laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanderbijlpark

Vanderbijlpark on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Emfuleni valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal. Vanderbijlpark on esmajoones tööstuslinn. Linn on saanud nime inseneri ja töösturi Hendrik van der Bijli järgi, kes etendas linna tööstuse arengus olulist rolli. Asula on rajatud 1949. aastal, linnaõigused sai 1952. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderbijlparki elanikest valgeid 54,44%, mustanahalisi aafriklasi 42,52%, värvilisi 1,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,87%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,99% inimesi, sotho keelt 19,95%, inglise keelt 10,02%, suulu keelt 4,87%, koosa keelt 3,07%, tsvana keelt 2,30%, pedi keelt 2,05% ja tsonga keelt 1,12%. Vanderbijlpark Show Me South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/760008
Piirseisund

Piirseisund on masina seisund, mille juures tema edasine kasutamine tuleb katkestada seoses tõrkega või ka vajadusega teha masinale keskmine või kapitaalremont. töövõime (masinaehitus) korrasolek rikkisolek
Ipiku raudteepeatus

Ipiku raudteepeatus (läti Ipiķi) oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 167,9 km kaugusel. Esialgu oli tegemist Plātere raudteepeatusega, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 64,6 kilomeetri kaugusele. Toona asus see Põhja-Ruhja kihelkonna Ööbiku mõisa maadel (sellest ka eestikeelne alternatiivne nimekuju Ööbiku raudteepeatus). Tänapäevase nimekuju sai peatus aastal 1921, toona muudeti see ka piiriäärse asukoha tõttu raudteejaamaks. Jaam suleti aastal 1975, sestpeale oli tegemist taas raudteepeatusega. Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Viimane reisirong peatus Ipikul 8.Aprillil 1996 enne Ipiku–Ruhja vahelise raudteelõigu sulgemist. Infot peatuse kohta;fotod Peatus vanal kaardil
Joubertina

Joubertina on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kou-Kamma vallas. Linn on rajatud 1907. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joubertina elanikest värvilisi 73,45%, mustanahalisi aafriklasi 16,83%, valgeid 9,01%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,45%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,62% inimestest, koosa keelt 6,37% ja inglise keelt 3,17%. Joubertina, Eastern Cape, South Africa South Africa https://census2011.adrianfrith.com/place/269005
Jansenville

Jansenville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas. Asula on rajatud 1855. aastal, linnaõigused sai 1881. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jansenville'i elanikest värvilisi 48,7%, mustanahalisi aafriklasi 42,9%, valgeid 7,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,5%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,4% inimesi, koosa keelt 30,7% ja inglise keelt 1,7%. https://census2011.adrianfrith.com/place/263001 https://census2011.adrianfrith.com/place/263002
Ruud Lubbers

Rudolphus Franciscus Marie Lubbers; tuntud kui Ruud Lubbers (7. mai 1939 Rotterdam – 14. veebruar 2018 Rotterdam) oli Hollandi poliitik ja diplomaat. Lubbers oli alates 4. novembrist 1982 kuni 22. augustini 1994 Hollandi peaminister.
Colesberg

Colesberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Umsobomvu valla halduskeskus. Colesberg on rajatud 1830. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Colesbergi elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,41%, värvilisi 25,67%, valgeid 5,34%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,96%. Koosa keelt pidas emakeeleks 59,48% inimestest, afrikaani keelt 33,13%, sotho keelt 2,76% ja inglise keelt 1,77%. The history of Colesberg Colesberg Info https://census2011.adrianfrith.com/place/370004
Steynsburg

Steynsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas. Steynsburg on asutatud 1872. aastal. Steynsburgi lähedal Bulhoeki farmis sündis buuri riigitegelane Paul Kruger. Lapsepõlves elas ta samas piirkonnas asuvas Vaalbanki farmis . Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Steynsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,5%, värvilisi 14,7%, valgeid 3,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0.2% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 74,4% inimesi, afrikaani keelt 20,5%, inglise keelt 1,8% ja sotho keel7 1,0%. Steynsburg karoo-information.co.za A biographical history of Paul Kruger, after whom the Kruger National Park is named krugerpark.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/289008 https://census2011.adrianfrith.com/place/289009
Tribulation

Tribulation on 2005. aastal loodud heavy metal´i bänd Rootsist Arvikast. 2009. aasta algul avaldas bänd oma debüütalbumi "The Horror". Teine täispikk stuudioalbum "The Formulas of Death" tuli müüki 2013. aastal. 2005. aastal anti välja album "Children of the Night", mis ei kõlanud enam nii death metal´likult kui varasemad kaks albumit, pigem kõlas see nagu traditsiooniline heavy metal ja psühhedeelne rokk. "The Horror" (2009) "The Formulas of Death" (2013) "The Children of the Night" (2015) "Down Below" (2018) "Melancholia" (2016) "Lady Death" (2017) Adam Zaars – kitarr (2005–) Jonathan Hultén – kitarr (2005–) Johannes Andersson – vokaal, bass (2005–) Oscar Leander – trummid (2017–) Tribulation, line-up live at Party.San 2016 Johannes Andersson Adam Zaars Jonathan Hultén Jakob Johansson Endised liikmed Olof Wikstrand – vokaal, bass (2005) Jimmie Frödin – trummid (2005) Jakob Johansson – trummid (2005–2012) Jakob Ljungberg – trummid (2012–2017) "Album review". metalreviews.com (inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Album". technicaldeathmetal.org (inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Album review". Pitchfork (inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Album Review: Tribulation – "Down Below"". decibelmagazine.com (inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Tribulation: new MCD "Melancholia"". centurymedia.com (inglise keeles). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "TRIBULATION Announces Lady Death EP For December". metalinjection.net (inglise keeles).{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Tõrge

Tõrge on sündmus, mille tagajärjel masin kaotab töövõime. Järsule tõrkele järgneb masina ühe või enama parameetri hüppeline muutus. Aeglasele tõrkele on iseloomulik ühe või enama parameetri järkjärguline muutus. Sõltuv tõrge on tingitud antud masina mõnest teisest tõrkest või elemendist, sõltumatu tõrge aga mitte. Hetktõrge on isekõrvalduv, mis vaid lühiajaliselt kahjustab masina töövõimet. Hiiliv tõrge Töövõime, korrasolek, piirseisund, rikkisolek.
Blackened death metal

Blackened seath metal on death metal'i alaliik. Muusikas on kombineeritud death metal ja black metal. Dissection Belphegor Behemoth Akercocke Sacramentum "Blackened Melodic Death Metal: A History Lesson - Metal Injection". Metal Injection (Ameerika inglise). 19. veebruar 2015. Yardley, Miranda (2011). "Belphegor suspend all activities". Terrorizer (ajakiri). {{cite web}}: eiran teksti "Terrorizer" (juhend) Prato, Greg. "Behemoth Biography". AllMusic. Sharpe-Young, Garry. "Akercocke Biography". MusicMight. "Sacramentum Profile". Sacramentum.com.
Surm tappis ära

"Surm tappis ära" on ansambli Kurjam album, mis ilmus 2017. aastal. "Inimsööja öökull" 1:16 "Keskerakonna uus hümn" 2:01 "Mul on streik" 1:21 "Vanad võlad" 2:11 "1227" 1:14 "Surm tappis ära" 2:26 "Kübermunk" 2:51 "Kanapea" 2:00 "Seda kurb on vaadata" 1:56 "Vanapaganist" 2:31 Surm tappis ära, plaadiarvustus, Müürileht, 2017
Pärandaja

Pärandaja on pärimisseaduse (PärS) § 1 lg 2 järgi isik, kelle vara (pärand) tema surma korral teisele isikule üle läheb. Iga surnud füüsiline isik on pärandaja. Juriidiline isik ei saa olla pärandaja, kuna see ei saa surra – juriidiline isik likvideeritakse. Teatud juhtudel nimetatakse pärandajaks ka elavat füüsilist isikut, näiteks kui ta teeb oma eluajal surma puhuks korraldusi. Pärandaja võib neid korraldusi teha testamendiga või pärimislepinguga. Pärandajat, kes teeb testamendi või on testamendi juba teinud, nimetatakse ka testaatoriks. Sellest, kas, millises vormis ja millises ulatuses pärandaja oma surma puhuks korraldusi teeb, oleneb, millisel alusel pärandaja vara tema surma korral pärijale üle läheb. Kui pärandaja teeb korraldusi testamendiga, läheb tema vara üle testamendi alusel (pärimine testamendi järgi), pärimislepingu sõlmimisel aga selle alusel (pärimine pärimislepingu alusel) (PärS § 9 lg 1). Kui pärandaja oma surma puhuks korraldusi ei tee, läheb tema vara pärijale üle seaduse alusel (seadusjärgne pärimine) (PärS § 9 lg 1). "Tsiviilseadustiku üldosa seadus". § 39, § 41 lg 1. Urve Liin (2005). Pärimisõigus. Tallinn: Kirjastus Ilo. Lk 15.
Umhlanga

Umhlanga on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Durbani keskusest 18 kilomeetri kaugusel. Umhlanga on tuntud rannakuurort. Umhlanga Rocksis on majakas ja vaalaluudest inspireeritud kai, mis on öisel ajal valgustatud. Umhlangas asub 460[viide?] poega Gateway ostu- ja meelelahutuskeskus, mis on Aafrika üks suuremaid. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umhlanga elanikest valgeid 53,33%, India või Aasia päritolu inimesi 26,21%, mustanahalisi aafriklasi 17,11%, värvilisi 2,13% ja teisi 1,23%. Inglise keelt pidas emakeeleks 78,90% inimesi, suulu keelt 8,99%, afrikaani keelt 6,12% ja koosa keelt 1,12%. https://census2011.adrianfrith.com/place/599053
Sikkimi riigipeade loend

Phuntsog Namgyal Tensung Namgyal Chakdor Namgyal Gyurmed Namgyal Phuntsog Namgyal II Tenzing Namgyal Tsugphud Namgyal Sidkeong Namgyal Thutob Namgyal Sidkeong Tulku Namgyal Tashi Namgyal Palden Thondup Namgyal
IF

IF või if võib tähendada järgmist: If (ettevõte) If P&C Insurance AS If (ansambel), Suurbritannia ansambel ...
If (ettevõte)

If (täpsemalt If Skadeförsökring AB, ka If P&C Insurance Company Ltd.) on kindlustusettevõte. Ettevõtte peakontor asub Stockholmis. Ettevõte kuulub Soome Sampo kontserni Ettevõte tegutseb Põhjamaades, Baltimaades ja Venemaal ning kokku on ettevõttel umbes 3,8 miljonit klienti. Ettevõte asutati 1999. Baltimaade klienti teenindab If-i tütarettevõte If P&C Insurance AS, mis on registreeritud Eestis. If P&C Insurance AS, Registrikood: 10100168, www.teatmik.ee
If P&C Insurance AS

If P&C Insurance AS (ka If Kindlustus[viide?]) on Eesti kindlustusettevõte, mis on If P&C Insurance'i tütarettevõte.[viide?] Ettevõte teenindab Baltimaade kliente, keda on umbes 300 000. https://www.if.ee/ifist/meist (vaadatud 17.02.2018) Ettevõtte koduleht
Tannheimer Tal

Tannheimer Tal ("Tannheimi org") on 20 km pikkune kõrgorg, kõrgusel umbes 1100 m Tannheimi mägedes, mis on osa Allgäu Alpidest Austria Tirooli liidumaal (Reutte ringkond). Tannheimer Tal hargneb ülemisest Lechi orust ripporuna Weißenbachi juures, kulgeb Gaichti kuru ja Haldensee järve kaudu Oberjochi kuruni Saksamaa Baieri liidumaal. Haldensee ja Nesselwängle vahel on see orupõhja veelahe umbes 1140 m kõrgusel. Sellest idas voolavad Lechi Nesselwängler Ache, Warpsbach ja Weißenbach, läänes voolavad läbi selle Berger Ache ja Vilsi jõed. Vils voolab laia kaarega ümber Tannheimi mägede ja suubub Vilsi linna juures samuti Lechi. Land Tirol: Planungsverband 01 - Tannheimertal Tannheimer Tal, Tirol Atlas der Universität Innsbruck
Bill Byrge

William "Bill" Byrge (sündinud 16. juulil 1932 Nashville'is Tennessee osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik ning filmi- ja seriaalinäitleja. Bill Byrge andmekogus IMDb (inglise)
Loodusajakiri (saade)

"Loodusajakiri" on Kuku Raadio saade, mis on eetris reedeti kell 20:15–20:30. Saadet teeb Tiiu Rööp. Saade koosneb kahest kaheksaminutilisest osast. 2018. aasta 15. veebruaril oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Mets viimasest numbrist. 2018. aasta 1. märtsil oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis ajakirja Horisondi viimasest talvenumbrist. 2018. aasta 5. märtsil oli külas Vello Mäss, kes rääkis allveelaevast Kalev. 2018. aasta 8. märtsil oli külas Marko Mägi, kes rääkis lindude toimetulekust talvel. 2018. aasta 15. märtsil oli külas Eva-Liisa Orula, kes rääkis "Eesti taimevaramust" ja Marika Mänd, kes rääkis entomovektortehnoloogiast. 2018. aasta 22. märtsil oli külas Triin Nõu, kes rääkis harilikust kanepist. 2018. aasta 29. märtsil oli külas Ulvar Käärt, kes rääkis Horisondi märtsi-aprillinumbrist. 2018. aasta 12. aprillil oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Metsa kevadnumbrist. 2018. aasta 19. aprillil oli külas Helen Külvik, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus aprillinumbrist. 2018. aasta 25. oktoobril oli külas Andres Uus, kes rääkis puithoonetest. 2018. aasta 1. novembril oli külas Toomas Kukk, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus värskest numbrist. 2018. aasta 8. novembril oli külas Egle Tammeleht, kes rääkis mägra ja karu talvekorterist. 2018. aasta 15. novembril oli külas Urmas Roht, kes rääkis sitka kuuse majanduslikust potentsiaalist ja okaspuu-võõrpuuliikidest. 2018. aasta 22. novembril oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis Horisondi novembri-detsembrinumbrist. Toomas Jüriado (13. veebruar 2018). "Uudistaja 14.02.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2018. Katre Palo (28. veebruar 2018). "Uudistaja 28.02.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018. Toomas Jüriado (11.04.2018). "Uudistaja 11.04.2018". Uudistaja. Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2018. Toomas Jüriado (13. märts 2018). "Uudistaja 14.03.2018". Uudistaja. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2018. "Uudistaja 7.11.2018". Uudistaja. Loodusajakiri. 7. november 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2018. "Uudistaja 21. november 2018". Uudistaja. Loodusajakiri. 21. november 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Saate "Loodusajakiri" järelkuulamine
Clallami maakond

Clallami maakond (Clallam County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse järgi elab maakonnas 71 404 inimest. Maakonna suurim linn ning halduskeskus on Port Angeles. Maakond moodustati 26. aprillil 1854. Clallami maakonna kogupindala on 6920 km², millest 4500 km² on maa ja 2410 km² on veepindala. Mount Angeles Clallami jõgi Hoh'i jõgi Ozette järv Lyre'i jõgi Seven Lakes'i jõgikond Juan de Fuca väin Tatoosh'i saar Waadah'i saar Pacific Northwest National Scenic Trail (osa) Dungeness National Wildlife Refuge Flattery Rocks National Wildlife Refuge Olympic National Forest (osa) Olympic National Park (osa) Quillayute Needles National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Ferni kuru

Ferni kuru (1212 m) on mäekuru Tirooli Alpides Austrias. See paikneb Lechtali Alpide (läänes) ja Miemingi mägede (idas) vahel. Saksamaa kõrgeim tipp Zugspitze on vaid 13,5 km kaugusel kirdes. Kuru asub Grubigsteini (2233 m) loodes, Wannigi (2493 m) kagus ja Loreakopfi (2471 m) läänes vahel. Kuru tekkis, kui hiiglaslik maalihe (tegelikult terve mäe kokkuvarisemine, umbkaudse mahuga 1 km³; suuruselt kolmas maalihe üldse Ida-Alpides) täitis osa orust kõrgusega 300–400 m, laotades rahne kuni 16 km kauguseni. Kuigi algselt arvati, et see juhtus vähemalt 12 000 aastat B.P. tugeva temperatuuri tõusu ja intensiivse äravoolu tagajärjel pärast viimase jääaja lõppu, näitas juba 1940. aastal läbi viidud õietolmu analüüs, et vanust ei ole enam kui 4000 aastat (s.t., et sündmus toimus aastal 2000 eKr), hinnangut kinnitas sisuliselt radiosüsinikumeetod 1960. aastatel. Kasutades uraani-tooriumimeetodit, väitsid Innsbrucki Ülikooli teadlased, kes avaldasid oma andmed 2007. aastal, sündmuse ajaks 4150 +/- 100 aastat B.P., s.t., 22. sajandi eKr, mis vastab alpineoliitikumi viimastele etappidele. Maastikku liigestab rida järvi, millest suurim on Blindsee. Arvatakse, et enamus nendest on tekkinud maalihetes. Esimene püsiv Ferni kuru ületav maantee oli roomlaste Via Claudia Augusta, mis ühendas Raetia provintsi Põhja-Itaaliaga. Sellel oli eelis Arlbergi ees, sest see oli suhteliselt läbitav isegi talvel. Tänapäeval on maantee tuntud kui Fernpass Straße (B 179). See ühendab Reutte läbi Lermoosi tunneli Tarrenzi ja Imstiga. B 187 ja B 189 kaudu saab sealt ka Garmisch-Partenkirchenisse Saksamaal. See ühendab ka Lechi oru Inni oruga. Seetõttu kannab see rohkem liiklust, kui peaaegu ükski teine kuru Ida-Alpides, peale Brenneri kuru. Kõige järsem kalle on 8 % ning kõrguste vahe Reutte ja kuru vahel on 359 m. Teisel pool on kõrguste vahe Telfsiga 579 m. Pildid Ferni kurust
Lucifer

Lucifer, ka Lutsifer, on kristlikus mütoloogias Jumala vastand. Algselt olevat Lucifer olnud ingel, kes aga oma pattude pärast taevast minema kihutati. Luciferi peetakse ka Saatana nimeks. Luciferi on ka peetud esileküündivaks peaingliks, kes peamiselt uhkuse tõukel alustas mässu jumala vastu. Sõna lucifer pärineb ladina keelest ja tähendab valguse kandjat (sõnadest lux – 'valgus' ja ferre – 'tooja/kandja'). Selle nimega kutsusid roomlased planeeti Veenus. Vulgata tõlkimisel 5. sajandil tõlkis püha Hieronymos kreekakeelse planeedi Veenus epiteedi heosphorus (koidutooja) ladina keelde kui lucifer. Algtekstis kasutati metafoori kirjeldamaks Babüloonia kuninga "langemist" ülbuse tõttu: Jesaja 14:12 : quomodo cecidisti de caelo lucifer qui mane oriebaris corruisti in terram qui vulnerabas gentes. (Eesti keeles: "Kuidas sa ometi oled alla langenud taevast, helkjas hommikutäht, koidiku poeg, tükkidena paisatud maha, rahvaste alistaja?"). Hiljem hakati taevast alla langemist tõlgendama sõna sõnalt, mitte piltliku väljendina uhkuse ja ülbuse pärast (vrd "uhkus ajab upakile"). Rooma mütoloogias tähendab Lucifer planeeti Veenus ja veel mõnda tähte. Teda seostatakse ka Hyperioniga, kes äratas ellu halbu vaime. Siiski, langenud ingel on Araabia maades ingel, kes on taevast maapagendusse saadetud. Tihtipeale kasutati sellist väljasaatmise karistusena Jumala vastu mässamise eest. Tuntuim langenud ingel on Saatan. Mõne rahva uskumuse järgi tulevad kõik langenud inglid maale viimsel kohtupäeval, siis heidetakse nad kõik põrgusse.
Seib

Seib on õhuke (tavaliselt keskel paikneva) auguga (tavaliselt ketta kujuline) plaat, mida tavaliselt kasutatakse keermesliideses koormuse jaotamiseks. Kasutatakse näiteks koos kruvi või mutriga. Seibe võib kasutada ka vahepuksidena, vedrudena (vedruseibi), lukustusvahendina või vibratsiooni vähendamiseks (kummiseib). Seibide välisläbimõõt on tavaliselt sisemõõdust umbes kaks korda suurem, kuid see võib väga palju erineda. Seibid on tavaliselt valmistatud metallist või plastmassist. Tugevat jõudu taluvad seibid võivad olla valmistatud ka karastatud terasest, et mitte deformeeruda. Seibid on ka olulised elektrokeemilise korrosiooni takistamiseks isoleerides erinevast metallist pindu. Näiteks eraldades terasest polte alumiinium materjalist. Seibe võib olla kolme eri tüüpi Lameseibid jaotavad koormust, kaitsevad kinnitatavat pinda või isoleerivad Vedruseibid, millel on telje suunas paindumist. Kasutatakse vibratsiooni tingimustes kinnituse koos hoidmiseks. Lukustusseibid takistavad kinnituse avanemist takistades kinnitusvahendi pöörlemist Meetermõõdus seibid on defineeritud standardites DIN 125 ja ISO 7089. Mõõdud tabelis on kujutatud joonisel. Kruvi Polt Mutter "Seibide ja kontramutrite kasutamine". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2016. Vaadatud 17. veebruaril 2018. "ÜMARATE SEIBIDE MÕÕDUD". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2016. Vaadatud 17. veebruaril 2018.
Ameerika Ühendriikide merejalavägi

Ameerika Ühendriikide merejalavägi või Ameerika Ühendriikide merejalaväe korpus (inglise keeles United States Marine Corps; USMC) on osa Ameerika Ühendriikide relvajõududest, mille põhiülesanne on koos Ameerika Ühendriikide mereväega viia ellu meredessante. Merejalavägi allub väeliigina kaitseministeeriumile. Quantico merejalaväebaas Kuninglik Merejalavägi Ukraina merejalavägi Andrew Glass (10. november 2011). "'Two Battalions of Marines be raised,' Nov. 10, 1775". Politico (inglise keeles). Vaadatud 15. mai 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Department of Defense (DoD) Releases Fiscal Year 2017 President's Budget Proposal" (inglise keeles). Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium. 9. veebruar 2016. Vaadatud 15. mai 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Ameerika Ühendriikide merejalavägi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Ametlik koduleht
Ameerika Ühendriikide merejalaväe käsitsivõitluse baaskursus

Ameerika Ühendriikide merejalaväe käsitsivõitluse baaskursus (inglise keeles "Marine Corps Martial Arts Program" (MCMAP)) on Ameerika Ühendriikide merejalaväe poolt 2001. aastal loodud väljaõpe, mis keskendub külm- ja improviseeritud relvade kasutamisele ning käsitsivõitluse õpetamisele, samuti vaimse vastupidavuse suurendamisele ning vastutustundliku jõu kasutamisele.
Saan

Saan on veolooma(de) jõul jalastel liikuv kerge talvine (seljatoega) sõiduk. Saan oli sõiduks, regi tööks. Saaniga tehti pulmasõitu, samuti sõideti kirikusse. Mandri-Eestis oli kuni 19. sajandi keskpaigani kasutusel Ida-Euroopale üldiselt omane paksudest pärnakoore lahmakatest kokkuõmmeldud kerega ja sõidukorviga saan. See saan oli väga kerge ning teda nimetati ka kosesaan (kosk on murdekeeles paks pärnakoore tükk). 19. sajandil hakkas kosesaani kõrvale tõrjuma peentest puuvarbadest kerega kresla ehk kresku, mis sai tuntuks venelaste vahendusel. Sajandi lõpus tulid kasutusele kumerapõhjalised, värvitud laudadest või plekist kerega saanid, millel olid ka raudkodarad. Ümbermineku vältimiseks pandi vahel nende saanide külgedele ka tiivad. Mootorsaan Eesti Keele Instituut (2009). "Eesti keele seletav sõnaraamat". Tallinn: AS Pakett. Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 186 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 266 Kosesaan, Eesti Rahva Muuseum Kresla, Eesti rahva Muuseum
Vagonett

Vagonett on väike lahtine, harilikult kallutatava kere või avanevate põhjaluukidega vagun. Leiab kasutust peamiselt tükk- ja puistlasti vedamiseks, näiteks kaevandustes. Vagonette liigutatakse tavaliselt selleks rajatud rööbasteel, kuid harvemini kasutatavaid rippvagonette liigutatakse mööda köisraudteed. Eesti Keele Instituut (2009). "Eesti keele seletav sõnaraamat". Tallinn: AS Pakette.
Beļava

Beļava (vanasti Beļava I) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas, Beļava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 135 meetri kõrgusel, Riiast 191 ja piirkonna keskusest Gulbenest 11 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja lasteaed «Zvaniņš». Asulas on Beļava bussipeatus. Beļava tekkis Beļava vallamaja ja kohaliku kooli juurde Beļava mõisast 4,5 km kagus (mõisa juurde tekkinud asula kannab tänapäeval nime Pilskalns). Nõukogude ajal sai külast kohaliku kolhoosi «Pilskalns» keskasula. Viculaikase linnamägi ja Liedskalni muinaskalmed (Kontorimägi ning Kalmemägi) on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Aastal 2015 oli külas 172 elanikku, aastal 2017 aga 157 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke samuti 157. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=57985 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Autotransporta direcija Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 113. lk. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2021. Vaadatud 13. augustil 2022.