Sporditurundus

Sporditurundus on turunduse osa, mis keskendub spordiürituste ja meeskondade ning teiste toodete ja teenuste reklaamimisele spordiürituste ja spordivõistkondade kaudu. Selle eesmärgiks on pakkuda klientidele strateegiaid spordi edendamiseks või millegi muu edendamiseks spordi kaudu. Sporditurundus on mõeldud tarbijate vajaduste ning soovide rahuldamiseks vahetusprotsesside kaudu. Need strateegiad jälgivad üldise turunduse nelja P põhimõtet, mis eesti keeles on toode, hind, turundus ja asukoht. Sporditurunduses lisanduvad neile ka planeerimine, pakendamine, positsioneerimine ja tajumine. Sporditurundus on spordi edendamise osa, mis hõlmab mitmesuguseid sporditööstuse sektoreid, sealhulgas ringhäälinguid, reklaami, suhtlusmeediat, digitaalplatvorme, piletite müüki ja kogukonna suhteid. Sporditurunduse saab jagada kolme sektorisse. Esimene neist on spordi ja spordiasutuste ning meeskondade turundamine, näiteks olümpiamängud, Hispaania jalgpalliliiga või NFL, samuti lähevad sinna ka meeskonnad nagu Real Madrid või New York Yankees. Teine sektor hõlmab spordiürituste, meeskondade ja individuaalsportlaste kasutamist toodete turundamiseks. Kolmas kategooria kujutab spordi turundamist rahvale, et propageerida spordiga tegelemist ja suurendada spordiüritustest osavõttu. Esimesel juhul on turundus seotud otseselt spordiga. Teisel juhul võivad aga ei pea tooted olema seotud otseselt spordiga. Kui turundus on spordi kohta üldiselt kasutatakse väljendit „sporditurundus“. Kui turunduses kasutatakse spordi üritusi, sportlasi, tiime või liigasid mingisuguse toote reklaamimiseks, kasutatakse fraasi „turundus spordi kaudu“. Kui turunduse eesmärgiks on suurendada rahva osalust, siis kutsutakse seda „Grassroots Sports Marketing“. Spordi turundust tänaval väljendatakse läbi plakatite, suurte reklaamide, kuid samuti ka linna osade (tänavavalgustid, kõnniteed jne) kaudu, et edendada ning saada avalikku tähelepanu suurürituste ajal, nagu jalgpalli MM, olümpiamängud või Super Bowl. Sporditurunduse eeliseks on selle laiaulatuslikkus. Spordiga seotud huvirühmad on nii liigad, võistkonnad, sportlased, fännid, kuid samuti ka spordiüritusi võõrustavad linnad ja riigid. Sellest saavad kasu ka meedia ning ettevõtted, kes reklaamivad oma tooteid ning teenuseid spordi kaudu. Otsest kasu saavad liigad, tiimid ning sportlased piletite müügi, meediaõiguste ning sponsorluse tulust. Samuti saavad ka tulu linnad ja riigid maksudest. Kõik huvigrupid saavad aga palju avalikku tähelepanu. Kuna noored lülituvad ümber uutele platvormidele, et saada ligipääsu spordile, on traditsioonilise meedia ja sporditurunduse roll muutumas. Vananenud ja paindumatud lepingud jätavad vähe eelarvet paindlikuks turundamiseks. Uus ja juurdepääsetav spordi vaatamise viis, alates mobiilist kuni VR-ini tähendab seda, et fännid ei pruugi soovida üritustel ise osaleda. Sportlastelt oodatakse aga rohkem, et turundada oma brändi. Spordiklubide ja alaliitude põhilised sporditurunduse rakendussuunad on: spordiprojektide nime ja reklaami müük erinevates koostöövormides äriettevõtetega (sponsorluse leidmine), spordiehitiste (hallid, staadionid) reklaamipindade müük, - meeskonna või sportlase müügi ja rentimisega seotud tulud, spordiklubi sümboolikaga toodete müük. Kõige levinum spordiklubide ja alaliitude sporditurunduse suund Eestis on spordiprojektide nime ja reklaami müük. Sponsor- ja koostöölepingutes lepitakse kokku, millist võistlust või projekti ja millistel tingimustel eraettevõte toetab. Viimastel aastatel on levinud ka suuremate spordiehitiste nime ja reklaamipindade müük eraettevõttele (nt A. Le Coq Arena). Lähtuvalt seatud eesmärkidest tuleb spordiorganisatsioonil turundustegevust juhtida. Kuna tegemist on üsna keerulise protsessiga, nõuab kogu turundustegevuse juhtimine hoolikat planeerimist, teadmisi, kogemusi ja kontrolli. Spordiorganisatsiooni turundustegevuse juhtimise põhimudel analüüs välja selgitada spordiorganisatsiooni ümbritsevast keskkonnast tulenevad ohud ja võimalused. Nii kujutab näiteks noortespordiga tegelevatele klubidele ohtu laste arvu vähenemine piirkonnas. Võimalusi loovad aga näiteks suurepärased looduslikud tingimused (maastik) murdmaasuusatamise või jalgrataste mägikrossi harrastamiseks. Turundustegevuse juhtimine spordiorganisatsioonis koosneb viiest etapist: Spordiorganisatsiooni ja turu analüüs. Spordiorganisatsiooni missiooni ja eesmärkide püstitamine. Turundusmiksi ja plaani koostamine. Turundusplaani sidumine kogu organisatsiooni tegevusplaaniga. Turundustegevuse kontroll. Üks laiemalt levinud viise organisatsiooni turundustegevust juhtida on SWOT-analüüsi kasutamine. Lovelock, C., Reynoso, J., D'Andrea, G., Huete, L., (2004). Lovelock, C., Reynoso, J., D'Andrea, G., et al., eds. Administración de Servicios [Service's Administration]. Pearson Educación Times. p. 760. ISBN 978-0-273-68826-6. Beech, John; Chadwick, Simon (2006). Beech, John; Chadwick, Simon, eds. The marketing of Sport. Prentice Hall and Financial Times. p. 592. ISBN 978-0-273-68826-6. Mullin, B. J., Hardy, S., & Sutton, W. (2014). Sport Marketing, 4th Edition. Human Kinetics. S. Mason, D. (1999). What is the sports product and who buys it? The marketing of professional sports leagues. European Journal of Marketing. 33 (3–4): 402–419. CampaignLive. Main Challenges of Sports Marketing 2017 and Beyond. Raudsepp, L. (n.d.) Sporditurundus