laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koguva (laev)

Koguva oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Laev sai nime Koguva küla järgi. Laev ehitati 1979. aastal Riias. Koguva oli 55,47 meetrit pikk ja 12,86 meetrit lai. Laeva alaosa oli sinine, ülaosa siniste ja valgete horisontaaltriipudega. Mõlemal küljel valgel taustal oli sinine kiri "KOGUVA". Sõitis Eesti lipu all. Suutis sõita kiirusega kuni 10,6 sõlme. Mahutas kuni 41 sõiduautot ja kuni 204 reisijat. Koguva kodusadam oli Roomassaare sadam. Koguva sõitis Suures väinas liinil Kuivastu–Virtsu. Viimastel aastatel sõitis ainult siis, kui oli vaja teha lisareise (näiteks Regula või Viire ei suutnud kõiki sõidukeid üle väina viia). Sõitis 1990. aastate alguses ka liinil Hanko–Virtsu või Hanko–Kuivastu. Parvlaev Koguva tegi viimase reisi Kuivastu–Virtsu liinil 16. märtsil 2009 ning seda hakati 20. märtsil Balti Laevaremonditehases lammutama. Ahelaid (laev) Harilaid (laev) Kõrgelaid (laev) Tehumardi (laev) Vohilaid (laev) "Koguva läheb vanarauaks". Oma Saar. 18.03.2009. Risto Berendson (23.03.2009). "Mälestustest triiki Koguvast saab hunnik vanametalli". Postimees. Tehnilised näitajad, pilt
Kümnekroonine meenemünt (2004)

2004. aastal välja lastud kümnekroonine meenemünt on puhtast hõbedast meenemünt ning sellega tähistati 120 aasta möödumist Eesti lipu õnnistamisest Otepääl. Tegemist on kollektsionääridele mõeldud meenemündiga, mille maksimumtiraaž on 10 000 tk ning mis lasti käibele 31. mail 2004. Münti müüdi (2007. aasta alguseks oli tiraaž läbi müüdud) Eesti Panga muuseumis, ühe mündi hind oli 275 krooni. Iga münt on plastkapslis, mis omakorda on spetsiaalses karbis ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Mündi on verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland) proof-kvaliteediga. Tiit Jürna kujundatud hõbedane münt kaalub 28,28 grammi, läbimõõt on 3,861 sentimeetrit ning selle serv on rihveldatud. Mündi esiküljel on Eesti suur riigivapp, mille kohal on sõnad "EESTI VABARIIK" ja all vermimise aasta "2004". Mündi tagaküljel on sinise, musta ja valge emailiga Eesti lipu kujutis mille ümber legend "EESTI LIPP" ja nimiväärtus "10 krooni". Iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi mõlema külje pilt, mündi spetsifikatsioon koos mündi järjekorranumbriga ning Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles. Eesti Vabariigi meenemündid Eesti kroon Eesti lipp RTL, 26.05.2004, 66, 1106 Eesti Panga presidendi määrus meenemündi käibelelaskmiseks
Rokkmuusik

Rokkmuusik on rokkmuusikat viljelev muusik.
Heavy-mehed

Heavy-mehed (inglise metalheads), mõnikord ka metallistid, on heavy metal'i muusika austajad või viljelejad.
Kirurgia

Kirurgia ehk haavaarstiteadus (vanakreeka cheir 'käsi' + ergon 'töö') on arstiteaduse ala, kus haiguste, väärarengute, ealiste iseärasuste ja vigastuste ravi teostatakse peamiselt operatsioonide (invasiivsete meetodite) abil. Kirurgia alal töötav eriarst on kirurg. amputatsioon anesteesia hambakirurgia kardiokirurgia kirurgiline onkoloogia operatsioonisaal plastiline kirurgia silmakirurgia üldkirurgia "Meditsiinisõnastik" 346:2004. Põhjamaade Meditsiinistatistika Komitee (NOMESCO) 2001, NOMESCO kirurgiliste protseduuride klassifikatsioon (NCSP), versioon 1.6, Sotsiaalministeerium, Tallinn 2012, Veebiversioon (vaadatud 20.11.2013)
Šotimaa viimane kuningas

"Šotimaa viimane kuningas" (originaalpealkirjaga "The Last King of Scotland") on Oscariga pärjatud 2006. aasta draamafilm, mille lavastas Kevin MacDonald. Film põhineb Giles Fodeni 1998. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Peter Morgan ja Jeremy Brock. Film "Šotimaa viimane kuningas" räägib noorest Šoti päritolu arstist dr Nicholas Garriganist (James McAvoy), kes aastal 1971 reisib Ugandasse, et seal arstina töötada. Juhuste kokkulangemisel ravib ta Uganda värskelt ametisse astunud presidenti Idi Amini (Forest Whitaker), kes pakub talle seejärel oma ihuarsti ametikohta. Algul on Nicholas oma uuest ametikohast ja sellega kaasnevast aust vaimustuses ning keeldub nägemast koledusi, mida Idi Amin riigis korda saadab. Kui ta enam enda ümber toimuvat välja ei kannata ja soovib lahkuda, keelab Amin selle ja võtab talt reisipassi. Lõpuks ei näe Nicholas enam muud väljapääsu toimuvat peatada kui diktaator mõrvata ning olles Amini usaldusväärseim nõunik, üritab ta teda mürgitada. Samal ajal maandub Ugandas palestiina terroristide kaaperdatud lennuk ning Nicholas peab ohvritele appi minema. Amin saab aga teada, et Nicholas üritas teda tappa ja oli ka varem tema naisega maganud, ning määratab talle karistuseks kohutava piinamise. Nicholasele tõttab aga appi dr Junju (David Oyelowo), kes aitab tal lennukikaaperduse ohvritega tagasi Inglismaale suunduva lennuki peale pääseda, et too saaks Ugandas toimuvatest koledustest teistele teda anda. Forest Whitaker – Idi Amin James McAvoy – Nicholas Garrigan Kerry Washington – Kay Amin Gillian Anderson – Sarah Merrit Simon McBurney – Stone David Oyelowo – Dr. Junju Oscar (2007) – parim meesnäitleja – Forest Whitaker Kuldgloobus (2007) – parim meesnäitleja (draama) – Forest Whitaker Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2007) – parim Suurbritannia film, parim meesnäitleja – Forest Whitaker, parim mugandatud käsikiri Šotimaa viimane kuningas andmekogus IMDb (inglise) "Šotimaa viimane kuningas" andmekogus Filmiveeb Ametlik koduleht
Padespann

Padespann (ka padespaan; prantsuse pas d'Espagne 'hispaania samm') on 3/4-taktimõõdus tants, tempo u 190 lööki minutis. Algupäralt on arvatavasti tegu Hispaania rahvatantsuga, millest 19. sajandi lõpul arenes peo- ja ballitants, mis sai eriti populaarseks Ida-Euroopas ja ka Venemaal. Ballitantsu praegune meloodia on pärit Venemaalt 19. sajandi lõpust, selle autor on Aleksandr Aleksandrovitš Tsarman. Eestis tuntud ja kindla meloodia järgi tantsitav rahvalik padespaan erineb tugevasti algsest sellenimelisest ballitantsust. Tantsijad on ringis kodarjoonel rinnuti või seljati, sirged käed ühendatud. Liikumine toimub peamiselt mööda ringjoont vahetussammudega, mille juurde algselt kuulus õõtsumine, osa figuure tantsitakse valsikeerutusega. Üks rahvaliku padespaani variant: Tantsijad on kodarjoonel rinnati, mees ringi keskme pool, mehe parem ja daami vasak käsi all ühendatud. Mees alustab vasaku, daam parema jalaga. Esimesel taktil tantsitakse vahetussammuga (samm - paus - juurde - samm - paus - paus) tantsusuunas edasi, teisel taktil pöörduvad partnerid seljati, ühendatud käed viiakse koos pöördega endi vahel läbi ette. 3. ja 4. taktil liigutakse sama vahetussammuga seljati tantsusuunas edasi. 5. ja 6. taktil liigutakse tantsusuuna vastassuunas, pöördudes kuuendal taktil taas lähteasendisse. 7. ja 8. taktil liigutakse endiselt tantsusuuna vastassuunas, tantsib mees vahetussammu paremale ja daam vasakule. 9. ja 10. taktil tantsib mees vahetussammu vasakule, pöördudes pisut vasakule. Daam tantsib vahetussammu paremale, pöördudes veidi paremale. Ühendatud käed viiakse endi vahelt läbi ette. 11. ja 12. taktil tantsib mees vahetussammu paremale, daam vasakule, 12. takti lõpuks jäädakse tantsuvõttesse. 13.–16. takt on valsikeerutus paremale. Tsarmani Pas d'Espagne
Metallitööline

Metallitööline on metallitööstuses töötav tööline. Metallitöölise ameti kirjeldus kool.ee
Dan Hoerner

Dan Hoerner (sündinud 13. mail 1969) on Seattle'i emobändi Sunny Day Real Estate endine kitarrist. Ta tegi kaasa ka Dashboard Confessionali EP-l "So Impossible". Praeguseks on Hoerner muusikast tagasi tõmbunud ning tegeleb oma farmi ja John Despiritoga kahasse loodud veebilehega The Art Conspiracy. The Art Conspiracy koduleht
William Goldsmith

William Goldsmith (sündinud 4. juulil 1972) on Ameerika Ühendriikide muusik, trummar. William Goldsmith on peamiselt tuntud oma osalusega bändis Sunny Day Real Estate. Praegu on Goldsmith tegev bändis The Fire Theft, kus on ka tema kunagise bändi (SDRE) liikmed Jeremy Enigk ja Nate Mendel. Samuti on ta mänginud bändis Foo Fightersis. Oma suurimaks mõjutajaks peab Goldman Keith Mooni ansamblist The Who. William Goldsmith on mänginud kahes filmis: "Heartbreak Beat" ja "For The Cash".
Resultantjõud

Resultantjõud on jõud, mis üksinda mõjutaks keha liikumist samamoodi kui kaks või enam kehale mõjuvat jõudu üheskoos. Resultantjõu arvutamiseks tuleb liita kõikide kehale mõjuvate jõudude vektorid. Jõudude vektoriaalne liitmine. Resultantjõud
Perigee

Perigee (kr peri 'ümber, lähedal' + gē 'Maa') on ümber Maa tiirleva keha orbiidi punkt, mis asub Maa massikeskmele kõige lähemal. Perigee vastand on apogee. Termini "perigee" võttis kasutusele Ptolemaios. Periheel Apogee Eelsalu, H. (1996). Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 51. ISBN 5899000414 Fairbridge, Rhodes W. (1997). Apsis, apsides. Entsüklopeedias Shirley, James H. & Fairbridge, Rhodes W. (Toim.), Encyclopedia of Planetary Sciences (Encyclopedia of Earth Sciences Series). Springer. Lk 26. ISBN 0412069512
Apogee

Apogee on ümber Maa tiirleva keha (nt tehiskaaslase, Kuu) orbiidi punkt, mis asub Maa massikeskmest kõige kaugemal. Apogee vastand on perigee. Termini "apogee" võttis kasutusele Ptolemaios. Perigee Afeel Eelsalu, H. (1996). Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 51. ISBN 5899000414 Fairbridge, Rhodes W. (1997). Apsis, apsides. Entsüklopeedias Shirley, James H. & Fairbridge, Rhodes W. (Toim.), Encyclopedia of Planetary Sciences (Encyclopedia of Earth Sciences Series). Springer. Lk 26. ISBN 0412069512
Võimatu missioon III

"Võimatu missioon III" (originaalpealkiri "Mission: Impossible III" ehk M:i:III) on järjekorras kolmas film, mis põhineb aastatel 1966–1973 toodetud teleseriaalil "Mission: Impossible". Tom Cruise kehastab taas IMFi agenti Ethan Hunti, kes peab pensionipõlvest naasma, et päästa kurikael Daviani (Philip Seymour Hoffman) küüsi sattunud salaagent Lindsey Farris (Keri Russell). Filmi lavastas teleseriaalide "Alias" ja "Teadmata kadunud" looja ja produtsent J.J. Abrams ning film esilinastus 2006. aasta 26. aprillil Tribecca filmifestivalil. Tom Cruise – Ethan Hunt Philip Seymour Hoffman – Owen Davian Ving Rhames – Luther Stickell Billy Crudup – Musgrave Michelle Monaghan – Julia Jonathan Rhys Meyers – Declan Keri Russell – Lindsey Farris Maggie Q – Zhen Simon Pegg – Benji Eddie Marsan – Brownway Laurence Fishburne – Theodore Brassel Ametlik "Mission: Impossible III" koduleht Mission: Impossible III andmekogus IMDb (inglise) Apple.com Movie Trailers: Trailer and Super Bowl TV Spot Mission: Impossible III veebilehel Tom Cruise Online.com
Suhtumisluul

Suhtumisluul on luul, mille korral on inimene ekslikult veendunud, et teised inimesed suhtuvad temasse halvasti või põlglikult. Suhtumisluulu tuleb eristada madalast enesehinnangust. Suhtumisluuluga inimene tõlgendab ümbritsevate inimeste neutraalseid või isegi tunnustavaid sõnu enda vastu suunatuna. Ümbritsevate inimeste žeste (näiteks tänaval möödujate juhuslikke pilke või omavahelist vestlust) tõlgendatakse halvustavalt. Ka tele- või internetiuudistest võidakse varjatud märkide kaudu välja lugeda suhtumist inimesse, näiteks võib uudistediktori punane lips väljendada põlgust inimese suhtes. Viimasel juhul on suhtumisluul seotud tähendusluuluga, kus suvalistele esemetele või nähtusele omistatakse eriline tähendus. Suhtumisluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Riftiorg

Riftiorg on piklik org, mis on tekkinud riftistumise tulemusel. Riftiorud võivad paikneda ookeani keskahelike keskel või ka maismaal. Läänemere nõgu on jäänuk kunagisest hääbunud riftiorust, mis tekkis umbes 1,6 miljardi aasta eest. Tänapäeval paikneb tuntuim aktiivne riftiorg Ida-Aafrikas. Riftistumisest tekkinud rebendlõhedesse on seal tekkinud mitmed sügavad järved, nagu näiteks Tanganjika ja Njassa.
Nobeli auhind

Nobeli auhind (ka Nobeli preemia) on rootsi keemiku, leiduri ja töösturi Alfred Nobeli testamendi põhjal asutatud iga-aastane rahvusvaheline füüsika-, keemia-, füsioloogia- ja meditsiini-, kirjandus- ning rahuauhind. Selle pälvinu on nobelist. Nobeli auhinna saajad määravad Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia (füüsika ja keemia alal), Kuninglik Meditsiiniinstituut (füsioloogia ja meditsiini alal), Rootsi Akadeemia (kirjanduse alal) ja Norra parlamendi Nobeli komitee (rahuauhinna). Komiteesid abistavad nelja Nobeli instituudi esindajad (3 instituuti asuvad Stockholmis, 1 on Oslos). Need komiteed pöörduvad iga aasta septembris kogu maailma teadlaste, kirjandustegelaste ja varasemate Nobeli auhinna laureaatide poole, et nad teeksid ettepanekuid, keda auhinnata. Valimised toimuvad oktoobri viimasel neljapäeval. Nobeli surma-aastapäeval, 10. detsembril annab Rootsi kuningas valituile Stockholmis kätte Nobeli bareljeefiga kuldmedali, diplomi ja tšeki. Samal ajal annab Norra kuningas Oslos kätte rahuauhinna. Lisaks nendele auhindadele annab 1969. aastast Rootsi Riigipank välja Alfred Nobeli mälestusauhinda majanduse alal. Selle saaja otsustab samuti Rootsi Teaduste Akadeemia. Nobeli auhind määratakse ühele isikule harilikult ainult üks kord, erandina on kaks auhinda saanud Marie Curie, Linus Pauling, John Bardeen ja Frederick Sanger. Surnud isikule auhinda ei määrata, erandina on postuumselt pälvinud auhinna rootsi kirjanik Erik Axel Karlfeldt (1931) ja ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld (1961. aasta rahuauhind). Esimesed auhinnad anti välja Alfred Nobeli viiendal surma-aastapäeval 1901. aastal. Mõnel aastal pole sobivaid kandidaate leitud või on auhinnad andmata jäänud sõja tõttu. Nobeli auhinna fondi haldab Nobeli Fond. Esialgu koosnes fond Alfred Nobeli pärandist 31 miljoni Rootsi krooni väärtuses. Fondi raha on investeeritud rahvusvahelistel börsidel üle maailma ja protsentidest laekuv summa jaotatakse igal aastal viieks võrdseks osaks, mis antakse isikuile, kelle töö on toonud inimkonnale kõige suuremat kasu. Fond kaotas 2008. aasta majanduskriisi tõttu oma väärtusest 22,3 protsenti. 2009. aasta lõpuks oli fondi väärtus 3,11 miljardit Rootsi krooni, mis on kolmandiku võrra väiksem kui buumi tipus kümme aastat varem, siiski on kõigi kuue preemia hind, mis 2010. aastal välja anti, jätkuvalt kümme miljonit Rootsi krooni. Nobeli füüsikaauhind Nobeli keemiaauhind Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind Nobeli kirjandusauhind Nobeli rahuauhind Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks Õige elamisviisi auhind Tiit Kändler, "100 aastat Nobeli preemiate saatel" – Horisont 2002, nr 1 Tiit Kändler, Väärikaim teaduspreemia vananeb kiiresti, Eesti Päevaleht, 22. oktoober 2008
Crux

"Crux" on ladina keeles 'rist'. Crux on Lõunaristi ladinakeelne nimi. Crux on eesti ansambel.
Musca

Musca on ladina keeles 'kärbes', mis tähendab kärbseliste alamseltsi kuuluvat putukat. Musca on toakärbse perekonna teaduslik ladinakeelne nimetus. Musca on Kärbse tähtkuju ladinakeelne nimi.
Orbitaal

Orbitaal on lainefunktsioon, mis kirjeldab elektroni lainelaadest käitumist aatomis (aatomorbitaal) või mitmest aatomist koosnevas molekulis (molekulorbitaal). 20. sajandi alguse teadlaste ettekujutused aatomi ehitusest, elektroni olekust, liikumisest ümber aatomituuma sarnanesid planeetide liikumisega kindlatel orbiitidel. Hiljem selgus, et nii see tegelikult olla ei saa. Elektronid asuvad elektronpilves, kus elektroni asukoht on määratud tõenäosusega. Seda erinevust makro- ja megamaailma objektide orbiitide ringliikumisega väljendabki termin orbitaal.  Pikemalt artiklis Aatomorbitaal
Halliste kirik

Halliste Püha Anna kirik on kirik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pornuse külas. Halliste kirik on kultuurimälestis. Kiriku praegune neoromaanilik välimus pärineb 1867. aasta ümberehitusest, samas on kirikus erinevate ajastute ehitusosi alates vähemalt 15. sajandist. 1959. aasta tulekahju muutis kiriku varemeiks, hoone taastati aastatel 1989–1991 Kalev Raave eestvedamisel 1867. aasta välimust silmas pidades. 2012. aastal remonditi kiriku keldriruume. Kirikus on umbes 800 istekohta. Kirikus on Jüri Arraku valmistatud altarimaal. Halliste Püha Anna kirikut kasutab EELK Halliste Püha Anna kogudus. 2. jaanuaril 2016 laulatati kirikus Eesti president Toomas Hendrik Ilves ja Ieva Kupce. Hool varemetest kerkinud Halliste kiriku üle. Eesti Kirik, 22. august 2012. Vaadatud 1.07.2013. "Halliste kirikus algas president Toomas Hendrik Ilvese ja Ieva Kupce laulatus". Postimees. 2. jaanuar 2016. Vaadatud 2. jaanuaril 2016. Halliste kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Halliste kirik EELK kodulehel Halliste kirik veebiportaalis eestigiid.ee
Philip Seymour Hoffman

Philip Seymour Hoffman (23. juuli 1967 Fairport, New Yorgi osariik – 2. veebruar 2014, Manhattan, New York) oli USA näitleja. Ta kogus tuntust eelkõige näitlejana filmides "Keeristorm" (1996), "Boogie ööd" (1997), "Kuulsuse jahil" (2000), "Magnoolia" (1999), "Suur Lebowski" (1998), "Capote" (2005), "Võimatu missioon III" (2006) ja "Näljamängud: Pilapasknäär – 1. osa". Parima meespeaosatäitja Oscar 2006. aastal rolli eest filmis "Capote" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 2005. aastal rolli eest filmis "Capote" Nominatsioon parima meeskõrvalosatäitja Oscarile 2008. aastal rolli eest filmis "Charlie Wilsoni sõda" 2009. aastal rolli eest filmis "Kahtlus" Philip Seymour Hoffman andmekogus IMDb (inglise) Philip Seymour Hoffman andmekogus Filmiveeb Philip Seymour Hoffmani biograafia
207

207. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 202 203 204 205 206 - 207 - 208 209 210 211 212 ... ... ...
208

208. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 203 204 205 206 207 - 208 - 209 210 211 212 213 ... ... ...
209

209. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad Aastad: 204 205 206 207 208 - 209 - 210 211 212 213 214 ... ... ...
210

210. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 205 206 207 208 209 - 210 - 211 212 213 214 215 ... ... ...
Rahareform

Rahareform on uue rahasüsteemi kehtestamine või ümberkorraldus rahasüsteemis. Eesti Vabariik on läbi viinud kolm rahareformi: 2. mail 1919 võttis Ajutine Valitsus vastu määruse, millega kuulutati ainsaks seaduslikuks maksevahendiks Eestis Eesti mark; 1928. aasta reformiga võeti markade asemel kasutusele kroonid; 20. juunil 1992 võeti (taas)kasutusele Eesti kroon; 1. jaanuaril 2011 võeti kasutusele euro.
211

211. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 206 207 208 209 210 - 211 - 212 213 214 215 216 ... ... Septimius Severus, Vana-Rooma keiser Geta, Vana-Rooma keiser
212

212. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 207 208 209 210 211 - 212 - 213 214 215 216 217 ... ... ...
213

213. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 208 209 210 211 212 - 213 - 214 215 216 217 218 ... ... ...
214

214. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 209 210 211 212 213 - 214 - 215 216 217 218 219 ... ... ...
215

◄ | 2. sajand | 3. sajand | 4. sajand | ► ◄ | 180. aastad | 190. aastad | 200. aastad | 210. aastad | 220. aastad | 230. aastad | 240. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 211 | 212 | 213 | 214 | 215 | 216 | 217 | 218 | 219 | ► | ►► 215. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Mecius Letus ja Marcus Munatius Sulla Cerialius Caracalla võttis kasutusele uue mündi, antoninianuse. Kolmanda sajandi keskpaigaks sai sellest ainus ametlik maksevahend. ... ...
216

216. aasta Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 211 212 213 214 215 - 216 - 217 218 219 220 221 ... ... ...
218

218. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 213 214 215 216 217 - 218 - 219 220 221 222 223 ... ... ...
219

219. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad - 210. aastad - 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad Aastad: 214 215 216 217 218 - 219 - 220 221 222 223 224 ... ... ...
221

◄ | 2. sajand | 3. sajand | 4. sajand | ► ◄ | 190. aastad | 200. aastad | 210. aastad | 220. aastad | 230. aastad | 240. aastad | 250. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 217 | 218 | 219 | 220 | 221 | 222 | 223 | 224 | 225 | ► | ►► 221. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Vettius Gratus Sabinianus ja Marcus Flavius Vitelius Seleucus ... ...
220

220. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - 220. aastad - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad Aastad: 215 216 217 218 219 - 220 - 221 222 223 224 225 Langes Hani riik ... ... ...
Maian Kärmas

Maian-Anna Kärmas (sündinud 25. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti helilooja, laulusõnade autor, laulja ja ajakirjanik. Kärmas on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli prantsuse filoloogia erialal. Erialaliselt täiendanud end Prantsusmaal[viide?]. Laiemat tuntust on Kärmas kogunud Eurovisiooni lauluvõistlusega. Tema sõnadega laul "Everybody" võitis 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Taanis. Ta on kirjutanud mitmeid laule Evelin Samuelile, kelle esitatud "Diamond of Night" Kärmase teksti ja taustalauluga pälvis 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Jeruusalemmas kuuenda koha. Kärmas on osalenud Tallinna Linnahalli muusikalis "Hüljatud" ning osalenud muusikalide "Miss Saigon" ja "Oliver!" lavaletoomises, olles lavastaja assistent ja tõlke toimetaja. Kärmas on kirjutanud eestikeelse teksti ka Vanemuise teatris etendunud muusikali "Chess" esimese vaatuse finaalile. 2003. aastal ilmus Kärmase sooloalbum "Tuigutuled", mille materjali esitas Kärmas üle kogu Eesti toimunud autoriõhtutel. Sageli on Kärmas laval musitseerinud Evelin Samueli, Ülo Kriguli ja Ain Aganaga. Kärmas paistab silma tundeküllaste esituste ning sellega, et suurem osa tema repertuaarist on ta enese kirjutatud. Aastal 2010 ilmus tema teine sooloalbum "Õnneleid". Kolmanda sooloalbumi "Sõnalõimijad" jaoks viisistas ta eesti luuleklassikat, album ilmus 2014. aasta lõpus. Selle järg, "Sõnalõimijad 2" ilmus 2024. aasta juunis. Maian Kärmas oli 2017. aastal toimunud XII noorte tantsupeo "Mina jään" originaalmuusika ja laulutekstide looja ning lavastuse stsenaariumiidee kaasautor. Tantsupeo jaoks loodud originaalmuusika eest pälvis ta 2018. aasta veebruaris Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia. 2023. aasta lõpus avaldas ta debüütromaani "Manilundila". Maian-Anna Kärmas on olnud Vikerraadio saatejuht ning ta on Raadio Tallinna programmijuht. 2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvakultuuri loomingu aastapreemia originaalheliloomingu eest tantsu valdkonnas) Maian-Anna Kärmase vend Lieven-Mihkel Kärmas juhib Eesti Televisiooni populaarset telesaadet "Pealtnägija". Maian-Anna Kärmas elab Tallinnas. "Tuigutuled" (Hitivabrik 2003) "Õnneleid" (Uneandam 2010) "Sõnalõimijad" (Uneandam 2014) Maian Kärmas andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles) Anneli Aasmäe "Maian Kärmas avab inimesi muusikaga", Maaleht, 19. juuni 2008 4. juuni 2023 12:05, Heli nälg, Maian Kärmas, Jupiter/Vikerraadio