laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konsul (Vana-Rooma)

Konsul oli Vana-Roomas täidesaatva võimu teostaja. Igaks aastaks valiti kaks konsulit. Konsulid võisid Rooma riigis kõike teha: olla vahekohtunikud, kinnitada, määrata ja valitseda. Nad olid sõjaväe juhid ja esindasid Rooma riiki välissuhtluses ning juhtisid senatit. Piiranguid oli nende võimule tõesti vähe, kuid üks tähtsamaid piiranguid seisnes selles, et valiti kaks konsulit ja nad toimisid tavaliselt teineteise kontrollijatena. Konsulid valiti rahvakoosolekul (tsenturiaatsetel komiitsidel) ja nende ametiaeg oli üks aasta algusega 1. jaanuaril (kuigi neid sai tagasi valida). Nende võimu täiendas tribuunide ja tsensorite süsteem; viimased võisid konsulite tegevust blokeerida. Peale selle võisid konsulite võimu varjutada määratud diktaatorid, kes võisid eriolukorras hakata valitsema konsulitest sõltumatult (kuid diktaatorid olid ametisse pandud konsulite poolt ning jäid tavaliselt ametisse ainult üheks kuuekuuliseks perioodiks). Konsuliamet jäi püsima ka pärast vabariigi muutumist impeeriumiks. Keisririigiaegsetel konsulitel oli palju väiksem võim kui vabariigiaegsetel. 541 tühistas keiser Justinianus I konsuliameti, pidades seda mõttetuks ja laostavalt kulukaks. Ometi säilisid konsulid teatud vormis ka pärast seda. Konsuliteks olid siis tavaliselt Rooma keisrid, kes kandsid konsuli tiitlit mingi sündmuse puhul. Enamasti kasutatigi tol ajal seda tiitlit keisri kroonimise ajal. Keiser Leo VI tühistas Bütsantsi seadusi reformides konsuliameti (ka tseremoniaalsena) veel kord ning sellest ajast kadus see jäädavalt. Konsuliamet püsis Vana-Roomas kokku umbes 1395 aastat. Vana-Rooma konsulite loend San Marino kaptenregendid
1782

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1778 | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | ► | ►► 1782. aasta (MDCCLXXXII) oli 18. sajandi 82. aasta. ... Vana-Põltsamaa mõisnik ja suurettevõtja Woldemar von Lauw hakkas juba varem toodetud klaasisortidele lisaks tootma ka portselani. Ilmusid esimesed talurahvale mõeldud juturaamatud: Friedrich Gustav Arveliuse jutukogumik "Üks Kaunis Jutto ja Öppetuse-Ramat" ja Friedrich Wilhelm Willmanni "Juttud ja Teggud, kui ka Monningad Öppetused mis maiapidamisse pärrast tarwis lähtwad". ... 11. oktoober – Steen Steensen Blicher, Taani kirjanik 27. oktoober – Niccolò Paganini, Itaalia muusik ja helilooja 13. november – Esaias Tegnér, rootsi luuletaja, kreeka keele professor ja piiskop 1. jaanuar – Johann Christian Bach, Saksa helilooja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 104
Charlotte Corday

Charlotte Corday (täisnimega Marie Anne Charlotte Corday d'Armont; 27. juuli 1768 – 17. juuli 1793) oli vaesunud prantsuse aadlidaam, žirondiinide toetaja, kes läks ajalukku revolutsionääri Jean-Paul Marat' tapjana. Cordayd ajendasid Marat'd tapma septembris 1792 Pariisi vanglates toime pandud tapatalgud, mille eest pidas ta vastutavaks just Marat'd. Nii lootis Corday lõpetada revolutsioonilise terrori. Marat' vastuvõtule õnnestus tal pääseda 13. juulil 1793 ettekäändega, et tal on teavet žirondiinide plaanitava ülestõusu kohta Caenis. Ajal, mil Marat pani kirja Corday loetletud žirondiinide nimesid, haaras too salli seest noa ja lõi Marat'd rinda, mille tagajärjel viimane suri. Charlotte Corday hukati neli päeva pärast toime pandud mõrva giljotiinil rahvahulkade rõõmuhüüete saatel. Tema tegu ei suutnud peatada jakobiinide terrorit, pigem andis sellele veelgi hoogu ja pakkus tuge mitmete juhtivate revolutsionääride misogüünilistele seisukohtadele. Marat kuulutati revolutsiooni märtriks ning rahvas hakkas teda veelgi enam austama. Konservatiivide jaoks on aga just Corday olnud märter, kes mõrvas revolutsioonilise koletise Marat'. Eriti domineeriv oli see seisukoht Prantsusmaal Napoleon III valitsusajal.
Termiline väsimus

Termiline väsimus ehk termoväsimus on tugevusõpetuses materjali väsimus paljukordsete kuumutus- jahutustsüklite vältel. Detail, mis töötab olukorras, kus temperatuur muutub suurtes piirides võib puruneda termilise väsimuse tõttu.
1783

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | 1790. aastad | 1800. aastad | 1810. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1779 | 1780 | 1781 | 1782 | 1783 | 1784 | 1785 | 1786 | 1787 | ► | ►► 1783. aasta (MDCCLXXXIII) oli 18. sajandi 83. aasta. Versailles' rahu, millega Inglismaa tunnistas Ameerika Ühendriigid iseseisvaks. 19. aprill – USA Kongress kuulutas Ameerika Iseseisvussõja lõppenuks. 14. märts (vkj 3. märts) – asutati Kuressaare oblast. 14. mai (vkj 3. mai) – Vene keisri Katariina II ukaasiga kaotati Eestis läänisüsteem ja läänid muudeti alloodideks. Baltikumis kaotati ka Venemaast erinev maksusüsteem. 14. juuli (vkj 3. juuli) – Balti provintside halduskorraldus muudeti Venemaaga sarnaseks: Eesti- ja Liivimaa kubermang muudeti asehaldurkondadeks, mille etteotsa määrati asehaldur. 18. oktoober (vkj 7. oktoober) – Tartumaast eraldati uus maakond, Võrumaa, mille keskuseks määrati Vana-Koiola kroonumõis. Liivi-, Eesti- ja Saaremaal keelati metsainstruktsiooniga tarupuude õõnestamine. 2. jaanuar – Christoffer Wilhelm Eckersberg, taani maalikunstnik 23. jaanuar – Stendhal, prantsuse kirjanik 9. veebruar – Vassili Žukovski, vene luuletaja 3. aprill – Washington Irving, Ameerika Ühendriikide novellikirjanik, esseist, biograaf, ajaloolane ja diplomaat 13. juuli – August I (Oldenburg), saksa päritolu Venemaa sõjaväelane 24. juuli – Simón Bolívar, Lõuna-Ameerika revolutsionäär 25. juuli – Carl Sigismund Walther, baltisaksa päritolu Eesti maalikunstnik ja graafik 14. august – Eugène Labaume, prantsuse sõjatopograaf ja sõjaajaloolane 23. august – William Tierney Clark, inglise ehitusinsener ja sillaehitaja 8. september – Nikolai Frederik Severin Grundtvig, taani pastor, kirjamees, luuletaja, filosoof, ajaloolane, õpetaja ja poliitik 17. september – Samuel Prout, inglise maalikunstnik 30. september – Nadežda Durova, Venemaa sõjaväelane ja kirjanik 6. oktoober – François Magendie, prantsuse anatoom, arst ja füsioloog 23. oktoober – Georges de Chambray, prantsuse sõjaväelane ja literaat 31. oktoober – Karl Wilhelm Gottlob Kastner, saksa keemik 14. november – Gaspard Gourgaud, prantsuse sõjaväelane 18. jaanuar – Jeanne Quinault, prantsuse näitleja 6. veebruar – Lancelot Brown, inglise arhitekt 2. märts – Francisco Salzillo, hispaania skulptor 31. märts – Nikita Panin, Venemaa riigiametnik ja poliitik 24. aprill – Grigori Orlov, Venemaa riigitegelane 18. september – Leonhard Euler, Šveitsi matemaatik ja füüsik 29. oktoober – Jean le Rond d'Alembert, Prantsuse matemaatik, füüsik, filosoof, entsüklopedist ja muusikateoreetik 13. detsember – Pehr Wilhelm Wargentin, rootsi astronoom ja statistik 20. detsember – Antonio Soler, hispaania helilooja Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 104–105
Fanatism

Fanatism on millegi äärmuslik, kirglik, norme ületav harrastamine, pooldamine, kaitsmine. Usufanatism on pimesi uskumine, millega sagedasti kaasneb eriarvamuste vaenamine ja tegelikkustunde puudumine. Fanaatik on fanatismi kalduv isik. Fänn Gustav Ichheiser. On "Tolerance" and "Fanaticism": A Dilemma. – Philosophy and Phenomenological Research, 1969, 29 (3), lk 446–450. Vt Gustav Ichheiser#"Sallivusest" ja "fanatismist": üks dilemma.
Temperatuuritegur

Temperatuuritegur on suurus, mis iseloomustab keha teatud füüsikalise omaduse sõltuvust temperatuurist. Vaadeldava omaduse järgi tuntakse erinevaid temperatuuritegureid: Temperatuuritegur on tugevusõpetuses tegur, mis arvestab väsimustugevuse langust kõrgetel temperatuuridel ja madalatel temperatuuridel. Takistuse temperatuuritegur on elektrotehnikas tegur, mis väljendab mingi aine elektritakistuse temperatuurisõltuvust.
Temperatuuritegur (tugevusõpetus)

Temperatuuritegur on tugevusõpetuses tegur, mis arvestab väsimustugevuse langust kõrgetel temperatuuridel ja madalatel temperatuuridel. Temperatuuritegur kujutab endast põhimõtteliselt voolavuspiiri muutust toatemperatuurist erinevatel temperatuuridel.
Tsüklite baasarv

Tsüklite baasarv (limiting number of load cycles) on väsimusteimil pingetsüklite ettevalitud arv, mille saavutamisel teimi enam ei jätkata, sest katsekeha purunemist pole edaspidi vaja enam karta. Terase puhul on tsüklite baasarv tavaliselt 2 ⋅ 10 6 … 10 7 {\displaystyle 2\cdot 10^{6}\ldots 10^{7}{\frac {}{}}} .
Releetajur

Releetajur ehk diskreetse toimega tajur on tajur, mis pideva sisendsuuruse toimel muudab hüppeliselt oma väljundit. Tavaliselt on väljundil kaks võimalikku olekut: olek "0" ja olek "1". Seepärast on tegemist ühebitiste ehk binaarsete tajuritega. Releedega seostatakse neid seepärast, et tajuri väljundiks on enamikul juhtudel releedele omased elektrilised kontaktid, kuigi binaarse väljundiga on ka mitmed pooljuhtelemendid.
Tootmise automatiseerimine

Tootmise automatiseerimine on mehhanismide, seadmete, mehhaniseeritud protsesside jms. ühendamine terviklikuks süsteemiks, milles energia, materjalide ja informatsiooni hankimine, töötlemine ja edastamine toimub inimese vahetu osavõtuta. Tootmise automatiseerimine vähendab tunduvalt inimese omaduste (kvalifikatsiooni, reageerimiskiiruse, meeleolu jm) mõju tööle ning vabastab ta pidevast ühetoonilisest protsessi juhtimisest (mõõtmisest, tüürimisest, reguleerimisest, arvutamisest, operatsioonide ümberjaotamisest jne). Tootmise automatiseerimiseks kasutatakse näiteks tööstusroboteid, mis aitavad vähendada tootmiskulusid ja võimaldavad parandada tootmise efektiivsust. Tööstusrobotid võivad edukalt täita erinevaid tööülesandeid: keevitamine, värvimine, palletiseerimine, painutuspinkide ning CNC masinate teenindus. Automatiseerituse tase või ka automatiseerimise aste (Level of Automation, LoA) näitab millisel määral ja millises ulatuses on käsitöö asemel automatiseerimine. Automatiseerimisega asendatakse välise energiaallikaga inimeste füüsilisi (Physical automation) ja infotöötlusseadmetega (arvutite ja juhtimisseadmetega) kognitiivseid funktsioone (Cognitive automation). Mehhaniseerimine Automatiseerimine Automaatika Jörgen Frohm, Veronica Lindström, Mats Winroth, Johan Stahre (2008). "Levels of automation in manufacturing" (PDF). International Journal of Ergonomics and Human Factors, Vol.30, Issue 3 (inglise). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3.10.2021. Vaadatud 30.03.2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tootmise automatiseerimine ja peamised eelised. OPTIMO Robotics OÜ
Väsimuspiir

Väsimuspiir on tugevusõpetuses suurim pinge, mida materjal talub purunemata kuitahes paljude tsüklite vältel. Piiratud väsimuspiir
Väsimuspiirkoormus

Väsimuspiirkoormus (inglise fatigue load limit) on tugevusõpetuses suurim koormus, mis ei kutsu detailis esile väsimuspiiri ületavaid pingeid.
Abhirati

Abhirati (tähendab 'rõõmu maa') on vadžrajaana budismis idas asuv Akšobhjale kuuluv puhta olemuse vald ehk maa, paradiis. Väidetakse, et kuulus budistlik tekst "Vimalakirti Nirdesha Suutra" on algselt pärit Abhiratist. Ka kuulsad budistid nagu Milarepa ja Vimalakirti külastasid Abhiratit isiklikult.
Molübdeen

Molübdeen on keemiline element, metall järjenumbriga 42. Aatommass on 95,94. Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 92, 94, 95, 96, 97, 98 ja 100. Molübdeeni avastas Carl Wilhelm Scheele 1778. aastal. Normaaltingimustel on molübdeeni tihedus 10,22–10.28 g/cm3. Tema sulamistemperatuur on 2623 Celsiuse kraadi. Umbes 25% toodetud molübdeenist läheb roostevaba terase tootmiseks, umbes 25% määrdeainete tootmiseks ja umbes 50% muuks otstarbeks, peamiselt mitmesuguste rauasulamite tootmiseks. Molübdeendisulfiid International Molybdenum Association (IMOA)
Vairotšana

Vairotšana (sanskriti keeles vairocana ‘hiilgus, valguseallikas’; tiibeti keeles rnam par snang mdzad; hiina keeles 毘盧遮那 piluzhena, ⼤⽇ dari; jaapani keeles biroshana, dainichi), ka Mahāvairotšana (sanskriti keeles mahāvairocana ‘suur valguseallikas’) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks budadest. India mütoloogias oli nimi Vairotšana algselt seotud päikesega; mahajaanas sai see aga kõikehõlmava budasuse sümboliks ja personifikatsiooniks, mis päikesevalgusena toidab ja kasvatab kõike ning ulatub kõikjale. Vairotšana kultus hakkas laiemalt levima I aastatuhande keskpaiku, kuid juba märksa varasemates Avataṃsaka tsükli suutrates, näiteks Gaṇḍavyūha-sūtras, esineb ta kohati tähtsaima budana, jättes tagaplaanile isegi Šākjamuni. Vairotšana kultuse olulisim tekst on Mahāvairocana-sūtra (7. saj). Vadžrajaanas on Vairotšana üks dhjaanibudadest. Ta asub mandala keskel või idas, on tathāgata perekonna pea, tema bodhisattva on Samantabhadra ja pradžnja Vadžradhātvīšvarī (sanskriti keeles vajradhātvīśvarī). Ikonograafias on Vairotšana valget värvi, ta istub lootosasendis ja hoiab käes seadmuseratast. Hilisemates tiibeti ning hiina ja kaug-ida budismi vooludes sai Vairotšana seadmuseihu ning kõige olemasoleva kui budasuse väljenduse sümboliks-kehastuseks, ülimaks ürgbudaks. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Püha Neitsi Maarja kirik

Püha Neitsi Maarja kirik on mitme kiriku nimi. Paljud Eesti kirikud on pühitsetud neitsi Maarjale ja nimetatud Püha Neitsi Maarja kirikuks. Sageli kutsutakse neid kirikuid ka ainult asupaiga (kihelkonna) järgi. Ambla Püha Neitsi Maarja kirik Helme Püha Neitsi Maarja kirik Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kirik Loksa Püha Neitsi Maarja kirik Paistu Püha Neitsi Maarja kirik Põlva Püha Neitsi Maarja kirik Rõuge Püha Neitsi Maarja kirik Väike-Maarja Püha Neitsi Maarja kirik Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise kirik Maarja kirik
Nõva jõgi

Nõva jõgi (ka Jõesmaa jõgi, Tõldsilla oja) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Höbringi ja Vanaküla, Nõmmemaa, Nõva, Peraküla, Rannaküla, Tusari, Vaisi ja Variku külas. Jõkke suubub vasakult Peraküla peakraav (4,4 km suudmest). Jõgi algab Leidissoo looduskaitseala (Leidissoo) idaservast, lähtest itta jääb Kürema kivikülv. Keskjooksul voolab jõgi Musa raba ida- ja põhjaservas ning Vaisi raba lääneservas, jõest ida poole jäävad Hindaste järv ja Järveraba ning Veskijärv (Läänemaa Suursoo maastikukaitseala). Jõe suudmest nii ida kui ka lääne poole jääb Nõva maastikukaitseala. Rannakülas suubub jõgi Keibu lahe lääneküljel merre. Kaladest leidub jões haugi, jõeforelli, ahvenat ja luukaritsat. Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Nõva jõe keskkonnaregistri kood on VEE1103700. Keskkonnaregister. Vaadatud 2.05.2022. Arvi Järvekülg "Eesti jõed", Tartu 2001.
Rannapungerja jõgi

Rannapungerja jõgi on jõgi Eestis Ida-Viru maakonnas. Keskjooksul kannab ka nime Roostoja ja alamjooksul nime Pungerja jõgi. Jõgi saab alguse Atsalama külas ja suubub Rannapungerjal Peipsi järve. Jõe pikkus on 54,5 km ja valgla pindala 594,6 km². Jõe tähtsamad lisajõed on Mäetaguse jõgi, Tagajõgi, Tudulinna oja, Iisaku oja ja Milloja. Jõgi ja Järuska puitsild Jõgi ja vana silla varemed, nähtuna Jõhvi-Tartu maanteelt Rannapungerja külas Jõgi suudme lähedal Suudmeala Järvepiiril Rannapungerja jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.03.2022.
Amoghasiddhi

Amoghasiddhi (sanskriti 'vääramatult sihilejõudnu') on vadžrajaana budistlikus mütoloogias üks viiest dhjaanibudast, karma perekonna pea. Teda peetakse põhjakaare valitsejaks ning praktilise tarkuse ehk kogu täiust koondava tarkuse ilminguks. Skandhade seas valitseb ta samskārat (eelmistest eludest säilinud latentsed tungid, muljed, ainelised ja mentaalsed pürgimused). Negatiivne energia avaldub kadedusena. Teda kujutatakse rohelisena, kartmatust sümboliseeriv parem käsi rinna kõrgusele tõstetud, tihti vasakus käes mõõk. Amogasiddhi sümboliks on topeltvadžra, tema elemendiks on õhk, pühaks silbiks ah ning mantraks Om Amoghasiddhi Ah. Amoghasiddhi liikumisvahendiks on müstiline kotkas-inimene Garuda, partneriks on Syamātāra ja daakiniks Visvavajra-dākinī. Tema pradžnja on Tara ning tema emanatsiooniks on bodhisattva Višvapāni, maiseks kehastuseks peetakse tulevikus ilmuvat buda Maitrejat.
Ratnasambhava

Ratnasambhava ('kalliskivist sündinu') on üks viiest dhjaanibudast. Ta asub lõunas ning tema parema käe peopesa on pööratud väljapoole, mis sümboliseerib heldust. Esimest korda on teda mainitud 3. sajandil. Mõne legendi kohaselt on tema loonud budismi kolm aaret: Buddha, dharma ja sangha. Ratnasambhava on Lõuna ilmakaare valitseja, suuremeelsuse ja helduse kehastus, kes annetab kaastunnet kõigele elavale. Ta hoiab käes Cintāmanit – kalliskivi, mis täidab kõik soovid, kuid siiski ainult materiaalsed soovid. Esindab võrdsust ja tasakaalukust. Kuulub Ratna perekonda, sümboliks ratna (kalliskivi). Tema pühaks silbiks on TRAM. Teda kujutatakse kollasena. Skandhadest valitseb vedanā’d (aistingud, tunded, mõtlemine). Negatiivne energia avaldub uhkuse ja kõrkusena. Elemendiks on maa, liikumisvahendiks hobune või lõvi. Partneriks Māmakī, daakiniiks Ratna-dākinī. Tema bodhisattvaks on Ratnapāni.
Kassi

Kassi on kahe küla nimi: Kassi, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas Kassi, küla Antsla vallas Võru maakonnas Kassi mõis Kassi soo Kassi tänav
Bissau

Bissau on Guinea-Bissau pealinn. See on Guinea-Bissau suurim linn ja seal asub riigi peamine sadam. Seisuga 1. jaanuar 2005 oli linna elanike arv 388 000.
Tohvri

Tohvri on: Tohvri, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas Tohvri, küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas Tohvri nina Tohvri soo Erik Tohvri
Triljon

Triljon on kümnendarvu järguühik, miljon miljonit ehk 1 000 000 000 000 ehk 1012. SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse triljonikordse väljendamiseks eesliidet "tera-" (tähis T). Triljoni tähendus on riigiti erinev. Kui lisaks Eestile mõistetakse ka näiteks Venemaal, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides selle all arvu 1012, siis näiteks Soomes, Suurbritannias ja Saksamaal tähendab triljon arvu 1018. Suurte arvude nimetused Triljon. Võõrsõnade leksikon. Eesti Keele Instituut. Vaadatud 03.08.2023.
Kääpa jõgi

Kääpa jõgi on jõgi Tartu- ja Jõgevamaal. Seda tuntakse ka Alajõena, Välgi, Uhmardu ojana või Saare jõena. Jõgi saab alguse Keressaare rabast ja suubub Kullavere jõkke. Jõe pikkus on 50 km ja valgla pindala 372,5 km². Tähtsaim lisajõgi on Haavakivi jõgi. Eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" üheteistkümnendas loos jutustatakse, kuidas Kalevipoeg käis Pihkvas laudu toomas. Tulnud läbi Peipsi järve tagasi, heitis vägimees puhkama. Kohalik sorts otsustas Soome sepa taotud mõõga varastada. Salasõnade abil suutis ta mõõga endale kaenla alla kergitada. Põgenedes üle Kääpa jõe, pillas sorts mõõga vette. Kui Kalevipoeg pärast pika otsimise peale mõõga leidis, ei andnud see ennast enam veest kätte - tal oli meeles, kuidas Kalevipoeg tüli käigus Soome sepa vanema poja surmas. Kalevipoeg otsustas mõõga varastanud sortsile needuse peale panna, et mõõk selle jalad murraks. Kuna ta ise oli Soome sepa needuse all, eksis ta sajatades sõnadega. Eepose kahekümnendas loos, peale rasket lahingut, jõudis Kalevipoeg uuesti Kääpa jõe äärde. Jõepõhjas olnud mõõgal tuli meelde varasem sajatus (Kui aga juhtub kõndidessa, Jalakanda pistma jõkke, Kes sind enne isekannud: Siisap, mõõka, sõbrakene, Murra jalad tal mõlemad!) ning ta lõikas vägimehe jalad alt. Kalevipoeg. Üheteistkümnes lugu Kalevipoeg. Kahekümnes lugu Kääpa jõgi keskkonnaportaalis 326. VETE SÜGAVUSED folklore.ee
Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool

Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool (lühidalt Vana-Vigala TTK või VVTTK) on kutsekool Rapla maakonnas Vana-Vigalas. VVTTK-s saab õppida sõltumata vanusest ja senisest haridustasemest. Lastega õpilased saavad kasutada tasuta laste päevahoiu teenust. Kooli juurde kuuluvad ka hästi varustatud õppetöökojad ja tänapäevane õpilaskodu. Alates 2023. aasta sügisest saab koolis õppida järgmistel erialadel: sõiduautodiagnostik, automaaler, autoplekksepp, mootorsõidukitehnik, sõiduki pindade hooldaja ja rehvitehnik kokk, abikokk, kondiiter, köögiabiline, puhastusteenindaja, puhastusteenindaja abiline sepp, keraamik, puukäsitöö ehitusviimistlus, mööblirestauraator, pottsepp-sell, maaler kutsevalikuõpe. Kool pakub erialasid ka täiskasvanutele, seetõttu saab mitmeid erialasid õppida paindliku õppe vormis üle nädala. Vigala piirkonnas hakati põllumajandusoskusi õpetama juba 1840. aastatel Oese koolis, kus oli arendatud ka vastav õppekava. Õpetati põllumajandusoskusi, -töövõtteid ja -tööriistu. Ülalpidaja oli Vana-Vigala mõis. Oese kooli sulgemisega 1889. aastal lõppes ka põllumajandusõpe. Praeguse Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eellane Vigala Põllutöökool avati endise Vana-Vigala mõisa südames 1. mail 1920. Koolitalu oli 231 ha. Kursus kestis kaks aastat. Erialaks oli loomakasvatus. Praktikavõimalusi pakuti ka Soomes. 1932. aastal lisandus aianduseriala. Kool nimetati Vigala Põllundus- ja Aianduskooliks. 1947. aastal nimetati kool Vigala Aiandus- ja Mesinduskooliks (lisandus mesinduskursus). Siit alates muudeti kooli nime ja õppesuundasid pidevalt. 1966. aastal anti koolile Mihkel Aitsami nimi. Suurim muutus toimus kooli arengus 1975. aastal. Siis valmis kooli uus kaasaegne hoone ning koliti välja vanast mõisahäärberist, milles alustas tööd põhikool. Uues hoones jätkas kutsekool reorganiseerituna kutsekeskkooliks (ametlik nimi M. Aitsami nimeline Kutsekeskkool nr. 29). Lisandus ka uusi erialasid. 1990. aastal nimetati kool taas Vigala Põllutöökooliks, kust aja jooksul hakkasid nõudluse puudumise tõttu kaduma põllunduserialad ning 1990. aastate keskel oli kool sulgemise äärel. Kaugeneti põllundusest ning oma õppesuundumuste tõttu kannab kool aastast 1998 tänast nime. Täiskasvanud on pühendunud õppijad, Reet Saar, Märjamaa Nädalaleht nr 6 (10. veebruar 2016), lk 6. Mihkel Aitsam, Vigala kihelkonna ajalugu, Väljaandja Vigala Vallavalitsus ja Volikogu 2006, lk. 177–180. Koduleht
Klaster

Klaster (inglise keeles cluster, eesti keeles 'kobar', 'kimp'), üldises tähenduses kogum ühesuguseid või omavahel seotud objekte, on mitmetähenduslik sõna: Klaster on muusikas kobarkooskõla, piiramatust arvust muusikalistest helidest koosnev kooskõla, mille kõigi kõrvutiasetsevate helide intervall on väiksem kui väike terts. Klaster on lingvistikas konsonantide rühm. Klaster on astronoomias gravitatsiooniliselt seotud täherühm. Klaster on füüsikas teatud tingimustele vastav aatomite või molekulide rühm. Klaster on keemias mitmetuumaline kompleksühend, mille molekuli ehituse aluseks on vähemalt kolmest omavahel seotud metalliaatomist koosnev rakk (kompleksimoodustaja) Klaster on majanduses geograafiliselt lähestikku paiknevate sarnast või lähedast toodet või teenust pakkuvate ettevõtete ja institutsioonide (ülikoolid, agentuurid, kaubanduskojad jne) kooslus, mille liikmed teevad ühtaegu koostööd ja konkureerivad. Klaster on epidemioloogias nakatumisjuhtumite kogum. Klaster on infotehnoloogias kogum arvuteid, mis töötavad tihedalt koos, võimaldades neid vaadelda ühe arvutina. Klaster on informaatikas mingite parameetrite alusel eristatav objektide (alam)hulk. Klaster on rühm humanitaarorganisatsioone, kes töötavad koos.
Stephen Lynch

Stephen Lynch on mitme tuntud isiku nimi: Stephen Lynch, ameerika muusik (sündinud 1971) Stephen Lynch, ameerika poliitik (sündinud 1955) Stephen Lynch, Uus-Meremaa kriketimängija (sündinud 1976)
Stephen Lynch (muusik)

Stephen Andrew Lynch (sündinud 28. juulil 1971) on Ameerika muusik ja koomik, Tony auhinnale kandideerinud näitleja. Ta on kuulus oma nilbete, ent nutikate laulusõnade poolest. Ta sündis Abingtonis Pennsylvanias, ent kasvas üles Saginaw äärelinnas, Michiganis.