laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rasvad

Rasvad on rasvhapete ja glütserooli ehk propaan-1,2,3-triooli triestrid ehk triglütseriidid. Rasvhapped on monokarboksüülhapped, mille süsinikuahel on pikk, tavaliselt 12–26 C-aatomit. Eristatakse küllastunud rasvhappeid, kus C-aatomite vahelised sidemed on ühekordsed, ning küllastumata rasvhappeid, kus esineb vähemalt üks kaksikside kahe C-aatomi vahel. Looduslikud rasvad sisaldavad enamasti paarisarvulise süsiniku aatomite arvuga rasvhappeid. Rasvade molekulid on mittepolaarsed. Rasvad on vedelad või tahked ained, mis vees ei lahustu. Peamiselt küllastunud rasvhapetest koosnevad rasvad on toatemperatuuril tahked. Rasvad, mis sisaldavad rohkem küllastumata rasvhappeid, on toatemperatuuril vedelas olekus ning neid nimetatakse õlideks. Loomsed rasvad on tavaliselt tahked, välja arvatud hülge- ja vaalarasv, kuid taimsed rasvad ehk õlid on vedelad. Looduslike rasvade värvust, lõhna ja maitset mõjutavad lisandid, nagu näiteks mineraalsoolad, vitamiinid, värvained. Nii nagu kõik estrid, hüdrolüüsuvad ka rasvad. Veega reageerides lagunevad rasvad järgnevalt: rasv + vesi → vabad rasvhapped + glütserool Rasva hüdrolüüsi leeliselises keskkonnas nimetatakse seebistamiseks ning selle tulemusena tekib rasvhappe sool ehk seep. Tahke seebi saamine: rasv + NaOH → rasvhappe Na-sool + glütserool Vedela seebi saamine: rasv + KOH → rasvhappe K-sool + glütserool Rasvad, eelkõige küllastumata rasvhapped, oksüdeeruvad õhu toimel, mille käigus moodustuvad aldehüüdid ning madala molekulmassiga happed. Need ühendid põhjustavad ebameeldivat lõhna ja maitset, mistõttu nimetatakse rasvade oksüdatiivset lagunemist rääsumiseks. Vedelad rasvad rääsuvad kiiremini kui tahked rasvad. Rasvade säilitamisel kõrge temperatuuri ja õhuniiskuse tingimustes kutsuvad rasvale sattunud mikroobide ensüümid esile hüdrolüüsi ning seda protsessi nimetatakse hüdrolüütiliseks rääsumiseks. Rääsumise vältimiseks lisatakse rasvadele antioksüdante (nt C-vitamiini). Õlides sisalduvate küllastumata rasvhapete hüdrogeenimisel küllastatakse kaksiksidemed vesinikuga (toimub liitumisreaktsioon) ja saadakse küllastunud rasvhapped. Hüdrogeenimist kasutatakse taimeõlist margariini saamiseks. vedel rasv + H2 →(katalüsaator)→ tahke rasv Transrasvad Rasvkude M. Zilmer, E. Karelson, T. Vihalemm. "Üldine Biokeemia (I)", Tartu ülikool, 1993 J. L. Tymoszko, Jeremy M. Berg, L. Stryer. "Biokeemia. Lühikursus", TTÜ Kirjastus, 2016 F. A. Carey, R. M., Giuliano. "Orgaaniline keemia", TTÜ kirjastus, 2014
Formalism

"Formalism" tähendab üldkeeles kuju eelistamist sisule või formaalsuste ainutähtsustamist. Sõna "formalism" on ka termin, millel on mitu eritähendust. Formalism oli matemaatika aluste suund, mis seadis eesmärgiks matemaatika aksiomaatikate täielikkuse ja mittevastuolulisuse tõestamise ainuüksi vormi põhjal. Vene formalism oli kirjandusteaduse koolkond, mis vaatles kirjandusteost kirjandusliku faktina ega tegelnud selle tõlgendamisega. *Formalism on kirjandusteaduses lähenemine, mis juhindub kirjandusteaduse tõlgendamisel ja hindamisel ainult selle tekstist, mitte selle loomise või retseptsiooni kontekstist. Formalism on kunstiteaduses Heinrich Wölfflini algatatud lähenemine, mis vaatleb kunstiteoseid eelkõige välise vormi, stiili seisukohalt. "Formalism" oli Nõukogude Liidus sõimusõna sotsialistliku realismi kaanonitele mittevastava kunsti vastu (vt võitlus formalismi vastu). Formalism eetikas on lähenemine, mis seab tegu õigsusele formaalsed kriteeriumid. Formalism on kunstifilosoofias seisukoht, et kunstiteose väärtus ja kunsti olemus on seotud üksnes kunstiteose vormiga. Formalism on religioonis rõhu asetamine ainult rituaalide järgimisele. Formalism on õigusteoorias vaade, mille kohasel õigus määrab (näiteks õigusemõistmise jaoks) eneseküllased reeglid, mida pole tarvis täiendada muude kaalutlustega. Formalism ehk neoformalism on luules vabavärsile vastanduv suund, mis kasutab kunstitaotluslikult riimi ja rütmi. Formalism on filmikunsti suund, mis paneb rõhku montaaži, kaadri kompositsiooni, kaamera liikumise jms vahendite kunstitaotluslikule kasutamisele. Formalism on majandusantropoloogias vaade, mille kohaselt kõiki ühiskondi saab mõista majandusteaduse neoklassikalise koolkonna doktriini põhjal. ...
Antónios Nikopolídis

Antónios Nikopolídis (Antonis Nikopolidis; Αντώνιος Νικοπολίδης; sündinud 14. oktoobril 1971 Ártas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Nikopolídis 90 korda aastatel 1999–2008. Debüüt koondises toimus 18. augustil 1999, kui mängiti El Salvadoriga ja võideti 3:1. 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti Nikopolídis jalgpallitähtede koondisse. 1988–1989 Arta Anagenisi 1989–2004 Panathinaikos 2004–2011 PAE Olympiakós 1991, 1995, 1996, 2004 Kreeka meister 1991, 1993, 1994, 1995, 2004 Kreeka Karikas 1994, 1995 Kreeka superkarikas 2004 Euroopa meister Antonis Nikopolidis on 188 cm pikk ja kaalub 88 kg.
Formalism (kunstifilosoofia)

Formalism on kunstiteoorias ja kunstifilosoofias vaade, mille kohaselt 1) kunstiteose väärtus on täielikult määratud tema vormiga ja 2) kunsti olemus on määratud kunstiteose vormiga.
Eesti puhkpilliorkestrite loend

Siia nimekirja palume kanda Eesti puhkpilliorkestreid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Big Band Tartu Eesti Dirigentide Akadeemia Puhkpilliorkester (EDAP) Eesti kaitseväe orkester Eesti Noorte Kontsertorkester Eesti Noorte Puhkpilliorkester (ENPO) Elva Muusikakooli Puhkpilliorkester Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester (HNPO) Jõgeva puhkpilliorkester Kaitseliidu Pärnumaa maleva puhkpilliorkester Saxon Keila Linnaorkester Lihula muusika-ja kunstikooli orkester Lääne Maleva orkester Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester Puhkpilliorkester "Tamme" Põltsamaa Linnaorkester Pärnu Noorte Puhkpilliorkester Pühajärve Puhkpilliorkester Rapla Maakonna Noorte Puhkpilliorkester Rõngu Pasunakoor Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester Sõjaväeorkester Tapa Linna Orkester Tartu Karlova Kooli Puhkpilliorkester Tartu Saksikoor Tartu Mart Reiniku Kooli puhkpilliorkester Tallinna politseiorkester Tallinna Tuletõrjeühingu Puhkpilliorkester Tallinna Tehnikaülikooli Puhkpilliorkester Tallinna Muusika- ja Balletikooli MUBA Sümfooniline Puhkpilliorkester Tõrva Muusikakooli Puhkpilliorkester Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester (VOP) Vedu puhkpilliorkester Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester Väägvere Pasunakoor
Kristel Kiigemägi

Kristel Kiigemägi (sündinud 30. märtsil 1980 Rakveres) on eesti kultuurikorraldaja, kirjandusõpetaja ja -kriitik, Eesti Kirjanduse Seltsi Tallinna esindaja. Ta on lõpetanud Rakvere Reaalgümnaasiumi 1998. aastal ja seejärel Tallinna Ülikooli eesti filoloogia eriala. Kiigemägi on töötanud Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna 21. Koolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Ta oli Tallinna kirjandusfestivali HeadRead eelkäija, kirjandusürituse Sotsia (toimus 2001–2008) projektijuht. Kristel Kiigemägi osales arheoloogistel kaevamistel Keava linnamäel 2002. aastal. Koos Sirli Ojastega sai Kristel Kiigemägi 2003. aastal Sirbi noorkriitiku preemia. Peegel, Mari. Kristel Kiigemägi: Sotsia pageb keele juurde tagasi. Eesti Päevaleht, 15. aprill 2008
Morris Weitz

Morris Weitz [m'orris u'iits] (24. juuli 1916 – 1. veebruar 1981 Boston) oli USA esteetik. Ta sai doktorikraadi Michigani Ülikoolist ning õpetas 9 aastat Vassar College'is, aastatel 1954–1969 Ohio Osariigi Ülikoolis ja 1969. aastast Brandeisi Ülikoolis. Viimati oli ta Brandeisi Ülikooli Richard Koreti professor. Weitz sai tuntuks väitega, et kunsti ei ole võimalik defineerida, sest kunstiks nimetatakse nähtusi, mille vahel on perekondlik sarnasus Ludwig Wittgensteini mõttes. Enamik esteetikuid püüdis tema väidet ümber lükata, kuid tulemusena hakkasid esteetikud taas huvi tundma analüütilise filosoofia vastu. Weitz töötas välja kriitika filosoofia, mille järgi kriitik peab kunstiteost tõlgendama, hindama ja lõpuks teose üle teoretiseerima. Tema tuntuim raamat on "Hamlet and the Philosophy of Literary Criticism". Weitz avaldas 1956 ajakirjas Journal of Aesthetics and Art Criticism artikli "The Role of Theory in Aesthetics", kus ta eitas kunsti defineerimise võimalikkust. Kunstifilosoofias on "teooria" Weitzi sõnul otsinud kunsti olemust definitsiooni, nimelt tarvilike ja piisavate tingimuste kaudu. Formalism, voluntarism, emotivism, intellektualism, intuitivism ja organitsism esitavad igaüks oma definitsiooni, pidades seda ainuõigeks definitsiooniks, mis avab kunsti olemuse. Paljude teoreetikute väitel ei saa kunsti adekvaatselt tajuda ega põhjendada ühe kunstiteose paremust teise ees, teadmata kunsti loomust. Eri teooriate vastastikune välistavus ning üksmeele puudumine hoolimata pikaajalistest otsingutest paneb kahtlema definitsiooni leidmise võimalikkuses. Weitz väidab, et kunsti definitsiooni ("teooriat") polegi võimalik leida ning tuleb loobuda küsimast kunsti loomuse järele; kunsti mõistmiseks piisab vastamisest teistele küsimustele. Õiget ("reaalset") definitsiooni ei saagi olemas olla. Ometi on püüdlustel seda leida suur tähtsus kunsti mõistmisel. Clive Belli formalistlik teooria tegeleb peamiselt maalikunstiga, kuid pretendeerib üldistatavusele teistele kunstiliikidele. Maalikunsti olemus on plastilised elemendid omavahelises suhtes. Maalikunsti defineeriv omadus on tähenduslik vorm – mingid joonte, värvide, vormide ja mahtude kombinatsioonid, mis kutsuvad esile unikaalse vastukaja. Emotivist aga leiab, et kunsti defineeriv omadus on hoopis emotsiooni väljendamine tajutavas avalikus meediumis. Intuitivistidest leiab näiteks Benedetto Croce, et kunstile on iseloomulik eriline loov, tunnetuslik ja vaimne akt. Kunst on tunnetuse esimene aste, milles kunstnikud kujundid ja intuitsioonid lüüriliseks selgitamiseks või väljendamiseks. Kunst on mittemõisteline teadvus, asjade unikaalse individuaalsuse teadvus; olles väljaspool mõistelist mõtestamist ja väljaspool toimingut, on ta teadusliku ja moraalse sisuta. "Philosophy in literature" (1963) "Philosophy of the arts" (1964) "Hamlet and the philosophy of literary criticism" (1964) toimetaja, "Problems in aesthetics" (1959, 2. trükk 1970) Weitzi abikaasa oli Margaret. Neil sündisid pojad Richard ja David ning tütar Catherine. Viimati elas ta Newtonis Massachusettsi osariigis.
Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester on 2004. aasta sügisel tegevust alustanud puhkpilliorkester Viljandi Muusikakoolis. Puhkpilliorkestris hakkavad noored mängima juba teisest pilliõppimise aastast. Orkester on osalenud paljudel Eesti puhkpillimängijate konkurssidel, nagu näiteks Eesti Noorteorkestrite konkurssidel EST-NOK. Aastal 2005 saavutas orkester EST-NOKil 3. koha, 2007. aastal 9. koha ning 2009., 2011. ja 2014. aastal 1. koha. Aastal 2023 osales orkester Helmut Orusaare nimelisel noorteorkestrite konkursil Türil ning osutus seal kulddiplomi ja Grand Prix' vääriliseks. Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester on pälvinud 2009. ja 2023. aasta Eesti Kooriühingu aasta puhkpilliorkestri tiitli. 2004–2007 Harry Illak alates 2007 Bert Langeler 2004–2005 Tuulike Agan 2006-2021 Arno Anton 2018-2019 Mart Aus 2021-2022 Kerstin Kingo alates 2022 Gunnar Mändmets VMK puhkpilliorkestrist Viljandi Muusikakooli kodulehel
Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester

Harjumaa Noorte Puhkpilliorkester (HNPO) on Harju maakonna eri paikade noortest koosnev puhkpilliorkester. Orkester loodi 1996. Orkestri dirigentideks on Harry Illak, Sirly Illak, Olev Roosa ja Lauri Metus. Orkestri mänedžer on Kristiina Liivik. Märtsis 2006 ja Veebruaris 2017 toimusid Estonia kontserdisaalis orkestri juubelikontserdid. 2002 H. Orusaare nim. puhkpilliorkestrite konkursi Grand Prix 2002 H. Orusaare nim. puhkpilliorkestrite konkursil kooliväliste orkestrite kategoorias 1. koht 2003 Eesti Kooriühingu „Aasta orkester” 2005 EST-NOK'05 Regionaalorkestrid: 1. koht, kulddiplom 2005 Eesti Noorte Puhkpilliorkestrite konkurss, Grand Prix 2006 Puhkpilliorkestrite konkurss „Turniir”, 6. koht 2006 Puhkpilliorkestrite konkurss „Turniir”, 6. koht ja hõbediplom 2007 EST-NOK'07 Regionaal- ja kesk-erimuusikakoolide orkestrid: 5. koht, kulddiplom 2011 CISM aktsepteeritud Rahvusvahelisel Puhkpilliorkestrite konkurss, 2. koht 2011 EST-NOK'11, Maakondlikud ja piirkondlikud orkestrid 1. koht, kulddiplom 1997 Musse Combo festival Visbys (Rootsi) 2001 Ledøje-Smørum (Taani) 2002 Szombathely (Ungari) 2003 Malgrat de Mar (Hispaania) 2004 Confolens (Prantsusmaa) 2005 Island 2005 orkestrite festival Panevėžysis (Leedu) 2006 rahvusvaheline festival „Talsi city 775” (Läti) 2007 Soome – Eesti laulupidu Poris (Soome) 2009 Soome – Salo Laulufestival 2009 Norra 2011 CISM aktsepteeritud Rahvusvahelisel Puhkpilliorkestrite konkurss (Praha) 2016 Slovakkia - Bratislava orkestri- ja koorimuusika konkurss 2017 Ahvenamaa ja Fiskars (Soome) 2005. aasta Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestri 10. tegevusaasta koond-CD „Oleme teel” Koduleht Heldur Saade. Mängivad pasunapoisid Õpetajate Leht, 17. mai 2002 Külli Koppelmaa. Harjumaa noorte puhkpilliorkester sai 10-aastaseks Sõnumitooja Ülle Tamm. Harjumaa Noorte Puhkpilliorkestrile Prahas kulddiplom Sõnumitooja, 12. jaanuar 2011 Mürtsub trumm ja pillid hüüavad! Saue Sõna, 19. aprill 2011 Moonika Lepp. Isa ja tütar Illakud peavad kokku 80. sünnipäeva Harju Elu, 8. juuli 2011 [1] Saue Sõna, 26. august 2011, lk 1
Theódoros Zagorákis

Theódoros Zagorákis (Θεόδωρος Ζαγοράκης; sündinud 27. oktoobril 1971 Kaválas) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja ja kapten. Kreeka rahvuskoondises mängis Zagorakis 120 mängu. Debüüt koondises oli 1994 septembris, kui kohtuti Fääri saartega. 1988–1992 Kavála 1992–1998 Saloniki PAOK 1998–2000 Leicester City 20002004 Ateena AEK 2004–2005 Bologna 2005–2007 PAOK 1998, 2000 Inglismaa liiga karikas 2004 Euroopa meister 2004 Euroopa meistrivõistluste parim jalgpallur Theodoros Zagorakis on 178 cm pikk ja kaalub 75 kg.
Ekvatoriaalvööde

Ekvatoriaalne kliimavööde on ekvaatori ümbruses paiknev põhikliimavööde, kus aasta läbi valitseb ekvatoriaalne õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik väga väikse kõikuvusega kõrge õhutemperatuur ja suur sademete hulk. Aasta läbi puhuvad pöörijoonte piirkonnast lähtuvad passaadid. Päike on aasta läbi seniidis või väga kõrgel. Aastane päikesekiirguse hulk on seetõttu suur (kuid pilvisuse tõttu näiteks väiksem kui troopikavöötmes). Aasta läbi on õhutemperatuur +25 °C ümber, iga päev sajab pärast lõunat vihma. Sademete hulk on üle 2000 mm aastas. Valitsevad vihmametsad ja asustus on hõre. Ekvatoriaalsesse kliimavöötmesse jääb osa Kesk-Aafrikast, Lõuna-Ameerika põhjaosast ja Kagu-Aasiast. Kliimavööde Ekvatoriaalne kliima
Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester

Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester on orkester, mis on välja kasvanud 1993. aastal Saue Saue Keskkoolis tegutsemist alustanud vaskpilliorkestrist Saue Yamaha Brass Band. Orkestri esialgne nimi kajastas grupiõppemetoodikat, millel põhines sealne vaskpilliõpetus. Õppijad olid peamiselt algkooli õpilased. Saue Muusikakooli loomisel 1996. aastal hakkas orkester seal tegutsema. Orkestri algne koosseis koosnes ainult vaskpillidest, kuid aja jooksul lisati puupille ja löökpille. Tänapäeval on puhkpilliorkester integreeritud muusikakooli puhk- ja löökpillide õppekavadesse. Lisaks pillimänguoskuse arendamisele saavad noored orkestrandid osaleda suuremas muusikalises kollektiivis. Samuti õpivad nad hindama esteetilisi väärtusi ja arendama loovust muusika tõlgendamisel. Orkestri repertuaar on valitud nii, et see looks võimalused orkestri kaasamiseks piirkonna avalikel üritustel, andes sellega oma panuse kohaliku kultuurielu rikastamisse. Saue Muusikakooli Puhkpilliorkestril on olnud oluline roll nii noorte muusikute arengu kui ka kohaliku puhkpillimuusika traditsiooni edendamise seisukohalt. Orkestri looja, muusikaline juht ja dirigent on Harry Illak. Aastatel 2001–2008 oli orkestri dirigent Sirly Illak-Oluvere.
Pöörijoon

Pöörijoon on kujutletav joon maakera pinnal, mille laiuskraad on 23,5° N (põhjapöörijoon) või 23,5° S (lõunapöörijoon). Nendel paralleelidel on päike seniidis üks kord aastas (pööripäeval). Polaarjoon Ekvaator
Lõunapolaarjoon

Lõunapolaarjoon on lõunapoolkera polaarjoon mille laiuskraad on 66,5° S. Lõunapolaarjoonest lõuna poole esineb polaaröö ja polaarpäev. Lõunapolaarjoon läbib ainukese mandrina Antarktise territooriumi. Põhjapolaarjoon Ekvaator Pöörijoon
Küüni tänav

Küüni tänav on tänav Tartu kesklinnas. Tänav algab Raekoja platsilt ja ulatub Riia tänavani ning on üks käidavamaid tänavaid Tartus. Tänava pikkus on umbes 410 meetrit ja laius 18 meetrit. Tänav on kogu ulatuses liiklemiseks ainult jalakäijatele ning jalgratastele. Ajalooliselt on tegemist olnud kaubandustänavaga, 1821. aastast kuni Teise maailmasõjani asus seal Kaubahoov, tänapäeval on selle koha peal Kaubahoovi park ehk Keskpark. Küüni tänaval asuvad Tartu Kaubamaja uus hoone (valmis 2005), Tartu kaubahall (1989) ja kunagise hotelli London kohale rajatud GMP Plaza. 2004. aasta lastekaitsepäeval paigaldati Küüni tänavale Ülo Õuna 1977. aastal valminud skulptuur "Isa ja poeg". 16. jaanuaril 2008 andis Tartu Linnavalitsus välja korralduse Küüni tänava rekonstrueerimise tingimuste kohta. Ümberehituse eesmärgid: paigaldada Tartu vanalinna makett; paigaldada 3x4 meetri suurune infoekraan; fikseerida iga-aastase konkursi "Aasta tegu" võitja; rajada kohtumispaik. Ümberehitamisele läks ka osaliselt Uueturu tänav. Ümberehitused loodeti valmis saada 2010. aastaks. Vaade Tartu Kaubamaja (Riia tänav 1) juurest Raekoja platsi suunas Vaade umbes poolelt tänavalt Raekoja platsi suunas Vaade Riia tänava suunas Jalgrattahoidja Küüni 1 ees Küüni 3 Küüni 5 Küüni 5 // Poe tänava nurgahoone GMP Plaza, Küüni 5b // Vallikraavi tänava nurgahoone GMP Plaza Küüni nime kandis tänav aastatel 1550–1936. Saksakeelne nimekuju oli Venemaa Keisririigi lõpuaastatel Kühnstraße, venekeelne nimekuju Кюновская улица. 1936. aastal nimetati see Võidu tänavaks ning alates 17. septembrist 1940 aastast kandis koos Rüütli tänavaga 21. juuni tänava nime. Keskaegne nimi taastati 1989. aastal. Kuni 1941. aastani oli Küüni tänav üsna lühike tänav. Praeguse Poe tänava ja Riia tänava vaheline lõik oli Barclay plats (Barklei Platz) ja Aleksandri tänava osa. Võidu tänav 30 asus enne teist maailmasõda trükikoda „Ilutrükk" ja Võidu tänav 14 Gustav Rohti trükikoda. "Küüni tänava rekonstrueerimise projekteerimistingimuste määramine"[alaline kõdulink] Tartu linna koduleht, 15. jaanuar 2008 Karin Palo: "Küüni tänavale projekteeritakse uut nägu"[alaline kõdulink] Tartu linna koduleht, 15. jaanuar 2008 Plan der Stadt Dorpat, praeguse Poe tänava ja Raekoja platsi vaheline lõik. Karl Eduard Söödi trükikoda ja raamatukauplus Tartus, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1839
Avalik arvamus

Avalik arvamus ehk ühiskondlik arvamus on massiteadvuse avaldumisvorm, mille moodustab viis, kuidas ligikaudu ühetaolistes oludes elavad inimesed tegelikkusesse suhtuvad ning mis hõlmab inimeste arvamuste ja hoiakute kogumit. Ühiskonna võim indiviidi üle avaldub seadusandluse ja avaliku arvamusena. Seadusandlus on mõjutatud avalikust arvamusest ning seaduste olemasolu või puudumine mõjutab omakorda avalikku arvamust. Seadusandlus mõjutab indiviidi võimaliku karistuse abil, avalik arvamus aga indiviidi heakskiidu või hukkamõistu abil. Seadusandlus kehtestatakse, avalikku arvamust ei saa kehtestada. Avalik arvamus on mõjutatav ühiskonna poolt aktsepteeritud arvamusliidrite seisukohtade, ühiskonnas levitatava reklaami ja propaganda poolt. Tänapäeval on avaliku arvamuse üheks suuremaks mõjutamise kanaliks ajakirjandus. TEA entsüklopeedia 3. köide, 2009. U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
Geograafiline pikkus

Pikkus ehk geograafiline pikkus (λ) on suurus, mis iseloomustab maapinnal asuva punkti nurkkaugust algmeridiaanist. Pikkus algmeridiaanil on 0°. Pikkus suureneb ida poole ja lääne poole 180°-ni. Maapinnal asuva punkti laius ja pikkus moodustavad selle punkti geograafilised koordinaadid.
Traïanós Déllas

Traïanós Déllas (Τραϊανός Δέλλας; sündinud 31. jaanuaril 1976 Monastiri) on Kreeka jalgpallitreener ja endine Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis ta aastatel 2001–2009 53 korda ja lõi 1 värava. Debüüt koondises oli 2001. aasta aprillis, kui mängiti Horvaatiaga. 1993–1994 Saloniki Aris 1994–1996 Panserraikos 1996–1997 Saloniki Aris 1997–1999 Sheffield United FC 1999–2001 Ateena AEK 2001–2002 AC Perugia 2002–2005 AS Roma 2005–2008 Ateena AEK 2008–2010 Anorthosis Famagusta 2010–2012 Ateena AEK 2004 Euroopa meister Traïanós Déllas on 196 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester

Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester on puhkpilliorkester, kus mängivad Nõmme Muusikakooli õpilased. Orkester asutati 1992. aastal. Palju aastaid oli orkestri dirigent Ago Lend. Viimased aastad on dirigendipuldis olnud Harry Illak, Ülo-Mati Sõro, Vigo Uusmäe, Mart Kivi ja Aigar Kostabi. Orkester on esinenud Nõmme Muusikakooli avalikel kontsertidel ja saavutanud auhinnalisi kohti vabariiklikel konkurssidel: 1994. aastal võideti vabariiklikul konkursil Grand Prix ja reis Bad Krozingenis toimunud puhkpilliorkestrite festivalile. 2005. aastal võideti vabariiklikul konkursil esimene koht esimeses kategoorias ja kulddiplom. 2006. aastal võideti konkursil "Orkestrite Turniir" hõbediplom.
Raekoja plats

Raekoja plats asub mitmes linnas: Raekoja plats Tallinnas Raekoja plats Tartus Raekoja plats Narvas Raekoja plats oli Keila Keskväljaku nimevariant. Raekoja plats oli Viljandi Raekoja õue nimevariant. Raekoja park Raekoja tänav
XADO

XADO on Harkivis Ukrainas asuv keemiaettevõte, mis toodab nii lisandeid määrdeainetele kui ka nende baasil määrdeaineid masinatele. Tootja väitel omavad tema lisandid taastavat toimet hõõrduvatele pindadele. Asutatud 1991. Xado koduleht Xado Eesti koduleht
Vähi pöörijoon

Põhjapöörijoon ehk Vähi pöörijoon on pöörijoon, mille laiuskraad on 23,5° N. Selle paralleeli peal on päike seniidis üks kord aastas – suvise päikeseseisaku ajal. Sel ajal on põhjapoolkeral suvi ja lõunapoolkeral talv. Põhjapöörijoon on tinglik piir palavvöö ja parasvöö vahel. Põhjapöörijoon läbib järgmiste riikide territooriumi: USA (Hawaii osariik) - ainult merel Mehhiko Bahama Lääne-Sahara (Maroko poolt okupeeritud) Mauritaania Mali Alžeeria Niger Liibüa Tšaad – selle põhjapoolseim punkt asub põhjapöörijoonel. Egiptus Saudi Araabia Araabia Ühendemiraadid (ainult Abu Dhabi emiraat) Omaan India Bangladesh Birma Hiina, Guangzhoust põhja pool Taiwan Lõunapöörijoon Põhjapolaarjoon Lõunapolaarjoon Ekvaator
Aeg antud elada, aeg antud surra

"Aeg antud elada, aeg antud surra" on Erich Maria Remarque'i romaan. Raamat algab sellega, et üheksateistkümneaastane peategelane saksa sõdur Ernst Graeber sõdib Nõukogude Liidu territooriumil. Ta on Wehrmachti ridades sõdinud juba kaks aastat. Ernst on mitmest kohustuslikust sõjapuhkusest rindeolukorra halvenemise tõttu ilma jäänud. Lõpuks saab ta endale 14-päevase puhkuse. Saksamaal vanematekodu otsides näeb ta pommitatud Saksa linnu, samuti on hävinud tema kodumaja ning vanemad on teadmata kadunud. Ernsti tungiv soov leida oma vanemaid viib ta otsingute käigus kokku mitme rindekaaslase ja klassivennaga, ta kohtub ka Elisabethiga, kelle isa on koonduslaagris. Ernst armub tüdrukusse ja toimub kiire sõjalaulatus. Ernsti päevad tsiviilisikuna kutsuvad temas esile kehtiva korra vihkamise (mis tegelikult on juba hoopis varem tekkinud) ja veendumise jätkuva sõja mõttetuses, mis juba on praktiliselt kaotatud. Ernst ei saagi oma vanematest midagi kindlat teada. 15 päeva möödudes (ühe päeva on ta lisaks võtnud) naaseb ta oma rügemendi juurde Nõukogude Liidu territooriumil. Rindel tuleb Ernstil valvata nelja partisanist vene sõjavangi, kelle vastu Ernst on aga liialt heatahtlik, uskudes nende headusse ja süütusesse. Nende vabadusselaskmisel haarab üks partisanidest relva ja laseb Ernsti maha.
Theridion

Theridion on perekond ämblikke keraämbliklaste seltsist. Selle perekonna tuntuim esindaja on Theridion grallator (Simon, 1900). Tema näopiirkonna värvide muster meenutab naerunägu. Theridion grallator on vaid üks Havai 11 perekonna Theridion ämblikust. Foto: Theridion grallator