laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Windows RT

Windows RT (mitte segi ajada Windows Runtime'iga) on Windows 8 eriversioon, mis on ette nähtud mobiilseadmetele, näiteks tahvelarvutitele. Windows RT on välja töötatud ARM-arvutiarhitektuuriga seadmete jaoks nii, et selle opsüsteemiga seade tarbiks võimalikult vähe energiat ja akut poleks vaja eriti tihti laadida. Windows RT-ga seadmed sisaldavad süsteemikiipe, tänu millele saab toota senisest väiksemate mõõtmetega riistvara. Windows RT sisaldab ka spetsiaalset puutetundlikku Microsoft Office 2013 versiooni. Windows RT on teiste Windowsi versioonidega võrreldes kõige optimeeritum mobiilseadmete operatsioonisüsteem. Windows RT kasutab ainult ARM-protsessoreid. Windows 8 jaoks sobivad kõik x86-protsessorid, nii Inteli kui ka AMD toodang. Windows 8 töötab nii personaalarvutites kui ka tahvelarvutites, sellel on puutetundlik ekraan ja kõikide Windowsi rakenduste kasutamise võimalus. Windows RT-ga aga paljusid traditsioonilisi Windowsi rakendusi kasutada ei saa. Samuti ei ole võimalik installida igasuguseid programme, vaid ainult tahvelarvutite jaoks välja töötatud rakendusi, mida saab hankida Windows App Store'ist. Windows RT-ga ei saa kasutada näiteks Photoshoppi, Windows Media Playerit ega Outlooki. Windows RT on ARM-arvutiarhitektuuriga seadmesse eelinstallitud ega ole kasutaja installitav. Windows RT-l on Windows 8 ees ka eeliseid. Kõige suuremaks eeliseks võib pidada selle hinda. Seade, kuhu on installitud Windows RT, on märksa odavam Windows 8-ga seadmest. Teine suur eelis on Windows RT väike energiatarve. Mobiilsete seadmete puhul on aku kestvus väga oluline ja Windows RT juures on sellele suurt rõhku pandud. Microsoft Surface – kaks versiooni, millest üks on mõeldud Windows RT jaoks ASUS VivoTab RT Samsung ATIV Tab Dell XPS 10 Lenovo IdeaPad Yoga 11 – seadme suuruse järgi on võimalik eristada Windows 8 ja Windows RT. Väiksemal seadmel on operatsioonisüsteemiks Windows RT ja suuremal Windows 8. Just what is Windows RT, anyway?(FAQ) 9.12.2012 The Windows RT Review 9.12.2012 Difference between Windows RT and Windows 8 9.12.2012 Windows RT is more important than you think 9.12.2012 Microsoft's new iPad rival Surface for Windows RT release date 9.12.2012 ASUS VivoTab RT tablet 9.12.2012 Samsung ATIV Tab 10.1 Windows RT tablet 9.12.2012 Dell announces XPS 10 Windows 8 hybrid 9.12.2012 Lenovo reveals 4 new Windows 8 Tablets, Ultrabooks 9.12.2012
Baleaari tormilind

Baleaari tormilind (Puffinus mauretanicus) on tormilindlaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on teda kohatud eksikülalisena. Baleaari tormilind andmebaasis eElurikkus
Mesilasenäpp

Mesilasenäpp (Merops apiaster) on mesilasenäplaste sugukonda kuuluv linnuliik. Teda võib eksikülalisena näha ka Eestis. Mesilasenäpp andmebaasis eElurikkus
Max Meier

Max Meier (sündinud 20. mail 1936; Wil, Sankt Galleni kanton) on Šveitsi endine poksija. Meier oli kokku kuuekordne Šveitsi meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1956–1961. Meier osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Meier sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ričardas Tamulisile (NSV Liit). Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Frederick Tiedtile (Iirimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Šveitsi meistrivõistlused poksis 1913–1958. Tulemused inglise keeles Šveitsi meistrivõistlused poksis 1959–1983. Tulemused inglise keeles 17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles 14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles 12. Euroopa meistrivõistlused poksis. Praha 1957. Tulemused inglise keeles 13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles Max Meier veebisaidil Olympedia (inglise)
Kaljutuvi

Kaljutuvi (Columba livia) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik. Kaljutuvi kodustatud alamliik on kodutuvi (Columba livia f. domestica), kes on Eestis asulates üldlevinud ja tavaline haudelind. Kaljutuvi andmebaasis eElurikkus
Kaelustuvi

Kaelustuvi ehk meigas (Columba palumbus) on tuvilaste (Columbidae) sugukonda tuvi (Columba) perekonda kuuluv lind. Teda kutsutakse vahel ka metstuviks. Kaelustuvi on Eesti suurim tuvi, märgatavalt suurem ja jässakam kui kodutuvi. Ta elutseb metsa- ja talumaastikel, kuid sageli võib teda näha ka parkides ja kõrghaljastusega äärelinnades. Kaelustuvi on rändlind, kes saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprilli alguses ning lahkub oktoobri lõpuks. Üksikud isendid jäävad meile ka talvituma. Ta on üks meie arvukamaid ja häälekamaid tuvisid, kelle huikuvat laulu peetakse sageli öökulli häälitsuseks. Kaelustuvi pesitseb kogu Euroopas kuni Uurali mäestikuni ning Kaukaasias. Eraldi leviala on Kesk-Aasias. Põhjapoolsed isendid on valdavalt rändlinnud, kes talvituvad Lääne-Euroopas või Vahemere ääres, sealhulgas Aafrikas Maroko ja Alžeeria põhjarannikul. Aastail 2013–2017 oli haudepaaride pesitsusaegne arvukus 50 000–70 000 paari ja liigi talvine arvukus 1–10. Kaelustuvi sulestikus domineerib hall värv. Pea ja kurgualune on hallikassinised. Tiibadel ja kaelal on iseloomulikud valged laigud, kaela külgedel leidub ka metallikrohelist ja veinipunast. Rind ja kõhualune on punakaspruunikad. Tiibade esiservas võib täheldada valget äärist. Saba alumine osa on sinakashall ja laia musta äärisega. Noorlindudel kaelal valget laiku pole. Kaelustuvi pesitseb suve jooksul enamasti kaks korda: mai algul ja juuni keskel. Pesa ehitab ta kõrge kuuse, harvem ka lehtpuu okstele tüve lähedale. Pesaehituse materjaliks on peamiselt oksaraod. Emaslind muneb kaks valget muna, mida isaslinnuga vaheldumisi hautakse 17–19 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 33–34 päeva pärast. Kui pesas olevaid linde pidevalt häiritakse, võivad pojad pesast lahkuda juba kolme nädala pärast. Suguvõimeliseks saavad noorlinnud 1-aastaselt. Kaelustuvil on kuni kaks kurna aastas. Kaelustuvid toidavad oma poegi ka tuvipiimaga (üldisemalt tuntud ka pugupiima ja linnupiima nime all). Lindudest on tuvidel kõige kitsamini kohastunud pugu. 8–10 päeva enne poegade koorumist pakseneb tuvi pugu sein kuni 20 korda, paar päeva enne poegade koorumist hakkab erituma pugupiima. Eri allikate järgi tekib tuvipiima senikaua, kui pojad saavad 18–21 päeva vanuseks. Tuvipojad saavad nii ema- kui isapiima, s.t sekreeti toodavad mõlemad vanalinnud, ning uurijad on jõudnud järeldusele, et selle protsessi ajendid on välispidised. Nimelt toodavad tuvipiima ka need isastuvid, kellel endal poegi pole, kuid kes näevad liigikaaslasi oma poegade eest hoolitsemas. "Kas tuvi või turteltuvi?" (PDF). Tiirutaja (36): 2. Märts 2017. Vaadatud 07.05.2023. "Columba palumbus". Xeno Canto. "Kaelustuvi - täiendav info". bio.edu.ee. Vaadatud 07.05.2023. "Eesti lindude staatus ja arvukus". 2019. Vaadatud 07.05.2023. "Loodusõpe". www.looduspilt.ee. Vaadatud 07.05.2023. Couzens, Dominic (1997). Wings Guide to British Birds (inglise). Lk 148–150. ISBN 9780583340229. "Linnupiima? Tänan, ei! Liiga kange". vana.loodusajakiri.ee. Vaadatud 07.05.2023.
Kaelus-turteltuvi

Kaelus-turteltuvi ehk pargi-turteltuvi (Streptopelia decaocto) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik. Eestis on ta paiguti levinud harv haudelind. Kaelus-turteltuvi on sihvakas pikasabaline tuvi, kes on Eestissee 20. sajandi teise poole jooksul Aasiast sisse rännanud. Sugupooled on sarnased: nii suguküpsel emasel kui ka isasel on kaelal must vööt, ülejäänud keha on beežikas, ainult tiivaotsad on mustad. Kaelus-turteltuvi laul on kolmesilbiline "ku-kuu-ku", rõhk keskmisel silbil. Enne maandumist ja territooriumitülide korral esineb naerukajakalaadne "krääh". Pargi-turteltuvi levila haaras 19. sajandil subtrooppilist Aasiat – Türgist Lõuna-Hiinani, lõunas India ja Sri Lankani. 20. sajandil laiendas ta oma levikut üle Euroopa. Põhja-Ameerikasse ja Jaapanisse on ta introdutseeritud. Eestis pesitses kaelus-turteltuvi esmakordselt 1957. aastal. Tuvi pesa paikneb puu otsas tüve ligidal. Pesa on nii hõre, et munad paistavad alt vaadates läbi. Kurnas on 2 muna. http://www.linnuvaatleja.ee/linnuliigid/kaelus-turteltuvi Kaelus-turteltuvi andmebaasis eElurikkus
Suur-turteltuvi

Suur-turteltuvi (Streptopelia orientalis) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik. Ta on laialt levinud Kesk- ja Ida-Aasias. Eestis nähti suur-turteltuvi esmakordselt 2007. aasta sügisel Pärnumaal. Suur-turteltuvi andmebaasis eElurikkus
Waarmaarde

Waarmaarde on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Avelgemi vallas. Schelde kaldal asuv Waarmaarde oli kuni valdade liitmiseni 1977. aastal omaette vald.  Waarmaarde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kuna (Ukraina)

Kuna (ukraina keeles Куна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 1906. Pindala on 2,922 km².
Kaunimad laulud

"Kaunimad laulud" on Friedrich August Saebelmanni laul, mille sõnad on kirjutanud Peeter Ruubel. III laulupeol oli selle pealkiri "Eestimaale". Kaunimad laulud pühendan sull’, vanematest armastatud kallis kodumaa! Võimsasti tuksub süda siis mul, kui sulle laulan, mu isamaa! Taevasse tõuseb tugev lauluhääl südame põhjast vaimustuse väel. Pühamaks paigaks oled mull’ ikka, kuni veel süda tuksub mul sees. Võimsasti kõla siis, ühine laul: "Õitsegu, kasvagu kodumaa!" Priiuse päike paistab me maal, rusujatest vabastatud Kalevite ra’al! Orjuse kütked purustud’ maas, muistene priius meil jälle käes! Särama löönud kodupinnal koit, Eestimaa taevas vabaduse loit. Paremad päevad paistma meil jäävad, kaunimad ajad ootamas ees. Võimsasti kõla siis, ühine laul: "Õitsegu, kasvagu kodumaa!" Algsed sõnad: Kaunimad laulud pühitsen sull’, vanematest armastatud kallis kodumaa! Kangesti tuksub süda siis mul, kui ma sull' laulan, oh Eestimaa! Vaimustes tungib tugev lauluhääl südame põhjast armastuse väel. Kallimaks kohaks jääb ta mull’ ikka, kuni veel elu kestab mu sees. Hüüdkem siis vahvasti ühendud jõul: "Kosugu, kasvagu Eestimaa!" Kaunimad laulud sõnad Aja puudutus. Puudutuse aeg. Laulu- ja tantsupeo teataja. Kava. Laulusõnad. Osalejate nimekiri. Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, 2014 http://www.postimees.ee/2797068/homme-postimehes-suvisel-laulupeol-otsitakse-ajaloolist-tode
Outrijve

Outrijve on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Avelgemi vallas. Schelde kaldal asuv Outrijve oli kuni valdade liitmiseni 1977. aastal omaette vald. Sint-Pieterskerk Tuuleveski, 18. sajand  Outrijve – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kaster

Kaster on hollandikeelne osavald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Anzegemi vallas. Kuni valdade liitmiseni 1977. aastal oli Kaster omaette vald.  Kaster – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kitsarööpmeline soomusrong nr. 2

Kitsarööpmeline soomusrong nr. 2 oli Eesti Rahvaväe ja Kaitseväe relvastuses olnud kitsarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas. 2. kitsarööpmeline soomusrong ehitati 1919. aasta algul Tallinna sadamatehastes ja läks rindele 12. jaanuaril 1919 alamkapten Paul Laamanni juhatusel (07.01-09.08.1919). Tema ära olles kitsarööpmeliste soomusrongide ajutiseks üldjuhiks (23.03- 22.05.1919) kapten Engmanni haavatasaamise tõttu, asendas teda leitnant Maksimilian Bekmann, kes määrati rongiülemaks Laamanni lõplikul lahkumisel. Rongi koosseisus oli vedur ja 7 vagunit. Relvastuses oli üks 57 mm meresuurtükk ja 6 raskekuulipildujat "Maxim". Rongi meeskond koosnes 6 ohvitserist ja 22 sõdurist. Dessandis oli 50 tääki, 3 "Lewis" ja 4 "Madsen" kergekuulipildujat. 7. jaanuar 1919 – 9. august 1919, alamkapten Paul Laamann, KRSR nr 2 ajutine ülem ja alates 23. märts KRSR nr 2 ülem 4. oktoober 1919 - 11. november 1919, leitnant Maximilian Beckmann, KRSR nr 2 ülem 11. november 1919 - 1920, leitnant Jaan Leesik, KRSR nr 2 ajutine ülem Kitsarööpmeline raudtee Eestis Hannes Walter, Tiina Tojak, "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid." Tallinn 2000, lk 160.
Violator (album)

"Violator" on Depeche Mode'i seitsmes täispikk stuudioalbum, mis anti välja 1990. aastal. Arvatavasti kõige tuntumad Depeche Mode'i lood "Personal Jesus" ja "Enjoy the Silence" ilmusid just sellel albumil. Ajakiri Rolling Stone pani "Violatori" oma aegade 500 parima albumi edetabelis 342. kohale. Plaadi produtsendid on Depeche Mode ja Mark Ellis. Suurbritannias andis albumi välja Mute Records ja USA-s plaadifirma Sire. "Violatorit" on müüdud üle 7,5 miljoni eksemplari. "World In My Eyes" (4.26) "Sweetest Perfection" (4.43) "Personal Jesus" (4.56) "Halo" (4.30) "Waiting For The Night" (6.07) "Enjoy The Silence" (6.12) "Policy of Truth" (4.55) "Blue Dress" (5.41) "Clean" (5.28) "Personal Jesus" "Enjoy the Silence" "Policy of Truth" "World in My Eyes"
Penkivka (Lõpovetsi rajoon)

Penkivka (ukraina keeles Пеньківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 353. Pindala on 1,749 km². 1947–2016 oli küla nimi Sverdlivka (Свердлівка).
Steatiit

Steatiit ehk peitkristalne talk on pehme looduslik mineraal. Selle kohta on kasutatud ka nimetusi kristalne magneesiumsilikaat, voolukivi, massiivne talk, prantsuse kriit, voolukivi silikaat, voolukivi talk, looduslik steatiit talk. Steatiit koosneb peamiselt talgist ja sisaldab palju magneesiumi. Lisanditest on olulisemad 1,5%iga CaO ja Fe2O3 ja alla 4% Al2O3. Inimkond on steatiiti kaevandanud ja kasutanud tuhandeid aastaid. Tänu kergele töödeldavusele ja ilusale välimusele on see kivim kasutusel skulptuuride loomiseks. Poleerimine ja õlitamine toob esile kivi ilusa pinna. Ka tinavalu vormipoolte loomiseks on steatiiti ammu kasutatud. Tuntud on viikingite loodud tinaehted, mis valatud steatiitvormidesse. Indiaanlased on loonud steatiidist piipe. Tänu heale ja ühtlasele soojusjuhtivusele on steatiiti kasutatud pliidiümbriste ladumisel, seda eriti Skandinaavias. http://reade.com/et/latin-america-pma/744[alaline kõdulink] http://tinavalu.wordpress.com/about
Kohhanivka (Lõpovetsi rajoon)

Kohanivka (ukraina keeles Коханівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 445. Pindala on 2,309 km². Kohanivka kabel.
Studena

Studena (ukraina keeles Студена) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 2308. Pindala on 4,885 km².
Zahnitkiv

Zahnitkiv (ukraina keeles Загнітків) on küla Ukrainas Odessa oblastis Kodõma rajoonis. Elanike arv on 3024. Pindala on 6,82 km². Zahnitkivi kabel.
Hutõ

Hutõ (ukraina keeles Гути) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv oli 2011. aastal 178. Pindala on 1,26 km². Gutõ kabel.
Uglja

Uglja (ukraina keeles Уґля, rumeenia keeles Uhlea, ungari keeles Uglya) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Tjatšivi rajoonis. Elanike arv on 3117.
Ultrabook

Ultrabook on väike sülearvuti, mida on kirjeldanud ja mille on tootena patenteerinud Intel. Ultrabooki eelkäija on Sony Vaio TZ – sülearvuti, mis loobus DVD-lugerist ning oli erinevate lahenduste tõttu õhuke (2,25 cm paksune). Laiatarbearvutina hakkas Ultrabooki müüma Apple ning seda MacBook Airi näol. MacBook Airile vastamiseks töötas Intel välja platvormi Ultrabook. Üliõhukese arvuti korpus võib olla kuni 1,8 cm paksune, 14-tollise ekraani korral 2,1 cm paksune. 2011. aastal teatas Inteli peakorter, et on hakanud rahastama uut tehnoloogiat, mille ideed on järgmise põlvkonna sülearvutite jaoks. Ettevõte seadis eelarveks 300 miljonit dollarit kolme kuni nelja aasta peale, et rahastada Ultrabooki ja sellega seotud projekte. Intel tegi Ultrabooki idee teatavaks 2011. aastal toimunud Computexil. Ultrabookiks saab õhuke (vähem kui 0,8 tolli paksune) sülearvuti, mis kasutab Inteli protsessoreid, omab ühiseid tunnusjooni puutetundlike tahvelarvutitega nagu puutetundlik ekraan ja millel on kaua vastupidav aku. Inteli Arendus Foorumil 2011. aastal näitasid neli Taiwani ODM-i Ultrabooki prototüüpe, mis kasutasid Inteli Ivy Bridge'i kiipe. Consumer Electronics Show esitlusel tegi Inteli müügijuht teatavaks turu-uuringute tulemused, mis näitasid, et tarbija ei ole rahul ainult 13-tollise Ultrabookiga, ja lubas 2012. aastaks tootjate abiga turule tuua 50% Ultrabookide 75 mudelist 14- või 15-tollise ekraaniga. Patent vaadatud 9.12.2012 Teras Kristjan Arvustus: Samsung Series 5 Ultrabook vaadatud 9.12.2012 Merritt, Rick, "Intel Capital launches $300M ultrabook fund", EE Times, vaadatud 9.12.2012 Burt Jeffrey Intel Ultrabook Partners Look for Cut in Chip Prices: Report vaadatud 9.12.2012 Intel: 75-plus Ultrabooks coming in 2012, 50 percent of them will have 14- and 15-inch screens, Engadget vaadatud 9.12.2012. Cross Jason Ultrabooks: Laptops as Light as Air vaadatud 9.12.2012 Mujtaba Hassan IDF 2012: Intel’s 4th Generation Haswell Ultrabook Details Revealed vaadatud 9.12.2012 Intel Ultrabook official page Ultrabook on Intel Software Network
Praktilise mõistuse kriitika

"Praktilise mõistuse kriitika" (saksa keeles "Kritik der praktischen Vernunft") on saksa filosoofi Immanuel Kanti üks peateoseid, mis ilmus esmakordselt aastal 1788. Raamat arendab edasi Kanti "Puhta mõistuse kriitikas" esitatud seisukohti eetika ja moraalifilosoofia vallas. Järjekorras teine "Kriitika" mõjutas olulisel määral eetikateooria edasist arengut ning kujunes 20. sajandi jooksul deontoloogilise eetika tähtsaimaks alustekstiks. Saksakeelne tekst Gutenbergi saidil
Oktoober 2013

Oktoober 2013, kroonika 2013. aasta oktoober algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast neljapäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 San Marinos astusid ametisse kaptenregendid Gian Carlo Capicchioni ja Annamaria Muccioli. Dominica presidendina astus ametisse Charles Savarin. Rootsi Kuninglik Meditsiiniinstituut kuulutas 2013. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna saajateks ameeriklased James Rothmani ja Randy Schekmani ning sakslase Thomas Südhofi rakkudes toimiva vesikulaarse transpordi kirjeldamise eest. Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia kuulutas 2013. aasta Nobeli füüsikaauhinna saajateks Briti füüsiku Peter Higgsi ja Belgia füüsiku François Englerti. Nad pälvisid auhinna elementaarosakeste massi seletava teooria eest. Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia kuulutas 2013. aasta Nobeli keemiaauhinna saajateks USA teadlased Martin Karplusi, Michael Levitti ja Arieh Warsheli keemiliste reaktsioonide arvutimudelite loomise eest. Jaapanis Minamatas sai 94 riigi esindaja allkirjad konventsioon, mis loodi selleks, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda inimtekkelise elavhõbedasaaste eest. Rootsis kuulutas Rootsi Akadeemia 2013. aasta Nobeli kirjandusauhinna saajaks Kanada kirjaniku Alice Munro. Norra Nobeli rahuauhinna komitee kuulutas 2013. aasta Nobeli rahuauhinna saajaks Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni. Colombias Medellínis kukkus kokku kortermaja. Hukkus 12 inimest. Indias Madhya Pradeshi osariigis hindude festivali navaratri ajal ühes templis puhkenud rüseluses tallati surnuks 115 inimest. Rootsis kuulutas Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia 2013. aasta Nobeli majandusauhinna saajateks ameeriklased Eugene Fama, Lars Peter Hanseni ja Robert Shilleri. Nad pälvisid auhinna oma töö eest vara hinna prognoosimisel. Vatikanis astus ametisse kardinal-riigisekretär Pietro Parolin. Eestis viibis visiidil Ukraina president Viktor Janukovõtš. Norras astus ametisse peaminister Erna Solberg. Eesti suursaadik Kreekas Margus Rava andis Kreeka presidendile Károlos Papoúliasele üle oma volikirja. Eestis toimusid 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Eesti suursaadik Rootsis Jaak Jõerüüt avas Norrköpingis Eesti aukonsulaadi. Aukonsul Norrköpingis on Michael Pääbo. Tšehhi ennetähtaegsed parlamendivalimised võitis seni opositsioonis olnud Sotsiaaldemokraatlik Partei. Gruusias toimusid presidendivalimised. Võitis erakonda Gruusia Unistus esindanud Giorgi Margvelašvili. Algas 2013. aasta oktoobritorm. Eesti suursaadik Portugalis Andres Rundu andis Portugali presidendile Aníbal Cavaco Silvale üle oma volikirja. Eestit külastanud Hispaania välisminister José Manuel García-Margallo kohtus peaminister Andrus Ansipi ja välisminister Urmas Paetiga. Peruus astus ametisse peaminister César Villanueva. Eesti suursaadik Albaanias Margus Rava andis Albaania presidendile Bujar Nishanile üle oma volikirja. Suursaadik resideerib Ateenas.
Phú Quốci rahvusvaheline lennujaam

Phú Quốci rahvusvaheline lennujaam (Sân bay quốc tế Phú Quốc, Cảng hàng không quốc tế Phú Quốc) on lennujaam Vietnamis Phú Quốci saarel. Lennujaama geograafilised koordinaadid on 10° 10′ 18″ N, 103° 59′ 28″ E. Phú Quốci lennujaama IATA kood on PQC, ICAO kood VVPQ. Rada on betoonkattega (pikkus 3000 m). Ehitus algas novembris 2008 ja valmis novembris 2012. Lennujaam alustas tööd 2. detsembril 2012 ning vana Phú Quốci lennujaam suleti. Lennujaama kasutavad lennukompaniid Vietnam Airlines, Air Mekong, VietJet Air. "Work on new Phu Quoc airport makes steady progress". Tuoitrenews. 31. august 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 29.03.2012. Vaadatud 6.09.2011. "Phu Quoc International Airport to open December 2". Tuoi Tre Newspaper. 1. detsember 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.02.2013. Vaadatud 1.12.2012. "Vietnam Airlines capitalises on new Phu Quoc airport". Voice of Vietnam. 3. detsember 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.09.2015. Vaadatud 3.12.2012. Official website of Phu Quoc International Airport Official website of Airports Corporation of Vietnam Construction of the Phu Quoc International Airport starts soon
Orlando Maldonado

Orlando Maldonado (sündinud 21. mail 1959 Bayamónis) on Puerto Rico endine poksija. Maldonado sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jorge Hernándezele (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Maldonado poksis maist 1977 kuni maini 1984 elukutselisena. Ta pidas kokku 34 kohtumist, millest võitis 27 (neist 14 nokaudiga), kaotas 5 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles Orlando Maldonado veebisaidil Olympedia (inglise) Orlando Maldonado veebisaidil BoxRec (inglise)
Kohhanivka

Kohhanivka on mitme asula nimi: Kohhanivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis ...
Sverdlivka

Sverdlivka on mitme asula nimi: Sverdlivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis ...
Juan Paredes

Juan Paredes Miranda (sündinud 29. jaanuaril 1953 Azcapotzalcos Méxicos) on Mehhiko endine poksija. Paredes sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ángel Herrerale (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Paredes poksis juulist 1977 kuni veebruarini 1988 elukutselisena. Ta pidas kokku 34 kohtumist, millest võitis 23 (neist 19 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. 21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles Juan Paredes veebisaidil Olympedia (inglise) Juan Paredes veebisaidil BoxRec (inglise)
Peter Müller

Peter Müller (sündinud 6. oktoobril 1957) on Šveitsi endine mäesuusataja. Ta võitis kiirlaskumises olümpiamängude hõbemedali 1984. aastal Sarajevos ja 1988. aastal Calgarys. Maailmameistrivõistlustel tuli ta 1987. aastal Crans-Montanas maailmameistriks ning 1985. aastal võitis Bormios ja 1989. aastal Vailis hõbemedali. Aastatel 1979, 1980 ja 1982 võitis ta kiirlaskumise maailma karika. Ta võitis kokku 24 maailma karikasarja etappi.
Kossakivka

Kossakivka on mitme asula nimi: Kossakivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis ...
Hordijivka

Hordijivka on mitme asula nimi: Hordijivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis Hordijivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis ...