laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koroonakriis

Koroonakriis on 2019.–2021. aasta koroonapandeemia mõjul tekkinud kriitiline olukord majanduses, poliitikas, kultuuris, hariduses ja enamikus teistes ühiskondliku elu valdkondades. Kriis on globaalne ning sellel eeldatakse olevat pikaajaline mõju.  Pikemalt artiklis 2020. aasta börsikrahh Börsid reageerisid koroonapandeemiale 20. veebruaril ja enamik börse teatas 24. veebruari ja 28. veebruari vahel suurimast langusest pärast 2008. aasta majanduskriisi. Turgusid on tabanud märtsis järjestikused langused ning iseloomustanud volatiilsus. Kuigi majanduslangust võis suurematel turgudel märgata juba 2019. aasta hilissügisel, siis koroonapandeemia on seda intensiivistanud ning oma karantiinimeetmetega muutnud selle otseselt kõigisse riikidesse puutuvaks.  Pikemalt artiklis Koroonakriis Eestis Eesti Pank on ennustanud majanduse kahanemist 6–14 protsenti sõltuvalt sellest, kas kriis leeveneb kevadel või hilissuvel. Läti keskpank alandas märtsi lõpus SKT kasvuprognoosi: kui seni oodati 2020 SKT kasvu 2,6%, siis nüüd oodatakse SKT langust 6,5%, oodatav inflatsioonimäär on 0,5%. Keskpanga hinnangul avaldab koroonakriis mõju paljudele majandussektoritele. Väheneb ka tootmine, algul häirete tõttu tarneahelates ja hiljem vähenenud nõudluse tõttu. Üksnes mõnedes kitsastes niššides võib nõudlus hoopis suureneda. Eeldatakse toodete nõudluse globaalset taastumist aasta teises pooles, muuhulgas kriisi ajal ära kasutatud laovarude taastamise vajaduse tõttu. Liikumispiirangute tõttu avaldab kriis kiiret mõju majutus-, meelelahutus- ja toitlustussektorile. Transpordisektorit mõjutab rahvusvahelise reisiliikluse sisuline lakkamine Euroopas. Täiendavate kontrollimeetmete kehtestamine ning kaubamahtude vähenemine mõjutab ka kaubatranspordisektorit. Oodatakse väiksemat töötusemäära kasvu kui see oli 2007.–2008. aasta finantskriisi ajal. Aasta kokkuvõttes oodatakse palgakasvu peatumist, 2019. aastal kasvasid palgad Lätis 7%. Sloveenia keskpanga märtsi lõpus avaldatud analüüsi järgi võib riigi SKT 2020. aasta jooksul langeda 6–16%. 2020. aasta börsikrahh Rahvusvaheline kaubandus Rahvusvaheline korporatsioon Üleilmastumine Koroonapandeemia Eestis Taavi Minnik (3. aprill 2020). "Milline on elu pärast koroonakriisi – professor Urmas Varblase prognoosid". Delfi Forte. Kommunikatsiooniosakond (16. märts 2020). "Kaljulaid arutas naaberriikide kolleegidega koroonakriisi arenguid". Eesti Vabariigi Presidendi veebisait. Mait Ots (29. märts 2020). "Euroopa Komisjon muudab koroonakriisi tõttu eelarvekava". ERR. Viljar Rääsk (25. märts 2020). "Majanduslangus kujuneb eeldatavasti suuremaks kui 6%". Eesti Pank. Bank of Latvija: On macroeconomic forecasts by Latvijas Banka, 26. märts 2020 Slovenian economy to pay a high price in the fight against coronavirus, 31. märts 2020 "Maive Rute: valitsuse majandusmeetmed ei tohi olla lühinägelikud" ERR, 12. aprill 2020
Lokitangid

Lokitangid on pikkade kuumendatavate harudega tangid juuste kähardamiseks, lokkide tegemiseks. Levinud on erinevaid lokitangide tüüpe, mis varieeruvad kuumendavate harude diameetri, -materjali ja kuju poolest. Lokitangide populaarsemad kattematerjalid on metall, keraamika, titaan, teflon ja turmaliin. Levinud kuumendavate harude kuju on koonus või silinder. "Lokitangid" , EKI 25.03.2019.
Pikendusjuhe

Pikendusjuhe või toitepikendus on painduv plastikust kaabel vooluvõrgus oleva voolu kättesaamiseks vooluvõrgust kaugemal olevates kohtades. Pikendusjuhtme ühes otsas on üks pistik ja teises otsas üks või mitu vastuvõtvat pesa. Vastuvõtvate pistikupesade arv sõltub vajadusest. Pikendusjuhtmeid kasutatakse, kui voolu kättesaadavus on piiratud, kuid elektrivoolu on vaja elektriseadmete ühendamiseks. Pikendusjuhtmeid kasutatakse peaaegu kõikjal - nii kodustes majapidamistes, kontorites kui ka ehitusobjektidel. Pikendusjuhtmeid on erineva pikkusega kui ka erineva arvu ühenduspesadega. Pikendusjuhtmed
Veronika Vallimäe

Veronika Vallimäe (aastast 2016 Veronika Vallimäe-Tiidus; sündinud 14. veebruaril 1984 Tallinnas) on eesti tantsija, koreograaf ja tantsuõpetaja. Ta on lõpetanud 2003. aastal balletikooli Fouetté[viide?], 2006 Tallinna Ülikooli koreograafia osakonna[viide?], õppinud ka Eesti Kunstiakadeemias tegevuskunstide erialal[viide?]. Täiendanud end Portugalis.[viide?] Osalenud Vanemuise lavastustes balletiartistina. Tegutsenud vabakutselise koreograafi ja tantsijana. Töötanud tantsuõpetajana Märt Agu tantsukoolis.[viide?] Osalenud tantsufilmide loomisel, näiteks loonud koreograafia koos Krista ja Rene Kösteriga filmile „Tantsivate varjude majad” (2014, OÜ Davai Laama).[viide?] Kaota end katusele / lost at midnight (2011, Viru Keskuse Katusekinos, audiovisuaalne tantsulavastus koos Eva-Lena Raenokiga) Vallimäe Hullud käärid (2014 Kanuti Gildi SAALis, ka esitaja) Vallimäe, Ruumeti ja Marta Vaariku Toon teile valgust (2014 Kanuti Gildi SAALis, ka esitaja) Kaupmehe tütar, Lumehelves ja Suurte lillede valss (Tšaikovski ja Isbergi Pähklipureja ehk Petteri ja Lotta jõulud, 2004 Vanemuises) Tõuk ja Mängukaart (Kallósi Alice Imedemaal, 2004 Vanemuises) Pauline (Bernsteini West Side Story, 2005 Vanemuises) Haldjas (Fanari Suveöö unenägu, Mendelssohn-Bartholdy muusikale, 2005 Vanemuises) eitaja (Andre Veronique, Kallasvee muusikale, 2012 Estonias) osatäitja (Maidre, Kasearu, Tralla, Männi ja Vallimäe Püha öö, 2013 Kanuti Gildi SAALis) osatäitja (Maidre ja Urke Skaala surm, 2016 Kanuti Gildi SAALis) T. Laks. Viis naiskunstnikku autos, lastest rääkimata: [Püha öö]. – Eesti Päevaleht, 25. september 2013 A. Aasa. Abstraktne elukriitika: [Skaala surm]. – Sirp, 27. mai 2016 J. Rooste. Kabareeinstallatsioon: uue teatri fragmentaarium: [Skaala surm]. – Teater. Muusika. Kino 2016, 7/8 Veronika Vallimäe (MA). – Performachine (2011) Veronika Vallimäe Lyrics. – MediaLyrics Tantsib: Veronika Vallimäe. – You Tube (2013) Püha öö. – tantsufoto.ee Resident oktoober 2014 Püha Vaimu Saalis: Veronika Vallimäe „Hullud käärid“. – vimeo.com Jakob Teppo ja tantsija Veronika Vallimäe. Saatesari: Klassikatähed. – Eesti Rahvusringhäälingu koduleht (2014) Residendid Keldrisaalis Minna Hint, Veronika Vallimäe, Lilli-Krõõt Repnau. – vimeo.com (2016)
Kroonrooste

Kroonrooste (Puccinia coronata) on kaera ja odra kroonrooste haigustekitaja, taimepatogeen. Kaera kroonroostet esineb igal pool maailmas, kus kasvavad metsikud ja haritavad kaera ja odra liigid. Haigust soodustavad tingimused on niiskus ja mahe temperatuur (15–25 °C) kaera kasvu ajal. Roostetele omaselt on ka kroonroostel vaheperemeestaim, milleks on harilik türnpuu. Haiguse sümptomiteks on lehepinnal arenevad piklikud ja/või munakujulised oranžid suvieospustulid, mis kasvuhooaja lõpus arenevad pruunideks talieospustuliteks. Olenevalt sellest, kui tugevalt põld on nakatunud, võib teravilja saak väheneda 10–40%. Talieosed on kaherakulised ning üheraku tipus on välja ulatuvad moodustised (pildil), mis meenutavad krooni, mille järgi on kroonrooste nimetuse saanud. Kaera kroonrooste on kaeral kõige levinum haigus ja ka kõige suuremat majandusliku kahju tekitav haigus. Seega proovitakse leida kroonroostele resistentseid sorte, kuid umbes 5 aastaga kaotab tavaliselt sort resistentsuse kaera kroonroostele. Nüüd püüavad USA Agricultural Research Service'i teadlased metsiku kaera abil luua sorti, mis püsiks kaera kroonrooste vastu kaua resistentne. "Oat crown rust". 4. oktoober 2017. "ARS Scientists Turn to a Wild Oat to Combat Crown Rust".
Virulane (ajaleht 1924)

Virulane oli ajaleht, mis ilmus 24. detsembrist 1924-1934 Rakveres. Väljaandjateks olid Johannes Jaanis (1924-1926 kuni nr. 14), kirjastusühisus "Virulane" (alates 1926 nr. 15 - 1934). Algul ilmus ajaleht igal laupäeval, hiljem hakkas ilmuma 3 korda nädalas. Hinnaks 5 marka. Toimetus asus Rakveres Lai tn 17. Vastutavateks toimetajateks olid: Johannes Jaanis 1924-1925 - 1926 nr. 62; M. Sooman 1926 nr. 63 - 1927 nr. 21; Arved Palgi 1927 nr. 22- 1928 nr. 81, 1928 nr. 114-1929 nr. 23; A. Kuulman 1928 nr. 82-113; J. Kärje 1929 nr. 24-68; E. Stein 1929 nr. 69 - 1930 nr. 93; Karl Rakles 1930 nr. 94 - 1934. Tegevtoimetajaks oli Arved Palgi 1925 nr. 2-19. Trükiti - Ühistrükikoda, Rakveres 1924/1925 - 1927 nr. 2; Tartus : Postimees 1927 nr. 3-46; Rakveres trükikoda Virulane 1927 nr. 47 - 1934. Lisaks anti välja ka "Virulase" 1930 aasta kalender.
Nisu pruunlaiksus

Nisu pruunlaiksust (DTR) tekitab taimepatogeen Pyrenophora tritici-repentis (sünonüüm Drecslera tritici-repentis). Haigusele on iseloomulik tumepruuni või musta täpi teke kahjustatud ala keskele. Täpid laienevad läätsekujulisteks heledateks laikudeks, kuid tume täpp jääb lehe keskele alles. Niiskus ja soe temperatuur soodustavad nakatumist. Eoste moodustumiseks on vajalik märg leht, mille tagab hästi öine kaste. Peamiselt räägime pruunlaiksuse puhul kahest selgesti nähtavast sümptomist: nekroos ehk pruunid kuni mustjaspruunid surnud koega laigud lehtedel ja kloroos ehk värvimuutus või kahvatus, mis tekib enamus lehelaiksuste kahjustuskoha ümber, sest lehel on häiritud vee- ja toitainevarustatus. Kusjuures suurim saagikadu esineb siis, kui nakatunud on lipuleht. Laigud võivad tekkida juba kevadel ning levida kuni teravilja küpsemiseni. Esmane nakkus toimub kotteostega, mis säilivad mullas leiduvatel taimejäänustel. Tavaliselt nakatuvad esmalt võrsumise lõpul alumised lehed, misjärel soodsate tingimuste puhul levib haigus loomise algul ka ülemistele lehtedele ja lehetuppedele. Haigustekitaja on võimeline arenema laias temperatuuri vahemikus ja arengut soodustab kauakestev kaste või vihm. Levikut suurendab suur õhuniiskus ja temperatuur 15-25ºC, samuti liigne lämmastikväetiste kasutamine või NPK ebaõige vahekord. Kuiv ja jahe (temperatuur alla +5ºC) ja lumikate pidurdab spooride moodustumist. Nisu pruunlaiksuse puhul on noored lehed vähem vastuvõtlikud ehkki muudel lehelaiksustel on see vastupidi. Eestis esineb võrdselt nii tali- kui suvinisul. Nisu pruunlaiksuse tõrje muutub vajalikuks minimeeritud mullaharimise ja sajuste ilmade korral. Efektiivsemad tõrjevõtted selle haigus puhul oleksid: haigusvaba seemne ja resistentsete sortidekasvatamine, nakatunud kõrrejäänuste hävitamine põllul, keemilise tõrjeks soovitatakse samu fungitsiide, mis helelaiksuse tõrjeks. "Nisu pruunlaiksus". "Helminthosporium leaf blights: spot blotch and tan spot". Lindam, Jakob Johan. "NISU-PRUUNLAIKSUSE (PYRENOPHORA TRIRICI-REPENTIS) ESINEMINE TOIDUNISU VÄETAMISE TOOTMISKATSES" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2023.
Aivo Tamm

Aivo Tamm (sündinud 9. oktoobril 1959) on eesti zooloog, entomoloog, pedagoog. Ta on töötanud TÜ zooloogia muuseumi kuraatorina ja Tartu Loodusmaja õpetajana, Tartu Ülikoolis muuseumipedagoogina. 2008 Tartu Ülikooli aumärk 2015 auhind Keskkonnakäpp 2018 teaduse populariseerimise auhind 2019 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. TÜ muuseumipedagoog Aivo Tamm pälvis kaks Keskkonnakäpa auhinda.[alaline kõdulink] "Teaduse populariseerimise auhinnad loodusvaatluste maratonile ja zooloogiaringile". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2020. Vaadatud 26. märtsil 2020. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022.
Koroner

Ebaloomuliku, vägivaldse surma uurija, ametinimetus Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides. noun an official who holds inquests into violent, sudden, or suspicious deaths, and (in Britain) inquiries into cases of treasure trove. HISTORICAL an official responsible for safeguarding the private property of the Crown .
Sibratsgfäll

Sibratsgfäll on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas. Sibratsgfäll asub Bodeni järvest lõunas 929 m kõrgusel. 46,0% territooriumist on metsa all, 34,2% on mägine (Alpid). Vald asub vahetult Saksamaa piiri ääres. Sibratsgfäll on Saksamaa-Austria ühisprojekti Naturpark Nagelfluhkette liige. Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg). Aastatel 1805–1814 kuulus paik Baierile, siis taas Austriale. Sibratsgfäll on kuulunud Austria Vorarlbergi liidumaa koosseisu alates selle asutamisest 1861. aastal. Küla oli aastatel 1945–1955 Prantsuse okupatsioonitsooni Austrias osa. Sibratsgfälli kihelkonnakirik asub kalmistust põhjas. See on pühitsetud peaingel Miikaelile. Kabelit on esmamainitud 1732. aastal. 1805. aastal ehitati uus kirik ja 1845. aastal seda laiendati. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Müritz

Müritz (ˈmyʁɪts, slaavi keeltes "väike meri") on suuruselt teine järv Saksamaal. Järve ääres on Wareni ja Röbeli linn. Järv jaguneb mitmeks laheks. Selle suurim sügavus on 31 meetrit ja keskmine sügavus 6 meetrit. Järv asub 62 m kõrgusel merepinnast. Valgla suurus on 663 ruutkilomeetrit ja pindala 177 ruutkilomeetrit. Nii sissevool kui ka väljavool on seotud Elde jõega. Seal on Müritzi rahvuspark.
Tartu komandant

Tartu komandant (rootsi keeles kommendant i Dorpat) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Tartu kindluse ja garnisoni ülem. Tartu kustutati kindluslinnade nimekirjast 1782. aastal ja komandandi ametikoht kaotati pärast seda. Alfred von Hansen: Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter. Band I, 1932, lk. 8
Jasień

Jasień (saksa Gassen) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Żary maakonnas, Jasieńi valla halduskeskus. Jasień asub Żaryst umbes 15 km põhjaloodes. Gassen sai linnaõigused 1660. aastal. Raudteeühenduse sai 1846. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/020811411044-0988431?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. Jasień Encyklopedia PWN
Leonid Kožara

Leonid Oleksandrovõtš Kožara (ukraina keeles Леонід Олександрович Кожара; sündinud 14. jaanuaril 1963 Poltavas) on Ukraina poliitik, ta on Regioonide Partei liige. Ta oli 24. detsembrist 2012 kuni 23. veebruarini 2014 Ukraina välisminister. Ta lõpetas aastal 1985 Kiievi Riikliku Ülikooli juures oleva rahvusvaheliste suhete instituudi rahvusvahelise juristi, inglise keele tõlk-referendi kvalifikatsiooniga. Aastatel 1985–1990 oli ta Kiievi Kõrgema Parteikooli teadur. 2002. aastal määras Ukraina president Leonid Kutšma Kožara suursaadikuks Rootsi (ametis 2002–2004) ja 2003. aastal andis talle erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.
Patrick Stewart

Patrick Stewart (sündinud 13. juulil 1940) on inglise teatri- ja filminäitleja. Tema tuntumaid rolle on kapten Jean-Luc Picard sarjas "Star Trek: Uus põlvkond" ning mitmes teises Star Treki ulmemaailma-teemalises filmis ja seriaalis.  Patrick Stewart – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Patrick Stewart andmekogus IMDb (inglise)
Ghana riigipeade loend

Ghana riigipeade loend loetleb Kullaranniku ja Briti Togolandi ühinemisel tekkinud Ghana riigipead 1957. aastast kuni tänapäevani.
Pavel Katenin

Pavel Katenin (vene keeles Павел Александрович Катенин; 22. detsember (11. detsember vkj) 1792 – 4. juuni (23. mai vkj) 1853) oli vene luuletaja, näitekirjanik, kirjanduskriitik, tõlkija ja teatritegelane. Ta oli 1833. aastast Vene Akadeemia liige. Katenin osales 1812. aasta Vene-Prantsuse sõjas. Alates 1816. aasta lõpust oli ta dekabristide Päästeühingu liige. Ta tõlkis vene keelde Vergiliuse, Goethe, Schilleri, Ariosto, Herderi, Dante jt luulet. P. Katenini teosed saidil lib.ru P. Katenini teosed saidil public-library.ru
Kylauudis.ee

Kylauudis.ee on mittekommertslik uudiseportaal, mis vahendab kohalikke uudiseid ja elulist infot "inimeselt inimesele". Kodanikuajakirjandust viljelev väljaanne asutati 2010. aasta augustis Sulev Valneri, Erkki Peetsalu, Elina Allase jt eestvedamisel, tehnilise lahenduse lõi Priit Lööper. Uudiseportaali haldab Eesti Kodanikuajakirjanduse Selts, selle sisu koosneb "ligi 90 protsendi ulatuses" kaastöödest ning selle toimetamisega tegeleb vabatahtlikult "üle 10 inimese". Daniel Vaarik (6. oktoober 2010). "Kylauudis.ee arendab kodanikuajakirjandust (intervjuu)". Memokraat. Elina Allas (2015). "Kodaniku- ja kogukonnaajakirjanduse portaalid laanlane.ee, poltsamaa.info ja kylauudis.ee". Tartu Ülikool. Tuuli Aug (26. august 2010). "Uus infoportaal Kylauudis.ee vahendab kodukandi infot". Eesti Päevaleht. Külauudised (uudisportaali veeb)
Pruunkael-laisik

Pruunkael-laisik (Bradypus variegatus) kolmvarvaslaisiku perekonnast on kõige levinum laisikute liik. See kassisuurune imetaja kaalub tavaliselt 8-9 kilo. Tal on ümmargune pea, lühike kärss, väikesed silmad, pikad jalad, pisikesed kõrvad ja töntsakas saba. Pruunkael-laisikutel on pikk, jäme karv, mis on värvilt helepruun, aga sageli näib roheline, seal kasvavate siniste-roheliste vetikate pärast. Varvaste asemel on nende esi- ja tagajalgadel kolm kõverat küünist, mis aitab neil lihtsasti end puude okste külge haakida ja tagurpidi rippuda. Nad saavad keerata oma pead peaaegu 90 kraadi ja nende suu on vormitud nii, nagu nad kogu aeg naerataks. Isased eristuvad emastest, sest neil on tavaliselt helekollane või oranž karvalaik, mis asub õlgade vahel. Pruunkael-laisik on puuloom, kes asustab troopilisi metsi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas. Nende vetikatega kaetud karv aitab neil maskeerida oma sobivaima metsa keskkonnaga. Nad veedavad peaaegu kogu oma aja puudel, laskudes maapeale ainult üks kord nädalas, et roojata. Pruunkael-laisik on herbivoor, kes toitub väikese energiasisaldusega toidust: lehtedest, okstest ja puuviljadest. Aeglase liikumise ja ainevahetuse tõttu võib tal ühe söögikorra seedimine võtta kuu aega. Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 97. Rainforest alliance
Saint Louise maleturniir

Saint Louise maleturniir Sinquefieldi karikale (inglise keeles Sinquefield Cup) on Saint Louises 2013. aastast korraldatav iga-aastane maleturniir, Grand Chess Touri üks etappe. Turniiri nimetatakse ameerika filantroobi Rex Sinquefieldi auks Sinquefield Cupiks. Turniirile kutsutakse 6–10 maailma male absoluutsesse tippu kuuluvat maletajat. Tata Steeli maleturniir Linarese maleturniir Sinquefield Cup 2020. grandchesstour.org
Maleturniiri kategooria

Maleturniiri kategooria (inglise keeles tournament category) on maleturniirile antav kategooria, mis sõltub sellel turniiril osalenud mängijate keskmisest ELO-reitingust. Madalaim kategooria (I kategooria) antakse meistritaseme turniirile, mille osalejate keskmine ELO-reiting jääb vahemikku 2251–2275. Kõrgeimale kategooriale (XXIII kategooria) vastab turniir, mille osalejate keskmine reiting jääb vahemikku 2801–2825. Sellise tasemega turniir peeti esmakordselt 2014. aastal Saint Louises (kuue tippmängijaga Saint Louise maleturniir, mille Fabiano Caruana võitis maailmameister Magnus Carlseni ees).
Samuil Vainštein

Samuil Ossipovitš Vainštein (vene keeles Самуил Осипович Вайнштейн; 12. veebruar (vkj 31. jaanuar) 1894 Žõtomõr – jaanuar 1942 Leningrad) oli Nõukogude Liidu malefunktsionäär ja maletaja. Vainštein sündis Žõtomõris arstide perekonnas. Hiljem asus perekond elama Peterburi. 1912. aastal astus Vainštein Keiserliku Peterburi Polütehnilisse Instituuti majandust õppima. Vainštein mängis 1914. aasta suvel rahvusvahelisel maleturniiril Saksamaal, kui algas esimene maailmasõda. Ta interneeriti Saksa võimude poolt koos teiste Venemaa maletajatega. Hiljem lubati tal kodumaale minna. Jätkas maletamist. Tuli kolmel korral Petrogradi meistrivõistlustel esikümnesse. Vainštein oli 1914. aastal Ülevenemaalise Maleliidu asutajaid, mille tegevus seoses sõja algusega soikus. Liit taasloodi 1923. aastal. Esimeheks valiti Vainštein. Aasta hiljem Ülevenemaaline Maleliit likvideeriti. Vainštein suri jaanuaris 1942 Leningradi blokaadis.
Boriss Vainštein

Boriss Samoilovitš Vainštein (vene keeles Борис Самойлович Вайнштейн; 19. mai 1907 Odessa – 18. detsember 1993 Moskva) oli Nõukogude Liidu malefunktsionäär ja maleliteraat. Maletama õppis Vainštein 5-aastaselt. 1931. aastal mängis ta NSV Liidu 7. meistrivõistluste poolfinaalis. 1920. aastate lõpus oli ta maleliikumise organiseerijaid Usbeki NSV-s. Aastatel 1928–1929 oli ta Kesk-Aasia Malesektsiooni esimees ja 1942–1945 juhtis Üleliidulist Male-kabesektsiooni. Vainštein oli mitmel võistlusel suurmeister David Bronšteini sekundant. Vainštein sündis Odessas suhkruvabrikandi perekonnas, kes pärast Oktoobrirevolutsiooni põgenes perega punaste eest Taškenti. Boriss Vainštein lõpetas seal 1930. aastal Kesk-Aasia Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Töötas NKVD-s. Oli aastatel 1940–1941 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Glavpromstroi ülema asetäitja ja 1942–1945 NSV Liidu SARK-i plaaniosakonna juhataja. Pärast teist maailmasõda töötas Vainštein Glavneftegazostrois, kirjutas mitu raamatut ehitusökonoomikast ja kaitses doktoriväitekirja majandusteaduses. Oli Lääne-Siberi naftaleiukohtade kasutuselevõtu majandusmudeli väljatöötamise üks kaasautoreid. riikliku julgeoleku kapten (oktoober 1941) riikliku julgeoleku alampolkovnik (veebruar 1943) riikliku julgeoleku polkovnik (jaanuar 1945) Vainštein oli aastatel 1942–1950 abielus dirigent Veronika Dudarovaga, hilisema NSV Liidu rahvakunstnikuga. Nende poeg Mihhail Vainštein oli ajakirjanik. "Меранская система в историческом развитии", Москва, 1956 "Комбинации и ловушки в дебюте", [2-е издание], М., 1965 "Импровизация в шахматном искусстве. О творчестве гроссмейстера Бронштейна", М., 1976 "Мыслитель. [Об Эм. Ласкере]", М., 1981 "Шахматы сражаются", М., 1985 "Ловушки Ферзьбери", М., 1990 Борис Вайнштейн. ruchess.ru Борис Самойлович Вайнштейн. ruchess.ru Моя тяжба с Берией. iz.ru, 18. detsember 2008
Juhivits

Juhivits (murretes ka juher, juheväät, juhikas jne) on vankri esimese telje kummastki otsast aisa külge käiv traat, raud, vitsaväät või nöör, mis tagab vankri teel püsimise ja parema juhitavuse. Algselt tehti juhivitsad kuuse, tamme, kase või toominga vitstest, saartel ka kanepiköiest. Uuemal ajal valmistati juhivitsad raudtraadist või -varvast. Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 27.03.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 231
Drezdenko

Drezdenko (saksa Driesen) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Strzelce Krajeńskie maakonnas, Drezdenko valla halduskeskus. Drezdenko asub Strzelce Krajeńskiest umbes 21 km idas. Asulat on esmamainitud 1098. aastal, linnaõigused sai enne 1317. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Drezdenko Encyklopedia PWN
Klarvinduer

Klarvinduer OÜ on Eesti ettevõte, mis tegeleb puitakende ja uste tootmise ja jaemüügiga. Peamiseks ekspordituruks on siiani olnud Taani. Ettevõte alustas tegevust 2014. aasta sügisel, kui Janar Tammjärv otsustas pärast Barruse omanikeringist taandumist luua uue, peamiselt jaekaubandusele keskenduva tootmisettevõtte, mille toodete müük toimub e-kaubanduse teel. Klarvindueri tootmishoone asub Tartu külje all Raadil Tila külas. Tehases töötab 35 inimest. puitaknad ja uksed; puitalumiinium aknad ja uksed; klaaselemendid; klaasfassaadid; klaasseinad; maast laeni aknad; erilahendused. Klarvindueri koduleht
Nowy Staw

Nowy Staw (saksa Neuteich, kašuubi Nytëch) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Malborki maakonnas, Nowy Stawi valla halduskeskus. Nowy Staw asub Malborkist umbes 11 km põhjas. Nowy Staw sai linnaõigused 1343. aastal. Alates 1466. aastast oli Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1886. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Nowy Staw Danzigi vabalinna koosseisus. Tagasi Poolale läks Nowy Staw 1945. aastal. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042214209074-0932904?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Nowy Staw Encyklopedia PWN