laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koduabiline (film)

"Koduabiline" (inglise "The Help") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Tate Taylor. Linateos põhineb Kathryn Stocketti samanimelisel romaanil. Filmis mängivad Emma Stone, Viola Davis, Bryce Dallas Howard, Allison Janney, Octavia Spencer ja Jessica Chastain. Eesti kinodesse jõudis "Koduabiline" 11. novembril 2011. 2012. aastal kandideeris linateos neljale Oscarile: parima filmi, parima naisosatäitja (Viola Davis) ja naiskõrvalosatäitja Oscarile (Jessica Chastain ja Octavia Spencer). Oscari võitis Octavia Spencer. Signe Sillasoo. Rassism – ühiskonda õõnestav taud. Äripäev, 11. november 2011 Mathura. Kas headusel on värv? Sirp, 24. november 2011 The Help (2011). Blogi Minu filmijutud, 28. november 2011 Koduleht Koduabiline andmekogus IMDb (inglise) "Koduabiline (film)" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Koduabiline andmekogus Filmiveeb ‎
2002. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 2002 peeti Venemaal Moskvas.
Kocēni piirkond

Kocēni piirkond (läti keeles Kocēnu novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Kocēni piirkonna elanikest lätlasi 85,5%, venelasi 8,6%, valgevenelasi 2,2% ja muust rahvusest inimesi 3,7%. Piirkond moodustati 2009. aastal Valmiera rajooni Bērzaine, Dikļi, Kocēni, Zilaiskalnsi ja Vaidava vallast. 28. jaanuarini 2010 kandis see nime Valmiera piirkond. 2021. aastal liideti Kocēni piirkond uue suurema Valmiera piirkonnaga. Dikļi, Kocēni, Rubene. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2011. Vaadatud 3. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kocēni piirkonna koduleht
Amesi tuba

Amesi tuba on erilise kujuga tuba, mis loob optilise illusiooni objektide suuruse sõltuvusest nende asukohast toas. Toa konstrueeris 1934. aastal USA oftalmoloog Adelbert Ames. Ta võis idee saada saksa arsti ja füüsiku Hermann von Helmholtzi kirjutistest. Illusioon tekib, kui toas toimuvat vaadatakse ühe silmaga läbi toa esiseina tehtud väikese ava. Vaatajale näib, et tegemist on tavalise toaga, millel on paralleelsed seinad ning nendega risti paiknevad lagi ja põrand. Tegelikult aga on nii horisontaalne kui ka vertikaalne toa ristlõige trapetsikujuline. Perspektiivitaju petab vaatleja ära ja talle tundub, et vasakus kõrgema laega nurgas seisev pisike inimene ja paremas nurgas seisev hiiglane on temast samal kaugusel. Amesi toa ehitamise õpetus
Adelbert Ames

Adelbert Ames (19. august 1880 Lowell – 3. juuli 1955) oli USA füüsik ja oftalmoloog. Ta konstrueeris Amesi toa. Ta on maetud oma sünnilinna perekonna juurde.
Siin Põhjatähe all

"Siin Põhjatähe all" (soome keeles "Täällä Pohjantähden alla") on soome kirjaniku Väinö Linna romaanitriloogia, mille kolm osa ilmusid aastatel 1959, 1960 ja 1962. Triloogia jälgib ühe Soome perekonna elu aastatel 1880–1950 ning kirjeldab mitmeid selle perioodi ajaloosündmusi ja ideaale. 1968. aastal valmis kahe esimese osa põhjal soome filmilavastaja Edvin Laine juhtimisel väga populaarne film. 1970. aastal tegi Laine triloogia kolmanda osa põhjal filmi "Akseli ja Elina", kuid see ei saavutanud nii suurt menu kui esimene linateos. "Siin Põhjatähe all", tõlkinud Helmi Eller, Kirjastus Vaba Eesti 1964 "Siin Põhjatähe all" (1. osa), tõlkinud Harald Lepik, Eesti Raamat 1965 "Siin Põhjatähe all" (2. osa), tõlkinud Harald Lepik, Eesti Raamat 1967 "Siin Põhjatähe all" (3. osa), tõlkinud Endel Mallene, Olion 1998
Raagremmelgas

Raagremmelgas (Salix caprea) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv heitlehine puu või põõsas. Raagremmelga teaduslik liiginimi caprea tuleb kodukitse ladinakeelsest nimetusest capra, nii et sõnasõnalises mõttes nimetatakse seda ladina keeles kitsepajuks. Lambad ja kitsed armastavad selle puu lehti süüa. Kuni keskajani ei tehtud paljudel pajuliikidel vahet. Esimene teadaolev joonistus, millel on teadlikult raagremmelgat kujutatud, pärineb Hieronymus Bocki 1546. aasta raamatust "Herbaarium". Selles on joonistus raagremmelgat söövast kitsest ja see võis mõjutada Carl von Linnéd, kui ta esimesena raagremmelgat teaduslikult kirjeldades sellele ladinakeelse nime valis. Raagremmelga rahvapärane nimetus on laanepaju, sest see on ainus paju, mis metsas teiste puudega võidu kasvada suudab. Raagremmelga levila hõlmab Euroopa, Kesk-Aasia ja Loode-Aafrika ning osalevila Kaug-Ida. Eestis on raagremmelgas pärismaine. Raagremmelgas kasvab enamasti 10–20 meetri kõrguseks puuks, mõnikord jääb ka põõsakõrguseks. Tema lehed on laiovaalsed, 3–8 paari külgroodudega. Raagremmelgas on Eesti paarikümnest pajuliigist kõige varajasem õitseja. Õitsemise ajal pole puu veel lehtinud . Raagremmelgas on putuktolmleja ning põhiliselt tolmeldavad teda mesilased ja kimalased. Ta on Eesti kõige varajasem meetaim ja sellepärast sobib teda kasvatada mesitarude läheduses. Puu võra on suur, tüvi peenike ja okslik. Teiste puude varjus raagremmelgas hukkub ja soodsateski oludes ei ela ta üle 40–50 aasta. Ta talub varju teistest lehtpuudest paremini ja on nooruses kiire kasvuga. Raiesmikel on ta üks esimesi taimi, kes võsast puuks sirgub, ja kahel esimesel aastakümnel on ta raiesmiku kõige kõrgem taim, aga kolmandal annab esikoha käest. Temast ei saa metsas kunagi valitsevat liiki, rääkimata puhtpuistust. Erinevalt teistest pajudest ei saa raagremmelgat paljundada pistvaiadega. Äärmisel juhul saab nii paljundada raagremmelga hübriide. Kõik Eestis kasvavad pajuliigid moodustavad üksteisega hübriide. Palki remmelgast ei saa ja tema puit pole kvaliteetne. Teiste puude raieküpsuse saabudes on raagremmelgad juba surnud. Nende asemele jäävad metsa tühimikud. Seetõttu harvendatakse remmelgad majandusmetsast juba noorte puudena välja. Seevastu kui tahetakse kujundada häiludega, liigirikast ja erivanuste puudega metsa, tuleb raagremmelgas kasvama jätta. Nagu enamik pajusid, kinnistab ka raagremmelgas hästi pinnast. Teisi pajusid kasutatakse pigem veekogude kallaste ja lahtiste liivade kinnistajana, aga raagremmelgat pigem järskude kallakute kinnistajana. Raagremmelga koor sisaldab keskmiselt 16,5%, maksimaalselt 21% tanniine. Seda kasutatakse parkainete tootmiseks, samuti saadakse koorest musta värvi. Raagremmelga kuivanud peentel tüvedel kasvab õhukeste hallikaspunaste kübaratega torikseen pajukakk (Daedaleopsis confragosa). Ann Marvet. "Aasta puud", 2. kd, lk 39. Sari "Looduse raamatukogu", 2012/1. MTÜ Loodusajakiri. Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 48 Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 40 Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 49 Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 43 Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 45 Ann Marvet. "Aasta puud 2", lk 54 Raagremmelgas andmebaasis eElurikkus
Alma (eesnimi)

Alma on naisenimi. Nime päritolu ei ole kindel, kuid arvatakse, et see tuleneb ladinakeelse sõna almus ('hellitav, hoolitsev') naissoovormist.[viide?] Eestis oli 1995. aastal Rahvastikuregistris 1462 Almat. 8. mai 2012 seisuga elas Rahvastikuregistri andmetel 278 Alma-nimelist inimest. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alma 153 naisel. Alma oli Eestis populaarsuselt 608. naisenimi. Aasta hiljem oli Eestis 128 Alma-nimelist ja see oli populaarsuselt 670. naisenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 119 naisel ja Alma oli populaarsuselt 692. naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 91 naisel; populaarsuselt oli see 818. naisenimi. Kõige populaarsem oli 2018. aastal eesnimi Alma üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,59, ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,31. Alma oli keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus oli 87). Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Alma 520 inimesel. Alma Ast, eesti arst Alma Aavik, eesti õpetaja Alma Hiie, eesti arst Alma Jeets, eesti poliitik Alma Kraas, eesti pikaealine Alma Ostra-Oinas, eesti poliitikategelane Alma Vaarman, eesti kommunist Alma-Sofia Miettinen, Soome laulja "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2012. Vaadatud 21. mail 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/Alma "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 31. juulil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Personvārdu datu bāze
Pinna tänav

Pinna tänav on tänav Narvas. Selle ja kõrvaltänavate ääres asuvad aiandusühistu Jubileinõi Aiad maaüksused.
Jaan Mölder

Jaan Mölder (sündinud 6. juulil 1960) on Eesti omavalitsustegelane. Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina. Alates 1994. aastast kuni 2009. aastani oli ta väikeste vahedega Paldiski linnapea. Enne Paldiski iseseisvaks linnaks saamist juhtis ta Keila linna Paldiski linnaosa. Alates juulist 2011 on ta Eesti Jäähokiliidu president. 3. detsembril 2012 mõistis Harju maakohus Möldri süüdi omastamises ja usalduse kuritarvitamises. Kohus määras talle kaheaastase tingimisi vanglakaristuse ning mõistis talt Paldiski kasuks välja üle 80 000 euro. Tallinna Ringkonnakohus jättis otsuse muutmata. Rallisõitja Jaan Mölder on tema poeg. Tema endine abikaasa on Jaana Mölder. Samuti on tema nooremaks pojaks ka kunstnik Jaanus Mölder. Kes on kes? Eesti 2000, ISBN 9985607899 Jaan Mölder – Paldiski kroonitud kuningas EJHL: uus president Jaan Mölder[alaline kõdulink] Kohus mõistis Paldiski ekslinnapea Jaan Möldri tingimisi vangi, ERR uudised Paldiski ekslinnapea Jaan Mölder jäi kuritegudes süüdi, ERR uudised, 3. aprill 2013 Jaan Mölder – Paldiski kroonitud kuningas Tallinna Postimees, 15. november 2008
Järeltulijad

"Järeltulijad" on Kaui Hart Hemmingsi 2007. aastal avaldatud debüütromaan. Eesti keeles ilmus teos 2012. aastal Skymarketi kirjastuselt Mirt Välja tõlkes. The Descendants. Kaui Hart Hemmings'i koduleht Raamatukoi
Koduabiline

"Koduabiline" on Kathryn Stocketti 2009. aastal avaldatud romaan. Eesti keeles ilmus teos 2010. aastal Eesti Ajalehtede kirjastuselt Krista Kallise tõlkes. The Help. Kathryn Stocketti koduleht Raamatukoi
Hugo Cabret' leiutis

"Hugo Cabret' leiutis" on Brian Selznicki 2007. aastal avaldatud romaan. Eesti keeles ilmus teos 2011. aastal Skymarketi kirjastuselt Timo Dieneri tõlkes. Ametlik koduleht. Raamatukoi
Hugo

Hugo võib tähendada: Hugo (eesnimi) "Hugo Cabret' leiutis" (film, 2011, inglise keeles "Hugo") Hugo, asula USAs Oklahoma osariigis Hugo auhind ulmekirjanduse vallas Hugo, kantrimuusik Hugo kraater Merkuuril Hugo, kokteil
Metsapealinn

Metsapealinn on aunimetus, mis antakse ühele Eesti linnale metsanädala raames alates 2004. aastast. 2004 – Räpina 2005 – Kilingi-Nõmme 2006 – Kunda 2007 – Võru 2008 – Pärnu 2009 – Viljandi 2010 – Tartu 2011 – Haapsalu 2012 – Rakvere 2013 – Elva Kevadpealinn Suvepealinn Sügispealinn Talvepealinn Päikesepealinn Tartust saab metsapealinn, Maaleht, 28.01.2010
Edu valem

"Edu valem" (inglise "Moneyball") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Bennett Miller. Linateos põhineb Michael Lewise romaanil "Moneyball: The Art of Winning an Unfair Game" (2003) Oakland Athleticsi pesapallimeeskonnast ja nende tegevjuhist Billy Beane'ist. Filmis mängivad Brad Pitt, Jonah Hill, Casey Bond, Chris Pratt ja Philip Seymour Hoffman. Eestis linastus "Edu valem" 23. novembril 2011 PÖFFi Panoraami programmis. 2012. aastal kandideeris linateos kuuele Oscarile, nende seas parima filmi, meesnäitleja (Brad Pitt) ja meeskõrvalosatäitja (Jonah Hill) ning mugandatud käsikirja Oscarile. Andres Laasik. Brad Pitt õpetab võitma ilma suure summata. Eesti Päevaleht, 6. jaanuar 2012 Mathura. Mängu ilu on elu. Sirp, 13. jaanuar 2012 Ametlik koduleht Edu valem andmekogus IMDb (inglise) Edu valem" andmebaasis Box Office Mojo (inglise) Edu valem andmekogus Filmiveeb‎
Sõjaratsu

Sõjaratsu on Michael Morpurgo 1982. aastal avaldatud romaan. Eesti keeles ilmus teos 2011. aastal Skymarketi kirjastuselt Timo Dieneri tõlkes. Teos Michael Morpurgo kodulehel. Raamatukoi
Pārgauja piirkond

Pārgauja piirkond (läti keeles Pārgaujas novads, sõna-sõnalt 'Üle-Koiva' ehk 'Koivataguse') oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Pārgauja piirkonna elanikest lätlasi 93,6%, venelasi 3,3% ja muust rahvusest inimesi 3,1%. Piirkond moodustati 2009. aastal Cēsise rajooni Stalbe, Straupe ja Raiskumsi vallast. 2021. aastal liideti Pārgauja piirkond Cēsise piirkonnaga. Läti statistika keskamet, vaadatud 15.06.2021. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2011. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Pārgauja piirkonna koduleht
Adamaoua piirkond

Adamaoua piirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb läänes Nigeeriaga ja idas Kesk-Aafrika Vabariigiga. Piirkond asub Adamaoua mägismaal. Sealt saab alguse Sanaga jõgi. Piirkonnas asuvad Mbam-Djeremi rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark. Halduslikult jaguneb 5 departemanguks: Djéremi, Faro-et-Déo, Mayo-Banyo, Mbéré ja Vina.
Ott Arder

Ott Arder (26. veebruar 1950 Tallinn – 26. juuni 2004 Kassari) oli eesti luuletaja, lastekirjanik ja tõlkija. Ta oli Harri Lehiste Kodanik Männikese lugude tegelase Otu prototüüp. Ott Arder leiti surnult 26. juunil 2004 Kassari supelrannast. Arder debüteeris 1973. aastal ajakirjas Noorus lühijutuga "Kodanik Arved Asi juhtum". Ta oli paljude populaarsete laulutekstide autor, kirjutas tekste tele- ja teatrilavastustele. Kuulus 1980. aastatel kirjandusrühmitusse Närbujad. Ta tõlkis ilukirjandust eri keeltest ning aitas ka teiste tõlkijate tööle kaasa, tõlkides proosateostes sisalduvaid värsse. Tema tõlgitud autorite hulka kuuluvad Sergei Dovlatov, Carl Michael Bellman, Kari Hotakainen, Venedikt Jerofejev, Arkadi Gaidar, Vladimir Sorokin, Robert Burns, Zacharias Topelius, Roald Dahl jpt. "Bumerang" (1980) "Üks kõiksus" (1982) "Koer poiss sõitis jänest" (1982) "Mine metsa" (1986) "Tasakaalukeeled" (1988) "Valge raamat" (1989) "Tähetolgus. Tähe(d) tolmus" (2001) "Metsapoolne" (2002) "Puupeatus" (2004) "Luule sünnib kus sünnib kui sünnib" (valikkogu, koostanud Leelo Tungal, 2006) "Koer poiss" (valikkogu, koostanud Maria Ader, 2006) "Igavene eesel" (Ott Arderi ja Henno Käo pildid; 1996) "Ott otsib karuoblikat" (2010) "Juko jutud" (Uluro Ado; 1978) "Muinasjutt sõjasaladusest, väikemees Kibaltšišist ja vaikimistõotusest" (Arkadi Gaidar; 1978) "Fredmani epistlid & laulud" (Carl Michael Bellman; tõlgitud koos Mati Sirkeliga; 1993) "Viimane raamat. Poslednjaja kniga" (Viktor Krivulin; 1996) "Moskva-Petuški" (Venedikt Jerofejev; 2000) "Lasteraamat" (Kari Hotakainen; 2001) "Psühhopaadi märkmed" (ainult värsid; Venedikt Jerofejev; 2001) "Sinine pekk" (ainult värsid; Vladimir Sorokin; 2002) "Charlie ja šokolaadivabrik" (ainult värsid; Roald Dahl; 2002) "Krestomaatia" (Raul Meel, Ilja Sundelevitš; 2003) "Vanad tädid enam ei mune" (I osa) (Mark Levengood, Unni Lindell; 2003) "Lumekuninganna" "Saabastega kass" 1990Eesti Kirjanike Liit 1989 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Valge raamat", kunstnik Priit Pärn) Ott Arderi vanaisa (Arpád Arderi isa) oli Aleksander Arder. Ott Arderi isapoolne vanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988). Tema noorem vend oli muusik Jaan Arder. Peres on ka õed Madli Karro ja Aade. http://ekspress.delfi.ee/kuum/laste-ja-laulukirjanik-inimeste-sober?id=68993103 Kadri Jakobson (28. juuni 2004). "Luuletaja Ott Arder leiti suvekodu rannast uppununa". SL Õhtuleht.  Ott Arder – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Suveluuletused Luuletus "Nii Jaan taas läeb" Luuletus "Lumetu lugu" Ott Arder Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Ott Arder andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Estelle

Estelle (Estelle Silvia Ewa Mary; sündinud 23. veebruaril 2012 Solnas) on Rootsi printsess, Östergötlandi hertsoginna. Ta on kroonprintsess Victoria ja prints Danieli tütar. Printsess Estelle sündis kell 4.26 kohaliku aja järgi ning kaalus sündides 3280 grammi ja oli 51 sentimeetrit pikk. Tema nime ja tiitli tegi 24. veebruaril 2012 teatavaks tema vanaisa kuningas Carl XVI Gustaf. On oletatud, et ta sai nime Estelle oma sugulase Estelle Bernadotte'i järgi. Nimed Silvia ja Ewa tulevad emapoolse ja isapoolse vanaema järgi (kuninganna Silvia ja Ewa Westling). Nimi Mary on pandud Taani kroonprintsess Mary järgi, kes on Estelle'i ristiema. 2. märtsil 2016 sündis Estelle'i noorem vend Oscar. Estelle on Rootsi troonipärimisjärjekorras ema järel ja venna ees teisel kohal. Lisaks hoiab ta kauget kohta Suurbritannia troonipärimisjärjekorras. 2018. aasta augustis alustas ta kooliteed Stockholmis Djurgårdeni saarel asuvas Campus Manilla nimelises õppeasutuses. Kui tema ema, kroonprintsess Victoria, käis tavakoolis, siis Manillaskolan on eliitõppeasutus, ja Estelle'i klassikaaslased on pärit Rootsi jõukamatest perekondadest. Kronprinsessan och Prins Daniel har fått en dotter (rootsi keeles) Prinsessan Estelle Silvia Ewa Mary, Hertiginna av Östergötland - se film från konseljen här (rootsi keeles) ""Estelle is Sweden's first royal baby in 30 years" Reuters". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 26. veebruaril 2012. "Sweden's Princess Estelle to start school at 'elite' institution". The Local.
Lõunapiirkond (Kamerun)

Lõunapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb lõunas Ekvatoriaal-Guinea, Gaboni ja Kongo Vabariigiga. Halduslikult jaguneb neljaks departemanguks: Dja-et-Lobo, Mvila, Océan ja Vallée-du-Ntem. Suurem osa piirkonnast on kaetud vihmametsaga, kus elavad šimpansid, gorillad ja elevandid.
Billabong

Billabong (viradjuri keeles 'surnud jõgi') on jõesängist eraldunud seisuveekogu, jõelooge või kaarjas pisijärv Austraalias. Soot (vanajõgi) TEA entsüklopeedia 4. köide, 2009.
Grete Gaim

Grete Gaim (sündinud 21. mail 1993 Tartu) on eesti laskesuusataja. 26. veebruaril 2012 tuli ta Soomes Kontiolahtis toimunud noorte ja juunioride maailmameistrivõistlustel laskesuusatamise jälitussõidus noorte arvestuses maailmameistriks. Gaim lõpetas 2014. aasta taliolümpiamängudel laskesuusatamise sprindidistantsi 71. kohaga, kogudes samas meedia tähelepanu läätsedega. 2012 Kontiolahtis juunioride maailmameister 10 km jälitussõit Grete Gaim krooniti laskesuusatamises maailmameistriks Postimees, 26. veebruar 2012 Püha püss! Mis juhtus Grete Gaimi silmadega?!, Õhtuleht, 9. veebruar 2014 Grete Gaim IBU kodulehel (inglise) Biograafia ESBL-is
Eesti Rahvahariduse Selts

Eesti(maa) Rahvahariduse Selts (lühemalt Eesti Hariduse Selts, Eesti Haridusselts) oli 1906. aastal kodanikualgatuse korras asutatud Eesti haridusselts, mille eesmärk oli edendada emakeelset rahvaharidust, luua eestikeelseid koole, asutada raamatukogusid, nt oli 1932. aastal Eestis 69 raamatukoguseltsi ja lugemisringi, kirjastada eestikeelset õppekirjandust. Eesti Haridusliit, mille alla haridusseltsid kuulusid, andis välja ajakirja Vabaharidustöö Seltside tegevus keelati nõukogu võimu poolt. Rahvahariduse Seltsi allorganisatsioonid: Hanila Rahvahariduse Selts (aastast 1907) Jõgeva Rahvahariduse Selts Keila Rahvahariduse Selts Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" (aastast 1924) Kullamaa haridusselts (aastast 1907) Lihula Rahvahariduse Selts Palamuse Rahvahariduse Selts Palivere Rahvahariduse Selts (aastast 1921) Peetri Hariduse Selts Põlva Rahvahariduse Selts Pärnumaa Rahvahariduse Selts Räpina Rahvahariduse Selts Tallinna Rahvahariduse Selts Valga Rahvahariduse Selts Võrumaa Rahvahariduse Selts Vändra Rahvahariduse Selts Haridusseltsi kool Eestikeelse Hariduse Selts Alūksne Eesti Haridusselts New Yorgi Eesti Haridusselts Peterburi Eesti Haridusselts Õpetatud Eesti Selts Eesti Kirjanduse Selts Vabaharidustöö, DIGAR "PEETRI HARIDUSE SELTSI RAAMATUKOGU". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 26. veebruaril 2012.
Rahvusvaheline Lennuspordiföderatsioon

Rahvusvaheline Lennuspordiföderatsioon, prantsuse keeles Fédération Aéronautique Internationale, lühendatult FAI, on rahvusvaheline lennuspordiliit, mis loodi 14. oktoobril 1905 Pariisis. 1999. aastast asub esindus Šveitsis Lausanne'is. FAI on mitteriiklik organisatsioon, millel pole ärilisi eesmärke. Liit korraldab ja koordineerib üleilmselt tegevust lennunduse ja kosmonautika vallas. FAI ühendab üle maailma ligi 100 riigi lennuspordiliitu, sealhulgas ka Eesti Lennuspordi Föderatsiooni (liikmeks võetud 24. juuli 1938). FAI eesmärk on üle maailma reguleerida ja sertifitseerida võistlusi ja rekordeid lennunduse ja kosmonautika valdkonnas. Liit kehtestab liikmesriikide lennuspordiliitudele ühtsed reeglid. Näiteks on kokku lepitud, et alates kõrgusest 100 km algab kosmiline piir, millest suurema kõrguse saavutanud aparaat/seadeldis loetakse jõudnuks kosmosesse. FAI täiskogu (General Conferentse) Täidesaatev juhatus (Executive Board) FAI komisjonid (töörühmad) President ja tegevusjuhid Eesti Lennuspordi Föderatsioon Eesti Aeroklubi - FAI liige FAI portal
Haridusseltsi kool

Haridusseltsi kool oli 20. sajandi alguses Eesti Rahvahariduse Seltside poolt moodustatud erakoolitüüp, mida peeti ülal haridusseltside kulul. Haridusseltsi erakoolides oli vastandina läbiviidavale venestamisele viia läbi õppetegevust eesti keeles. Koeru Eesti Rahvaharidusseltsi kool Keila Rahvaharidusseltsi Kool (1907) Köstrikool Kihelkonnakool Külakool Mõisakool
Wagga Wagga

Wagga Wagga on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis. Asub Murrumbidgee jõe ääres 147 m kõrgusel merepinnast. Wagga Wagga piirkonna põlisasukad on viradjurid. Esimesed eurooplased saabusid piirkonda 1829. aastal ja rajasid sinna 1847. aastal küla. 1946. aastal sai see linnaõigused. 1981. aastal loodi Wagga Wagga omavalitsusüksus, mis hõlmab 4824 km². Linna nimi tähendab viradjuri keeles vareseid. Linna elanike arv on umbes 47 000.
Koit (selts)

Koit oli 1869. aastal Viljandis asutatud selts, mis tegeles algselt peamiselt koorilaulu ja näitemänguga. Selts asutati 1865. aastal[viide?] Jaan Adamsoni eestvedamisel. 1902. aastal ostis selts hoone Harjutuse (tänapäeval Koidu) ja Veski (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni) tänava nurgal ja ehitas selle ümber umbes 500 inimest mahutavaks seltsimajaks (Kultuuriseltsi "Koit" maja). 1940. aasta sügisel selts suleti. 1991. aastal selts taastati õigusliku järjepidevuse alusel ja Viljandi Linnavalitsus tagastas seltsimaja seltsile 1994. aastal. Koidu seltsimaja "Muinsuskaitseameti eksperdihinnang kultuuriseltsi „Koit" maja mälestiseks tunnistamiseks" (PDF).