laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jakov Šketan

Jakov Šketan (Яков Павлович Шкетан, kodanikunimi Jakov Maiorov, Яков Павлович Майоров; 29. oktoober (vkj. 17. oktoober) 1898 Staroje Kreštšeno küla, Jernuri vald, Jaranski maakond, Vjatka kubermang – 16. mai 1937 Oršanka, Mari ANSV) oli mari kirjanik, ajakirjanik ja ühiskonnategelane. Jakov Šketan oli pärit talupoja perekonnast. 1917. aastal ta mobiliseeriti, osales Esimeses maailmasõjas. Alates 1918. aastast töötas ta nõukogude asutustes, oli nõukogude võimu pooldaja. 1920. aastal oli ta Jaranski maakonna rahvuste osakonna juhataja. Alates 1921. aastast oli ta Krasnokokšaiskis maaosakonna töötaja, ajalehe Joškar Ketše kirjanduslik kaastööline ja toimetaja. Ta oli satiiriajakirja Arslan den Kesten üks asutajaid. Samuti oli ta Mari Riikliku Teatri näitleja, dramaturg ja lavastaja. 1929. aastal pöördus ta tagasi Oršanski rajooni, kes oli üks kolhoosi organisaatoreid. Hiljem töötas ta kolhoosis revisjonikomisjoni esimehena. Kirjanduslikku tegevust alustas Šketan 1919. aastal. Ta on mari näitekirjanduse rajajaid. Tema olulisemad näidendid on "Üleliigne" (1920), "Sardai" (1922), "Oh neid vanemaid" (1923) ja "Lõikus" (1932). 1933. aastal ilmunud romaanis "Erenger" kujutas ta 1920. aastate mari külaelu ja sotsialistlikke ümberkorraldusi. Trotskistide ja kodanlike natsionalistide vastase kampaania ajal nimetati teda 6. mail 1937 ajakirjanduses poliitiliseks huligaaniks. Sellised rünnakud kahjustasid tema niigi nõrka tervist ja ta suri 10 päeva hiljem haiglas. Šketan on maetud parki, mis tänapäeval kannab tema nime. Eesti keeles on 2012. aastal ilmunud kogumikus "Vana maja monoloog: valik mari proosat: 26 lugu 23-lt autorilt aastatest 1927–2010" avaldatud Šketani jutustus "Koman melna". http://dic.academic.ru/dic.nsf/ruwiki/1682986 http://bse46.medtour.info/podrobno/shketan_m~90929.htm
Nõmme pae

Nõmme pae on liivakivipaljand Ahja jõel Saesaare paisjärve ääres Kiidjärve küla territooriumil. Nõmme pae paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal, jõe vasakkaldal Mõtstare mäe ja Kivipalu mäe vahel. Paljand on vaadeldav jõelt ja vastaskaldalt.
Sémillon

"Sémillon" on Prantsusmaalt Bordeaux'st pärinev valge viinamarjasort. "Sémillon" on levinud kogu maailmas, eriti aga Austraalias. "Sémillon" on üsna vähehappeline ning sellest valmistatud veinid on täidlased, suure viskoossusega, kuid suhteliselt nõrga mee- ja virsikuaroomiga. Seetõttu segatakse seda tihti "Sauvignon Blanci" või "Chardonnayga", puhast sordiveini tehakse "Sémillonist" harva.
Villem Loigom

Villem Loigom (sündinud 8. septembril 1965 Tallinnas) on eesti disainer ja ettevõtja. 1972–1980 Tallinna Hiiu Põhikool 1980–1983 Tallinna 10. Keskkool 1989–1991 Eesti Kunstiakadeemia 1991–1995 Aalto University School of Art and Design, graafiline disain, Master of Arts (MA) 1993–1996 Hommikuleht, reklaamiosakond ja juhatuse liige 1987–1989 Stuudio Tallinnfilm, dokumentaalfilmide operaatori assistent 2008 – Aktiivmarekting OÜ, loovdirektor Villem Loigom on joonistanud ka karikatuure. Tema karikatuure on avaldanud ajakiri Pikker ja teabeleht Memento. 1988 märgiti ära tema karikatuur Tallinna Mererajooni ökoloogiateemalisel karikatuurivõistlusel. "Võistlus lõppes". Sirp ja Vasar. 3. juuni 1988. Vaadatud 15.08.2018. Facebook – Villem Loigom
Jaroslavli vürstiriik

Jaroslavli vürstiriik (vene keeles Ярославское княжество) oli riik tänapäeva Venemaa territooriumil aastatel 1218–1463, Kirde-Venemaal. Jaroslavli vürstiriik moodustati 1218. aastal, kui Vsevolod Suurpesa poeg 1. Rostovi vürst Konstantin Vsevolodovitš (1186–1219), saades 1216. Vladimiri suurvürstiks Konstantin I-na jagas Rostovi vürstiriigi alad oma poegade vahel. Vürstiriigi alad asusid Volga jõe ja selle lisajõgede (Mologa, Juhota, Kurba jt) ning Šeksna jõe alamjooksul. 1294. aastal läks valitsemine Smolenski vürst Fjodor Rostislavitšile, uue valitsejadünastia asutajale. 14.–15. sajandil jagunes vürstiriik osalisvürstiriikideks, mis 15. sajandi esimesel poolel liideti Moskva suurvürstiriigiga ning lõplikult liideti Jaroslavli vürstiriigi alad Moskva suurvürstiriigiga 1463. aastal. Slaavi vürstiriikide loend
Riine Pajusaar

Riine Pajusaar (sündinud 8. jaanuaril 1971) on eesti helilooja. Ta töötab Keila Muusikakoolis klaveriõpetajana. 2014 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. september 2020. Vaadatud 21. detsembril 2016. "Keila linna nädala tegija: Riine Pajusaar" eestielu.ee, 14. märts 2014
Hüperboolsed funktsioonid

Hüperboolsed funktsioonid on eksponentfunktsiooni abil määratletud funktsioonid, mis on analoogsed trigonomeetriliste funktsioonidega.
Stanislav Malahhov

Stanislav Malahhov (inglispäraselt Stanislav Malakhov; (isanimi Timofei) 8. detsember 1935 – 26.veebruar 2019) oli ajakirjanik ja kunstnik (klaasikunstnik ja karikaturist). Ta on elanud Tuneesias, Leningradis, Tallinnas. 1961. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi klaasikunsti erialal ja sai tarbekunstniku kutse. Tema karikatuure avaldati ajakirjas Pikker alates 1957. aastast. Oli ajalehe Sovetskaja Estonija (Nõukogude Eesti) illustratsiooniosakonna juhataja ja illustraator. NSV Liidu Ajakirjanike Liidu liige. 1986 Eesti NSV teeneline ajakirjanik Stanislav Malahhov. "Naerab... ei naera... = Смешно... не смешно...". EKP KK Kirjastus. Tallinn 1968, toimetaja R. Aarma, kunstiline toimetaja L. Purre, tehniline toimetaja H. Muru 1966 – "Marsi orjusest lahti!" (Satiirivalimik välispoliitilistel teemadel) – koostaja Edgar Spriit. EKP KK Kirjastus. Tallinn 1966. Lk 85–88 1967 – "Karikatuure sõnadeta" – koostaja Edgar Spriit, karikatuure karikaturistidelt: Hugo Hiibus, Olimar Kallas, Kalju Kurepõld, Teet Kuusmaa, Stanislav Malahhov, Roman Ohlau, Evald Piho, Aarend Sepp, Heinz Valk, Edgar Valter. 1967 1968 – "Fatamorgaana". Koostaja Edgar Spriit. Kunst. Tallinn 1968. Lk 43–49 1974 – "У нас в гостях эстонский журнал сатиры и юмора “Пиккер". // Mастера советской карикатуры. Советский Художник. Mосква 1974. Lk 23–26, esi- ja tagakaas 1976 – "И смех и грех II. // Сборник современного эстонского юмора. Koostaja Edgar Spriit. EKP KK Kirjastus. Tallinn 1976. Lk 33–36 1982 – "Mis siin naerda on?" (Karikatuurinäituse kataloog). EKP KK Kirjastus. Tallinn 1982. Lk 45–47 1989 – "Художники эстонского журнала сатиры и юмора “Пиккер". // Mастера советской карикатуры. Советский Художник. Mосква 1989. Lk 19–21 1989 – "Hetked ja retked: ajakirjanduses ja ringhäälingus avaldatud sõnavõtte" (Eesti NSV Ajakirjanike Liidu artiklite kogumik). Eesti Raamat. Tallinn 1989. Lk 35 Cartoonia.ru – Stanislav Malahhov
Aheljoon

Aheljoon on selline kõverjoon, mille võtab kahest otsast kinnitatud rippuv kett või nöör. Aheljoone kuju saab matemaatiliselt kirjeldada koosinuse hüperboolse funktsiooniga. Kui eemale visatava eseme poolt õhku joonistatud kaar on kõrvaliste mõjude puudumisel paraboolikujuline, siis rippuv kett on sellega üsna sarnane, aga siiski pisut erineva kumerusega aheljoon. Aheljoone pöörlemisel ümber juhtsirge moodustub pöördkehakatenoid.
Ahelpind

Katenoid ehk ahelpind on selline pöördpind, mis tekib aheljoone pöörlemisel ümber oma juhtsirge. Katenoidi kirjeldas esimesena Leonhard Euler 1744 aastal. Katenoidi pind on üks minimaalpindadest. Kui kaks ringikujulist traati asetada seebivette ja siis veest välja võttes neid aeglaselt üksteisest eemale liigutada, siis moodustub traatide vahele seebiveest katenoidi minimaalne pind. Iglu vertikaalne läbilõige on aheljoone kujuga. Sõna on moodustatud ladinakeelsest sõnast catena, mis tähendab ketti ja kreekakeelsest sõnast eidos, mis tähendab kuju. Helikoid Catenoid(mathworld.wolfram.com)
Uduvere mõis

Uduvere mõis oli mitme Eesti mõisa nimi: Uduvere mõis (Pärnu-Jaagupi) (Uddafer), riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal Uduvere mõis (Kaarma) (Uddofer), eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal
Aero Airlines

Aktsiaselts Aero Airlines oli Eesti lennufirma, kes opereeris aastatel 2002–2008 koostöös Finnairiga Tallinna–Helsingi lennuliinil. Firma omanikud olid algselt Aero Holding (51%) ja Finnair (49%). Mõne aasta jooksul omandas Finnair Aero Airlinesis sajaprotsendilise osaluse. Aero Airlines asutati aastal 2000, äriregistrisse registreeriti jaanuaris 2001. Esimene lend toimus 2002. aastal. Viimane Aero Airlinesi opereeritud lend tõusis õhku 6. jaanuaril 2008, mille järel alustati ettevõtte likvideerimist. Kogu lennukipark müüdi maha, viimased kaks lennukit ostis Venemaa lennufirma UTair. Eesti-Soome vahelisi lende hakkas Finnair opereerima oma Soome tütarettevõttegaa Finnish Commuter Airlines (Finncomm airlines). Praegu lendavad Tallinna ja Helsingi vahel Flybe Nordicu lennukid.[viide?] Aero Airlines lendas algusaastatel Helsingi, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kittilä, Kokkola/Pietarsaari, Kuopio, Maarianhamina, Riia, Tallinna, Tampere, Turu, Vaasa ja Vilniuse vahel. Detsembriks 2007 olid alles jäänud Helsingi, Tallinna, Turu ja Vaasa liinid. Aero Airlines opereeris kaheksa 68-kohalise lennukiga ATR 72-201, mis varem olid lennanud Finnairi kasutuses. Lennukite kiirus oli 509 km/h, lennata sai kuni 1528 km kaugusele. Kõik lennukid olid varustatud ekraanidega, mis näitasid kaarti ja piloodivaadet. Reisi kestel pakuti väikest suupistet, milleks olid tavaliselt kommid.
Rostovi vürstiriik

Rostovi vürstiriik (vene keeles Ростовское княжество) oli osastisvürstiriik tänapäeva Venemaa territooriumil aastatel 1207–1474, Kirde-Venemaal. Rostovi vürstiriik eraldati 1207. aastal valitsemiseks Vladimiri suurvürst (1176–1212) Vsevolod Suurpesa pojale Konstantin Vsevolodovitšile (1186–1219). Rostovi vürstiriigi aladel asusid järgmised linnad-asulad: Jaroslavl, Mologa, Uglitš, Rostov, Beloozero, Uglitš. 11. sajandist 13. sajandi alguseni kuulus Rostov Rostovi-Vladimiri-Suzdali vürstkonda, aastast 1207 oli Rostovi vürstiriigi pealinn. Rostovi linna ümbritsevad alad olid algselt osa Rostovi-Suzdali vürst (1151–1157) Juri Dolgoruki aladest. Juri Dolgoruki viis pealinna Suzdali, millest ka vürstkonna kaksiknimi. Kiievi suurvürsti (1149–1151 ja 1155–1157) Juri Dolgoruki poeg Andrei Bogoljubski (c. 1111–1174) lasi end valida bojaaride ja kaupmeeste kogu poolt Rostovi-Suzdali vürstkonnas Vladimiri, Rostovi ja Suzdali vürstiks (1168–1174). Andrei Bogoljubski säilitas suurvürsti tiitli, aga ta ei olnud Kiievis peaaegu kunagi kohal ning keskendas "kogu Suzdali valitseja" võimu oma Vladimiri-Suzdali vürstkonnale, eelkõige oma uuele pealinnale Vladimirile, mille ta laskis esinduslikult välja ehitada. Saades 1216. aastal Vladimiri suurvürstiks Konstantin I-na, jagas Konstantin Vsevolodovitš Rostovi vürstiriigi alad oma poegade vahel ning nende ajal jagunes vürstiriik veelgi: Uglitši, Jaroslavli ja pärast 1238. aastat ka Beloozero vürstiriigiks. Uglitši vürstiriik (1216–1591) Jaroslavli vürstiriik (1218–1463) Beloozero vürstiriik (1238–1485) Ustjugi vürstiriik (1364–1474) Bohtjugi vürstiriik (1364–1434) 14. sajandil keskel langesid alad Moskva suurvürstiriigi laienemisprotsessis Moskva suurvürsti valdusse. 1207–1218 – Konstantin Vsevolodovitš 1218–1238 – Vasilko Konstantinovitš 1238–1277 – Boriss Vasilkovitš 1277–1278 – Gleb Vasilkovitš 1278–1286 – Dmitri Borissovitš ja Konstantin Borissovitš 1286–1288 – Konstantin Borissovitš 1288–1294 – Dmitri Borissovitš 1294–1307 – Konstantin Borissovitš 1307–1316 – Vassili Konstantinovitš 1316–1320 – Juri Aleksandrovitš Rostovi-Suzdali vürstiriik ehk Vladimiri-Suzdali vürstiriik Slaavi vürstiriikide loend
Viskoosa mõis

Viskoosa mõis (saksa keeles Hohenholm-Viscosa) oli poolmõis Reigi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Poolmõis oli sisuliselt ettevõtte La Viscosa Kõrgessaare kunstsiidivabriku kompleks, mille jaoks ettevõte oli krundi ostnud Kõrgessaare mõisalt[viide?]. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 24.01.2016) http://www.eestigiid.ee/?CatID=90&ItemID=526 (vaadatud 24.01.2015)
Balti karikavõistlused jäähokis

Balti karikavõistlused jäähokis toimusid aastatel 2004–2005 ning neist võtsid osa Eesti, Läti, Leedu ja Poola meeskonnad. Neljavooruline turniir toimus kõigis neis riikides. Neli kolmepäevast turniiri toimusid 27. augustist 2004 kuni 7. veebruarini 2005, et iga riik saaks turniiri võõrustada. Tallinnas toimus turniir 2004. aasta 27.–29. augustini, Leedus Elektrėnais 2004. aasta 5.–7. novembrini, Poolas Gdańskis 2004. aasta 17.–19. detsembrini ja Lätis Ogres 2005. aasta 5.–7. veebruarini. Esimesed kolm turniiri võitis Stoczniowiec Gdańsk ja viimase ehk neljanda võitis ASK/Ogre. Balti Jäähoki Liiga Hooaeg portaalis hockeyarchives.info
Kuressaare mõis

Kuressaare mõis (ka Kuresaare mõis[viide?]; saksa keeles Kurresaar) oli riigimõis Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda. Mõisat on mainitud alates 17. sajandi teisest poolest. 1797. aastast anti Kuresaare mõis ja Koonga mõis Liivimaa maanõunike kolleegiumi poolt kasutada Viljandi aadlipreilide kasvatusasutuse (saksa keeles Fellinsches Adeliger Fräuleinstift) ülalpidamiseks Kuressaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.01.2016) Viljandi aadlipreilide varjupaik, Fellinsches (Dörptsches) Adeliger Fräuleinstift, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1814 Kuressaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orava mõis

Orava mõis (saksa keeles Waldeck) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda. Põhjasõja esimesel sõja-aastal (1700) toimus veebruaris-märtsis seal Orava mõisa ülestõus. http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 24.01.2016)
Suislepa mõis

Suislepa mõisa all võidakse mõelda: Vana-Suislepa mõisat Uue-Suislepa mõisat
Balti Jäähoki Liiga

2000–2001. aastate Balti Jäähoki Liiga hooajal osales Läti, Leedu ja Eesti meeskonnad. Hiljem pole sellenimelist üritust korraldatud, ent 2004–2005 hooajal toimusid Balti karikavõistlused jäähokis. A-grupp B-grupp HK Liepājas Metalurgs – SC Energija 5:3, 6:4 3. koht HK Central Kohtla-Järve – SC Energija 3:3, 7:4 Lõppmäng HK Liepājas Metalurgs – HK Riga 2000 0:1, 4:1, 1:0 Hooaeg portaalis hockeyarchives.info
1994. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

1994. aasta ehk 58. meeste maailmameistrivõistlused jäähokis peeti Itaalias 25. aprillist 8. maini. 12 osalevat meeskonda jagati esimeses võistlusringis kahte gruppi, kus igas grupis oli kuus meeskonda. Igast grupist pääses neli parimat meeskonda edasi veerandfinaalidesse. Otsustavas ringis võitis Kanada Soomet ja sai esimest korda pärast 1961. aastat taas kuldmedali. See oli Kanada 12. võit jäähokis.  Suurbritannia naasis ilma ühegi punktita esimest korda pärast 1951. aastat A-gruppi. C-grupis võistlesid omavahel Valgevene, Horvaatia, Eesti ja Slovakkia. C-grupi võitis Slovakkia. Eesti võitis kaks aastat järjest D-grupis esikoha. Tournament summary at Passionhockey.com Duplacey page 508
Eesti Ragbiföderatsioon

Eesti Ragbiföderatsioon oli 1999. aasta 4. märtsil loodud ragbi spordiala esindaja Eestis. 2012. aasta 13. detsembril lõpetas föderatsioon tegevuse. Ragbiföderatsiooni president oli Briti erusõjaväelane Gilbert John Slade, kes uskus, et ragbi propageerimine vähendab uimastite kasutamist. Slade arvates eristab ragbit Ameerika jalgpallist kolmas poolaeg, kus vastasmeeskonnad lahendavad mängus tekkinud pinged sotsiaalselt ja viisakalt. Eesti Ragbi Liit E-krediidiinfo Lillekülas peetakse Eesti Ragbiföderatsiooni koosolek, 19.02. 2004 Äripäev.
Air Livonia

Aktsiaselts Air Livonia oli Pärnumaal tegutsev Eesti ettevõte. Ettevõtte eelkäija asutati 1994. aastal aktsiaseltsi Baltic Aeroservis nime all, aktsiaselts Air Livonia alustas ametlikult tegevust septembris 1997. Aastatel 1994–2006 tegeles ettevõte tellimus-, kauba- ja liinilendudega, selle kodulennujaamaks oli Pärnu lennujaam. Lennufirmana oli Air Livonia ICAO koodiks LIV. Esimestel tegevusaastatel kasutas ettevõte rahvuslikult lennufirmalt Estonian Air renditud lennukeid. 1995. aastal hakati tegema regulaarlende Kihnu saarele. 1996. aastal lisandus ka marsruut Pärnu–Ruhnu–Kuressaare, kus esialgu veeti ainult kaupa, hiljem aga ka reisijaid. Aastatel 2001–2003 osutati lennuteenust ka liinil Tallinn–Kärdla. 1990. aastate lõpul ostis ettevõte kolm Nõukogude Liidus valmistatud lennukit: 2 Antonov An-28 ja 1 Antonov An-2. Air Livonia lõpetas regulaarlennud 30. aprillil 2006, põhjendades seda liinide vähese kasumlikkusega ja An-tüüpi lennukitega seotud kõrgete kuludega Euroopa Liidus. Hiljem tegeles ettevõte kütuse jaemüügi ja tellimuslendudega. Äriregistri andmetel tegutseb ettevõte praegugi, kuid selle täpsema tegevuse kohta andmed puuduvad. Aktsiaseltsi Air Livonia omanikuks ja tegevjuhiks on Ants Aringo. Esimestel tegevusaastatel oli ettevõtte ametlik aadress Pärnu linn, alates 2000. aastast on ettevõte registreeritud Sauga vallas asuvas Eametsa külas. Sihtkohad olid regionaalsed: Eesti saared Kihnu, Ruhnu, Saaremaa, Hiiumaa ja Pärnu. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2003. Vaadatud 8. juunil 2003.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2004. Vaadatud 17. juunil 2004.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Nikolaus Mattias Eck

Nikolaus Mattias Eck (ka Nicolaus ja Matthias; 1620–1690) oli Kuressaare postimeister, tolliametnik ja Nolgimõisa mõisa rentnik, Ecki ja Ekesparre suguvõsa esiisa. Tema vanemad olid Bernhard Eck ja Anna von Zwirnbach. Pärast Ecki surma pidas postimeistri ametit edasi tema lesk Catharina Unonia Eck, kes koos poja Carl Johaniga oli Kuressaare postmeister Rootsi aja lõpuni. 1711. aastal pöördusid Catharina ja Carl Rootsi. Carl Johan Eck (1683–1761) Matthias Olaus Eck (1685–1752) Kuninganna Ulrika Eleonora andis Carl Johan Eckile 1719. aastal aadliseisuse. Pärast aadeldamist sai nime Ekesparre. Teised N. M. Ecki pojad kandsid edasi Ecki nime. Fondiloend: Perekond Ekesparre – 3483 Rahvusarhiiv (vaadatud 24. jaanuaril 2016) Ekesparre nr 1705 Adelsvapen-Wiki (vaadatud 24. jaanuaril 2016) "Rootsi ajal rajati Saaremaale postmaantee" Saarte Hääl, 30. november 2009
Baltimaade meistrivõistlused ujumises

Baltimaade meistrivõistlused ujumises on iga-aastane Eesti, Läti ja Leedu ujumiskoondiste vaheline võistlus. Iga rahvuse kaks parimat ujujat koguvad oma võistkonnale punkte. Hoolimata võistlejate rohkusest saab igas kategoorias punkte vaid kuus ujujat: 2 Eestist, 2 Lätist, 2 Leedust. Nende kuue ujuja punktid jagunevad järgmiselt: esimene koht – 7 punkti, teine koht – 5 punkti, kolmas koht – 4 punkti, neljas koht – 3 punkti, viies koht – 2 punkti, kuues koht – 1 punkt. Teateujumises saab punkte igast riigist 1 võistkond. Punktid jagunevad järgmiselt: esimene koht – 14 punkti, teine koht – 10 punkti, kolmas koht – 8 punkti. Riik saab karistuseks 0 punkti, kui vahetusmeeskond (või ujuja) ei alustanud, lõpetanud või diskvalifitseeriti. Meistrivõistlused võidab kõige rohkem punkte kogunud võistkond. ... 2015 Leedu 2016 Eesti 2017 Eesti 2018 Leedu Võistlusel on 17 ala nii meestele kui ka naistele. Vabaujumine: 50 m, 100 m, 200 m, 400 m Seliliujumine: 50 m, 100 m, 200 m Rinnuliujumine: 50 m, 100 m, 200 m Liblikujumine: 50 m, 100 m, 200 m Kompleksujumine: 200 m, 400 m Teateujumine: 4×100 m vaba, 4×100 m kompleks Baltijos šalių plaukimo čempionatas ir jaunių mačas
Tallinn Trophy

Tallinn Trophy on novembris või detsembris Eestis Tallinnas toimuv rahvusvaheline iluuisutamise võistlus, mis on lisatud ISU Challengeri sarjas 2015-2016 hooaega. Medaleid jagatakse järgmistes kategooriates: meeste üksiksõit, naiste üksiksõit, paarissõit ja jäätants.
Avies

Avies on 1991. aastal asutatud Eesti lennufirma, mis baseerub Tallinnas ning tegeleb liini-, tellimus- ja kaubalendudega. 26. juunil 2015 kuulutas Harju maakohus välja ettevõtte pankroti, millest hoolimata jätkati lennutegevust. 1. aprillil 2016 peatas Eesti lennuamet kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa. Avies opereeris Eestis lende Tallinnast Kärdlasse ja Kuressaarde. Avies sooritas regulaarlende järgmistel liinidel: Tallinn–Kärdla Tallinn–Kuressaare Tallinn-Stockholm Arlanda Tallinn-Pajala Pajala-Lulea Stockholm Arlanda–Mora–Sveg Stockholm Arlanda–Hagfors–Torsby Eesti lennufirma Avies on sattunud Rootsis uurimise ja kriitika alla. Rootsi lennuamet on Eestist küsinud ka informatsiooni, kui põhjalikult on lennufirmat inspekteeritud, sest lennukid ei ole piisavalt täpsed ning osad reisid jäetakse ära. Märtsis 2015 tühistas Rootsi lennuamet liiniveolepingud ning keeldus sõlmima uusi, tuues põhjenduseks puudujäägid teeninduses ning suutmatuse tagada ohutust ning kvaliteetseid lende. Samuti peatas Eesti lennuamet 1. aprillil 2016 kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa, sest ettevõttel oli lahendamata 47 puudust, mille kõrvaldamise tähtaeg oli 24. märtsil 2016. Ettevõtte koduleht "Kruuda ja Piilmann ostsid lennufirma Avies" ERR, 29. jaanuar 2009 "Eesti suurtöösturite lennufirma probleemid Rootsis süvenevad" Ärileht, 18. november 2014 "Ülirikastele omanikele kuuluv Eesti lennufirma jättis maksud maksmata" Ärileht, 16. november 2014 "Tallinna-Kuressaare lendude vedaja ei nõustu leppetrahviga" Delfi, 10. juuli 2014 "Maavalitsus kostitas trikitavat Aviest taas kord trahviga" Maaleht, 19. juuni 2014 "Eesti saartele on plaanis lendama tuua uudne lennuk" Delfi, 23. mai 2014 "Lennuühendus Hiiumaaga toimib säästurežiimil" Delfi, 14. jaanuar 2014 "Lennuamet ettekirjutuses: Aviesiga lennuõnnetuse toimumise tõenäosus on suur" ERR, 11. november 2015 Toomas Peterson: Kas Aviesi saaga kurb lõppmäng? Postimees 1. aprill 2016 Harju maakohus kuulutas välja Aviesi pankroti..., Postimees 26. juunil 2015, vaadatud 1. aprillil 2016 Sagedased reisijad: Oleme seni olnud Aviesiga rahul, Postimees 1. aprillil 2016; vaadatud 1. aprillil 2016 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2014. Vaadatud 21. novembril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.planelogger.com/Airline/Fleet/Avies%20Air%20Company Lennufirma Avies probleemid Rootsis süvenevad http://arileht.delfi.ee/news/uudised/rootsi-lennuamet-peatas-eesti-lennufirmaga-lepingu?id=70965735 Sagedased reisijad: Oleme seni olnud Aviesiga rahul, Postimees 1. aprill 2016; vaadatud 1. aprillil 2016 Lennuamet: Aviesil on likvideerimata 47 puudust, Postimees 1. aprillil 2016; vaadatud 1. aprillil 2016
Kavilda mõis

Kavilda mõis, ka Vana-Kavilda mõis (saksa keeles Kawelecht, ka Alt-Kawelecht) oli riigimõis, varem rüütlimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda. 1582. aasta Jam Zapolski vaherahuga said Rzeczpospolita poolakad Moskva Suurvürstiriigilt endise Tartu piiskopkonna alad omale. Omandatud varade üle, mille hulgas oli üles märgitud ka Kavilda linnus, revisjonis märgiti aga, et väike linnus, mis varemalt (Liivi sõja algul enne venelaste kätte langemist) kuulus Fromhold Tiesenhausenile, on nüüd peaaegu täielikult purustatud, kuid siiski leidis 1587. aastal veel vähemalt osa ruume kasutust. Poola kuningas Stephan Bathory muutis Kavilda krooni majandusmõisaks ning Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Tartu staarostkonna folvark ehk riigimõis.1584 on Kavildat mainitud mõisana (Hof Kavlicht) Ajavahemikul 1744–1751 eraldati Kavilda mõisast ala, kus asutati Uue-Kavilda mõis. Vanemat mõisat hakati nimetati Vana-Kavilda mõisaks (saksa keeles Alt-Kawelecht). Mõis tükeldati aastal 1868, sealjuures eraldati 125 hektarit maad tulevase Kavilda kiriku kirikumõisa tarbeks. Kavilda vasallilinnus http://www.mois.ee/pikknimy.shtml (vaadatud 24.01.2016) Hefte zur Landeskunde Estlands V, Polnische Akten I 1582-1591, O. Roslavlev, München 1970, lk. 201, 294 Enn Tarvel, Riigimõisate majanduslikust arengust Lõuna-Eestis XVI sajandil lõpul ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised IX köide. Ühiskonnateaduste seeria 1960 nr 4, lk 386 Polnische Akten I, lk. 125 Uue-Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018) http://www.eoc.ee/kogudus/kavilda-puha-aleksandri-kogudus/ Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 10–12 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 366 [2].