laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rõssa

Rõssa on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Külas asub Orava raudteejaam, kus peatuvad reisirongid liinil Tartu–Koidula. Orava küla on ka lähim kohalik keskus, see asub Rõssa külast edelas umbes 4 km kaugusel. Küla idapiiril voolab Mädajõgi, lääneossa jääb mitu sood. Rõssa küla kirdenurgas asub vana linnusekoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 19.03.2020. Rõssa kultuurimälestiste riiklikus registris Rõssa linnamägi • Kohad • Muistised ja pärimuspaigad
Soe (Võru)

Soe on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lähistel paikneb Soe soo. Küla läbib Karisilla–Petseri maantee, mille ääres asus Soe kõrts. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soena

Soena (ka: Soenina) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ja Valga–Petseri raudtee vahelisel alal. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Jõeäärne osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile. Soena küla läbib Hanikase–Tamme tee, mille ääres on mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Soena kultuurimälestiste riiklikus registris
Suuremetsa

Suuremetsa (kohalik hääldus Suurõmõtsa) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla lähistel voolab Suuremetsa oja. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lõunapiiri märgib Valga–Petseri raudtee. Suuremetsa küla põhjaosas asub looduskaitse all olnud Tuttuga pettai. Külast voolavad läbi Tuderna oja ja Suuremetsa oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kaitsealune ala või üksikobjekt: Mänd "Tutuga pettai"; Tuttuga pettäi (KLO4000847) Eesti looduse infosüsteemis "Looduskaitseväärtuse kaotanud üksikobjektid arvati kaitse alt välja". Keskkonnaministeerium. 5. jaanuar 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
Suurõmõtsa

Suurõmõtsa on kahe Eesti küla nime kohalik hääldus: Suuremetsa küla asub Võru maakonna Võru vallas Suurmetsa küla asub Põlva maakonna Põlva vallas
Tamme (Võru)

Tamme (kohalik hääldus Tammõ, kasutusel ka nimi Saetamme) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ääres. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla põhjapiiri märgib Valga–Petseri raudtee. Küla läbib Hanikase–Tamme tee, mis liitub seal Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri teega. Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile. Küla piires suubuvad Piusa jõkke Märdioro oja ja Korgõsilla oja. Külas tegutsesid varasemal ajal Tamme vesiveski ja Toho veski. Tamme küla territooriumile jäävad mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht ja kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Pärandkultuuri objekt: Tamme vesiveski (547:VEV:003) Eesti looduse infosüsteemis Pärandkultuuri objekt: Toho veski tamm (460:VEV:002) Eesti looduse infosüsteemis Tamme (Võru) kultuurimälestiste riiklikus registris Tamme (Võru) kultuurimälestiste riiklikus registris
Tuderna

Tuderna (kohalik hääldus Tudõrna) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas. Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi. Külast voolab läbi Tuderna oja, mis liitub küla piires Piusa jõega. Küla läbib Valga–Petseri raudtee, kus asus kuni 2001. aastani Tuderna raudteepeatus. Enne teist maailmasõda ületas raudtee Tuderna oja raudteesillal, mis oli tollal Eesti kõrgeim raudteesild. Pärast silla hävimist rajati selle asemele truubiga kõrge raudteetamm. Selle 1880. aastatel rajatud sillaga sarnane sild asub Lätis Rauna jõe kohal. Küll asuvad Tudernas aga kaks väiksemat raudteesilda. Küla keskel asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Samuti jääb küla piiresse arvukalt kääpaid. Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile. Tuderna raudteesild üle Hanikase–Tamme tee Väiksem raudteesild Tuderna raudteesild Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 11.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tuderna kultuurimälestiste riiklikus registris
Tammõ

Tammõ on kahe Eesti küla kohalik (võrukeelne) nimi: Voki-Tamme, küla Võru maakonnas Võru vallas Tamme, küla Võru maakonnas Võru vallas Tammõ (Valgjärve)
Igrise

Igrise (seto keeles Igrissä; ka Igrõsõ, Igresä, Igrištše, Igrissa, Igrisa, Igriša, Igristše, Igritse) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Järvepää

Järvepää (ka: Järvepea, Järvepera, Nurovo-Kahovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Küla lähistel asub Järvepää järv. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Kahkva

Kahkva on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla kuulus Räpina kihelkonda ja külas oli Kahkva mõis. Kahkvast lõunas asub Järvepää järv, mida on nimetatud ka Kahkva järveks. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Kahkva vald Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karisilla

Karisilla (ka Karisela, Novinki, Novikna) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Läbi küla voolab Karisilla oja. Küla kuulub Setumaa Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.01.2024.
Laossina

Laossina (ka Laosina, Laosino, Klavšino, Klavišno ja Laose) on Setumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas asuv küla. Küla kuulub Poloda nulka. Laossina asub Lämmijärve kaldal Kulkna saare vastas. Laossinas asub üks kahest Setumaal säilinud külakalmistust Laossina kalmistu ja Jumalaema sündimise püha auks õnnistatud tsässon ehk külakabel. Laossina külapüha peetakse 21. septembril. Laossinasse on registreeritud külaseltsing ja MTÜ Laossina Arenduskoda. Tegutsevad üks nakkevõrgu loaga põline harrastuskalur ja kaks väikest lambapidajat. Tegu on Mikitamäe valla aasta külaga 2013. Laossina küla lähedal piki Mikitamäe–Võõpsu maanteed asub Laossina kääbaskalmistu. Küla on esmamainitud 1780. aastal nimega Klavšina. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024. "Setomaa, delightful sight!" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2016.
Varesmäe

Varesmäe (ka Varõsõmäe, Varõsmäe, Varesemäe Baškirovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla idapiiril voolab Varesmäe oja. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Usinitsa

Usinitsa (kohalik hääldus Uusinitsa; ka Suurõ-Usinitsa, Suure-Usenitsa, Usenitsa, Suure-Uusinitsa, Suur-Usenitsa, Usenitsa-Suure, Suure-Usenitsõ, Uuseni, Uusna, Usenitse) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Usinitsa tsässon Väiko-Usinitsa Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Toomasmäe

Toomasmäe (kohalik hääldus Toomasemäe; ka Tomasovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Aastatel 1977–2018 kuulus Käre küla Toomasmäe koosseisu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Selise

Selise (seto keeles Selissä; ka Selisä, Selisa, Selištše, Selistše, Selitsa) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal Poloda nulgas. Läbi küla voolab Varsaoja (Selise peakraav). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Rõsna

Rõsna (ka Rõsna-Vanaküla, Suurõ-Rõsna, Suure-Rõsna, Suur-Rõsna, Rosna-Suure, Suure-Trostna, Trostno-Bolšoi, Tõstna ja Rõstna) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Pihkva järve kaldal. Küla kuulub Setumaa Poloda nulka. Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda. Rõsna kääbaskalmistud Suure-Rõsna kalmistu Suure-Rõsna tsässon Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Serov

Serov on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Kakva jõe ääres, Jekaterinburgist 338 km põhjas. Asutati 1894. aastal Nadeždinski külana. 1926 sai linnaõigused, 1934–1937 kandis nime Kabakovsk, 1937–1939 taas Nadeždinsk. 1939 nimetati linn Nõukogude Liidu kangelase Anatoli Serovi järgi. Serov on metallurgiatööstuse keskus. Q126719912
Mikitamäe

Mikitamäe (seto keeles Mikitämäe, Mikidämäe; ka Mikuta, Mäe; vene keeles Nikitina-Gora) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka. Küla on üle 700 aasta vana. Mikitamäe vana tsässon (1694) on vanim säilinud puitehitis Mandri-Eestis, selle algses asupaigas olnud Mikitamäe kalmistu ei ole enam kasutuses. Külas asub ka Mikitamäe uus tsässon. Küla oli enne 2017. aasta haldusreformi Mikitamäe valla halduskeskus ja kuulus Põlva maakonda. Mäe loodusmaja Võhandu sovhoos Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.01.2024.
Himma

Himma on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla kuulus varem Põlva kihelkonda. Aastatel 1945–1990 kuulus Himma küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Himma küla Laheda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Joosu

Joosu on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel paikneb Joosu soo. Veekogudest asuvad küla territooriumil järved Joosu Savijärv ja Likõlaanõ karjäär ning küla läbib Karioja. Küla kuulus Põlva kihelkonda ja külas oli Joosu mõis. Aastatel 1883–1891 eksisteeris Joosu vald. Küla on saanud nime parun Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettigi eesnime järgi. Aastatel 1945–1990 kuulus Joosu küla (1978. aastani Joosu asundus) Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Joosu küla Laheda valda. Joosu külaga on liidetud Lammassaarõ küla. Joosu kool Joosu savimaardla Joosu mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Kohanimi võib kanda sajanditepikkust ajalugu". Lõunaleht, nr. 19, 14 mai 2015. Ajalooline Joosu vallakohus
Lahe (Põlva)

Lahe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1990–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mustajõe

Mustajõe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla kuulus Põlva kihelkonda. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Laheda valda. Külas asub ohvrikivi. Mustajõe külas on sündinud kunstnik Lembit Lepp. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Naruski

Naruski on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla kuulus Põlva kihelkonda. Aastatel 1945–1990 kuulus Naruski küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Naruski küla Laheda valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vaimne alaareng

Vaimne alaarengu korral on tegemist alaealise[viide?] isiku ajukahjustuse tagajärjel tekkinud intellektuaalsete võimete vaegarenguga. Reeglina on häiritud vaimse alaarengu korral ka mälu. Eristamaks vaimset alaarengut või vaegarengut (oligofreenia) vaimsest taandarengust (dementsus), on tõmmatud ajaline piir 18. eluaastale, millest varem intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks alaarenguks. Pärast 18. eluaastat ilmnev intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks taandarenguks (dementsuseks). Tänapäeval tõlgendatakse vaimset alaarengut kaheselt: ühed peavad vaimset alaarengut haiguseks ja teised mitte, nimetades seda seisundiks. Vaimse alaarengu haiguslikkuse pooldajad toovad esile tõiga, et kunagi toimus organismis patoloogiline protsess, mille tulemusena rikuti aju struktuur ja funktsioon. Kuna toimus struktuuri destruktsioon, siis on põhimõtteliselt võimalik struktuuri taastamine ehk ravi. Tänapäeval annavad selliseks raviks lootust tüvirakud. Seisundi pooldajad toovad esile tõiga, et vaimne alaareng on stabiilne ja muutumatu ning seetõttu pole põhjendatud rääkida haigusest, mis on oma olemuselt dünaamiline protsess. Traditsioonilise psühhiaatrilise terminoloogia järgi eristatakse järgmisi vaimse alaarengu astmeid: debiilsus – saab aru ühiskonnakorralduse põhireeglitest. On võimeline iseseisvalt elama ja oma tegude eest vastutama. Probleemid tekivad keerulisemate olukordade analüüsimisel ja vastavate lahendite leidmisel; imbetsilsus – ei saa aru ühiskonna põhistruktuurist, mistõttu on piiratud teovõimega. Ei ole võimeline iseseisvalt oma elu korraldama, kuid standardsetes tingimustes on võimeline mõni aeg rahuldavalt toimima. Lihtsamaid töiseid tegevusi on võimeline iseseisvalt sooritama; idiootia – vajab regulaarset hooldust. Sõnavara väga piiratud. Vajab abi riietumisel, enesehügieenil. Regulaarset töist tegevust pole võimeline sooritama. Piiratud teovõimega. RHK-10 järgi eristatakse järgmised astmeid ja eristamise kriteeriumideks on inimese IQ.: Kerge vaimne alaareng (F70) Mõõdukas vaimne alaareng (F71) Raske vaimne alaareng (F72) Sügav vaimne alaareng (F73) Tsiviliseeritud maailmas tehakse psüühiliselt haigetele või vaimupuuetega isikutele erandeid karistusõiguslikus õigusemõistmises. Termin "nõrgamõistuslikkus" esineb tänapäeval ainult Eesti õigusaktides, KarS § 34. KarS § 34 kohaselt nõrgamõistuslik inimene ei ole süüdiv, kui ta teo toimepanemise ajal ei olnud võimeline aru saama oma teo keelatusest või arusaamisest. Ainult kohus saab määrata kohtuekspertiisi, kus kohtupsühhiaater teeb psühhiaatrilise hinnangu koos juurdekuuluvate kliiniliste asjaoludega. debiilik vaimne küündimatus "Vaimne alaareng". "Riigiteataja".
Pragi

Pragi (ka: Koiola) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Orajõe ääres. 1977 nimetati Koiola küla ümber Pragi külaks. Külas asub Pragi Silmaläte. Küla lähistel on Pragi soo. Küla lõunapiiril on Vardja järv ja Kundsa järv. Külas juures soos asub arheoloogiamälestiseks arvatud pelgupaik "Kirstumägi". Küla kuulus Põlva kihelkonda. Enne Liivi sõda kuulus Kirumpää linnusele. 1939. aastani kuulus Koiola valda Võrumaal. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Pragi küla Laheda valda. Koiola mõis Pragi kool Pragi mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Roosi

Roosi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla kuulus Kanepi kihelkonda. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Laheda valda. 1970. aastatel liideti Roosi külaga Kruuta küla. Roosi külas asub Soehavva rändrahn. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Suurküla (Põlva)

Suurküla (kohalik hääldus Suurkülä; kasutatakse ka nime Joosu-Suurküla) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas asub murukattega Ridali lennuväli. Kuulus Põlva kihelkonda. 1978. aastani oli küla ametlik nimi Joosu-Suurküla. Aastatel 1945–1990 kuulus küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Laheda valda. Külas asuvad Joosu kooli hoone ja endise Aleksandri valla vallamaja , samas hoones on olnud ka Laheda vallavalitsus ja Mustajõe külanõukogu. Osaliselt on säilinud Tilsi mõisale kuulunud Vana-Valsi karjamõis. Külas on olnud ka tuuleveski ja vesiveski. Kerikumäge seostab pärimus katku aegse surnuaiaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tilsi

Tilsi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Aastatel 1990–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas. Küla kuulus Põlva kihelkonda ja külas oli Tilsi mõis. Tilsis asub kauplus, Tilsi lastekodu, lasteaed, Tilsi Põhikool, vallavalitsus, Tilsi raamatukogu, perearstikeskus ja mitu ettevõtet. Tilsis asub kaks järve, Tilsi Pikkjärv ja Kõrbjärv. Küla lähistel voolab Tilsi oja. Vallakeskusest Tilsist on Põlvasse ja Võrru ligikaudu 15 km, Tartusse on 60 km. Tilsi mõisapark koos Tilsi Pikkjärvega on looduskaitseobjekt. Tilsi mõisapargis kasvab haruldane Amuuri korgipuu. Tilsiga liideti 1977. aastal Koolitarõ (Koolitare) ja Viuperä (Viupera) küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Matemaatiline loogika

Matemaatiline loogika ehk sümbolloogika on matemaatika haru, mis uurib matemaatilisi tõestusi ja matemaatika aluseid. Matemaatilisele loogikale vastandatakse traditsioonilist loogikat. Matemaatilises loogikas esitatakse väiteid ja arutlusi formaliseeritud kujul, kasutades kunstlikke formaalseid keeli. Selle valdkonnaga tegelevad nii filosoofia kui ka matemaatika. 20. sajandi alguses püüdsid Gottlob Frege, Bertrand Russell ja teised filosoofid näidata, et matemaatikat saab taandada sümbolloogikale. See küll ei õnnestunud, kuid vastavad loogikauuringud on muutnud tänapäeva formaalse loogika üpris matemaatikasarnaseks. Formaalloogika
Vardja (Põlva)

Vardja on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel on Vardja soo ja Vardja järv. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas. Küla kuulus Põlva kihelkonda. 1977 liideti külaga Ortuskülä. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vana-Koiola

Vana-Koiola on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel on Suujärv ja Vana-Koiola järv. Küla kuulus Põlva kihelkonda ja külas oli Vana-Koiola mõis. Aastatel 1945–1990 kuulus küla (1978. aastani Vana-Koiola asundus) Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus küla Laheda valda. Külas on kultuurimaja ja raamatukogu, mis alustas tööd 2006. aastal. Viimases asub ka avalik internetipunkt. 1926–1946 asus Vana-Koiolas neljaklassiline algkool, 1946–1962 seitsmeklassiline, 1962–1989 kaheksaklassiline kool. Alates 1989. aastast oli koolis üheksa klassi. 2001. aastast oli kool jälle kuueklassiline. 2010. aastal kool suleti. (Vt Vana-Koiola kool.) Enne Võru linna asustamist asus kreisi keskus mõnda aega Vana-Koiolas. Vana-Koiola kool Kooli silt Laudahoone Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Laheda valla koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2017. Vaadatud 2. veebruaril 2012.
Kiritöö

Kiritöö oli hilisromantilise folkmuusika ansambel. Esialgu nime Kiritöö ja Karistus kandnud ansambli asutasid 2000. aasta märtsis Viljandis Margus Põldsepp, Sulev Salm ja Talvo Pabut. Ajendiks sai Ugala teatris etendunud Timo K. Mukka lavastus "Laul Sipirja lastest", mille muusika kujundas Margus Põldsepp ja laulutekstid pärinesid Talvo Pabuti sulest. Loodav ansambel pidigi keskenduma Pabuti tekstiloome esitamisele. Ansambli algkoosseisu kuulusid veel Kristjan Priks krottatšellol ja Meelika Hainsoo viiulil, kes püsisid seal 2002. aasta sügiseni. Siis kutsuti ansamblisse Marju Varblane ja Peeter Piik. Talvo Pabuti kirjutatud vaimukaid laulutekste on viisistanud peaaegu kõik ansambli liikmed; lisaks originaalloomele on kasutatud ka teiste rahvaste, eriti bretoonide rahvamuusikat. 2004. aastal ilmus ansambli ainus heliplaat "Oli kord...". Marju Varblane – viiul, tinavile, Hiiu kannel, torupill, laul Margus Põldsepp – lõõtsad, kitarr, laul Sulev Salm – kitarr, laul Peeter Piik – basskitarr, laul Talvo Pabut – viiul, vabainstrumendid, mandoliin, laul 2004 – "Oli kord" myspace "Nõialoits" (video)
Alexis Carrel

Alexis Carrel (28. juuni 1873 – 5. november 1944) oli prantsuse kirurg, bioloog ja eugeenik. Tema järgi on nimetatud Kuul asuv kraater Carrel. 1905 töötas ta välja mitu veresoonte säilitamise, ühendamise ja elundite siirdamise tehnikat. 1914 tegi ta koeral esimese eduka südamesiirdamise. Aastaks 1936 töötas ta koos Charles Lindberghiga välja tehissüdame "aparaadi", mida kasutati südameoperatsioonide ajal. Carrel, Alexis 1935. "Man, the Unknown". Harper & Brothers. Carrel, Alexis 1938. "Tundmatu inimene". (Tõlkinud Leo Anvelt.) Tartu: Eesti Kirjanduse Selts. 2. trükk 1995, Kuldsulg, Tallinn. Astrolink.de http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/1912/carrel-bio.html
Grammy auhind

Grammy auhind (inglise Grammy Award; varem Gramophone Award) on 1958. aastast välja antav muusikaauhind. Auhinda annab välja NARAS ehk National Academy of Recording Arts & Sciences USA-s. Grammy auhinna veebisait Sven Randlaid. "Los Angeleses jagati järjekordselt Grammysid". ERR, 9. veebruar 2009.