laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Uno Leies

Uno Leies (6. oktoober 1931 Narva – 13. september 1988 Tallinn) oli eesti lastekirjanik, teatrilavastaja ja telerežissöör. Õppis Tallinna 20. keskkoolis ning aastatel 1946–1950 Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumis. Esimeseks töökohaks sai Eesti Projekt, kus töötas ehitustehnikuna. Töö kõrvalt õppis V. Kingissepa nimelises Draamateatri õppestuudios. Aastatel 1953–1960 töötas näitleja ja lavastajana Eesti NSV Riiklikus Nukuteatris ning 1961. aastast režissöörina Eesti Televisioonis.Lisaks lastelavastustele tegi ETVs saatesarjad "Taat tõi võidu ja "Terekäsi." Oli Eesti Teatriliidu (1955) ja Kirjanike Liidu liige (1973). Kirjutanud luulet väikelastele ja nukunäidendeid. Loonud üle 500 telelavastuse, sh lastelavastuse "Nõiakivi". Lisaks lastelavastustele tegi ETVs saatesarjad "Taat tõi võidu ja "Terekäsi." Tema näidenditest on enamlavastatud (sh väljaspool Eestit) "Vihavaenlased ja "Buratino lendab Kuule". Vabal ajal joonistas karikatuure, mida avaldati ka ajakirjas Pikker. 1982. aastal sai Õhtulehe karikatuurivõistlusel ergutuspreemia. Kirjutanud ka humoreske ja värsse.Surres jäi tal pooleli lasteseriaali "Naljahammas..."käsikiri. Tema isa oli sõjaväelane. 1960. aastal abiellus Aino Raidiga. "Harjavars on pikem mehest" (1963) "Muti metroo" (1965) "Tillukesi killukesi" (1966) "Loomade olümpiaad" (1968) "Kasetohust kaabu" (1970) "Atsi patsid" (1970) "Kuri Muri" (1982) "Tipp ja Täpp" (1965–1981) "Hunt Kriimsilm" (1968–1987) ("Hunt Kriimsilma üheksa ametit " oli eetris kuni 1991) "Liiklusinspektor Buratino lood" (1977–1979) "Mängutare" (1979) "Vembu ja Tembu" (1983–1984) Oh seda eeslit! (1984) "Vaat kus lops!" (1985) "Tammetõru seiklused" (1988) "Lõbus nukupere" (1971) 1982 – Õhtulehe karikatuurivõistluse "Tõkestame neile tee" – ergutuspreemia Pikker 1979 nr 06 Sirp ja Vasar, 3 detsember 1982
Maarda Utuste

Marta Sophia Lepp (aastast 1913 Marta Kirschbaum, aastast 1927 Maarda Utuste; 12. november 1883 Vardi (praegu Varbola), Varbola vald (Nissi kihelkond), Harjumaa – 11. november 1940 Tartu) oli eesti kirjanik ja publitsist (kasutas varjunime Sophia Vardi). Ta oli koos abikaasa Kustas Utustega (aastani 1927 Gustav Kirschbaum) taarausu juhte ja peaideolooge. Marta Sophia Lepp õppis Tallinnas kõrgemas tütarlastekoolis ja Peterburis pedagoogikakursustel. Ta osales 1905. aastal ja hiljem revolutsioonilises tegevuses, võttis 1905. aasta revolutsiooni ajal 16. oktoobril osa Tallinna Uuel turul toimunud tööliste koosolekust ja sai haavata, vangistati ja saadeti Siberi Tobolski kubermangu asumisele. Põgenes sealt 1906. aastal Peterburi, tegutses seal põrandaaluses organisatsioonis, hiljem Kroonlinnas, Tartus ja Pärnus, siis jälle Peterburis ja Soomes. 1907. aastal sügisel astus ta Peterburis kõrgematele kommertskursustele, arreteeriti ja oli Peterburis Špalernaja vanglas ja Riia keskvanglas. Vabastati 1910. aasta alguses tagatise vastu, viibis kolm kuud vabana Tallinnas, vangistati siis uuesti ja saadeti tagasi Tobolski kubermangu, Tara linna, kust põgenes 1910. aastal sügisel uuesti Peterburi ja sealt Soome. Töötas 1919–1928 eesti keele ja ajaloo õpetajana Tallinnas (sealhulgas aastatel 1919–1920 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis) ja mujal, toimetas aastast 1930 taarausuliste ajakirja Hiis. Tema abikaasa oli Kustas Utuste (aastani 1927 Gustav Vladimir Kirschbaum). Kirjutanud lühijutte, milles kajastub naisõigusluse teema; draamateoseid, romaani ja ooperilibreto. Lisaks avaldanud ka kolmeköitelise mälestusteraamatu. "Esimesed tuuled" (1914) "Seisates" (1919) "Dekoratsioon" (1922) "Sirelid" (1923), lühinäidendite tsükkel "Haabvere" (1926) "Kalmuneid" (1929), Aare Lemba ooper "Mälestused" (1922–1927) http://sari.epl.ee/raamat/18 Heili Reinart. "Mässaja Marta Lepp – teekond revolutsionäärist Eesti taarausuliste ühendamiseni." Postimees 13. veebruar 2018
Juhan Lilienbach

Juhan Lilienbach (24. oktoober 1870 Paatna küla Rakvere lähedal – 9. mai 1928 Leningrad) oli eesti luuletaja ja kirjastaja. Õppis Paatna vallakoolis. Eri aegadel Rakveres, Narvas, Kuremäel ja Jõhvis elades pidas mitmesuguseid ameteid, näiteks oli värvija ja kirjakandja. 1901. aastal läks elama Tallinna, kus töötas postkontori kirjutajana. Samal ajal hakkas osalema M. I. Kalinini asutatud sotsiaal-demokraatlikus ringis, kus temast sai veendunud sotsiaaldemokraat. Hakkas VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1905 välja andma tööliskirjandust, toimetas eestikeelset töölisalbumit "Edasi". 1909 asutas kirjastuse Mõte, 1917. aasta suvel valiti ta bolševike fraktsiooni kandidaadina Tallinna linnavolikogu liikmeks. 1918. aastal siirdus Lilienbach Saksa okupatsiooni eest Leningradi, kus 1918–1919 juhtis Eesti Töörahva Kommuuni kirjastusosakonda, ajalehte Punane Lipp ja 1919–1928 kirjastust Külvaja. Nooruses oli tal juba suur huvi rahvaluule vastu ja ta kirjutas üles 500 lehekülje jagu vanu muinasjutte, naljandeid, vanasõnu ja rahvalaule. Juba 1896. aastal ilmus Lilienbachi luuletusi Postimehes, Sakala lisas, Rahva Lõbulehes ja Lindas. Avaldanud ühiskondlik-poliitilist, aime- ja ilukirjandust, pilkelehti ja -ajakirju – VSDTP Tallinna Komitee toetusel 1906. aastal hakkas välja andma ajakirja Tiiu Tasane, mis avaldati Peterburis ja oli suunatud tsaarivalitsuse pilamisele. Pärast ajalehe sulgemist jätkas ta Peterburis toimetamist ajalehega Tapper (1906 nr 4 ja 5). Kui ka Tapper suleti, alustas ta satiiriajakirjade Kirves (1906), Puss (1906) ja Sügise (1907) väljaandmist, kuid kõik need ajakirjad konfiskeeriti. Lõpuks jätkas Lendlehega (1906–1907). Samal ajal andis välja seeria pilkelehti, kus igal numbril oli erinev nimi: Ajakohane Naljaleht, Edu, Pilkeleht, Reinuwader, Nooled (ilmusid 1906), Kolerakülvaja, Vali Tali (1908). Avaldas albumit Edasi (I–XI, 1905–1917, vaheajaga), mille esimese albumi siseküljel oli Karl Marxi portree, sisuks oli Vene-Jaapani sõja õigustused ja kutsed tuua rahvast revolutsioonile. Kirjutanud menukaid poliitilisi epigramme ja kihutusluulet (kogu "Ommikulaulud", 1909). 1910. aastal asus Lillenbach kirjastama Karl Marxi eestikeelset "Kapitali", kuid tõlkijal jäi töö pooleli. Samal ajal andis välja luulekogud "Sõnajalad", 1911. aastal "Mõtted II" ja "Meie sõna". 1912. aastal ilmusid teosed "Eeva", "Maa elu ja töö", "Aasta", kirjastas Eduard Vilde "Söekaevurid". 1917. aasta augustis hakkas uuesti välja andma ajakirja Tapper, mis ilmus 1918. aastani. Pärast oktoobrirevolutsiooni oli ta bolševistide ülesandel ajalehe Punane Lipp toimetaja. Nõukogude Õpetaja nr 44, 29 oktoober 1955 - Eesti proletaarse kirjanduse rajaja E. Laul (6. mai 1955). "Eesti 1905 .— 1907 . a. revolutsioonilis-satiirilise ajakirjanduse ajaloost". Sirp ja Vasar. Nõukogude Õpetaja 1951, 29 juuni J.Lilienbachi pilkeajakirjad (lk2) Juhan Lilienbach Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Nõukogude Õpetaja nr 44, 29. oktoober 1955 – Eesti proletaarse kirjanduse rajaja
Georg Eduard Luiga

Georg Eduard Luiga (27. veebruar 1866 Valgjärve vald – 20. märts 1936 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Õppis Kanepi kihelkonnakoolis, töötas õpetajana Äksi kihelkonnakoolis ning Simbirski ja Tobolski oblastis. Aastast 1901 tegutses ajakirjanduses. 1908 osales Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse asutamises. 1908–1934, olles Päevalehe vastutav ja peatoimetaja, arendas ta koos Hans Rebasega selle üheks Eesti loetavamaks leheks. Kirjutanud luulet ja proosat. Väärtuslikum osa loomingust on tsaariaegse Siberi olusid ja väljasaadetute elu kriitiliselt jälgiv jutukogu "Vägivallamaal" (1912). Laulu "Sääl, kus rukkiväli lagendikul heljub" sõnade autor. Ta oli abielus ning kolme poja ja ühe tütre isa. Tütre Noora abikaasa oli matemaatik Arnold Humal, nende lapsed on matemaatik Ene-Margit Tiit, füüsik Leo-Henn Humal ja muusikateadlane Mart Humal; tütre Aino abikaasa oli pedagoogikateadlane Enn Koemets, nende noorem tütar on pedagoogikateadlane Inger Kraav. Georg Eduard Luiga Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Martin Petrov

Martin Petrov (bulgaaria Мартин Петров, sündinud 15. jaanuaril 1979 Vracas) on Bulgaaria jalgpallikoondise endine ründaja. Bulgaaria rahvuskoondises mängis Petrov aastatel 1999–2011 kokku 90 mängu ja lõi 19 väravat. Debüüt koondises toimus 1999. aastal, kui mängiti Inglismaaga. 2006. aastal valiti ta Bulgaaria aasta jalgpalluriks. 1995–1996 Vratsa Botev 1996–1998 Sofia CSKA 1999–2001 Genfi Servette 2001–2004 VfL Wolfsburg 2005–2007 Atlético Madrid 2007–2010 Manchester City 2010–2013 Bolton Wanderers FC 2013 RCD Espanyol 2013–2014 Sofia CSKA CSKA Sofia Bulgaaria liiga: 1996–97 Bulgaaria karikas: 1996–97 Servette FC Šveitsi Super League: 1998–99 Šveitsi karikas: 2000–01 Madridi Atlético UEFA Intertoto karikas: 2007 Martin Petrov on 180 cm pikk.
Operatsioon "Valküür"

Operatsioon "Valküür" (saksa Unternehmen Walküre) oli algselt Wehrmachti tagalas võimaliku vastuhaku mahasurumise plaan, millest Claus von Stauffenberg kujundas riigipöördeplaani. 20. juuli vandenõu
Das tut unheimlich Weh

"Das tut unheimlich Weh" on Jeanette Biedermanni esimene singel, mis ilmus Saksamaal 15. märtsil 1999. Loo kirjutasid Kristina Bach, Andreas Bärtels ja Rick Rossi ning produtseeris Andreas Bärtels. Jeanette Biedermann osales selle looga Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistluse rahvuslikus eelvoorus ja saavutas neljanda koha. "Das tut unheimlich Weh" (Radio Version) – 3:34 "Das tut unheimlich Weh" (Kuschelradio-Version) – 3:17 "Er Gehört zu Mir" (Viva Marianne Version) – 3:22 "Das tut unheimlich Weh" (Tanz Version) – 4:38 "Das tut unheimlich Weh" (Mitsing-Version) – 3:34 Ametlik koduleht
Enjoy

Enjoy võib olla: "Enjoy", Björki laul "Enjoy", Janet Jacksoni singel "Enjoy!", Descendentsi album "Enjoy!", Jeanette Biedermanni debüütalbum
Glow

Glow on Eesti pop-rock vokaal-instrumentaalansambel, mis loodi 2004. aastal.[viide?] Ansambel koosneb Marta Piiglist ja Ketlin Hoelist. Ansambli esimene singel oli "Let It Go", kuid rahva seas tõi neile kuulsuse esimene eestikeelne singel "Kui möödud sa".[viide?] 2004. aastal esines Glow Sky Plusi sünnipäeval. Glow astus üles ka Vanilla Ninja kontserdil lauluväljakul soojendusesinejana. Glow osales Eurolaulu võistlustel 2004. ja 2005. aastal. 2005. aastal saavutati 3. koht. 2006. aastal ilmus Glowi debüütalbum "Higher".[viide?] 2006. aasta juulis sai Glow kutse esindada Eestit Rootsis Karlshamni muusikafestivalil.[viide?] "Higher" (2006)
A Hard Day's Night

"A Hard Day's Night" võib tähendada: "A Hard Day's Night (film)", film, mille peaosades on The Beatles "A Hard Day's Night (album)", The Beatlesi album, filmi soundtrack "A Hard Day's Night (laul)", laul samanimeliselt albumilt "A Hard Day's Night (EP)", ansambli Sugarcult EP "A Hard Day's Night (Grey's Anatomy)", telesarja "Grey's Anatomy" esimene osa
George Melly

Alan George Heywood Melly (17. august 1926 Liverpool – 5. juuli 2007 London) oli inglise džässi- ja bluusilaulja. Aastatel 1965–1973 oli ta nädalalehe Observer filmi- ja televisioonikriitik. Ta pidas ka loenguid kunstiajaloost, eriti sürrealismist. Ta on kirjutanud raamatuid, sealhulgas mälestusi ja teoseid sürrealismist.
Vikerraadio

Vikerraadio on Eesti Rahvusringhäälingu (Eesti Raadio) raadioprogramm, mille rõhk on informatsioonil, analüüsil ja üldhuvil. Kantar Emori raadiouuringu kohaselt oli Vikerraadio 2022. aasta seisuga Eesti kõige kuulatavam raadiojaam nii päeva, nädala kui ka kuu arvestuses. Päevas kuulas Vikerraadiot 122 000 ja nädalas 230 000 kuulajat. Vikerraadio alustas saateid 3. aprillil 1967. Vikerraadio kanalil on sündinud tänini populaarsed raadiosaated "Järjejutt" ja "Mnemoturniir" ning viimase aastakümne menusaated "Rahva teenrid", "Müstiline Venemaa", "Kuula rändajat", "Eesti lugu", "Aja jälg kivis" jpt. Alates 1993. aasta maist Vikerraadiot selle nimega eetris polnud, raadioprogramm taastati 1995. aastal. Vikerraadio peatoimetaja on alates 4. novembrist 2019 Janek Luts. Toimetajate hulgas on Arp Müller, Lauri Varik, Mirko Ojakivi, Sten Teppan, Anne Erm, Jaan Elgula, Helgi Erilaid, Kaja Kärner, Krista Taim, Meelis Süld, Piret Kriivan, Priit Ennet ja Ülle Karu. Vikerraadios toimub emakeelepäeva puhul igal aastal alates 2008. aastast eesti keele õigekirja võistlus e-etteütlus. Kärdla 91,2 MHz Kuressaare 105,6 MHz Orissaare 105,9 MHz Sõrve poolsaar 92,1 MHz Ruhnu 96,4 MHz Haapsalu 105,3 MHz Dirhami 91,7 MHz Tallinn 104,1 MHz Rakvere 106,0 MHz Narva 104,7 MHz Ida-Virumaa 105,4 MHz Sillamäe 92,3 MHz Rapla 95,7 MHz Pärnu 104,8 MHz Viljandi 107,0 MHz Tartu 106,7 MHz Valgjärve 71,66 ja 106,1 MHz Koeru 105,1 MHz "Kesköömosaiik" "Käbi ei kuku..." "Mnemoturniir" MUUSIKALINE TUND. "Õige valik" (Edgar Selberg ja Helve Võsamäe) MUUSIKALINE TUND. "Õige valiku" matkaradadel "Poiste klubi" (1967-?) (vt ka Leho Männiksoo) ... Riina Rõõmus (1998 – juuni 2017) Ingrid Peek (juuni 2017 – november 2019) Janek Luts (alates november 2019) Eesti raadiojaamade loend "Vikerraadio on Eesti kuulatuim raadiojaam". ERR.ee. 11. juuli 2022. Vaadatud 11. juulil 2022. Metsa taga ei ole mets. Juhan Saar - 60 Kesköömosaiik, Digihoidla[alaline kõdulink], ERR Poiste klubi: POISTE KLUBI. I saade "Riina Rõõmus: olen Vikerraadio tuleviku suhtes väga optimistlik". ERR. 11. august 2017. Vaadatud 1. veebruar 2020. "Vikerraadio peatoimetaja ametisse asub Ingrid Peek" Vikerraadio uudised, 19. juuni 2017 Greete Palgi (26. september 2019). "Vikerraadio peatoimetaja Ingrid Peegi vahetab välja Janek Luts". Delfi. Vaadatud 1. veebruar 2020. Koduleht Vikerraadio vürts on kuulajad ja tegijad Maaleht, 04.04.2002 [kõdulink] Vikerraadio kuulajate lemmiksaade on "Müstiline Venemaa" Delfi, 03.04.2010
Priekule

Priekule (läti) (saksa keeles Preekuln) on linn Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Linn asub Riiast 200 kilomeetri kaugusel Kuramaal, merepinnast 60 meetri kõrgusel. Linna järgi on nime saanud Mosseni kihistu Priekule kihistik. Priekulet on kirjalikes allikates esmamainitud 1482. aastal. Toona asus seal Grobiņa foogtidele alluv Priekule mõis. Aastatel 1560–1609 kuulus Preisimaa hertsogiriiki, seejärel Kuramaa hertsogiriiki. 1680. aastal ehitati sinna luteri kirik. Teise põhjasõja ajal ehitasid Rootsi sõjaväelased sinna Rootsi väravate nime all tuntud hoone. 1871. aastal valmis Liibavi–Romno raudtee, mis tõi kaasa asula kiirema arengu. Asulas avati toona Priekule raudteejaam. Linnaõigused sai Priekule 1928. aastal. Kuramaa lahingute ajal ründasid Nõukogude väed 27. oktoobrist 25. novembrini ägedalt linna, 23 000 hukkunut on maetud linnas vennaskalmistule, mis on Läti aladel suurim. 2009. aastani kuulus Priekule Liepāja rajooni hulka. Aastatel 2009–2021 oli linn Priekule piirkonna keskus. Priekule linnaväravad ja sealsed bareljeefid on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on Kuradikübara muinaskalmed. Looduskaitse all on vaher kõrgusega 26 ja ümbermõõduga 4,29 meetrit, magus kirsipuu ümbermõõduga 1,9 meetrit ning tamm ümbermõõduga 5,01 ja kõrgusega 20,6 meetrit. Vaade linnale Rootsi värav Luteri kirik Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 31.07.2024. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Priekule kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 16.08.2019) "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2021. Vaadatud 5. veebruaril 2021. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2021. Vaadatud 5. veebruaril 2021. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS  Priekule – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Amoebozoa

Amoebozoa (eesti keeles on kasutatud nimetust amööbid) on eukarüootide rühm, kuhu kuulub ka perekond amööb (Amoeba). Seda rühma võidakse nimetada suurrühmaks, riigiks, hõimkonnaks protistide riigis või klassiks. Amööbid on üherakulised organismid, kes on praktilistel kaalutlustel ühe taksoni alla koondatud. Osa neist pole üldse lähedases suguluses. Rühmale on omane, et rakkudel on mingis staadiumis kulendid kulgemiseks ja toitumiseks. Neid on jaotatud aktinopoodideks (Actinopoda) ja juurjalgseteks (Rhizopoda). Amoebozoa liigitatakse rühmadesse ja määratlemata rühmadesse: Tubulinea Smirnov et al. 2005 Discosea Cavalier-Smith et al. 2004 Archamoebae Cavalier-Smith 1983 Gracilipodida Lahr et al. 2011 Multicilia Cienkowsky 1881 Protosteliida Olive & Stoianovitch 1966, Emendation (Taxonomie)|emend.]] Shadwick & Spiegel Adl et al. 2012 Cavosteliida Shadwick & Spiegel Adl et al. 2012 Protosporangiida Shadwick & Spiegel Adl et al. 2012 Fractovitelliida Lahr et al. 2011 Schizoplasmodiida L. Shadwick & Spiegel in Adl et al. 2012 Myxogastria Macbride 1899 Dictyostelia Lister 1909, emend. Olive 1970 (vgl. Dictyostelium discoideum) Gibbodiscus Hartmannia Janickia Malamoeba Malpigamoeba Echinosteliopsis oligospora Microglomus paxillus Pseudothecamoeba Stereomyxa Thecochaos Rühma liikmete seas on inimestele patogeenseid haigusetekitajaid: Entamoeba histolytica (siseamööbi tekitatud sooleinfektsioon) Acanthamoeba Balamuthia mandrillaris. Amöbiaas Amöboom Adl, S. M., Simpson, A. G. B., Lane, C. E., Lukeš, J., Bass, D., Bowser, S. S., Brown, M. W., Burki, F., Dunthorn, M., Hampl, V., Heiss, A., Hoppenrath, M., Lara, E., le Gall, L., Lynn, D. H., McManus, H., Mitchell, E. A. D., Mozley-Stanridge, S. E., Parfrey, L. W., Pawlowski, J., Rueckert, S., Shadwick, L., Schoch, C. L., Smirnov, A. and Spiegel, F. W., The Revised Classification of Eukaryotes. Journal of Eukaryotic Microbiology, 59: 429–514. doi: 10.1111/j.1550-7408.2012.00644.x (2012) Veebiversioon (vaadatud 11.09.2013) (inglise keeles)
Ahmeta

Ahmeta on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Ahmeta rajooni keskus. "მოსახლეობის საყოველთაო აღწერა 2014". საქართველოს სტატისტიკის ეროვნული სამსახური. November 2014. Vaadatud 26. juulil 2016.
Vani

Vani on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Vani rajooni keskus. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Vale (Gruusia)

Vale on linn Gruusias Samtshe-Džavahhethi piirkonna Ahhaltsihhe rajoonis. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Gurdžaani

Gurdžaani on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Gurdžaani rajooni keskus. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Dušethi

Dušethi (varem ka Dušeti) on linn Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas, Dušethi rajooni keskus. http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Khareli

Khareli (gruusia omaladinas Kareli) on linn Gruusias Šida Kharthli piirkonnas, Khareli rajooni keskus. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Kvareli

Kvareli on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Kvareli rajooni keskus. http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Lagodehhi

Lagodehhi on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Lagodehhi rajooni keskus.
Lantšhuthi

Lantšhuthi (varem ka Lantšhuti) on linn Gruusias Guria piirkonnas, Lantšhuthi rajooni keskus. http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Martvili

Martvili on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Martvili rajooni keskus. http://pop-stat.mashke.org/georgia-cities.htm
Oni

Oni on linn Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Oni rajooni keskus. Linn asub Rioni jõe vasakul kaldal. Georgian Census 2014
Satšhere

Satšhere on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Satšhere rajooni keskus. Georgian Census 2014
Signagi

Signagi on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Signagi rajooni keskus. Linnast kahe kilomeetri kaugusel asub Bodbe klooster. Signagi vanalinna vaade Tänav Signagis Vaade Signagis  Signagi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Thethri Tskaro

Thethri Tskaro (varem ka Tetri-Tskaro) on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Thethri Tskaro rajooni keskus. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Therdžola

Therdžola (gruusia omaladinas Terjola) on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Therdžola rajooni keskus. Georgian Census 2014
Hobi (Gruusia)

Hobi on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Hobi rajooni keskus. Georgian Census 2014
Tsageri

Tsageri on linn Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Tsageri rajooni keskus. http://www.geostat.ge/index.php?action=page&p_id=2152&lang=geo
Tsalka

Tsalka on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Tsalka rajooni keskus. https://www.geostat.ge/en/modules/categories/41/population
Gudauta

Gudauta on linn Gruusias Abhaasias, Gudauta rajooni keskus. Gudauta asub Musta mere ääres, Suhhumist 37 kilomeetrit kirdes. Gudautas asus Nõukogude Liidu õhujõudude baas. Seal asub alates 2008. aastast Venemaa sõjaväebaas 3700 sõjaväelasega, kes kuuluvad lennu-, õhutõrje- ja dessantvägedesse.  Gudauta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Novõi Afon

Novõi Afon (abhaasi keeles Афон Ҿыц Afon Tšõts, gruusia keeles ახალი ათონი Ahhali Athoni, vene keeles Новый Афон Novõi Afon) on linn Gruusias Abhaasias Gudauta rajoonis.  Novõi Afon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kemi (Karjala)

Kemi on linn Karjalas, Kemi rajooni keskus. Asub Kemi jõe ääres, selle suudme lähedal Valgesse merre. Asulat mainitakse esimest korda 1450. aastal. Linnaõigused sai 1785. aastal. Kemi vaade 1916. aastal Kemi tänav 1919. aastal Kemi bussijaam 2013. aastal Kemi. 2020 Q126959057 Linna koduleht Linn infoportaal
Belomorsk

Belomorsk on linn Karjalas, Belomorski rajooni keskus. Asub Võgi suudmes Valge mere kaldal. 1938. aastani kandis nime Soroki (vene Сороки). Asulat mainiti kirjalikes allikates esimest korda 1419. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. Aastatel 1941–1944 oli Belomorsk Karjala-Soome NSV ajutine pealinn. Q126688840
Lahdenpohja

Lahdenpohja on linn Venemaal Karjalas, Lahdenpohja rajooni keskus. Linn kuulus kuni 1940. aastani ja aastatel 1941–1944 Soomele.
Pitkäranta

Pitkäranta on linn Karjalas, Pitkäranta rajooni keskus. Asub Laadoga järve kaldal. Enne 1944. aastat oli Soome Impilahti valla keskasula. "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2012. Vaadatud 22. augustil 2012. http://www.pitkaranta.ru/
Segeža

Segeža on linn Karjalas, Segeža rajooni keskus. Linnaõigused sai 1943. aastal. Segeža tselluloosi- ja paberitehas kuulub Venemaa suuremate sekka. Piirkonnas oli mitu GULAGi süsteemi kuuluvat vangilaagrit (tuntud kui Segezhlag). Linnas asub parandusliku töö koloonia nr 7, kuhu saadeti 2011. aastal ka Mihhail Hodorkovski. Nõukogude Liidu 1989. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 38 207 inimest. Venemaa 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 29 631.
Suojärvi

Suojärvi on linn Karjalas, Suojärvi rajooni keskus. 1944. aastani kuulus Soomele ja oli Suojärvi valla keskus.