Eesti kutsealased omavalitsused

Eesti kutsealased omavalitsused olid aastail 1919–1940 Eestis tegutsenud liik personaalseid omavalitsusi. Seisuslike kutsealaste omavalitsuste (gildide ja tsunftide) võrgustik oli Eesti linnades välja kujunenud juba keskajal. 19. sajandil seoses venestuse ja moderniseerumisega nende tähtsus vähenes. 1920. aastal kaotati Eestis seisused (aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad) ning seisuslikud organisatsioonid. Tekkinud tühiku rahva poliitilisel organiseerumisel täitsid uutena tekkinud mitteseisuslikud kutsealased omavalitsused. Esimesena (1919. aastal) asutati advokatuur, kuid Kaubandus-Tööstuskoja ja Põllutöökoja asutamine oli välja kuulutatud juba Konstantin Pätsi kolmanda ajutise valitsuse deklaratsioonis 1918. aastal. 1924. aastal asutati Kaubandus-Tööstuskoda ja 1931. aastal Põllutöökoda. Teiste kutsealaste omavalitsuste asutamine takerdus kuni 1934. aastani. Alles seejärel kujunes välja tasakaalustatud kutsete esindus, mis sai põhiseadusliku staatuse 1938. aastal jõustunud uue põhiseadusega. Kutsealastel omavalitsustel oli õigus oma alal maksma panna sunduslikke määrusi, samuti panna oma liikmetele makse ja koormatisi. Kuni 1932. aastani valitud ühekojalise Riigikogu valimistel ei olnud kutsealaste omavalitsuste esindust ette nähtud. Seejärel osalesid kutsealased omavalitsused 1935. aastal reformeeritud Riigi Majandusnõukogu, Rahvuskogu Teise Koja ja I Riiginõukogu kujundamisel. Kutsealased omavalitsused jagunesid poolkorporatsioonideks (mille valijad jäid omavalitsuse koosseisust väljapoole) ja täiskorporatsioonideks (mille huviala kõik isikud olid liikmed). Õpetajate Koja liikmed olid õpetajate keskorganisatsioonid. Liikmed võisid jaguneda tegevliikmeteks ja liikmekandidaatideks. Tavaliselt peetakse Eesti kutsealaste omavalitsuste eeskujuks Benito Mussolini aegset Itaaliat. See ei ole õige, kuna Benito Mussolini sai Itaalia peaministriks alles 1922. aastal. Mõnikord nimetatakse kutsealaseid omavalitsusi ebatäpselt kodadeks. Sel juhul ei kuulu nende hulka advokatuur. Advokatuur Agronoomide Koda (1939. aastal 242 valijat) Arstide Koda (958 valijat) Eraettevõtete Ametnikkude Koda (11 000 valijat) Insenerikoda Kalanduskoda (10 072 valijat) Kaubandus-Tööstuskoda (7803 valijat) Kodumajanduskoda Käsitööstuskoda (15 000 valijat) Loomaarstide Koda (188 valijat) Maatööliste ja Väikemaapidajate Koda 60 000–70 000 valijat) Majaomanikkude Koda (25 032 valijat) Meierite Koda (340 valijat) Põllutöökoda (130 000 valijat) Narva põllumeeste konvent Jõhvi põllumeeste konvent Iisaku põllumeeste konvent Lüganuse põllumeeste konvent Rakvere põllumeeste konvent Viru-Jakobi põllumeeste konvent Simuna põllumeeste konvent Väike-Maarja põllumeeste konvent Kadrina põllumeeste konvent Haljala põllumeeste konvent Vasknarva põllumeeste konvent Koeru põllumeeste konvent Paide põllumeeste konvent Türi põllumeeste konvent Järva-Jaani põllumeeste konvent Ambla põllumeeste konvent Kuusalu põllumeeste konvent Raasiku põllumeeste konvent Kose põllumeeste konvent Rapla põllumeeste konvent Kohila põllumeeste konvent Tallinna põllumeeste konvent Keila põllumeeste konvent Kloostri põllumeeste konvent Noarootsi põllumeeste konvent Haapsalu põllumeeste konvent Kullamaa põllumeeste konvent Märjamaa-Vigala põllumeeste konvent Lihula põllumeeste konvent Kärdla põllumeeste konvent Keina põllumeeste konvent Pöide põllumeeste konvent Pärsamaa põllumeeste konvent Kuressaare põllumeeste konvent Kihelkonna põllumeeste konvent Sõrve põllumeeste konvent Audru põllumeeste konvent Pärnu-Jakobi põllumeeste konvent Vändra põllumeeste konvent Pärnu põllumeeste konvent Saarde põllumeeste konvent Abja põllumeeste konvent Tarvastu põllumeeste konvent Viljandi-Kolga põllumeeste konvent Kõpu-Paistu põllumeeste konvent Suure-Jaani põllumeeste konvent Pilistvere põllumeeste konvent Põltsamaa põllumeeste konvent Jõgeva põllumeeste konvent Torma põllumeeste konvent Alatskivi põllumeeste konvent Voldi põllumeeste konvent Raadi põllumeeste konvent Tartu põllumeeste konvent Võnnu põllumeeste konvent Kambja põllumeeste konvent Elva põllumeeste konvent Otepää põllumeeste konvent Helme põllumeeste konvent Sangaste põllumeeste konvent Valga põllumeeste konvent Antsla põllumeeste konvent Kanepi põllumeeste konvent Võru põllumeeste konvent Rõuge põllumeeste konvent Vastseliina põllumeeste konvent Põlva põllumeeste konvent Räpina põllumeeste konvent Laura põllumeeste konvent Petseri põllumeeste konvent Värska põllumeeste konvent Irboska põllumeeste konvent Rohuteadlaste Koda (366 valijat) Tööliskoda Õpetajate Koda Ühistegevuskoda (2356 valimisõiguslikku organisatsiooni) Riigi Majandusnõukogu Juhan Vilms. Erakondadeta ühiskonna poole. Tallinna, 1933. Juhan Vilms. Korporatiivne ühiskond. Tartu, Eesti Kirjanduse Selts, 1936. Kodade ankeet. Organisatsioon, 1939, nr. 1, lk. 20–23. Kodade asutamine ummikus. Vaba Maa, 26. märts 1936, nr. 70, lk. 4. Eesti kutsealased omavalitsused eestivabariik.org kodulehel