Löwenwolde

Löwenwolde (vene keeles Левенвольде, läti keeles Lēvenvolde) oli baltisaksa vana aadlisuguvõsa. 1299. aastal kinkis Tartu piiskop Bernhard Johann von Levenwoldele Hackus, Kukulin ja Lettikülla nimelised külad Vanal-Liivimaal. 24. oktoobril (4. novembril) 1726 said Venemaa keisrinna Katariina I käsuga, vabahärra Gerhard Johann von Löwenwolde (surnud 1723) pojad, kammerhärra Reinhold Gustav, brigadir Karl Gustav ja Friedrich Casimir Vene krahvitiitli, kuid kuna neil puudusid järglased, siis suguvõsaliin katkes. 25. novembril 1730 (diplom 18. juunil 1740) sai ratsaväekindral Friedrich Casimir von Löwenwolde (1692–1769) riigikrahvi tiitli. 1747. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonda aadli- ja vabahärrade suguvõsa (Nr.37) ja krahvisuguvõsa (Nr.36). 1854 Vene tunnustus parunitiitlile. Johann von Löwenwolde (tapetud 1238 Otepääl), Johann (Hans) von Löwenwolde (mainitud allikates 1497, surn, 1507), Virumaa Malla ja Pada mõisnik Jakob von Löwenwolde (mainitud allikates 1510–1559), Malla ja Pada mõisnik, Eestimaa maanõukogu maanõunik (1539, 1546) Gerhard (Gert) von Löwenwolde (mainitud allikates 1596,1616, suri enne 1646), Turaida, Sigulda ja Krimulda asehaldur, Malla, Rõuge, Luke, Ilmatsalu mõisnik Johann von Löwenwolde (suri enne 1668), Rõuge, Luke mõisnik, suguvõsa Luke (saksa k. Haus Lugden) Christoph Bernhard von Löwenwolde (mainitud allikates 1648–1663), Rootsi sõjaväelane (kapten), Malla mõisnik Vabahärra Gerhard Johann von Löwenwolde (surnud 1723), Rootsi sõjaväelane, aastast 1710 Peeter I kindral-volinik Eestimaal ja Liivimaal, Malla mõisnik. Krahv Karl Gustav von Löwenwolde (1684–1735 Räpina mõis) (ru), Venemaa keisririigi riigitegelane, õukondlane, sõjaväelane ja diplomaat, Liivimaa maanõunik (1721–1735), Malla, Toolse, Aijaži, Dikļi, Räpina mõisnik Krahv Friedrich Casimir von Löwenwolde (1692–1769; pl), Venemaa keisririigi ja Saksa-Rooma keisririigi riigitegelane ja sõjaväelane (ratsaväekindral) Krahv Gustav Reinhold von Löwenwolde (1693–1758), Venemaa keisririigi riigitegelane ja õukondlane, keisrinna Anna Ivanovna ülemõuemeister, Maardu, Kostivere, Räpina, Asti linnuse, Vīķi, Bauņi, Vilzēni, Kastre, Mujāni mõisnik, süüdistati Venemaa keisrinna Anna Leopoldovna valitsusaja järel, riigireetmises ning saadeti igavesele asumisele Solikamskisse, kus ka suri (vene Густав Рейнгольд Левенвольде) Adam Friedrich von Löwenwolde (1697−1756), Räpina mõisnik (alates 1766) Karl Magnus von Löwenwolde (1728−1799), Luke, Ilmatsalu ning Kahkva mõisnik Karl von Löwenwolde (1779–1812), Venemaa keisririigi sõjaväelane (Карл Карлович Левенвольде) Casimir von Löwenwolde (1780–1805), Venemaa keisririigi sõjaväelane (Казимир Карлович Левенвольде) Johann Gustav von Löwenwolde (1733–1791), Räpina mõisnik (1787–91), riiginõunik, kreisimarssal Friedrich Johann von Löwenwolde (1776–1832), Liivimaa maamarssal 1827–30 (Фридрих Иоганн Густавович Левенвольде) Eestimaa: Koitjärve (Koitjerw) (1727−1729), Kostivere (Kostifer), Maardu (Maart) (1727−1729), Malla (Malla) (1513−1580ndad ja XVIII sajandi algus), Pada (Paddas) (u 1550−XVII sajandi 1. pool), Selja (Selgs) (1720ndad−1730ndad), Väike-Rõude (Klein-Ruhde) (1608−1680ndad pärus-, 1680ndad-1690ndad rendivaldus) Liivimaa eesti distrikt: Ilmatsalu (Ilmazahl), Kahkva (Kachkowa), Kukulinna (Kuckulin), Luke (Lugden), Meeksi (Meeks), Mooste (Moisekatz), Restu (Rösthof), Räpina (Rappin), Veriora (Paulenhof), Uue-Kastre (Kaster) Liivimaa läti distrikt: Astijärve (Schloß Burtneck), Bauņi (Zarnau), Dikļi (Dickeln), Mujāni (Mojahn), [Vīķi]] (Zarnau), Vilzēni (Wilsenhof) August Wilhelm Hupel: "Materialien zu einer liefländischen Adelsgeschichte, nach der bey der letzten Matrikul-Commission angenommenen Ordnung. Nebst andern kürzern Aufsätzen etc.". Der Nordische Miscellaneen, Volumes 15–17, Riga: Hartnoch, 1788, lk.301–305; teavik Löwenwolde E-kataloogis ESTER Friedrich Georg von Bunge: Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten. III Band. I. Nachträge zu den zwei ersten Bänden II. Fortsetzung 1368–1393 (No 1237-1633), Reval: Kluge und Ströhm (Dorpat: Laakmann) 1857, lk.41 Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften; Teil Estland, 1931, seite 610 Carl Arvid von Klingspor: Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm 1882, info, vapp Aadlivapid Ajalooarhiivis: von Löwenwolde Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften; Teil Estland, 1931, seite 608 Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. lk 108 Löwenwolde, Karl Gustav, seit 1726 Gf. (-1735), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital Löwenwolde, Friedrich Kasimir Bar. v., seit 1726 Gf. (-1769), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital Löwenwolde, Reinhold Gustav v., seit 1726 Gf. (1693-1758), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital L. von Stryk: Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands 1877, 109 Räpina mõis (Räpina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis THE NATIONAL LIBRARY OF LATVIA[alaline kõdulink] Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Die Familie Löwenwolde. − Das Inland. Nr 19. 12. Mai 1858. Veerg 305-312; Nr 20. 19. Mai 1858. Veerg 325-330 (Fortsetzung); Nr 22. 2. Juni 1858. Veerg 353-360 (Schluss) [1]. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 606-611 [2]. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelslexikon. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1997. Lk 40-41. Лобанов-Ростовский, Алексей. Русская родословная книга. Томь первый. С.-Петербургъ: издание А. С. Суворина, 1895. Lk 305-308 [3]. Löwenwolde suguvõsa genealoogia (inglise keeles)