laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused on 50. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimuvad Rootsis Östersundis 6.–17. märtsini. Lisaks Östersundile kandideeris maailmameistrivõistluste korraldajaks ka Antholz, Nové Město ja Hantõ-Mansiisk kuid IBU kongressil valiti maailmameistrivõistluste korraldajaks Östersund. Östersundis on maailmameistrivõistlusi varem peetud kahel korral: 1970. ja 2008. aastal. Ajad on toodud kohalikus kellaajas. Kuupäev: 9. märts Osavõtjaid: 104 võistlejat Maailmameister 2017: Benedikt Doll Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. märts Osavõtjaid: 58 võistlejat Maailmameister 2017: Martin Fourcade Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. märts Osavõtjaid: 102 võistlejat Maailmameister 2017: Lowell Bailey Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. märts Osavõtjaid: 26 võistkonda Maailmameister 2017:  Venemaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Maailmameister 2017: Simon Schempp Ametlikud tulemused Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 95 võistlejat Maailmameister 2017: Gabriela Koukalová Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. märts Osavõtjaid: 55 võistlejat Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. märts Osavõtjaid: 93 võistlejat Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier Ametlikud tulemused Kuupäev: 16. märts Osavõtjaid: 23 võistkonda Maailmameister 2017:  Saksamaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 17. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Maailmameister 2017: Laura Dahlmeier Ametlikud tulemused Kuupäev: 7. märts Osavõtjaid: 26 võistkonda Maailmameister 2017:  Saksamaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 14. märts Osavõtjaid: 28 võistkonda Ala oli esimest korda maailmameistrivõistluste kavas Ametlikud tulemused IBU. "IBU WCH´s 2019 elected". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2014. Vaadatud 17.02.2019. "Competition Program". 2019ostersund.se. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.04.2019. Vaadatud 17.02.2019. Ametlik koduleht
Sighetu Marmației

Sighetu Marmației (kuni 1964. aastani Sighet; ungari keeles Máramarossziget) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn on ajaloolise Marmaatia piirkonna keskus. Linna haldusalasse kuulub viis küla: Iapa (Kabolapatak), Lazu Baciului (Bácsiláz), Șugău (Sugó), Valea Cufundoasă (Mélypatak) ja Valea Hotarului (Határvölgy). Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1326. aastal, linnaõigused sai 1352. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sighetu Marmației elanikest rumeenlasi 76,07%, ungarlasi 11,73%, ukrainlasi 1,99%, mustlasi 1,3% ja teistest rahvustest inimesi 0,24%. Rahvus oli teadmata 8,65%-l inimestest. Sighetu Marmațieis on sündinud kirjanik ja poliitaktivist Elie Wiesel (1928–2016). Hust, Ukraina Oława, Poola Kolomõja, Ukraina Naapoli, Itaalia Kiryat Yam, Iisrael 2021 Romanian census Sighetu Marmației, Elie Wiesel Memorial House Welcome to Romania
Lindhorsti ühisvald

Lindhorsti ühisvald (Samtgemeinde Lindhorst) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 34,34 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7822 inimest. Selle keskus on Lindhorst. Lindhorsti ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Beckedorf Heuerßen Lindhorst Lüdersfeld
Nenndorfi ühisvald

Nenndorfi ühisvald (Samtgemeinde Nenndorf) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 51,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 259 inimest. Selle keskus on Bad Nenndorf. Nenndorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Bad Nenndorf Haste Hohnhorst Suthfeld
Marks & Spencer

Marks & Spencer Group plc (tuntud ka kui M&S) on suur Briti rahvusvaheline jaemüüja, mille peakorter asub Westminsteris Londonis. Marks & Spencer spetsialiseerub riide-, kodu- ja luksuskaupade müümisele. Ettevõte on registreeritud Londoni börsil ning kuulub indeksisse FTSE 100 Index. Marks & Spencer asutati 1884. aastal Leedsis. Ettevõte asutajad olid Sir Michael Marks ja Thomas Spencer. Marks & Spenceri poed olid Eestis kuni 2017. aastal 9. juulini. Poed asusid Kristiine keskuses ja Rocca al Mare kaubanduskeskuses.
Niedernwöhreni ühisvald

Niedernwöhreni ühisvald (Samtgemeinde Niedernwöhren) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 64,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8103 inimest. Selle keskus on Niedernwöhren. Niedernwöhreni ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Lauenhagen Meerbeck Niedernwöhren Nordsehl Pollhagen Wiedensahl
Nienstädti ühisvald

Nienstädti ühisvald (Samtgemeinde Nienstädt) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 30,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 086 inimest. Selle keskus on Helpsen. Nienstädti ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Helpsen Hespe Nienstädt Seggebruch
Rodenbergi ühisvald

Rodenbergi ühisvald (Samtgemeinde Rodenberg) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 86,2 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 674 inimest. Selle keskus on Rodenberg. See asub Schaumburgi kreisi idaosas Deisteri ja Sünteli nõlvadel. Rodenbergi ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Apelern Hülsede Lauenau Messenkamp Pohle Rodenberg
Best Buy

Best Buy Co., Inc. on Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline koduelektroonika jaemüüja, mille peakorter asub Richfieldis Minnesotas Ameerika Ühendriikides. Ettevõte asutas 22. augustil 1966 St. Paulis Minnesotas Richard M. Schulze. Best Buy kauplused asuvad Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Mehhikos ja Puerto Ricos. Best Buy jaoks töötab rohkem kui 125 000 inimest.
Sachsenhageni ühisvald

Sachsenhageni ühisvald (Samtgemeinde Sachsenhagen) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 62,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9367 inimest. Selle keskus on Sachsenhagen. Sachsenhageni ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Auhagen Hagenburg Sachsenhagen Wölpinghausen
Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus

AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus (varasema nimega AS Tallinna Prügila) on Eesti jäätmekäitlusettevõte. Ettevõte tegeleb eelkõige tavajäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamisega. Tegevuse käigus muu hulgas toodetakse jäätmekütust, kompostitakse biojäätmeid, käideldakse koldetuhka. Ettevõtte omanik on Tallinna linn. Ettevõte asutati 2003. Ettevõttes töötab 26 inimest. https://www.tjt.ee/ettevottest (vaadatud 17.02.2019) Koduleht
Prantsuse Kõrgem Sõjakool

Prantsuse Sõjakool (prantsuse keeles École de guerre) on kõrgem sõjakool Pariisis, mis loodi aastal 1876. Sõjakool toimis institutsioonina järjepidevalt kuni 1993. aastani, mil see läks Prantsuse Ühendatud Kaitsekolledži (Collège interarmées de Défense ehk CID) käsutusse. See reorganiseeriti omakorda 2011. aastal taas Sõjakooliks (École de guerre), mis töötab kõrgema sõjakoolina ka praegu. Kooli eesmärk oli pärast Prantsusmaa 1870. aastatel kogetud sõjalisi kaotusi koolitada kõrgemaid ohvitsere ja staabiohvitsere, kes suudaksid moodsa sõjapidamise nippe ka praktikas rakendada. Kõrgema Sõjakooli loomise taga seisis tollane Prantsuse sõjaminister Ernest Courtot de Cissey, kes seadis sisse kaheaastased kursused. 1880. aastal käis Kõrgema Sõjakooli nimi juba ka seadusandlusest läbi ja kool riigistati. Kooli üks tugevamaid külgi oli praktiliste olukordade lahendamine ja taktika õpetamine. 1890. aastatel hakati suuremat rõhku panema militaarajaloole, strateegiatele ning üldtaktikale. Kooli kodulehe andmetel on koolis õppinud kokku ligikaudu 12 000 õpilast, nende hulgas 3000 välismaalast. 1920.–1930. aastatel oli Pariisi Kõrgem Sõjakool üks mainekamaid maailmas ja teiste hulgas lähetati sinna õppima ka kümmekond Eesti Kaitseväe kõrgemat ohvitseri, kellest taheti koolitada Kaitseväe juhatuse liikmeid. Õppeaeg akadeemias kestis kaks aastat ja korraga õppis Pariisis kaks ohvitseri, eestlaste puhul esimese aasta õppur-ohvitser ja teise aasta õppur-ohvitser. 1923–1925 Nikolai Reek (endine Bažõkov; 1890–1942), kindralleitnant; hukati Nõukogude võimu poolt Usollagis Siberis. 1924–1926 Richard Tomberg (1897–1982 Tallinn), kindralmajor. 1925–1927 Aleksander Jaakson (1892–1942), kindralmajor; hukati Nõukogude võimu poolt Sverdlovskis Sosva vangilaagris. 1926–1928 Herbert Grabbi (1896–1942), kolonel, Pätsi vanem käsundusohvitser; hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis. 1927–1929 Herbert Brede (1888–1942), kindralmajor, hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis. 1928–1930 August Traksmaa (end Traksmann, 1893–1942), kindralmajor, hukati Nõukogude võimu poolt Sevurallagis. 1929–1931 Herbert Voldemar Freiberg (alates 1936 Raidna, 1897–1942), kolonel, kaitseväe atašee Poolas ja Rumeenias, Kõrgema Sõjakooli õppejõud ja ülem, hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis. 1930–1932 Artur Normak (1895–1941), kolonel, Sõjaväe Tehnikakooli ülem, hukati Tallinnas NKVD poolt. 1933–1935 Karl Johann Laurits (1892–1941), kolonel, kaitseväe atašee Prantsusmaal ja Belgias, hukati Tallinnas NKVD poolt. 1936–1938 Johannes Reinola (end Reinglas, 1896–1942), hukati Nõukogude võimu poolt Norilskis Norillagis. Väidetavalt alustas õpinguid ja õppis Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis mõned kuud (kuid ei lõpetanud) ka Johannes Soodla (1897–1865, suri Saksamaal), kolonel. (Info pärineb üllitisest Vaba Eesti Sõna, 03.06.1965) www.ecole-superieure-de-guerre.fr http://secreturbanist.blogspot.com/2018/10/prantsuse-korgem-sojakool-1920ndad.html http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/18173/seene_andres.pdf
Audru Kultuuri- ja Spordikeskus

Audru Kultuuri- ja Spordikeskus on Pärnu maakonnas Audru asulas asuv asutus, mida haldab Pärnu linnavalitsus. Keskusel on kolm struktuuriüksust: Audru Kultuurikeskus Audru Muuseum Audru Spordikeskus. Põhimääruse järgi on kultuurikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanike kultuurialane teenindamine ning neile võimaluste loomine vaba aja veetmiseks ning kultuuri- ja huvitegevuseks, samuti kultuurielu koordineerimine, korraldamine ja koostöö arendamine teiste Audru osavalla piirkondadega". Põhimääruse järgi on spordikeskuse põhitegevuse eesmärk "Audru osavalla elanikele ja organisatsioonidele võimaluste loomine spordiga tegelemiseks ja sporditeenuste osutamine". https://www.riigiteataja.ee/akt/403072018005 (vaadatud 17.02.2019) Koduleht
Kopli (Saaremaa)

Kopli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ahnsen

Ahnsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 3,43 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1036 inimest. Kuulub Eilseni ühisvalda. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Bad Eilsen

Bad Eilsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 2,46 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2598 inimest. Vald asub umbes 11 km Stadthagenist edelas ja 13 km Mindenist kagus. Kuulub Eilseni ühisvalda. Kirik Fürstenhofi hotell Kohalik park Aerofoto Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bad-eilsen.de Bad Eilsen Reunion
Narodnoje Radio

Narodnoje Radio on venekeelne raadiojaam Eestis. Raadiojaama omanik on Tallinnas tegutsev Duo Media Networks. Raadiojaam alustas tegevust 1992. aastal[viide?] ja on ühtlasi Eesti vanim erakapitalil põhinev venekeelne raadiojaam. Raadiojaama eelkäija on 100FM. https://web.archive.org/web/20190217153722/https://www.eestimeedia.ee/tegevusalad/raadio/narodnoe-radio/ (vaadatud 17.02.2019) https://web.archive.org/web/20190217212907/https://narodnoeradio.ee/o-radio/ (vaadatud 17.02.2019) Harjumaa DAB+ ja Narva 100,0 MHz Ida-Virumaa 96,3 MHz Kesk-Eesti DAB+ Lääne-Virumaa DAB+ Tartumaa DAB+ Pärnumaa DAB+ Koduleht
Buchholz (Schaumburg)

Buchholz on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 1,76 km². 31. detsembril 2017 elas seal 750 inimest. Kuulub Eilseni ühisvalda. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Heeßen

Heeßen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 1,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1385 inimest. Kuulub Eilseni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.heessen-schaumburg.info
Luhden

Luhden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 4,35 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1102 inimest. Kuulub Eilseni ühisvalda. Esimene kinnitatud viide Luhdenile (kujul Ludhen) on Obernkircheni kloostri ürikust aastast 1281. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.luhden.com
Külma (Saaremaa)

Külma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lindhorst

Lindhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 7,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4361 inimest. Vald asub umbes 8 km Stadthagenist kirdes ja 35 km Mindenist idas. Lindhorst on Lindhorsti ühisvalla keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Lindhorst – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Heuerßen

Heuerßen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 3,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 925 inimest. Kuulub Lindhorsti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lüdersfeld

Lüdersfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 12,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1083 inimest. Kuulub Lindhorsti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Beckedorf

Beckedorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 9,83 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1453 inimest. Kuulub Lindhorsti ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Laugu

Laugu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Külas asub endise kooli lähedal kaitse alla võetud pinnavorm: Laugu astang. Laugu mõis Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Laugu keskkonnaportaalis (vaadatud 17.12.2015)
Aasta kokk

Aasta kokk on aunimetus, mida annab välja Eesti Peakokkade Ühendus. Aunimetust antakse aastast 1995. ... 2016 Aleksander Kolomar 2017 Piret Pusse 2018 Vladislav Borovik. https://web.archive.org/web/20190217172336/http://chef.ee/uritused/aasta-kokad (vaadatud 17.02.2019) http://chef.ee/uritused/aasta-kokad
Hiiu lossist – Siberisse

"Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist" on Mihkel Aitsami ajalooline romaan. Romaan ilmus 1937. aastal kõigepealt ajalehe Päewaleht järjejutuna ning samal aastal omaette raamatuna. Raamatu uustrükk anti välja 2009. aastal. Romaan räägib mereröövlina tuntuks saanud Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergist, tema elust ja tegevusest Hiiumaal, konfliktidest Jakob Pontus Stenbockiga ning viimase juhtimisel toimunud kohtuprotsessist Ungern-Sternbergi üle süüdistatuna laevakapten Carl Johan Malmi tapmises. Ungern-Sternberg mõisteti tapmises süüdi ja saadeti sundasumisele Tobolskisse. Kõrvalliinina läbib romaani Suuremõisa mõisast põgenenud, ühel Rootsi laeval madrusena töö leidnud ning hiljem kapteniks tõusnud talupoja Leemeti ja talutüdruk Malle armastuslugu. Põhisündmustikuga lõdvalt seotuna ilmestavad romaani fragmentaarselt nii kõrvalepõiked olustikukirjeldustesse kui ka vene tolliametniku korduvad ebaõnnestunud katsed salakaubavedajate vahelevõtmiseks. 2009. aasta uustrükile kirjutas saatesõna Helgi Põllo, kelle arvates raamatu rütm lonkab teemaliinide rohkuse tõttu. Lugedes kerkivat mitu korda esile küsimus, kelle lugu selles õigupoolest jutustatakse. Teisest küljest toob ta välja, et romaanis leiduvad ajalookäsitlused, näiteks Kõpu tuletorni teemal, on igati asjalikud. Siiski esinevad Põllo järgi teoses ka mitmed ebatäpsused kohaliku kõnepruugi ning koha- ja isikunimede osas. Ka Kai Aareleid on sarnaselt Põllole välja toonud, et teose puhul jääb kohati arusaamatuks, kelle lugu selles jutustatakse. Tema arvates on raamat "segu kodu-uurimuslikest märkmetest ja fiktsiooni sugemetega kroonikast". Teost arvustanud Jüri Kivimäe on nentinud, et "kauniskirjanduse asjatundjad kindlasti ei annaks Aitsami stiilile kõrget hinnet". Ta leiab, et teose ülesehitus on rabe ja selle "pildid vahelduvad kaleidoskoopilise kiirusega". Kirjanduslik stiil jääb Kivimäe järgi raamatus ajaloolise tõepärasuse varju. 1937: "Hiiu lossist – Siberisse". Päewaleht, 4. juuni 1937 – 20. juuli 1937. 1937: "Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist". Tallinn: Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1937. 2009: "Hiiu lossist – Siberisse: ajalooline romaan legendaarseist Hiiu mereröövleist". Tartu: Ilmamaa, 2009. ISBN 9789985773192 (2. tr), ISBN 9789985773543 (3. parand tr) Helgi Põllo. "Saatesõna". Hiiu lossist – Siberisse. Tartu: Ilmamaa, 2009, lk 213–231. Kai Aareleid. Üks jutt Hiiumaalt Varraku raamatublogi, 4. august 2009. Jüri Kivimäe. Ungru krahvi lood – unustatud põnevust Hiiumaa ajaloost Estonian World Review, 9. oktoober 2009.
Pionersk

Pionersk oli Gdanskis ehitatud baaslaev, mis valmis 1963. aastal. Laeva kodusadam oli Kaliningrad. Projekt B-64 (ПНР), tüüp PIONERSK pardanumber КП-0121 mahutavus 13639 grt mõõtmed 165,51 x 21s34 x 12,65 Pionersk uppus 31. oktoobril 1994, kui töötas ujuva kalavabriku režiimis Lerwiki reidil, hukkumiskoordinaadid 60°07.2N, 01°10.4W. "FleetPhoto:Пионерск". Vaadatud 17.02.2019. "List of casualties of Russia and other post-soviet countries". Vaadatud 17.02.2019.
Laugu-Liiva

Laugu-Liiva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Leisi valda ja kandis nime Liiva. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Mari-Ann Aavik-Roosaar

Mari-Ann Aavik-Roosaar (kuni 1954 Mari-Ann Aavik; 6. juuli 1924 Tartu – 14. märts 2009 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi arst. Ta lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus ta alustas 1945. aastal õpinguid oma meditsiinilise hariduse lõpetamiseks. Ta lõpetas 1951. aastal Stockholmis Karolinska Instituudi ja sai meditsiinilitsentsiaadi kraadi. Ta töötas arstina Stockholmis, spetsialiseerudes kirurgiale. 1961. aastal tegi ta vastavad eksamid ja temast tuli Rootsi esimene spetsialiseerunud naiskirurg. 1956, 1. aprill Rootsi Kirurgiaseltsi esimene naisliige Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige. Ta abiellus 1954. aastal geoloog Heino Roosaarega, neil sündisid poeg Jaan ja tütar Mari Ann. "Kvinnliga kirurger födda 1872–1942, med svensk utbildning och verksamhet i Sverige". 31. oktoober 2007. Rootsi keeles 1951 "Ingen kvinnlig kirurg finns än i Sverige". Idun, 14. juuni 1951. Rootsi keeles 1951 "Visadus – medikus". Stockholms-Tidningen Eestlastele nr 333, 15. juuni 1951. Lk 2 2000 Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940-1960". Eessõnad Helmut Piirimäe ja Ilo Käbin. Tallinn 2000. Lk 551 2009 Leinakuulutus. Eesti Päevaleht nr 11, 25. märts 2009. Lk 11 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 "Kvinnliga kirurger födda 1872–1942, med svensk utbildning och verksamhet i Sverige". 31. oktoober 2007. Rootsi keeles TLÜAR väliseesti isikud
Ööjooksik

Ööjooksik (Cymindis) on mardikaliste perekond jooksiklaste sugukonnast. Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Neist umbes 10 elab Euroopas. Eestis elab kolm liiki ööjooksikuid. Cymindis angularis Cymindis macularis Cymindis vaporariorum
Haste

Haste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Valla pindala on 11,13 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2724 inimest. Kuulub Nenndorfi ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.  Haste – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis www.haste.de
Linnaka

Linnaka on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda. Seal asub Karja Katariina kirik. Eesti külade loend Karja vana kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Annika Strandhäll

Annika Viktoria Strandhäll (sündinud 30. aprillil 1975 Göteborgis) on Rootsi ametiühingutegelane ja sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on 3. oktoobrist 2014 Rootsi sotsiaalkindlustusminister. Lisaks oli ta 3. oktoobrist 2014 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi tervishoiu- ja sotsiaalminister. Veel oli ta aastal 2017 Rootsi rahvatervise, tervishoiu- ja spordiminister.
Chaim Nachman Bialik

Chaim Nachman Bialik (9. jaanuar 1873, Ivnitsa, Žõtomõri oblast, Volõõnia kubermang, Venemaa – 4. juuli 1934, Viin, Austria) oli juudi heebrea- ja jidišikeelne prosaist ja luuletaja, sionistlik aktivist. Bialik oli üks tänapäevase heebrea luule esilaulikuid. Ehkki ta suri enne Iisraeli riigi asutamist, on ta nimetatud Iisraeli rahvuspoeediks. Chaim Nachman Bialik sündis tänapäeva Ukrainas, toonases Vene tsaaririigis, õppis Talmudit Leedus rabi Naftali Zvi Yehuda Berlini juures, tegutses seejärel õpetaja, kirjaniku ja ettevõtjana Odessas ja mujal Ukrainas, Poolas Sosnowiecis ja Varssavis. Pärast bolševike võimuletulekut lubati tal 1921. aastal emigreeruda ainult Maksim Gorki eestkostel. Seejärel elas ta pikemal Saksamaal ja Iisraelis, peamiselt Tel Avivis (tänapäevase aadressiga Bialiku tänav 22), kuhu ta kolis ka oma kirjastuse. Tema luule aitas kaasa moodsa heebrea kirjanduse taassünnile. Selle mõju on nii ulatuslik, et tervet talle järgnenud põlvkonda heebrea luuletajaid, kuhu kuuluvad näiteks Jacob Steinberg ja Jacob Fichman, nimetatakse Bialiku põlvkonnaks. Bialiku luulet on tõlgitud enam kui 30 keelde, paljud ta luuletused on viisistatud. Kuna Bialik kirjutas enamiku luulest aškenazi häälduse põhjal, nüüdisajal kasutatakse Iisraeli heebrea keeles aga sefardi hääldust, loetakse tema tekste harva samas meetrumis, milles ta need kirjutas. Bialiku järgi nimetati Eesti suurim juudi kultuuriselts, Tallinnas 1918. aastal loodud Bjalik. 1931. aastal külastas Bialik ka Eestit. Chaim Nachman Bialik oli Ameerika neuroteadlase ja näitleja Mayim Bialiku vanavanavanaisa onu.
Aasta naiskoor

Aasta naiskoor on Eesti Naislaulu Seltsi välja antav aunimetus silmapaistvale naiskoorile. 2009 ETV Noortekoor 2010 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor 2011 Eesti Koorijuhtide Naiskoor 2012 Naiskoor Vanaemad 2013 Emajõe Ööbikud 2014 ... 2015 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor 2016 Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor 2017 Naiskoor Tempera 2018 Gaudete 2019 Meretule ja Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor aasta koor https://www.naislauluselts.ee/ (vaadatud 17.02.2019)
Audru valla segakoor

Audru valla segakoor on segakoor, mis koosneb Pärnu maakonna endise Audru valla lauljatest. Koori juhatab Tiia Tamm. Koor registreeriti Äriregistris 2007. Koor Facebookis