laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Viesatas

Viesatas (varem Viesati) on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Viesatase valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel Viesata jõe kaldal, asudes endisest piirkonna keskusest Jaunpilsist 13 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusel. Viesatases asuvad kultuurimaja, postkontor, raamatukogu ja põhikool. Külas asub Viesatase bussipeatus.. Küla kujunes endise Viesatase mõisa (Wesaht) keskuse juurde. Nõukogude perioodil ehitati asula välja kui kolhoosi Darba spars keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda. Külas kasvav Ozoli tamm on looduskaitse all. Viesatase vesiveski varemed on piirkonna üldplaneeringus ära märgitud kui säilitamist vääriv objekt. Aastal 2019 oli külas 156 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 154. Viesatase veski Viesatase veskijärv http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=23810 https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 29. juulil 2020. Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 609. lk. ISBN 9984-00-436-8. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 48
Pärnu päikeseelektrijaam

Pärnu päikeseelektrijaam ehk Pärnu päikesepark on Eesti suurim päikeseelektrijaam. See asub Pärnus endise Rääma prügimäe alal. 2018. aasta märtsis kavandatud detailplaneeringu järgi pidi 30 hektari suuruse pindalaga alast 25% kaetama 22 000 päikesepaneeliga. Park pidi valmima paari aastaga. 17. juulil 2019 avati 16 ha suurune 13 000 päikesepaneeliga Pärnu päikesepark, mis koosneb neljast jaamast, igaüks võimsusega 990 kW. Pargi aastane elektritoodang peaks olema umbes 400 MWh, millest piisab ligi 1000 majapidamise vajaduse rahuldamiseks. Elektrijaama ehitamiseks loodi ettevõte Pärnu Päikesepargid, mis on Eesti Gaasi AS ja Pärnu linnale kuuluva Paikre OÜ ühisettevõte. Investeeringu maht oli 3,5 miljonit eurot. Jaama ehitas Solar4You. FOTOD | Hanschmidt avas Pärnus Eesti suurima päikesepargi. See katab ligi 1000 majapidamise elektrivajaduse, Ärileht.ee, 17.07.2019 (vaadatud 21.07.2019) Pärnu kavandab vanale prügimäele suurt päikeseelektrijaama, ERR, 02.03.2018 (vaadatud 21.07.2019) Pärnus avatakse Eesti suurim päikeseenergiajaam, Pärnu Postimees, 16.07.2019 (vaadatud 21.07.2019)
Iraani tuumalepe

Iraani tuumalepe (ametlikult inglise keeles: Joint Comprehensive Plan of Action ehk JCPOA; eesti keeles: Ühine terviklik tegevuskava) on leping Iraani tuumaprogrammi kohta, milleni jõuti Viinis 14. juulil 2015. Leppe sõlmiti Iraani ja P5+1 (viis ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget – Hiina, Prantsusmaa, Venemaa, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid – ja Saksamaa) ja Euroopa Liidu vahel. Ameerika Ühendriikide president Donald Trump teatas 8. mail 2018, et Ameerika Ühendriigid lahkuvad ühepoolselt Iraani tuumaleppest.
Põlluliivikas

Põlluliivikas (Cicindela campestris) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 674108 Põlluliivikas andmebaasis eElurikkus
Nõmmeliivikas

Nõmmeliivikas (Cicindela hybrida) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Nõmmeliivikas andmebaasis eElurikkus
Rio Bravo

Rio Bravo on linn Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Webbi maakonnas. Asub Mehhiko piiri ääres.
Metsaliivikas

Metsaliivikas (Cicindela sylvatica) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Metsaliivikas andmebaasis eElurikkus
Väikeliivikas

Väikeliivikas (Cylindera germanica, sünonüüm Cicindela germanica) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Väikeliivikas andmebaasis eElurikkus
Suur-võrajooksik

Suur-võrajooksik (Calosoma sycophanta) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Suur-võrajooksik andmebaasis eElurikkus
Tähnik-võrajooksik

Tähnik-võrajooksik (Calosoma auropunctatum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Tähnik-võrajooksik andmebaasis eElurikkus
Violettjooksik

Violettjooksik (Carabus violaceus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Violettjooksik andmebaasis eElurikkus
Aiajooksik

Aiajooksik (Carabus nemoralis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Aiajooksik andmebaasis eElurikkus
Nahkjooksik

Nahkjooksik (Carabus coriaceus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Nahkjooksik on Eesti suurim jooksiklane (pikkus kuni 40 mm). Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 256 Nahkjooksik andmebaasis eElurikkus
Kollatähn-pungsilm

Kollatähn-pungsilm (Notiophilus biguttatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Kollatähn-pungsilm andmebaasis eElurikkus
Milanówek

Milanówek on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grodzisk Mazowiecki maakonnas. Milanówek asub Varssavi kesklinnast umbes 25 km lääne-edela suunas. Milanowo küla oli olemas juba 15. sajandil. 16. sajandil on asulat ürikutes mainitud ühe aadliku eraomandina. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul kujunes Milanówekist kuurortlinn. 20. sajandi algul sai Milanówek Varssaviga raudteeühenduse ja 1936. aastal elektrirongiühenduse. Linnaõigused sai Milanówek 1951. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071413005011-0921020?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Milanówek. Local history Virtual shtetl
Väike-kaldajooksik

Väike-kaldajooksik (Elaphrus riparius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Väike-kaldajooksik andmebaasis eElurikkus
Kerasjooksik

Kerasjooksik (Omophron limbatum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Kerasjooksik andmebaasis eElurikkus
Mügrijooksik

Mügrijooksik (Broscus cephalotes) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Mügrijooksik andmebaasis eElurikkus
Suur-kollalaiklane

Suur-kollalaiklane (Badister unipustulatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Suur-kollalaiklane andmebaasis eElurikkus
Harilik kaevur

Harilik kaevur (Dyschirius globosus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Harilik kaevur andmebaasis eElurikkus
Nelitähn-võsajooksik

Nelitähn-võsajooksik (Dromius quadrimaculatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Nelitähn-võsajooksik andmebaasis eElurikkus
Vask-ehmesjooksik

Vask-ehmesjooksik (Harpalus affinis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Vask-ehmesjooksik andmebaasis eElurikkus
Lodu-süsijooksik

Lodu-süsijooksik (Pterostichus nigrita) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Lodu-süsijooksik andmebaasis eElurikkus
Vask-süsijooksik

Vask-süsijooksik (Poecilus cupreus, vananenud nimega Pterostichus cupreus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Vask-süsijooksik andmebaasis eElurikkus
Läik-ketasjooksik

Läik-ketasjooksik (Agonum sexpunctatum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 673737 Läik-ketasjooksik andmebaasis eElurikkus
Väike-punajooksik

Väike-punajooksik (Panagaeus bipustulatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Väike-punajooksik andmebaasis eElurikkus
Suur-punajooksik

Suur-punajooksik (Panagaeus cruxmajor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Suur-punajooksik andmebaasis eElurikkus
Rist-rohujooksik

Rist-rohujooksik (Lebia cruxminor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Rist-rohujooksik andmebaasis eElurikkus
Kaelusjooksik

Kaelusjooksik (Odacantha melanura) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Kaelusjooksik andmebaasis eElurikkus
Pruun-roostejooksik

Pruun-roostejooksik (Leistus ferrugineus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 258 Pruun-roostejooksik andmebaasis eElurikkus
Kirju-koogimardikas

Kirju-koogimardikas (Sphaeridium scarabaeoides) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Kirju-koogimardikas andmebaasis eElurikkus
Must-raisamatja

Must-raisamatja (Nicrophorus humator) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Must-raisamatja andmebaasis eElurikkus
Harilik raisamatja

Harilik raisamatja (Nicrophorus vespillo) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. See putukaliik esineb ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Harilik raisamatja andmebaasis eElurikkus
Sile-raisamatja

Sile-raisamatja (Nicrophorus investigator) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Sile-raisamatja andmebaasis eElurikkus
Suur-raisamardikas

Suur-raisamardikas (Necrodes littoralis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Suur-raisamardikas andmebaasis eElurikkus
Punaselg-raisamardikas

Punaselg-raisamardikas (Oiceoptoma thoracicum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Punaselg-raisamardikas andmebaasis eElurikkus
Saluvalvur

Saluvalvur (Dendroxena quadrimaculata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Saluvalvur andmebaasis eElurikkus
Laiba-lühitiib

Laiba-lühitiib (Creophilus maxillosus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Laiba-lühitiib andmebaasis eElurikkus
Karus-lühitiib

Karus-lühitiib (Emus hirtus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Karus-lühitiib andmebaasis eElurikkus
Kirju-samblasultan

Kirju-samblasultan (Staphylinus caesareus) on mardikaliste seltsi ja lühitiiblaste sugukonda kuuluv putukaliik. Eriti laialdaselt on nad levinud Kesk-Euroopas. Eestis pole ta sage liik. Lühitiivalised, täiskasvanud kasvavad 17–25 mm pikkuseks. Keha põhivärv on must, tergiit ja pea ülaosa kuldkollaste karvalaikudega, kattetiibade värvus helepruun. Lamedat keha katavad õhukesed karvad. Neil on hästi arenenud lõualuud, millega nad saavad saagist hõlpsasti kinni haarata. Ohu korral ajab kirju-samblasultan oma lõuad laiali ja toob kõhu ette, et oma vaenlast hirmutada. Nad on lennuvõimelised mardikad. Tiivad on kattetiibade all peidus. Paaritumisaeg on kevadel ning munad munetakse otse maasse. Vastsed kooruvad mõne päevaga, aga suurema osa ajast veedavad nad maa all, kaevates endale augu, et nukkuda. Kahe kuni kolme kuuga on vastsed täielikult välja arenenud. Uue põlvkonna täiskasvanud ei paljune enne, kui nad on talvitunud. Toitub putukatest, keda leiab sõnnikult ning korjustelt. Samuti jahivad nad metsaalusel pinnal teiste putukate vastseid ja nälkjaid. Tänu lamedale kehale mahuvad nad toitu otsima ka väga kitsastesse pragudesse. Teda esineb kogu Euroopas, väljaarvatud Portugalis, Hispaanias ning kaugel põhjas. Kirju-samblasultan on termofiilne liik, mistõttu leidub teda avatud rohumaadel, nõmmedel ja päikesele avatud mäenõlvadel. Kesk-Euroopas leidub neid tavaliselt metsaservadel, luidetel ja taimestikuga kaetud kallastel. Täiskasvanud isendeid võib kohata aasta läbi, kõige rohkem maist juulini, aga neid on tihti nähtud ka talvel. Staphylinus caesareus caesareus S. c. corporaali "Imperial rove beetle articles - Encyclopedia of Life". eol.org. Vaadatud 24. novembril 2023. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 260 Merivee, Ermer; Remm, Hans (1973). Mardikate määraja. Valgus. Lk 97. "Staphylinus spp". uk beetles (inglise). Vaadatud 24. novembril 2023. "Staphylinus caesareus". insecta.pro. Vaadatud 26. novembril 2023. Kirju-samblasultan andmebaasis eElurikkus
Kirev-seenesultan

Kirev-seenesultan (Oxyporus rufus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Kirev-seenesultan andmebaasis eElurikkus
Kaldalöövlane

Kaldalöövlane (Paederus littoralis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Kaldalöövlane andmebaasis eElurikkus
Soolöövlane

Soolöövlane (Paederus riparius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Soolöövlane andmebaasis eElurikkus
Salelöövlane

Salelöövlane (Paederus fuscipes) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Salelöövlane andmebaasis eElurikkus
Lõuna-näpitspõrnikas

Lõuna-näpitspõrnikas (Platycerus caraboides) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Lõuna-näpitspõrnikas andmebaasis eElurikkus
Kintaki keel

Kintaki keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Kedahi ja Peraki osariigi ning Tai piirialadel. Kõnelejate arv oli 2008. aastal 110. https://www.ethnologue.com/language/knq
Laibasitikas

Laibasitikas (Trox scaber) on mardikaliste seltsi laibasitika (Trox) perekonda kuuluv putukaliik. Ta elab ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 262 Laibasitikas andmebaasis eElurikkus
Sarviksitikas

Sarviksitikas (Copris lunaris) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Ta elab ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Sarviksitikas andmebaasis eElurikkus
Puna-roojasitikas

Puna-roojasitikas (Aphodius fimetarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Puna-roojasitikas andmebaasis eElurikkus
Punajalg-roojasitikas

Punajalg-roojasitikas (Aphodius rufipes) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Punajalg-roojasitikas andmebaasis eElurikkus
Harilik maipõrnikas

Harilik maipõrnikas (Melolontha hippocastani) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Harilik maipõrnikas andmebaasis eElurikkus
Juunipõrnikas

Juunipõrnikas (Amphimallon solstitiale) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Juunipõrnikas andmebaasis eElurikkus
Aiapõrnikas

Aiapõrnikas (Phyllopertha horticola) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 264 Aiapõrnikas andmebaasis eElurikkus
Õiepõrnikas

Õiepõrnikas (Gnorimus nobilis) on mardikaliste seltsi põrniklaste (Scarabaeidae) sugukonda kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Õiepõrnikas andmebaasis eElurikkus
Täpikpõrnikas

Täpikpõrnikas (Oxythyrea funesta) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Täpikpõrnikas andmebaasis eElurikkus
Asjaõigus

Asjaõigus on õigusnormide kogu, mis reguleerib isikute suhet asjadesse. Asjaõigus järgneb asjale, st liigub asjaga kaasa, kui asja füüsiliselt liigutatakse. Rahvusvahelise eraõiguse kohaselt kohaldatakse asjade suhtes selle riigi õigust, kus asi asub (lex rei sitae). Asjaõiguse tekkimisel, muutmisel ja lõppemisel järgitakse selle riigi õigust, kus asi asub tekkimise, muutmise või lõppemise hetkel. Omand (dominium) kui absoluutne asjaõigus, täielik võim asja üle; Piiratud asjaõigused (iura in re aliena), mis annavad teatud õigused asjale, aga ei ulatu kunagi täieliku võimuni asja üle. Nad jagunevad: Kasutamisõigusteks, mis annavad isikule õiguse kasutada võõrast asja: Kasutusvaldus Reaalservituut Isiklik kasutusõigus Hoonestusõigus Realiseerimisõigusteks, mis annavad isikule õiguse teatud tingimustel asi rahaks teha: Pandiõigus Reaalkoormatis Omandamisõigusteks, mis annavad isikule teatud tingimustel õiguse saada omanikuks või omandada sellele muu õigus Ostueesõigus Rooma asjaõigus
Vaskpõrnikas

Vaskpõrnikas (Potosia cuprea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Vaskpõrnikas andmebaasis eElurikkus
Purpurpõrnikas

Purpurpõrnikas (Omaloplia ruricola) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Purpurpõrnikas andmebaasis eElurikkus
Hiidhundlane

Hiidhundlane (Chalcophora mariana) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Hiidhundlane andmebaasis eElurikkus
Pronksaardlane

Pronksaardlane (Buprestis rustica) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 266 Pronksaardlane andmebaasis eElurikkus
Sinihundlane

Sinihundlane (Phaenops cyanea, vananenud nimega Melanophila cyanea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Sinihundlane andmebaasis eElurikkus
Harilik salehundlane

Harilik salehundlane (Agrilus viridis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Harilik salehundlane andmebaasis eElurikkus
Sarviknaksur

Sarviknaksur (Ctenicera pectinicornis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Sarviknaksur andmebaasis eElurikkus
Vasknaksur

Vasknaksur (Ctenicera cuprea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Vasknaksur andmebaasis eElurikkus
Kinaver-punanaksur

Kinaver-punanaksur (Ampedus cinnaberinus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Kinaver-punanaksur andmebaasis eElurikkus
Iraani-Suurbritannia suhted

Iraani-Suurbritannia suhted on Iraani ja Suurbritannia kahepoolsed suhted. Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel on viimastel aastatel[viide?] suurepäraselt paranenud ning kahe riigi läbikäimine muutus pärast mõõduka Iraani presidendi Hassan Rouani valimist 2013. aastast veelgi tihedamaks. Suhe kahe riigi vahel on aga pärast konservatiivse Theresa May valimist Briti peaministriks märkimisväärselt halvenenud, kes on Iraani suhtes karmimat lähenemist rakendanud.
Suur-punanaksur

Suur-punanaksur (Ampedus sanguineus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Suur-punanaksur andmebaasis eElurikkus
Tõmmu-punanaksur

Tõmmu-punanaksur (Ampedus balteatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Tõmmu-punanaksur andmebaasis eElurikkus
Triibuline viljanaksur

Triibuline viljanaksur (Agriotes lineatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Triibuline viljanaksur andmebaasis eElurikkus
Garwolin

Garwolin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Garwolini maakonna halduskeskus. Garwolin asub Varssavi kesklinnast umbes 56 km kagus. Asulat on esmamainitud 1369. aastal. Garwolin sai linnaõigused enne 1423. aastat. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast. Garwolin Encyklopedia PWN Historia Miasto Garwolin
Punakõht-lehenaksur

Punakõht-lehenaksur (Athous haemorrhoidalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Punakõht-lehenaksur andmebaasis eElurikkus
Ristnaksur

Ristnaksur (Selatosomus cruciatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Ristnaksur andmebaasis eElurikkus
Kaelusnaksur

Kaelusnaksur (Cardiophorus ruficollis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Kaelusnaksur andmebaasis eElurikkus
Davõd Arahhamija

Davõd Arahhamija (ukraina keeles Давид Георгійович Арахамія, gruusia keeles დავით არახამია; sündinud 23. mail 1979 Sotšis) on gruusia päritolu Ukraina poliitik, ärimees ja ühiskonnategelane. Alates 29. augustist 2019 on ta Ukraina Ülemraada erakonna Rahva Teener fraktsiooni esimees. На реструктуризацию “Укроборонпрома” потребуется 4-5 лет, - Арахамия - Lb.ua, 21.08.2019
Niidumardikas

Niidumardikas (Dascillus cervinus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Niidumardikas andmebaasis eElurikkus
Harilik jässaklane

Harilik jässaklane (Byrrhus pilula) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Harilik jässaklane andmebaasis eElurikkus
Suur-varjejalg

Suur-varjejalg (Microcara testacea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 268 Suur-varjejalg andmebaasis eElurikkus
Südatähn-pehmekoor

Südatähn-pehmekoor (Cantharis rustica) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik. Putukat on ka Eestis, Supilinnas. Michael Chinery, 2005. Euroopa putukad. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 270. Südatähn-pehmekoor andmebaasis eElurikkus