Paat

Paat on õõnsa ja tavaliselt pealt avatud kerega ning kajutita lihtsam ja väiksem veesõiduk. Eestis avalikul veekogul kasutatav paat pikkusega 2,5 m ja enam, mis ei ole ühtlasi primitiivne veesõiduk ega spordivahend, peab olema registreeritud vastava ametiasutuse registris. Mootoriga paati nimetatakse mootorpaadiks. Kajuti ja mootoriga paati nimetatakse kaatriks. Ajalooliselt olid paadid tekita, pealt lahtised sõude- või purjepaadid. Hiljem on ehitatud ka tekiga paate, samuti on paate varustatud mootoriga. Suurtest paatidest on välja arenenud laevad, aga selget piiri paadi ja laeva vahel ei ole. Paate kasutati juba ürgajal. Rannikul ning jõgede ja järvede ääres elavad inimesed vajasid mitmesuguse tarindiga lahtisi paate. Kuna esimesed inimesed jõudsid Austraaliasse juba 40 tuhat aastat tagasi, siis pidid neil juba sel ajal veesõidukid (parved?) olema. Kuid Kreetalt on leitud jälgi juba 130 tuhande aasta tagustest paatidest.[viide?] Vana-Egiptuses liikusid paadid mööda Niilust allavoolu aerude, ülesvoolu purjede abil. Sealjuures sõudelaevu eelistati raapurjekaile, sest sõudelaevad olid täpsemini tüüritavad. Paate saab jagada vastavalt otstarbele: pääste-, side-, kala-, matka- ja sportpaatideks käiturile: sõude-, mootor- ja purjepaatideks materjalile, kere kujule ja plangutusele. Laevapaate liigitatakse pääste- ja tööpaatideks. Tööpaate kasutatakse ühenduse pidamiseka ranniku ja teiste laevadega. julla – 2-aeruline sõudepaat, peegelahtriga luup – 6-aeruline sõudepaat, peegelahtriga vellboot – 4–8-aeruline sõudepaat, terava ahtriga kaater – 10–16-aeruline sõudepaat, peegelahtriga barkass – 16–22-aeruline sõudepaat, peegelahtriga. ruhi – ühest puust välja voolitud paat, nn küna haabjas – ühest puust laialipainutatud külgedega paat kanuu – puukoorest paat indiaanlastel kajakk – traditsiooniline nahast jahimehe paat ainudel, aleuutidel, inuittidel piroog – ühepuupaat indiaanlastel umiak – naistepaat inuittidel õmmeldud paat – plankudest, kuusejuurte või muuga kokku seotud paat, vene – ühest puust laiali painutatud külgedega paat. Paadiks on nimetatud ka mõnda sõjalaevatüüpi. Näiteks on kasutatud nimetusi suurtükipaat, torpeedopaat ja allveepaat. Need on tänapäeva mõistes keskmisest väiksemad sõjalaevad või kaatrid. Samuti nimetatakse sageli (lääne keeltest saadud laenuna) paatideks kõiki mootoriga väikelaevu ehk kaatreid.  Pikemalt artiklis Veemootorisport Tegelikult pole tänapäeval siin tegemist enam tavaliste rahvapaatidega vaid võidusõiduks kohandatud või spetsiaalselt valmistatud paatidega. Tegemist on tavaliselt kommertsklassidega, kus raha liigub nagu F1 klassi puhul. Paadid peavad olema heaks kiidetud Rahvusvahelise Veemotoliidu UIM-i määratud klassifikatsiooniühingu poolt (RINA, C.N.S.N.P., American Bureau of Shipping, Det Norske Veritas, Lloyd's Register, Nippon Kyokai Japan või Germanischer Lloyd), vt Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon. Võisteldakse kestvussõidus (piiratud maksimaalse kiirusega), paralleelslaalomis, vanade paatidega (vanus üle 25 aasta). Reeglid on üsna keerulised. Vanade paatide puhul võib näiteks võistelda ka uuemate paatidega juhul kui paadi seeriatoodang on alanud vähemalt 25 aastat tagasi. Samas antakse lisapunkte paadi vanuse järgi. Lisapunkte saab, kui paadi konstruktsiooni ja ehitust puudutavad originaaldokumendid on olemas ning kui paat on tehniliselt võimalikult algupärane (pole kasutatud uusi osi). Punkte võib saada ka paadi ilu eest. Nüüdisajal on kõige populaarsem ja kallim klass P1. Paadi korpuse pikkus 7,51–8,0 m. Mootori maksimaalne kubatuur 11 000 cm³ (päramootori puhul) või 18 000 cm³ (sisemootori korral). Võisteldakse kahes kategoorias Evolution Class ja SuperSport Class. P1 reeglid erinevad mõnel määral UIM-i reeglitest. Üks peamisi probleeme veesõidukite kasutamisel Eesti riimvees on paadi kere külge kasvavad tõruvähid. Džonki Gondel Kaater Kummipaat Lootsik Mootorpaat Paadikuur Purjekas Ruup Sampan Viislaid Väikelaev Antiigileksikon, 1. kd., lk. 302 Antiigileksikon, 1. kd., lk. 301 Tehnikaleksikon, lk. 357 Tõruvähk meresõitjate nuhtluseks, zbi.ee Eesti etümoloogiasõnaraamat, Paat Boat-related ﬁnds from H3, As-Sabiyah. Märts 2006, ISSN 0003598X Matsalus valmis kolm lootsikut. uudised.err.ee, 15. september 2011 17. november 2020 10:52, Maarja Merivoo-Parro, Doktoritöö uurib suure põgenemise väikeseid paate, err.ee (Mirja Arnshav 2020, De små båtarna och den stora flykten: Arkeologi i spåren av andra världskrigets baltiska flyktbåtar)