laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaldapäeviklased

Kaldapäeviklased (Siphlonuridae) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt 3 liiki: Siphlonurus lacustris (harilik kaldapäevik) Siphlonurus alternatus Ameletus inopinatus (Eestis tõenäoliselt pole[viide?])
Jõgipäeviklased

Jõgipäeviklased (Potamanthidae) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt 1 liik: Potamanthus luteus (jõgipäevik)
Õrnpäeviklased

Õrnpäeviklased (Leptophlebiidae) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt viis liiki: Leptophlebia marginata (harilik õrnpäevik) Leptophlebia vespertina (raba-õrnpäevik) Haprophlebia fusca (harilik tuttpäevik) Paraleptophlebia submarginata (harilik harupäevik) Paraleptophlebia cincta
Christian Georg Magnus Knüpffer

Christian Georg Magnus Knüpffer (21. veebruar / 3. märts 1752 Kuusalu – 24. detsember / 5. jaanuar 1806/1807 Kuusalu) oli Eesti vaimulik. Knüpffer õppis Greifswaldi ja Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 2. aprillil / 13. aprillil 1777. Ta oli aastatel 1777–1806 (kutsuti 16. märtsil / 27. märtsil 1777, introdutseeriti 14. mail / 25. mail 1777) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Ülemapellatsioonikohtu liige 29. jaanuarist / 9. veebruarist 1789, Eestimaa konsistooriumi assessor 26. jaanuarist / 6. veebruarist 1798. Tema isa Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Arend Johann Knüpffer oli Kuusalu ja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, vend Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vennapoeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, poeg Carl Magnus Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, väimees (tütre Helena Sophia abikaasa) oli Harju-Madise ja Risti koguduse õpetaja Carl August Wehrmann. Knüpffer Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Kodanikupäev

Kodanikupäev on tähtpäev Eesti Vabariigis, mida tähistatakse igal 26. novembril, ja mis on ellu kutsutud teadvustamaks kodanikustaatust. Ühtlasi soovitakse selle tähtpäevaga tõsta kodanikuuhkust. Kodanikupäev on orienteeritud kõigile Eesti kodanikele ja kodanikuks pürgijaile sõltumata rahvusest. Kodanikupäev on üleriigiline ning toetub eelkõige kohalikule initsiatiivile ning on enamjaolt teabepäev. Kodanikupäeva raames käsitletakse järgmisi teemasid ja teemavaldkondi: Riik ja kodanik Kodanik ja tema õigused Kodanikuks saamine Kodanikukohus Põhiseadus ja sellest tulenev Avalik võim ja demokraatia Eestis Kodakondsus ja pass Kodanikupäevaks valiti 26. november seetõttu, et 26. novembril 1918 andis Maanõukogu välja määruse Eesti kodakondsuse kohta (Maanõukogu määrus Eesti demokratilise vabariigi kodakondsuse kohta). Kodanikupäeva tähistatakse alates 1998. aastast. Kodanikupäeva aumärk Kodanikupäev Siseministeerium Kodanikupäev Siseministeerium Urve Palo. "Kodanikupäev, kas ainult kalendri jaoks?" Lõuna-Eesti Postimees, 13. november 2007 15 agarat kodanikku sai aumärgi – Postimees, 26. november 2009 17 tublit kodanikku sai aumärgi – Postimees, 26. november 2010
Lõpusehmeslased

Lõpusehmeslased (Rhyacophilidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kolm liiki: Rhyacophila nubila Rhyacophila septentrionis Rhyacophila obliterata
Huulehmeslased

Huulehmeslased (Philopotamidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt kolm liiki: Chimarra marginata Wormaldia subnigra Wormaldia occipitalis
Oskar Gerhard Guido Meder

Oskar Gerhard Guido Meder (24. veebruar/8. märts 1885 Perm – 10. detsember 1947 Leipzig) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik. Meder sündis Venemaal, Permis inseneri pojana. Õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1903–1908. Prooviaastal oli ta Tartus ja Vändra Martini koguduses. Ordineeriti 14. septembril 1910 Tallinnas õpetajaks. Oli aastatel 1910–1911 Eestimaa vikaarõpetaja. Oli aastatel 1911–1926 Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1920–1921 veel Maa-Lääne praostkonna praost. Aastatel 1926–1930 oli Tallinnas Diakonisside Asutise rektoriks. Lahkus aastal 1930 Saksamaale. Oli suvel 1930 tööl Leipzigi Diakonissiasutuses. Oli aastatel 1930–1947 õpetajaks Leipzigi Thomaskirches. Ta asutas aastal 1912 Märjamaale esimese lasteaia. Lasteaednikuks sai Kasti külast Karu sauna perest noorema tütre Mari Karu, kes sai koguduse kulul Tallinnas väljaõppele. Tema poeg Erich Guido Traugott Meder oli pastoriks Hamburgis. Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann Pastor Meder Märjamaa Nädalaleht 12. märts 2008
Võrgendehmeslased

Võrgendehmeslased (Polycentropodidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt seitse liiki: Polycentropus flavomaculatus (harilik võrgendehmeslane) Holocentropus picicornis Plectrocnemia conspersa (suurpea-ehmeslane) Neureclipsis bimaculata (täppehmeslane) Cyrnus flavidus (harilik konksehmeslane) Cyrnus trimaculatus Holocentropus dubius (harilik sooehmeslane)
Tunnelehmeslased

Tunnelehmeslased (Psychomyiidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt 4 liiki: Psychomyia pusilla (tunnelehmeslane) Lype reducta Lype phaeopa Tinodes waeneri (harilik kiviehmeslane)
Jõe-ehmeslased

Jõe-ehmeslased (Hydropsychidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt viis liiki: Hydropsyche pellucidula (harilik jõe-ehmeslane) Hydropsyche contubernalis (hele jõe-ehmeslane) Hydropsyche angustipennis (tume jõe-ehmeslane) Hydropsyche siltalai (väike jõe-ehmeslane) Cheumatopsis lepida (karvapea)
Järve-ehmeslased

Järve-ehmeslased (Ecnomidae) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Eestis on vähemalt 1 liik: Ecnomus tenellus (järve-ehmeslane)
Desulfaatijad bakterid

Desulfaatijad bakterid on kemoorganotroofsed bakterid, kes saavad eluks vajaliku energia desulfatatsiooniprotsessist. Neid on teada vähemalt 7 perekonda, tuntumad neist on Desulforomonas ja Desulfovibrio. Desulfaatijad bakterid elavad ainult anaeroobsetes tingimustes ja on seega obligaatanaeroobid. desulfatsioon sulfaatijad bakterid väävliringe *Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Ostuvaba päev

Ostuvaba päev on rahvusvaheline konsumerismi kriitilisusele üles kutsuv päev.[viide?] Ostuvaba päev on USA-s ja Kanadas novembri viimasel reedel, mis tavaliselt on tänupühale järgnev päev, ning mujal maailmas novembri viimasel laupäeval. Esimest korda peeti ostuvaba päeva Vancouveris 1992. aasta septembris, Eestis aga 2002. aastal.
Käsna-Kalle Kantpüks

"Käsna-Kalle Kantpüks" on ameerika joonissari, mille autor on merebioloog Stephen Hillenburg. Seriaali hakkas 1999. aastal tootma Nickelodeon Animation Studios. Sari on võitnud Emmy. Eestis näitasid/näitavad sarja TV3, Kanal 2 ja Nickelodeon. Eestikeelset teksti on lugenud Ardo Ran Varres.[viide?] Joonissarja peategelane on Bikini atolli merealuse linna Bikiini Põhja elanik kollane merekäsn Käsna-Kalle Kantpüks (originaalnimi SpongeBob SquarePants). Ta elab koos lemmiklooma teo Garyga (originaalnimi Gary the Snail) ananassimajakeses ja töötab kiirtoidurestoranis krabiburgeri valmistajana. Käsna-Kalle naabrid on kivi all elav roosa, laisk ja lihtsameelne meritäht Patrick (originaalnimi Patrick Star), kes on Käsna-Kalle üks parimatest sõpradest, ja pessimistlik kalmaar Kalmer (originaalnimi Squidward Tentacles), kellega ta töötab koos hr Krabi juures. Kalmer elab majas, mis meenutab Lihavõttesaarel paiknevat kivikuju. Hr Krabi (originaalnimi Eugene Krabs) on ahne ja isekas krabi, kiirtoidurestorani Krõbe Krabi omanik. Ta teenis nooruses mereväes. Tal on tütar kašelott Pearl (originaalnimi samuti Pearl). Sandy (originaalnimi Sandra Cheeks) on Texasest pärit orav. Ta elab vee all klaaskupli all, kus kasvab tamm. Ta on teadlane. Harrastab karatet ja ekstreemsporti. Ta on Käsna-Kalle teine parim sõber. Plankton (originaalnimi samuti Plankton) on roheline ja ühesilmne aerjalaline. Ta on hr Krabi rivaal ja kunagine sõber, kes tegutseb Krõbeda Krabi vastas asuvas toitlustusasutuses Solgi Ämber. Plankton üritab sageli krabiburgeri salajast retsepti varastada. 2004. aastal valmis esimene täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle Kantpüksi film" (inglise keeles "The SpongeBob SquarePants Movie"). 2015. aastal valmis teine täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle Kantpüks" (inglise keeles "The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water"). 2020. aastal esilinastus kolmas täispikk joonisfilm "Käsna-Kalle film: Käsn jooksus" (inglise keeles "The SpongeBob Movie: Sponge on the Run"). Ametlik sait (USA) Ametlik sait (Aasia) Ametlik sait (Austraalia) Ametlik sait (Suurbritannia)
Desulfatsioon

Desulfatsioon on anaeroobse hingamise tüüpe, mida kasutavad desulfaatijad bakterid. Desulfatatsioonil kasutatakse elektronide lõppaktseptorina sulfaati (SO42-) või viimase redutseerimisel saadud vaheühendeid, nt sulfitit (SO32-) ja tiosulfaati (S2O32-). Protsessi lõppsaadused on elementaarväävel (S2) ja vesiniksulfiid (H2S) . Desulfaatijad bakterid Sulfatsioon *Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Sulfaatijad bakterid

Sulfaatijad bakterid on kemolitotroofsed bakterid, kes saavad elutegevuseks vajaliku energia sulfatsiooniprotsessist. Tuntuimad sulfaatijad bakterid on perekonnast Thiobacillus. Sulfatsioon Desulfaatijad bakterid Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Vee kvaliteet

Vee kvaliteet on vee koostise ja omaduste sobivuse aste teatud otstarbeks. Vee kvaliteedi määramiseks tehakse sageli kindlaks vee keemilised, füüsikalised ja bioloogilised omadused ning saadud kvaliteediandmete põhjal otsustatakse selle sobivus mingiks kindlaks otstarbeks (nt sobivus joogiveeks). Biootiline indeks Veeproov Keskkonnasõnaraamat 2004. [1].
Pelobiondid

Pelobiondid on veeorganismid, kes asustavad ainult veekogu mudast põhja. Kui pelobiondid elavad ainult mudasel põhjal, siis pelofiilid eelistavad asustada mudast põhja, kuid neid võib harvem leida ka teistelt settetüüpidelt. Pelofiilid Mudaelustik
Pelofiilid

Pelofiilid on veeorganismide (täpsemalt põhjaelustiku) ökoloogiline rühm, kes eelistavad elada veekogu mudasel põhjal, kuid neid võib harvem leida ka teistelt settetüüpidelt. Ainult mudasel põhjal elutsevad organismid on pelobiondid. mudaelustik
Mudaelustik

Mudaelustik ehk pelon ehk pelos veekogu bentaali mudaseid piirkondi asustavate veeorganismide kogum. Mudaelustiku organisme kutsutakse limikoolideks. Limikoolid, kes elavad sette pinnal, moodustavad epipeloni, ja mudasette sees elavad moodustavad endopeloni. Mudaelustiku moodustavad peamiselt pelobiondid, ubikvistid ja pelofiilsed veeorganismid. Et veekogu põhjamudas on sageli hapnikuolud halvad, siis need organismid taluvad enamasti hästi hapniku vähesust, mõned ka lahustunud hapniku täielikku puudumist. Mudaelustiku tüüpilised esindajad on mitmesugused bakterid, protistid, keriloomad, väheharjasussid), teatud putukavastsed (eriti surusääsklaste vastsed) jmt. Põhjasetted
Wujingqishu

Seitse Sõjakaanoni raamatut ( traditsiooniline Hiina : 武經七書; lihtsustatud hiina : 武经七书; pinyin : Wǔjīngqīshū; Wade-Giles : Wu Ching ch'i shu) on Vana Hiina seitse tähtsat sõjalist klassikalist teksti. Nende seas ka Sunzi Sõjakunst. Tekstid kanoniseeriti selle nime alla 11. sajandil pKr ja alates Songi dünastia ajast kuulusid need enamusse sõjalistesse entsüklopeediatesse. Nii nagu kõikidel bürokraatidel tuli õppida ja teada Konfutsiuse töid, oli impeeriumi ohvitseridele kohustuslik, kas mõnede või kõikide nende tööde lugemine ja tundmine. 7 sõjalist kaanonit Google books'is
Ussuuri sõstar

Ussuuri sõstar (Ribes ussuriense) kuulub sõstraliste sugukonda kuuluvasse perekonda sõstar. Lehed siledad. Õied valkjad, kellukjad, 5-9-õielistes kobarates. Viljad mustad. Levinud Mandžuuriast Koreani. Kultuuris 1904. aastast.
Aldaani sõstar

Aldaani sõstar (Ribes dikuscha) on sõstraliste sugukonda sõstra perekonda kuuluv põõsaliik. Põõsas on kuni 1,5 kõrge ja püstine. Lehed on sageli väga suured, ümarad, kolme- või viiehõlmased. Õied on valkjad, 8–13-kaupa üles suunduvates kobarates. Viljad on enamasti keskmise suurusega, peaaegu ümarad või elliptilised, sinakasmustad, vahakirmega kaetud, mahlakad, hapud, spetsiifilise aroomita. Taim on levinud Ida-Siberis ja Kaug-Idas. Aldaani sõstar andmebaasis eElurikkus
Punane sõstar

Punane sõstar ehk harilik sõstar (Ribes rubrum) kuulub sõstraliste sugukonna sõstra perekonda. Põõsas kuni 1,5 m kõrge, püstine. Võrsed hallikad, paljad. Lehed 3- või 5-hõlmased, harva alumine pind karvane. Õied väikesed, rohekad või rohekaskollased, lookjalt rippuvates 8–10 cm pikkustes kobarates. Tupplehed laiad, nende laius ületab pikkuse. Tolmukad on tupplehtedest lühemad. Emakakael lühike, pooleni või vähem lõhestunud. Viljad ümarad, punased (kultuursortidel ka valged) hapukad. Punase sõstra looduslik levikuala on Lääne-Euroopas – Prantsusmaal, Inglismaal, Belgias, Püreneedes ja Põhja-Itaalias. Kasvab peamiselt mägiojade ja -jõgede kallastel ning kaljudel. Üheks tähtsamaks lähteliigiks enamikule kultuursortidele ja hübriidliikidele. Süüakse tavaliselt toorelt, aga tehakse ka moosi, pannakse kookide sisse ja valmistatakse mahla. Eestis levinumad sordid on 'Hollandi punane' ja 'Heeros'. Eesti Aiandusliit soovitab kasvatada: 'Hele' – aretatud Eestis (valged marjad) 'Hollandi punane' (Red Dutch) – tuntud juba 17. sajandist (punased marjad) 'Jonkheer van Tets' – aretatud Hollandis (punased marjad) 'Jüterborgi Valge' – leitud Saksamaalt (valged marjad) 'Suur Valge' – päritolu teadmata (valged marjad) 'Vierlandi esmik' – leitud Saksamaalt (punased marjad) 'Viksnes' – aretatud Lätis (kirsipunased marjad) 'Werdavia' – aretatud Saksamaal (valged marjad) Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on toodud järgmistes tabelites: jalaka-kobrutäi sõstra-pahktäi "Integrated Taxonomic Information System (ITIS): "Ribes rubrum"". Catalogue of Life: 2010 Annual Checklist (inglise). Vaadatud 28.11.2010.[alaline kõdulink] Endel Laas. "Dendroloogia", Tallinn: Valgus, 1987. "Soovitussortiment aastast 2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2011. "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 26.11.2010. Punane sõstar andmebaasis eElurikkus
Sotsiaalne sidusus

Sotsiaalne sidusus on ühiskonna suutlikkus kindlustada oma ühtsus ning liikmete võrdsus ja heaolu. Mõistet kasutatakse sotsiaalpoliitikas, sotsioloogias ja politoloogias, kirjeldamaks sidemeid või "liimi", mis toob inimesi ühiskonnas kokku ja hoiab neid ühes. Seda eriti seoses kultuurilise mitmekesisusega. Sidusus tugineb sotsiaalsele usaldusele, kindlustundele, vastastikusele abistamisele, jagatud väärtustele ja võrdsetele võimalustele. Sellega on seotud sotsioloogilised struktuurse funktsionalismi ja poliitilise konservatismi teooriad. ʻAşabīyah Sotsiaalse sidususe minister
Taimetoiteained

Taimetoit(e)ained ehk toitesoolad (vene keelest otse tõlgituna ka biogeenid) on taimede (sh vetikate) kasvuks vajalikud anorgaanilised ühendid, mis sisaldavad taimele vajalikke toiteelemente. Hüdrobioloogilises kirjanduses ka lihtsalt toiteained (aga mitte toitained). Tähtsamad taimetoiteained on mitmed fosfori- ja lämmastikuühendid (eriti nende soolad), ammooniumiühendid jt. Fosfori- ja lämmastikuühendite liiasus mingis veekogus võib põhjustada veeõitsenguid ja hilisemat eutrofeerumist, nende vähesus aga piirab eeskätt fütoplanktoni ja -bentose kui olulisimate esmasprodutseerijate hulka vees. Mineraaltoiteained Toitained Biogeenid Eutrofeerumine Keskkonnasõnaraamat 2004. [1] Ökoloogialeksikon. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 25.
Kuvšinovo

Kuvšinovo on linn Venemaa Tveri oblastis, Kuvšinovo rajooni keskus. Asub Tverist 120 km lääne pool Ussuga jõe ääres. Kuvšinovo kohal asunud Kamennoje küla on esmamainitud 1624. aastal. 1799. aastal rajati külla paberivabrik. 1910. aastal rajati küla lähedale raudteejaam, mis sai nimeks Kuvšinovo Moskva kaupmehe järgi, kellele kuulus paberivabrik. 1938. aastal ühendati Kamennoje küla raudteejaama juurde tekkinud asulaga Kuvšinovo linnaks. Kuvšinovos on sündinud keeleteadlane Sergei Ožegov.
Zapadnaja Dvina

Zapadnaja Dvina on linn Venemaa Tveri oblastis, Zapadnaja Dvina rajooni keskus. Asub Tverist 320 km edelas Daugava ülemjooksul. Zapadnaja Dvina on asutatud 1900. aastal raudteejaama juurde. 1927 sai aleviks. Linnaõigused sai 1937. aastal. Asub Moskva-Riia maantee ääres.
Leediklased

Leediklased (Pyralidae) on liblikaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Siia sugukonda kuulub liblikaliike, kes vastsestaadiumi veedavad vees. Eestis esineb 159 liiki leediklasi. Eestis esinevaid liike: Acentria ephemerella – vesinäkk (mõne autori järgi arvatakse sugukonda Crambidae) Cataclysta lemnata – lemleleedik Cydalima perspectalis – pukspuuleedik (hiljutine tulnukas) Elophila nymphaeata – vesiroosileedik Ephestia kuehniella – jahuleedik ehk jahukoi Galleria mellonella – vahaleedik ehk vahakoi Nymphula stagnata (mõne autori järgi arvatakse sugukonda Crambidae) Ostrinia palustralis – jõgioblikaleedik Paraponyx stratiotata – vesikarikaleedik Pleuroptya ruralis – nõgeseleedik rohuleediklased Urmas Jürivete 2019. Pukspuuleedik on ilmunud Eestisse! Kas jäädavalt? Eesti Loodus (3): 68–69.
Siiltsesalpiinia

Siiltsesalpiinia (Caesalpinia echinata Lam., sünonüüm Guilandina echinata (Lam.) Spreng.) on tsesalpiinia perekonda kuuluv liblikõieline puuliik. Siiltsesalpiinia on levinud puu Brasiilias.
Marjakultuur

Marjakultuuridena käsitletakse väikeste ja enamasti mahlaste viljadega puuviljakultuure sõltumata nende botaanilisest viljatüübist. Erinevalt õuna- ja luuviljalistest pole nad seotud kindla sugukonnaga. Enamikul marjakultuuridel on taime keskseks osaks peamiselt mullas paiknev risoom. Sellest kasvavad välja teised taimeosad: lisajuured ja liigile omased võsud. Kuna marjakultuuride pungad asuvad maa-alusel risoomil, on need märksa paremini kaitstud pakase eest ja seega on marjakultuurid näiteks puuviljakultuuridest talvekindlamad. Eestis kultuuris kasvavatest liikidest on marjakultuurid sõstrad, astelpaju, aroonia, vaarikas, maasikas, karusmari, jõhvikas, mustikas, viinapuu. On ka söödavate marjadega ilupuid ja -põõsaid, näiteks kukerpuu, mahoonia, hõbepuu, lodjapuu, leeder, mooruspuu, sidrunväändik ja aktiniidia. Marjad (toiduaine) Mari (botaanilises mõttes) Kivistik, J. Taim ja aednik, Tallinn, Ilo, 2007
Kihulased

Kihulased (Simuliidae) on sääseliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. Kihulaste vastsete pikkus on kuni 10 mm. Kihulaste vastsed on vooluveekogudes laialt levinud, mitmeid liike esineb ka Eestis. Kihulasi on üle 2200 liigi, neist üle 1800 kuuluvad perekonda Simulium. Palju kihulaseliike toitub verest, olles näiteks Põhja-Ameerikas ja Šotimaal ka inimestele nuhtluseks. Kohata võib ka Põhja-Soomes. Eestis on kihulased linnades haruldased, maapiirkondades suvel koos sääskede ja parmudega ajalooliselt laialt levinud. *Greenhalgh, M. & Ovenden, D. (2008). Euroopa magevee-elustik. Toim. Timm, H. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 134. https://dspace.emu.ee/server/api/core/bitstreams/81e17171-4776-461e-88c8-08857b2bc4ef/content
Luuviljalised

Luuviljalised on viljapuud, mille viljas on üks seeme, mida katab viljakesta siseosadest arenenud tugev luu. Sellist vilja kutsutakse luuviljaks. Eesti põhikultuuride hulka kuuluvad luuviljalised on roosõieliste sugukonna ploomipuuliste alamsugukonnast. Erinevalt õunviljalistest on luuviljaliste õis ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga, millest areneb paljasvili.
Ubikvist

Ubikvist on elupaiga või kasvukoha suhtes vähevaliv looma- või taimeliik. Ubikvistidel on omane väga lai ökoamplituud abiootiliste tegurite suhtes. Ubikvistid on nt inimkaaslejad loomad (kodurott, kodutuvi) ja umbrohud (võilill). Kosmopoliidid Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Philip Pullman

Philip Pullman (sündinud 19. oktoobril 1946 Norwichis) on inglise lastekirjanik. "Kuldne kompass" (triloogia "Tema tumedad ained" esimene raamat). Tõlkija Eve Laur ja Harald Rajamets. Tiritamm 2002 "Inglite torn" (triloogia "Tema tumedad ained" teine raamat). Tõlkija Eve Laur. Tiritamm 2004 "Vaigust kiiker" (triloogia "Tema tumedad ained" kolmas raamat). Tõlkijad Eve Laur, Harald Rajamets ja Linda Ruud. Tiritamm 2005 "Hernetont ja tema teener". Tõlkija Kristina Uluots. Tiritamm 2009 "Põrmu raamat". Tõlkija Eve Laur. Pegasus 2017 2004 Paabeli Torni auhind ("Inglite torn") 2005 Astrid Lindgreni mälestusauhind Koduleht
Heinrich Bochmann

Heinrich Bochmann (23. jaanuar / 3. veebruar 1776 Pärnu – 19. juuni / 1. juuli 1835 Audru) oli Liivimaa vaimulik. Bochmann õppis Königsbergi ülikoolis. Ta oli aastatel 1798–1808 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja ja 1808–1835 Audru Püha Risti koguduse õpetaja ning 1828–1835 ühtlasi Pärnu praostkonna praost. Ta tegi kaastööd Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträgele: (I, 11–13) pealkirjaga "Poesien der Ehsten" 2 pulmalaulu, ühe kiigelaulu ja (II, 71–74), 4 muud eesti rahvalaulu. Ta lisas rahvalauludele oma kommentaarid, mis peegeldab tolleaegse sakslase vaateid eestlaste kohta. Bochmann Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926-1929 EEVA: Heinrich Bochmann (1776 – 1835)
Draakonikütid

"Draakonikütid" on 2006. aastal Prantsusmaa ja Taiwani koostöös valminud joonissari, mille autor on Arthur Qwak ja tootja Futurikon. Eestis on sarja näidanud Eesti Televisioon ja ETV2. Eestikeelset teksti loeb peale Toomas Kreen. Joonissarja peategelasteks on draakonikütid Gwizdo ja Lian-Chu ning väike kodustatud draakon Hector. Kaks sõpra tunnevad teineteist juba lapsepõlvest saati, kuna nad kasvasid koos üles lastekodus nimega Ema Hubbardi Farm. Seltskond peatub Norskava Draakoni külalistemajas. Saarte vahel liikumiseks kasutavad nad aiakärutaolist Püha Jüri nimelist õhusõidukit. "Draakoniküttide" tegevus toimub fiktiivses keskaegses maailmas, kus igas suuruses hõljuvatel saartel luusivad ringi kõikvõimalikud draakonid. Sarja autorid on muuhulgas inspiratsiooni saanud hiina maalikunstist ja Hayao Miyazaki filmidest. Lian-Chu on heasüdamlik hiiglane, kes valdab idamaade võitluskunste. Ta on hinnatud draakonikütt ja innukas kuduja. Gwizdo on arg, kuid nutikas kelm. Ta tegeleb lepingute ja rahaasjadega, jättes draakonite püüdmise Lian-Chu hooleks. Ta on ka õhusõiduki kaardilugeja ja piloot. Hector on heasüdamlik väike sinine draakon. Ta on igati tubli ja võimekas lemmikloom. Ta meenutab jänest, käitub nagu koer ning on hundiisuga. Ta ei räägi inglise keelt vabalt. Hector tassib meeste varustust ning sõtkub kohusetruult õhusõiduki pedaale. Jennyline on Norskava Draakoni külalistemaja suurt kasvu range perenaine. Ta on kolm korda abielus olnud ning tal on kaks tütart: Zoria ja Zaza. Gwizdo ja Lian-Chu tasuvad hotellis ööbimise ning toidu eest majapidamistöödega: pesevad nõusid, küürivad põrandaid jms. Zaza on Jennyline'i noorem tütar. Ta abistab ema külalistemajas. Zaza suur iidol on Lian-Chu, kuna temagi unistab draakonikütiks saamisest. Zoe on Jennyline'i vanem tütar. Ka tema on draakonikütt. Noble Kayo on muldvana pime ja hajameelne arst. George ja Gilbert Forrestal on vendadest draakonikütid, kes kasvasid koos Gwizdo ja Lian Chuga lastekodus üles. Nad on sarja antikangelased. Nimekiri joonissarjas tegutsevatest draakonitest Sarja tunnuslooks on The Cure'i "The Dragon Hunters Song". Sarjal on kahe hooaja peale kokku 52 jagu. 2008. aastal valmis sarja ainetel täispikk joonisfilm "Draakonikütid" ("Dragon Hunters"). Single : The Dragon Hunters Song. The Cure Draakonikütid. Filmiveeb
Mets-õunapuu

Mets-õunapuu (Malus sylvestris) on roosõieliste sugukonda õunapuu perekonda kuuluv puu. Ta on põhjapoolseima loodusliku levialaga õunapuu liik Euroopas. Eestis kasvab ta harva (rohkem läänerannikul ja saartel) tugevakasvulise puuna ja on looduskaitse all. Kõige sagedamini Saaremaal. Erinevalt Sieversi õunapuust ja aed-õunapuust on mets-õunapuul paljad (karvadeta) oksad, pungad ja lehed. Viljad on enamasti rohelised ja teravhapud. Mets-õunapuu andmebaasis eElurikkus