laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Margarete Siimer

Margarete Siimer (5. august 1928 – 18. jaanuar 2007) oli eesti ajakirjanik. Ta töötas Eesti Telegraafiagentuuri ühiskondlik-poliitilise informatsiooni osakonna erikorrespondendina. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1983 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik Kalmistute register HAUDI
Pelėdnagiai

Pelėdnagiai on küla Leedus Kėdainiai rajoonis, Pelėdnagiai valla halduskeskus. Külas on lasteaed-algkool „Dobiliukas“, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Küla asub Nevėžise kaldal. Pelėdnagiais asub küla läbival Ašarėna ojal paisjärv. Pelėdnagiai kohal Nevėžise kaldal asus varem Pelėdnagiai mõis, seal asus ka vesiveski. Nõukogude ajal rajati sinna maaparandusvalitsus, samuti asus seal Kėdainiai metsamajandi keskasula. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 08.06.2017. Pielednogi. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. VIII (Perepiatycha — Pożajście). Warszawa, 1887, 84. lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Vilainiai

Vilainiai on küla Leedus Kėdainiai rajoonis, Vilainiai valla halduskeskus. Külas on lasteaed-algkool „Obelėlė“, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad ka Kėdainiai spordikool ja Aleksandras Stulginskise Ülikooli Veemajandusinstituut. Küla asub Nevėžise kaldal. Küla mainiti esimest korda aastal 1744. XX sajandi alguses asus seal vesiveski, kuni aastani 1940 asus seal Vilainiai mõis. . 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.06.2017. Wiłajnie. Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, T. XIII (Warmbrun — Worowo). Warszawa, 1893, 535 lk. Vilainiai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 516 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
São Paulo osariigi lipp

São Paulo osariigi lipp on Brasiilia osariigi São Paulo lipp. Lipp on ametlikult kinnitatud 27. novembril 1946. Kangas on jagatud horisontaalselt kolmeteistkümneks must-valgeks triibuks (7 musta ja 6 valget) ning vardapoolses ülanurgas on punane ristkülik, mille nurkades on kollased viisnurksed tähed ja keskel valge sõõr sinise Brasiilia kaardi kujutisega. Lipu proportsioonid on 2:3, laius 13 ja pikkus 19,5 triipu. Punase ristküliku kõrgus on 5 ja laius 7,5 ning valge sõõri diameeter 4 triipu. São Paulo osariigi lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Käravete järv

Käravete järv (ka Käravete paisjärv, Käravete veehoidla) on paisjärv Käravete alevikus. Järv rajati Ambla jõele 1979. aastal. Kuulub Harju alamvesikonda. Valgla suurus on 110,9 km², veekogu pindala 2,7 ha ja kaldajoone pikkus 1336 m. Järves on üks saar. Paisjärv ei ole Järvamaa ametlike ujumiskohtade nimestikus. 2005. aasta suvel uppus sinna mees, kelle otsimist tuukritel raskendas halva läbipaistvusega vesi. 1991. aastal lasti Käravete paisjärve 10 tuhat ahvenat. Käravete paisjärv keskkonnaportaalis, vaadatud 30.07.2018.
EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost

"EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost" on Eesti Kultuuriloolise Arhiiviga (EKLA) seotud eelretsenseeritav jätkväljaanne. Esimene number ilmus 2002. Sarja kirjastab EKM Teaduskirjastus. Sarja toimetajad on Sirje Olesk, Janika Kronberg ja Piret Noorhani. Toimetuskolleegiumisse kuuluvad Cornelius Theodor Hasselblatt, Piret Viires, Daniele Monticelli, Peeter Torop ja Jaan Undusk http://www.folklore.ee/kirjastus/?sari=8 (vaadatud 13.06.2017) Sarjast Eesti folkloristide serveris Haldjas
Elavik (raamatusari)

"Elavik" on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi raamatusari, kus arhiivimaterjalide põhjal käsitletakse isikute või sündmuste kaudu Eesti muusika ja Eesti teatri ajalugu. Sarja kujundas Kadi Pajupuu. Sarja esimene raamat ilmus 2005. "Härra Ants". Ants Eskola kirjad Hugo Laurile Solikamski vangilaagrist. 2005 "Ekskursioon filmivõtetele". Leonhard Merzini mälestused. 2005 "Sõber Hugo". Hugo Lauri kirjad Ants Eskolale Solikamski vangilaagrisse. 2006 "Kes nägi Kratti?" Eesti rahvusballeti sünd. Mälestused. 2006 "Ühe suve kroonika". Ellu Elleri mälestused suvest Karjalas. 2007 "Põhjavaim". Valik Mart Saare ja Tuudur Vettiku kirju, mõtteid, mälestusi. 2007 "Tüdruk helesinises kleidis". Valik Villem Kapi kirju. 2008 "Tants Kalevipoja ümber". Helmi Tohvelmani päevaraamat. 2008 "Hulkuja Miina". Miina Härma – kirju ja mälestusi. 2009 "Mu kallis Niina!" Raimond Valgre kirju Niina Nikolajevna Vassiljevale 1944–1949. 2010 "Üks naine kurbade silmadega". Eesti luuletaja Marie Heibergi õnne ja valu, rõõmu ja mure lugu kirjades. 2010 "Mu armas Väike!" Artur Rinne kirjad Arhangelski vangilaagrist. 2010 "Reisid suurde muusikasse". Olav Roots – kirjad, mälestused, päevikud. 2011 "Unustamatu Jaan Saul". Kirjad. 2011 "Andres ja Anna". Andres Särevi kirjad abikaasa Annale. 2012 "Ela hästi, Tont". Toomas Tondu kirjad ja mälestused. 2013. "Armas sõber Eduard!" Ludvig Juhti ja Eduard Tubina kirjad. 2014 "Sonettide sarmikas daam". Intervjuu Silvia Laidlaga. 2015 Kirjad Moskvast. Lilian Semperi kirjavahetus vanematega. 2017 Ma tahan mängida! Ellen Liiger 100. 2018 Elavik "Eesti Ajaloomuuseum pakub valikut ajaloo-, teatri- ja muusikateemalisi raamatuid". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2020. Raamatusarjast Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kodulehel
Etüüde nüüdiskultuurist

"Etüüde nüüdiskultuurist" on Eesti raamatusari, mida on välja andnud Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühm (1.-4. köide) ja Eesti Kirjandusmuuseum koos Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi ja Tallinna Ülikooli eesti kirjandus- ja kultuuriuuringute keskusega (5. köide). Sarja esimene raamat ilmus 2009. Sarja kujunduse autor on Piia Ruber. "Spiraali lagunemine: Jüri Ehlvesti maailm." Koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetaja Mari Laaniste, 2009. 144 lk. ISBN 9789949446384 "Sügisball". Koostajad Virve Sarapik ja Piret Viires, toimetajad Mari Laaniste ja Jaak Tomberg, 2010. 181 lk. ISBN 9789949446575 "Luhtatulek. Ekslemisi Mehis Heinsaare tihnikutes." Koostaja Sven Vabar, toimetaja Mari Laaniste, 2011. 192 lk + 8 lk värvitahvleid. ISBN 9789949446896 "Katsed nimetada saart. Artikleid fantastikast." Koostaja ja toimetaja Sven Vabar, koostaja Jaak Tomberg, toimetaja Mari Laaniste, 2013. 164 lk. ISBN 9789949490868 "Võlus ja vaimus, valguses ja varjus. Mari Saadi maailm." Koostajad Piret Viires ja Virve Sarapik, toimetaja Mari Laaniste, 2015. 168 lk. ISBN 9789949544479 "Kivisildnik, põhjendamatu järjekindluse dogmaatik." Koostaja Neeme Lopp, 2016. 216 lk. ISBN 9789949292844 "(Mitte)kohtumine tuttavaga. Kultuurilugu etenduskunstides." Koostajad Luule Epner, Mari Laaniste, 2018. 224 lk. ISBN 9789949594634 "Hasso Krulli mõistatus." Koostaja Neeme Lopp, 2019. 256 lk. ISBN 9789949594696 "Pilt tänapäeva kultuuris. Võitlusvälja laienemine." Koostaja Virve Sarapik, 2021. 176 lk. ISBN 9789916619551 "Isamaa ja emakeele vahel. Etüüde Eesti venekeelsest nüüdiskirjandusest." Koostajad Igor Kotjuh, Aare Pilv ja Piret Viires, 2022. 232 lk. ISBN 9789916619575 http://www.ester.ee/record=b1407694*est (vaadatud 14.06.2017) https://tyk.ee/et/etyyde (vaadatud 09.05.2024) Sarjast Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Cheese (ajakiri)

Cheese (täieliku tiitliga Cheese : fotoajakiri = Estonian journal of photography) oli 2002–2010 ilmuv Eesti fotograafiaajakiri, mida andis välja MTÜ Eesti Loova Foto Keskus. Ajakirja peatoimetaja oli Tiit Lepp. 2002–2005 ilmus ajakiri 4 korda aastas, 2006–2008 6 korda aastas ja 2009–2010 3 korda aastas. Cheese (ajakiri) E-kataloogis ESTER (vaadatud 14.06.2017) Cheese (ajakiri) E-kataloogis ESTER
Director

Director on juhtimist käsitlev Eesti ajakiri, mida alates 2017 aastast annab välja Turundusproff OÜ. 2011-2017 aastal andis ajakirja välja OÜ Director Meedia. 2001-2002 andis ajakirja välja Balti Juhtimiskonverentsid ja 2003-2011 Director ja Partnerid OÜ. Ajakirja peatoimetaja on Erik Samel. Ajakirja esimene number ilmus aprillis/mais 2001. Ajakiri ilmub ka võrguteavikuna. 2001-2013 ilmus ajakiri 10 korda aastas ja alates 2014 1 kord kuus. Director E-kataloogis ESTER (vaadatud 14.06.2017) Ajakirjast OÜ Director Meedia kodulehel Director E-kataloogis ESTER
Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida kogudus

Kergu Püha Suurkannataja Sinai(i)da kogudus (on kasutatud ka nimekuju Kergu Püha Usukannataja Sinai(i)da kogudus) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Kogudus kasutab Kergu Sinaiida kirikut. Kogudus asutati 16. novembril 1852. Koguduse esimene preester oli Feodor Znamenski. http://www.eoc.ee/kogudus/kergu-puha-suurkannataja-sinaiida-kogudus/ (vaadatud 14.06.2017) Kogudusest EAÕKi kodulehel
Kilingi Püha Nikolai kogudus

Kilingi Püha Nikolai kogudus (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kogudus[viide?]) oli õigeusu kogudus, mis tegutses Pärnumaal Kilingi mõisa alal. Kogudus asutati 1846. Koguduse kivist kirikuhoone (Kilingi Püha Nikolai kirik) valmis 1872. Kogudus lõpetas tegevuse 1964. Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Kilingi Püha Nikolai kogudus (vaadatud 14.06.2017) Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Kilingi Püha Nikolai kogudus
Kähri Peaingel Miikaeli kogudus

Kähri Peaingel Miikaeli kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Kähri külas. Kogudus kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kirikut. Kogudus asutati 1846. Koguduse esimene preester oli Mihhail Nikolski. Koguduse tegevus lakkas 1964. Nõukogude perioodil kasutas kirikut EELK Põlva kogudus. Õigeusu koguduse töö jätkus 1998. Põlvamaal avati õigeusku siirdunud eestlastele oma kogudus Kähril 1846. aastal. Kähri riigimõisa maadele ehitati 1850. aastal puukirik ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Platon I poolt Peaingel Miikaeli auks. 1900. aastal oli koguduses 1900 liiget. 1923. aastal võõrandati Eesti Vabariigi maaseadusega Kähri koguduselt 46 hektarit maad. Pärast riigistamist anti maa endises suuruses rendile 4500 marga eest aastas. 1926. aasta maaseaduse muutmise seaduse alusel tagastati 1930. aastal kogudusele 42 hektarit maad.1938. aastal oli koguduses 204 liiget. Nõukogude ajal koguduse tegevus hääbus ja 1964. aastal Kähri Peaingel Miikaeli kogudus suleti. 1988. aastal avati taas kirikuhoone ja õigeusu kogudus Kähril taastati 1989. aastal. http://www.eoc.ee/kogudus/kahri-peaingel-miikaeli-kogudus/ (vaadatud 14.06.2017) Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954-1964". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2021. Kogudusest EAÕKi kodulehel
Mitteheteroseksuaalsus

Mitteheteroseksuaalsus on seksuaalne sättumus või seksuaalne identiteet, mis ei ole heteroseksuaalne. Mõiste aitab defineerida "ideed, mis on norm ja kuidas konkreetne grupp erineb sellest normist". Mitteheteroseksuaalsust kasutatakse üldises akadeemilises kirjanduses, eriti feministlikutes käsitlustes ja soouuringutes, et eristada selgemini seksuaalseid identiteete, mis on inimeste endi valitud, neile määratud või eeldatud. Mõiste sarnaneb sõnaga queer, aga on sellest vähem poliitiliselt laetud ning rohkem kliiniline: queer viitab üldiselt mittenormatiivsusele ja mitteheteroseksuaalsusele. Osad vaidlustavad selle mõiste, kuna nad näevad väljendil halvustavat tähendust. Väidetavalt see mõiste "sildistab inimesi eeldatud heteroseksuaalsuse normi järgi, sellega tugevdades heteronormatiivsust". Sellele vaatamata märgivad teised, et mitteheteroseksuaalsus on ainuke kasulik mõiste, mille abil säilitada koherentsust uurimustes. Nad väidavad, et see tõstab esile keeles olevaid puudujääke seksuaalse identiteedi teemade käsitlemisel. Näiteks saab seda kasutada biseksuaalsuse kustutamiseks. Patrick Dilley (2002). Queer Man on Campus: A History of Non-heterosexual College Men, 1945-2000. Psychology Press. Lk 4-16. Hilary Hinds, Ann Phoenix, Jackie Stacey (1992). Working Out: New Directions for Women's Studies. Psychology Press. Lk 85-95.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Jaggar, Alison M. (1994). Living with Contradictions: Controversies in Feminist Social Ethics. Westview Press. Lk 499–502. ISBN 0-8133-1776-2.[alaline kõdulink] Munt, Sally (1998). Butch/femme: Inside Lesbian Gender. Continuum International Publishing Group. Lk 93–100, 226, 228. ISBN 0-304-33959-8. Mathijs, Ernest; Janet Jones (2004). Big Brother International: Format, Critics and Publics. Wallflower Press. Lk 1945–55. ISBN 1-904764-18-5. Jewkes, Yvonne (2002). Dot.Cons: Crime, Deviance and Identity on the Internet. Willan Publishing. Lk 59–65. ISBN 1-84392-000-X. Weeks, Jeffrey; Brian Heaphy; Catherine Donovan (2001). Same Sex Intimacies: Families of Choice and Other Life Experiments. Routledge. Lk viii. ISBN 0-415-25477-9. Taylor, Victor E.; Charles E. Winquist (2001). Encyclopedia of Postmodernism. Taylor & Francis. Lk 327. ISBN 0-415-15294-1. Beasley, Chris; Charles E. Winquist (2005). Gender & Sexuality: Critical Theories, Critical Thinkers. Sage Publications Inc. Lk 161. ISBN 0-7619-6979-9. Yip, Andrew K.T. (2004). "Queering Religious Texts: An Exploration of British Non-heterosexual Christians' and Muslims' Strategy of Constructing Sexuality-affirming Hermeneutics". Nottingham Trent University. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 14. juuni 2017.; Parker, Blaise Astra. "Queer Theory Goes To College". Journal of Sex Research. {{cite web}}: puuduv või tühi |url= (juhend)
NRJ FM

NRJ FM (enne 2016. aastat Energy FM) on Eesti raadiojaam, mida sai kuulata Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas. Jaam asutati 2001. aastal [viide?] ja see kuulub Sky Mediale. Jaama sagedus oli 93,2 MHz. 20. novembril 2023 asendus samal sagedusel NRJ FM raadiojaamaga Kiss FM. NRJ FM on kuuldav internetis. Jaama programmijuht on olnud Meelis Tõrv. Praegu on programmijuhiks Vaido Pannel. NRJ FMil oli ainult house-muusikat mängiv internetijaam NRJ House ning drum and bass'i mängiv internetijaam NRJ DnB. Eesti raadiojaamade loend http://publik.delfi.ee/news/muusika/energy-on-minevik-nrj-on-tulevik-raadio-sky-plus-sosar-muutis-nime?id=74131793 (vaadatud 14.06.2017) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2017. Vaadatud 9. juulil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Kanali koduleht http://publik.delfi.ee/news/muusika/energy-on-minevik-nrj-on-tulevik-raadio-sky-plus-sosar-muutis-nime?id=74131793
Enjoy Entertainment OÜ

Enjoy Entertainment OÜ on Tallinnas tegutsev muusikaettevõte, mis muu hulgas korraldab kontserte, plaadistab muusikateoseid, tegeleb artistide mänedžmendiga. Ettevõte on koostööd teinud järgmiste Eesti artistidega: Birgit, Violina, Tanja, Swingers, Mikk Saar, Mihkel Mattisen, Electric Ladies ja Kadi Toom. http://www.enjoy.ee/et (vaadatud 14.06.2017) http://www.enjoy.ee/artistid (vaadatud 14.06.2017) Ettevõte koduleht
Tanja

Tanja on naisenimi. Tanja on venepärase nime Tatjana lühivariant. Tanja Poutiainen, Soome mäesuusataja Tanja Bakić, Montenegro kirjanik ...
Hasartmängumaks

Hasartmängumaks (inglise gambling tax) on üks kaheksast Eesti riiklikust maksust[viide?]. Hasartmängumaksu maksab hasartmängukorraldaja. Hasarmängumaksuga seonduvaga tegeleb Eestis Kultuuriministeeriumi alluvuses olev Hasartmängumaksu Nõukogu. Eestis kehtib hasartmängumaksu seadus. https://www.riigiteataja.ee/akt/13315648?leiaKehtiv (vaadatud 14.06.2017) Hasartmängumaksu seadus eRTis
Élena Paparízou

Élena Paparízou (kreeka keeles Έλενα Παπαρίζου; sündinud 31. jaanuaril 1982 Göteborgis Rootsis) on kreeka laulja, kelle esitatud laul "My Number One" võitis 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.
Hilton Tallinn Park

Hilton Tallinn Park on Tallinnas aadressil Fr. R. Kreutzwaldi tänav 23 asuv hotell. Hotell on Hilton Worldwide'i kaubamärgi Hilton Hotels & Resorts üks hotelle. See on esimene Hiltoni hotell Baltimaades. Hotelli projekteeris Meelis Press ja hotelli interjööri kujundas Vertti Kivi. Hotellis on 202 tuba. Hotell avati 1. juunil 2016. Hotelli hoone omanik on East Capitali hallatav East Capital Baltic Property Fund III, mis ostis hoone 2016. aastal 48 miljoni euro eest Olympic Entertainment Groupilt. Hotelli vastas üle tee asub Politseipark. Hilton Tallinn Park esimesel korrusel asub Olympic Entertainment Groupi esinduskasiino. "Täna avatakse Hiltoni hotell" Äripäev, 1. juuni 2016 (vaadatud 14.06.2017) "East Capital ostab Hiltoni hotelli hoone" Äripäev, 16. juuli 2016 Hotelli koduleht "Hilton - detailideni timmitud hotell" Äripäev, 21. august 2016
Sirje Vabrit

Sirje Vabrit (kuni 1979 Sirje Taul; sündinud 13. juunil 1954 Tõrvas) on eesti aiandusteadlane. Lõpetas 1972. aastal Elva Keskkooli kirjandusklassi, 1975 Räpina sovhoostehnikumi aia- ja maastikukujunduse erialal ja 1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) agronoomina. 1991–1993 õppis Eesti Põllumajandusülikoolis (EPMÜ) magistriõppes ja sai magistrikraadi ehisaianduse alal. 1999–2002 EPMÜ doktorantuuris ja kaitses doktoriväitekirja teemal "Üheaastaste ilutaimede haljastusväärtust mõjutavad tegurid". 1976–1985 EPA Õppe-konsultatsioonipunkti juhataja, metoodik 1986–1991 EPA taimekasvatuse kateedri vanemlaborant 1989–1993 EPMÜ aianduse instituudi assistent 1993–1999 EPMÜ aianduse instituudi dotsent ja juhataja (a-st 1994) 1999–2003 EPMÜ aianduse instituudi lektor 2003–2013 EPMÜ/EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi aianduse osakonna dotsent Eesti teaduse biograafiline leksikon, 4. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 967–968 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Hunhuusid

Hunhuusid (hiina keeles hónghúzi 'punahabe' traditsioonilises hiina kirjas 紅鬍子, lihtsustatud hiina kirjas 红胡子) olid Kirde-Hiinas (peamiselt Mandžuurias) 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi esimesel poolel tegutsenud relvastatud röövlijõugu liikmed. "Võõrsõnade leksikon". "Eesti keele seletav sõnaraamat". Hunhuusid tungisid kallale Ida-Hiina raudtee kaubarongile (1934)
Amber Rudd

Amber Augusta Rudd (sündinud 1. augustil 1963 Londonis) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta oli aastatel 2015–2016 Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste minister. 13. juulist 2016 kuni 29. aprillini 2018 oli ta Suurbritannia siseminister. Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloolasena. Seejärel asus ta tööle investeerimispanka J.P. Morgan & Co. Hiljem töötas ta riskikapitaliga. Lisaks mängis ta filmis "Neli pulma ja üks matus" episoodilises osas. Ta oli aastatel 1990–1995 abielus kirjaniku ja ajakirjaniku A. A. Gilliga (1954–2016), abielust sündis kaks last; abielu lahutati.
Türi Ühisgümnaasium

Türi Ühisgümnaasium on gümnaasium Türil aadressil Tolli 62. Kool alustas õppetööd 1. septembril 2011, kui liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi Majandusgümnaasiumi gümnaasiumiosad. Reformi vastu koguti allkirju ja koostati avalik pöördumine. Koolis on kolm õppesuunda: kunst, loodus-reaal ja rakendus. Kool pakub ka mittestatsionaarse õppe võimalust. 2011–2017 Ellu Rusi (2011–2012 mai direktori kohusetäitja) 2017–2019 Anneli Eesmaa 2019–... Katrin Puusepp Türi Põhikool Tiit Reinberg (15.12.2010). "Lapsevanemad koguvad haridusreformi vastu allkirju". Järva Teataja. Vaadatud 31.5.2017. Kaspar Pokk (27.12.2010). "TÜRI HARIDUSREFORMI PEATAMISEKS KOGUTI ÜLE 400 ALLKIRJA". Kuma.fm. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.07.2016. Vaadatud 31.5.2017. "Õppeasutuse üldandmed". Eesti Hariduse Infosüsteem. Vaadatud 25.5.2017. "Türi koolis alustas mittestatsionaarne õpe". Järva Teataja. 15.9.2011. Vaadatud 7.6.2017. "Türi ühisgümnaasium sai juhi". Järva Teataja. 17.5.2012. Vaadatud 27.5.2017. Kooli koduleht
Sheryl Crow

Sheryl Suzanne Crow (sündinud 11. veebruaril 1962 Kennettis Missouri osariigis) on USA laulja-laulukirjutaja ja näitleja. Ta muusikas on elemente popist, rokist, folgist, kantrist ja bluusist. Ta on avaldanud kümme stuudioalbumit, kaks kogumikku, kontsertalbumi ning laulnud paljudes filmides. Tema albumeid on maailmas ostetud üle 50 miljoni. Ta on võitnud üheksa Grammy auhinda kolmekümne kahest nominatsioonist. Lisaks iseenda muusikale on ta teinud koostööd selliste artistidega nagu the Dixie Chicks, the Rolling Stones, Jerry Lee Lewis, Stevie Nicks, Michael Jackson, Steve Earle, Prince, Eric Clapton, Luciano Pavarotti, Willie Nelson, Smokey Robinson, John Mellencamp, B.B. King, George Strait, Tony Bennett, Kid Rock ja Sting. Samuti on ta olnud taustalaulja sellistele artistidele nagu Tina Turner, Don Henley, Stevie Nicks, Belinda Carlisle, Bob Dylan, Joe Cocker ja Michael Jackson. "Tuesday Night Music Club" (1993) "Sheryl Crow" (1996) "The Globe Sessions" (1998) "C'mon, C'mon" (2002) "Wildflower" (2005) "Detours" (2008) "Home for Christmas" (2008) "100 Miles from Memphis" (2010) "Feels Like Home" (2013) "Be Myself" (2017) "Threads" (2019) "Evolution" (2024) "Sheryl Crow – Country Western recreated". gibson.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2012. Vaadatud 17. oktoober 2016. "Sheryl Crow Southern Jumbo Special Edition". gibson.com. Vaadatud 17. oktoober 2016.
Günter Verheugen

Günter Verheugen (sündinud 28. aprillil 1944 Bad Kreuznachis) on Saksamaa ja Euroopa Liidu poliitik. Verheugen õppis Kölni ja Bonni ülikoolis ajalugu, politoloogiat ja sotsioloogiat. 1982. aastani kuulus ta Vabasse Demokraatlikku Parteisse, olles alates 1978 selle peasekretär. Kui VDP lahkus Helmut Schmidti valitsusest, astus ta koos mõttekaaslastega VDP-st välja ja astus samal aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1983–1999 oli ta Bundestagi liige ja kuulus selle väliskomisjoni. 1994–1997 oli ta SDP parlamendifraktsiooni aseesimees ja 1998–1999 välisminister. Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Komisjoni laienemisvolinik. 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtlus- ja tööstusvolinik ning üks komisjoni viiest asepresidendist. Laienemisvolinikuna külastas ta korduvalt Eestit ja oli üks Eesti Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisolekut käsitlevate eduaruannete koostajaid. 2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk Günter Verheugen on abielus. Tal on tütar. Koduleht Euroopa Komisjonis T. H. Ilvese intervjuu Günter Verheugeniga 2003. aasta septembris
Janez Potočnik

Janez Potočnik (sündinud 22. märtsil 1958 Kropas Sloveenias) on Sloveenia majandusteadlane ja poliitik, aastatel 2004–2014 oli Euroopa Komisjoni volinik. Janez Potočnik lõpetas 1983. aastal Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1984–1987 töötas ta Ljubljanas Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi asedirektorina ning 1988–1993 Majandusuuringute Instituudi vanemteadurina. 1993. aastal kaitses ta Ljubljana ülikooli juures doktoriväitekirja majandusteaduses ning töötas seejärel Makromajanduse Analüüsi- ja Arenguinstituudi direktorina. 1998. aastal nimetati ta Sloveenia pealäbirääkijaks liitumiskõnelustel Euroopa Liiduga. Sellel ametikohal oli ta kuni Sloveenia liitumiseni Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Aastatel 2001–2002 kuulus ta ühtlasi ministrivolitustega nõunikuna Sloveenia valitsusse, aastatel 2002–2004 oli ta Sloveenia Euroopa asjade minister. Pärast Sloveenia liitumist Euroopa Liiduga oli Janez Potočnik 2004. aasta maist kuni novembrini Euroopa Komisjoni portfellita volinik, assisteerides tollast laienemisvolinikku Günter Verheugenit. Barroso esimese komisjoni ametisse astumisel sai temast 22. novembril 2004 teadus- ja arendustegevuse volinik. Barroso teises komisjonis aastatel 2010–2014 oli ta keskkonnavolinik. Janez Potočnik on abielus ja tal on kaks poega. Euroopa Komisjoni ametlik veebileht (inglise ja sloveeni keeles)
Guido Mätlik

Guido Mätlik (29. september 1929 – 12. veebruar 2019) oli eesti ajakirjanik. 1949. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. Guido Mätlik töötas ajalehe Rahva Hääl toimetuse vastutava sekretärina. 1980 Eesti NSV teeneline ajakirjanik "Paide Gümnaasium. 25. lend 1949. aasta". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuli 2017. Vaadatud 15. juunil 2017. Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Mätlik, Guido, ajalehe "Rahva Hääl" vastutav sekretär (1976)