik 1946–1948 1948–1968 1971–1990
Tavajäätmeprügila

Tavajäätmeprügila on prügila, kuhu ladestatakse tavajäätmeid (peamiselt segaolmejäätmeid), aga võib ladestada ka stabiilseid, mittereageerivaid (näiteks tahkestatud, klaasistatud) ohtlikke jäätmeid. 2009. aastal oli Eestis kasutusel 15 tavajäätmete prügilat, millest viis vastas keskkonnaministri määrusega ja Euroopa Liidu direktiiviga kehtestatud nõuetele (Jõelähtme, Uikala, Väätsa, Torma ja Paikuse). 10 tavajäätmete prügilat, mis nõuetele ei vastanud, suleti 2009. aasta 16. juulil ning need peavad olema nõuetekohaselt korrastatud 2013. aasta 16. juuliks. Tavajäätmeprügilate arv Keskkonnainfo (vaadatud 17. september 2012)
Carl Trier Aagaard

Carl Trier Aagaard (9. veebruar 1890 – 4. juuni 1961) oli taani maalikunstnik.
Moorslede

Moorslede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas. Moorslede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: Moorslede Slypskapelle Slypskapelle Dadizele Dadizele Dadizele Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Moorslede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Meulebeke

Meulebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas. Meulebeke jaguneb järgmisteks asulateks ja piirkondadeks: Marialoop 't Veld Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Meulebeke – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (hollandi keeles)
Middelkerke

Middelkerke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas. Loodes Põhjamerega piirneval Middelkerkel on Belgia valdadest kõige pikem merepiir. Middelkerke jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:  Prantsusmaa – Épernay, alates 1967.  Saksamaa – Ettlingen, alates 1971.  Saksamaa – Rauschenberg, alates 1972.  Saksamaa – Sohren, alates 1969.  Saksamaa – Büchenbeuren, alates 1967.  Suurbritannia – Clevedon, alates 1991.  Belgia – Vresse-sur-Semois, alates 1992. Middelkerke Schore Slijpe Westende Wilskerke Sint-Pieterskapelle Lombardsijde Leffinge Mannekensvere Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019. Koduleht (hollandi keeles)
Mnemokood

Mnemokood on teabe näitlikuks salvestamiseks kasutatav lühend või kood, mis lihtsustab inimesel teabe meeldejätmist. mnemotehnika ehk mnemoonika
Lecce

Lecce on linn Itaalia kaguosas, Lecce provintsi keskus. Lecce on tähtis põllumajanduskeskus põhiliselt viinamarja- ja oliiviistanduste poolest. Linnas on tähtsal kohal ka keraamikatööstus. Leccet kutsutakse Lõuna-Firenzeks. US Lecce Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/app/?i=P02
Gofreerimine

Gofreerimine (prantsuse keeles gaufrer) on materjalile (plekk, tekstiil, paber jm) lainetaoliste kurdude või muu kõrgmustri valtsidega sissepressimine.
Jazva murre

Jazva murre (ka jazvakomi keel) (Ёдз коми көл) on komi keele murre. Jazva murret räägitakse Permi krai kirdeosas 20 külas (enamasti Krasnovišerski rajoonis). Kõnelejate arv on umbes 2 000. Jazvakomi keele kirjutamisel kasutatakse kohandatud kirillitsat, mis erineb sürja- ja permikomi omast. 2003. aastal oli välja antud esimene jazvakomi aabits. Мөй, май "mis", кин "kes", көтөн, көти "kus", көтчө "kuhu", көтиcь "kust", кудик "kumb, mis, milline", кудчөм "milline", кудөр, кудор "millal", мөйла, мөла, мөля, мөсянь "miks", мөйлө "milleks", мөмда "kui palju". V.I.Lõtkini raamat "Jazva murre"
Jaanus Ots (jurist)

Jaanus Ots (sündinud 27. veebruaril 1973 Tartus) on jurist ja Riigikohtu nõunik. Ebaeetiline SMS-äri on võidetav Postimees Kaua me juua suudame? Postimees
Sõja jalus

"Sõja jalus" on Ülo Tuuliku 1974. aastal Eesti NSV-s ilmunud dokumentaalromaan 1944. aastal Sõrve elanike küüditamisest Saksamaale. Romaanis käsitletakse mälestuste, päevikute, kirjade ja jutuajamiste kaudu sõrulaste saatust. Modernistliku kompositsiooni tõttu sai autor kõrvutada Natsi-Saksamaa ja Venemaa sõdureid. Algselt, 1974. aastal ilmus romaan tsensori kärbetega, 2010. aastal välja antud kolmas trükk ilmus algupärasel kujul. Rita Loel "Ülo Tuuliku "Sõja jalus" ilmub esimest korda ilma kärbeteta". Saarte Hääl, 4. veebruar 2010 (kasutatud 17. september 2012) Jaan Undusk "Tuulik ehk Unistus tapvast reaalsusest". Looming, nr 2/2010, lk 255–272 Ülo Tuulik "Valetamise alandav kergus". Postimees, 16. mai 2009
Teodosie

Teodosie on rumeenia nimi, mis võib esineda nii ees- kui ka perekonnanimena. Eesnimena on tegemist mehenimega. Nimi on kujunenud kreeka mehenimest Theodosios, mis tähendab "Jumala kingitust". Teiste seas on seda nime kandnud järgmised tuntud isikud: Teodosie Bârcă (sündis 1894, surmaaeg teadmata), Bessaraabia poliitik; Teodosie (Petrescu) (sündinud 1955), Rumeenia Õigeusu Kiriku piiskop.
Ülenurme Gümnaasium

Ülenurme Gümnaasium on üldhariduskool Kambja vallas Tartu maakonnas. Kuni 22. detsembrini 2017 oli õppetöö gümnaasiumis jagatud kahe maja vahel: 1.–5. klass Tõrvandi alevikus (aadressil Ringtee 1) ja 6.–12. klass Ülenurme alevikus (Tartu mnt 5). 8. jaanuarist 2018 sai koolipere üheks – algklasside maja kolis Tõrvandist Ülenurme gümnaasiumi uude, oktoobris 2017 valminud korpusse (Tartu mnt 5). 1984–2002 oli kooli direktor Tarmo Kerstna, 2002–2022 Olev Saluveer ning aastast 2022 Tõnu Tender. Kooli nimi oli aastatel 1984–1994 Ülenurme Keskkool. 1984. aastal valmis Ülenurme külanõukogus 350 õpilasele mõeldud koolimaja, millele järgnes normaalmõõtmetega staadioni ehitus. Ülenurme staadion valmis 1990. aastal. 1992 avati kooli spordihoone. Selles on neli saali ja sealhulgas ka lasketiir. 1993 alustati üleminekut gümnaasiumiprogrammile ning vastava tegevusloa ja nimetusega alustati tööd 1994. aasta sügisel. 2002. aastal nimetati kool Eesti kaunimaks kooliks 2001. 2007. aasta seisuga õppis gümnaasiumis 27 klassikomplektis 675 õpilast. 2010 tehti koolile juurdeehitis, kuhu mahutati muusikakool, söökla, köök ja valla raamatukogu. 2018 kolis 1.–5. klass Tõrvandist uude koolihoonesse Ülenurme. 2018. aastal ületas kool 1000 õpilase piiri (1007 õpilast) ja on sellest ajast üks suurima õpilaste arvuga kool Tartu maakonnas ning suurim Kambja vallas. Kooli juures tegutsevast muusikaklassist kasvas välja Ülenurme Muusikakool, mis alustas tegevust 1989. aasta sügisel ja paikneb gümnaasiumiga samas hoones. Samal aastal kooli avamisega alustas tööd ka kooli muuseum, mis kajastas eelkõige koolide ajalugu ja hariduselu Ülenurme vallas. Lisaks avati 2007. aastal spordihoone 1. korrusel raadio- ja kooli õppetehnika muuseum, mille juht on endine kooli direktor Tarmo Kerstna. "Hästi tehtud tööst jääb ilus jälg" Õpetajate Leht, 8. veebruar 2002 Ülenurme Gümnaasium Ülenurme vald "Uus aasta toob kooli hulga ehitajaid" Tartu Postimees, 17. detsember 2009 "Muusikakool sai lõpuks ometi oma katuse alla" Tartu Postimees, 26. november 2010 Kooli muuseum Ülenurme Gümnaasium "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost Kooli koduleht "Milleks kõlbab Ülenurme gümnaasium?" Õpetajate Leht, 4. detsember 2009 "Olümpiavõitjad teevad kooli nimeplaani maha" Tartu Postimees, 27. mai 2010 "Hiljuti juurdeehituse saanud Ülenurme gümnaasium on taas lastele kitsaks jäänud" ERR, 11. september 2019
Seenelkäik

"Seenelkäik" on 2012. aasta Eesti komöödiafilm, mille on lavastanud Toomas Hussar. "Seenelkäigu" peategelane on fiktiivne Riigikogu liige Aadu Kägu (Raivo E. Tamm), kes eksib seenel käies metsa ära koos oma naise Viiviga (Elina Reinold) ja neilt bensiinijaamas küüti küsinud rokkmuusiku Zäkiga (Juhan Ulfsak). Metsas kohtutakse kohaliku külamehe ja endise retsidivistiga (Üllar Saaremäe). Kõrvalosasid mängivad Hendrik Toompere juunior juunior (erakonna PR-nõustaja Villu Koobalt) ja Hilje Murel (Silvi Säinas). Episoodilistes rollides on Elmo Nüganen, Mari-Liis Lill, Ott Sepp, Raimo Pass, Hannes Võrno jt. Põhiosas filmiti "Seenelkäik" Virumaal: Läsnal, Pihlaspeal, Karulas, Kolgal ja Valgejõel. Üks "Seenelkäigu" läbivaist teemadest on poliitiline satiir: filmi algul satub Kägu (kelle erakondlikku kuuluvust ei mainita) skandaali, kuna on lasknud oma puhkusereisi Peruusse riigikogu liikme kuluhüvitistest kinni maksta. Skandaal võimendub, kui ta kadunuks kuulutatakse. Filmi lõpus toimub pressikonverents, kus Kägu ja Zäk kirjeldavad oma inimlikke kannatusi, jättes sellega varju senise kriitika. Filmis pressikonverentsil patukahetsuse ja lunastuse märgina kasutatud valgete kampsunite tõttu tõmmati mõni aeg pärast "Seenelkäigu" esilinastust ajakirjanduses paralleele Reformierakonna rahastamisskandaali sattunud justiitsminister Kristen Michali teleesinemisega, kus too samuti kandis valget kampsunit. Filmi maailmaesilinastus toimus juulis Karlovy Vary filmifestivali võistlusprogrammis "East of the West". Põhja-Ameerika esilinastus toimub septembris Toronto rahvusvahelise filmifestivali programmis "Discovery". Film valiti ka augustis Austrias toimunud filmifestivalile ja septembris toimuvale Ateena rahvusvahelisele filmifestivalile. Mannheim-Heidelbergi rahvusvahelisel filmifestivalil filmikriitikute ühingu (FIPRESCI) auhind 2012. aasta Tallinna Pimedate Ööde Filmifestivali Eesti võistlusprogrammi peaauhind 2012. aasta Marrakechi filmifestivali parima naisnäitleja auhind (Elina Reinold) Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind 2012 2012. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 73 712 inimest. "Homme algavad Toomas Hussari mängufilmi “Seenelkäik” võtted". Eesti Filmi Sihtasutuse koduleht, 12. september 2011 (kasutatud 17. september 2012) "Hussari film "Seenelkäik" sai Saksamaal kriitikute auhinna". Eesti Rahvusringhäälingu uudised, 20. november 2012 (kasutatud 21. november 2012) Aasta film Eesti Filmiajakirjanike Ühing "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 5. mail 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Inna Grünfeldt "Virumaa seenemets satub õudusfilmi". Virumaa Teataja, 15. september 2011 Inna Grünfeldt "Kohtlane ja Rokkar hiilivad filmimetsas". Postimees, 27. september 2011 "Eesti film "Seenelkäik" osaleb Karlovy Vary filmifestivalil". ERR, 7. juuni 2012 Boyd van Hoeij "Film Reviews: Mushrooming". Variety, 19. juuli 2012 "Toomas Hussari "Seenelkäik" valiti Toronto filmifestivalile". ERR, 23. august 2012
Aare Hõrn

Aare Hõrn (sündinud 9. augustil 1959 Antkruvas) on setu kultuuritegelane. Tema eestvedamisel hakati 1994. aastal pidama iga-aastaseid Setu kuningriigi päevi. Aastatel 2000, 2007 ja 2018 valiti Hõrn kuningriigi ülemsootskaks. 2015. aastal oli ta Obinitsa soome-ugri kultuuripealinna projekti peakorraldaja, mille eest pälvis ka 2015. aasta välisministeeriumi kultuuripreemia. Ta on XI Seto Kongressil valitud Seto Kongressi Vanemate Kogu kultuuri ja hariduse töörühma liige. 1990. aastal oli ta koos helilooja Kuldar Singiga Setumaast kõneleva dokumentaalfilmi "Katõ ilma veere pääl" stsenarist. 2002. aastal valmis temast endast dokumentaalfilm "Kuningas üheks päevaks". Ta on osalenud Meremäe vallas kõikidel kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel alates 1993. aastast. Alates 2002. aastast on ta erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige. 1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Setumaa kultuurielu korraldaja ja seto leelo UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja kandmise eestvedaja) 2014 Võrumaa teenetemärk 2016 Välisministeeriumi kultuuripreemia "Soome-ugri kultuuripealinn 2015 koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2016. Vaadatud 12. novembril 2016. Välisministeeriumi kultuuripreemiad pälvisid Veljo Tormis ja Aare Hõrn, Välisministeeriumi pressiteade, 05.01.2016 Seto Kongressi Vanemate Kogu, Setomaa.ee (vaadatud 12.11.2016) Katõ ilma veere pääl, Eesti Filmi Andmebaas (vaadatud 12.11.2016) Päring Vabariigi Valimiskomisjoni kodulehel (vaadatud 12.11.2016) E-äriregistri päring (vaadatud 12.11.2016) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Näitekirjanik

Näitekirjanik ehk draamakirjanik ehk dramaatik (ei soovitata sõna "dramaturg") on näidendeid kirjutav kirjanik. Näitekirjanike loend
Toome pood

Toome pood on keldripood, mis tegutseb Tartu kesklinna ja Supilinna piiril Jakobi mäe jalamil, Jakobi tänav 17 elumaja poolkeldrikorrusel. See on üks väheseid pikka aega samas kohas tegutsenud väikseid toidupoode Tartus, eri kauplused on olnud seal 1930. aastast. Maja ehitati tõenäoliselt 1870.–1880. aastatel ja poolkeldrikorrusel olid algusest peale kaupluseruumid. Nõukogude ajal oli poes õlletehase firmalett, kust sai osta ka vaadiõlut, esindatud olid kõik õllesordid. Pärast taasiseseisvumist on poeruumide rentnikud korduvalt vahetunud (müüjate loodud OÜ OVEZAI, kunagise Kloostri poe omanikfirma OÜ Renatus, OÜ Aasi ja Ko jt), mõnda aega kandis pood ka Toominga nime. Toome pood oli Tartus üks viimaseid kohti, kus püsis kasutusel Nõukogude-aegne koonusekujuline mahlalaskmisaparaat. Mari-Liis Hüvato "Pisipoed peavad visa võitlust ellujäämiseks"[alaline kõdulink] Postimees, 22.01.2008 Madis Jürgen (7. aprill 2022). "Toome pood Tartus: kast õlut kummassegi kätte ja jooksuga üles Jakobi mäest!". Maaleht. Juhani Püttsepp "Vana kommi- ja õllepood peab ajale vastu"[alaline kõdulink] Postimees, 13. mai 1998 Martin Pau "Toome pood vangub pankroti äärel"[alaline kõdulink] Postimees, 27.01.2005 Priit Rajalo "Kas?" Postimees, 11.03.2005 (intervjuu Toome poe omanikuga) Martin Pau "Toome pood vangub pankroti äärel" Postimees, 27. jaanuar 2005 Juhani Püttsepp "Vana kommi- ja õllepood peab ajale vastu" Postimees, 13. mai 1998 Priit Rajalo "Kas?" Postimees, 11. märts 2005 (intervjuu Toome poe rentnikuga)
Teraviljakombain

"Kombain" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kombain (täpsustus). Teraviljakombain on põllumajanduslik kõrrelise teravilja koristamise ühendmasin, mis lõikab viljakõrred, peksab peadest terad, puhastab need aganaist, kõlkaist ja muust lisandeist ning kogub terad punkrisse, suunab põhu vooluna maha, pressib pakkideks või hekseldab väetiseks. Sellist meetodit nimetatakse teraviljakultuuride otsekoristamiseks. Teraviljakombainidele on iseloomulikuks tunnuseks heedri lõikeosa kohal pöörlev horisontaalne haspel, mis haarab viljakõrtest ja painutab need heedrisse. Ümberseadistatud teraviljakombainiga saab koristada muidki põllukultuure, näiteks heinaseemet, tera- ja silomaisi, päevalille, sojauba, kaunvilju ja tangukultuure. Teraviljast eraldatud põhk sisaldab piiratud koguses toitaineid. Purustatud põhk laotatakse põllule, mis randaalitakse või küntakse tagasi mulda. Vaalu kogutud põhk läheb loomadele allapanuks ja vähesel määral ka söögiks. Šassiitraktoritele paigaldatavaid teraviljakombaine nimetatakse rippkombainideks. Kombaini leiutas 1834. aastal Ameerika Ühendriikides Hiram Moore. Esimesed kombainid liikusid mitme hobuse või muula jõul. Ta töötas lõpuks välja kombaini, millega sai vilja koristada mitme meetri laiuse ribana. Esimesena organiseeris kombainide tootmise ja müümise Hugh Victor McKay Austraalias 1885. NSV Liidus toodeti liikurteraviljakombaine SKD-5 Sibirjak, mille mootori võimsus oli 74 kW ehk 100 hj ja läbilaskevõime 5 kg/s, SK-5 Niva, mille võimsus ja läbilaskevõime olid samasugused, ning SK-6 Kolos, mille võimsus oli 110 kW ja läbilaskevõime 6 kg/s. Riisi ühe- või kaheetapiliseks koristamiseks toodeti poolroomikkombaine SKP-6R, SKD-5R ja SK-5R ning roomikkombaine SKG-5. Tänapäevastel kombainidel kasutatakse üha enam automaatroolimissüsteeme. Automaatroolimisel kasutatakse satelliitsignaale (GPS), mis juhivad masinat ülitäpselt paralleelsel liikumisjoonel. Süsteem aitab juhil efektiivselt ära kasutada kombaini kogu heedri töölaiust ja vähendab ülekatet, et saavutada ööpäev läbi soodsates ilmaoludes lühema aja jooksul parem viljakoristuskvaliteet. Tehnikaleksikon, lk 509
Kombain (täpsustus)

Kombain on mitmest korraga töötavast, kuid eri operatsioone sooritavast masinast koosnev keeruline liitmasin. Kõige rohkem kasutatakse kombaine põllumajanduses. Teraviljakombaini kasutatakse kõrreliste teraviljade vaaludesse niitmiseks, vaaludes kuivanud vilja kogumiseks ja peksmiseks ning teraviljakultuuride niinimetatud otsekoristamiseks. Kanepikombaini kasutatakse kanepi niitmiseks ja peksmiseks ning pekstud varte vihkusidumiseks. Kartulikombaini kasutatakse kartulivagude lahtiajamiseks, mugulate eraldamiseks mullast, pealsetest ja teistest lisanditest ning eraldatud mugulate kogumiseks. Köögikombaini kasutatakse toidu valmistamiseks. Linakombaini kasutatakse lina koristamiseks. Maisikombaini kasutatakse maisi koristamiseks. Mäekombain on mäemasin, mida kasutatakse kõigi operatsioonide üheaegseks sooritamiseks alates maavara või aherkivimi lahtimurdmisest kuni nende laadimiseni transpordivahenditesse. Peedikombaini kasutatakse suhkrupeedi koristamiseks. Silokombaini kasutatakse silokultuuride, eriti maisi ja päevalille koristamiseks. Kombain oli Eestis ilmunud ajaleht. Tehnikaleksikon, lk. 215 Tehnikaleksikon, lk. 509 Tehnikaleksikon, lk. 183 Tehnikaleksikon, lk. 187 Tehnikaleksikon, lk. 276 Tehnikaleksikon, lk. 298 Tehnikaleksikon, lk. 334 Tehnikaleksikon, lk. 363 Tehnikaleksikon, lk. 458