laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nõo Põhikool

Nõo Põhikool on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev põhikool. Teadaolevalt on kooliharidust Nõos jagatud juba 1686. aastast. On ka teada, et 1688. aastal oli Nõo kihelkonnas kolm kooli – Nõos 22, Lukel 23 ja Rõhul 8 õpilasega. Põhjasõja (1700–1721) lõpus oli Nõos kool 14 õpilasega ja 1720. aastatel oli koolmeistriks Hire Hans. Aastatel 1865–1883 juhatas Nõo kihelkonnakooli Johann(es) Kanswey, kelle näidendit “Mihkel ja Liisa ehk: Vaata, mis rikkuse ahnus võib teha” on mängitud ka Vanemuise teatri laval. Kanswey järel töötas koolijuhatajana aastatel 1883–1900 helilooja Aleksander Sprenk-Läte. Aastatel 1926–1930 töötas Nõo koolis õpetajana Eduard Tubin, kellele avati Nõo Muinsuskaitse Seltsi eestvedamisel mälestustahvel majal, kus Eduard Tubin Nõos õpetades elas. Vanal kihelkonnakoolimajal on mälestustahvel ka Aleksander Lättele. Aleksander Lättega samal ajal oli Nõos pastoriks Martin Lipp (1884–1923). Martin Lipu kalmul Nõo kalmistul asus varem pronksbüst, mis kavatsetakse taastada. Aleksander Läte ja Martin Lipu koostööst on sündinud mitmeid tuntud laule, näiteks “Kus Põhjalahe kohiseb”. Martin Lipu sõnadele on Enn Võrk kirjutanud lipulaulu “Eesti lipp”. 1953. aastal reorganiseeriti Teise maailmasõja järgne Nõo Mittetäielik Keskkool (seitsmeklassiline kool) keskkooliks. 1951. aastal sai kooli direktoriks noor ja energiline Kalju Aigro, kes jäi sellesse ametisse 31 aastaks. 1994/1995. õppeaastal lahutati Nõo Reaalgümnaasium kaheks eraldiseisvaks kooliks: munitsipaalkool Nõo Põhikool ja riigikool Nõo Reaalgümnaasium. 2006 Bengt Gottfried Forseliuse medal Ajalugu. Nõo Põhikooli veebisait. Nõo Põhikooli koduleht
Roman Ubakivi (1916–2000)

Mitte segi ajada teise sõjaväelasega: Roman Ubakivi (sõjaväelane) Roman Ubakivi (11. märts 1916 Petrograd – 2. aprill 2000 New York) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ta lõpetas aastal 1937 Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Rotalia ridadesse. Ta oli aastani 1940 kaadriallohvitser, seejärel saadeti erru. Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Kaubastu plaaniosakonna ametnik. Roman Ubakivi võitles 1941. aasta suvesõjas Tartu lahingutes partisanipataljonis rühmaülemana, oli Esimese Eesti Idapataljoni - 181. Eesti julgestusgrupi, hiljem 658. Idapataljon ja 658. Eesti Pataljoni 2. kompanii ülem. Tema isa oli sõjaväelane Roman Ubakivi. Ohvitseride andmekogu Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tartu Linnaleht

Tartu Linnaleht oli Tartus ilmuv ajaleht, üle-eestilise Linnalehe kohalik väljaanne. Esimene number ilmus 20. jaanuaril 2000. 2007. aasta oktoobris hakkas Tartu Linnaleht sarnaselt Tallinna lehega ilmuma neli korda nädalas, seni ilmus see kord nädalas reedeti. Trükiarv oli siis Tartus 28 000. Linnaleht suleti 2021. aastal. Tartu/Pärnu tiraaž oli siis 19 800. Aastatel 2009–2021 ilmus Tartu leht taas üks kord nädalas. "Tartu Linnaleht hakkab ilmuma neli korda nädalas" Eesti Päevaleht, 02.10.2007 "Õhtuleht Kirjastus sulgeb Linnalehe" Õhtuleht, 25. oktoober 2021 Linnaleht
Ants Ander

Ants Ander (14. mai 1931 Taevere, Viljandimaa – 26. juuni 2024) oli eesti teatri- ja filminäitleja. Ander lõpetas 1952. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi ja Tallinna Draamateatri õppestuudio 1955. aastal. Ta töötas aastatel 1956–1961 Rakvere teatris, hiljem mängis peamiselt Vanemuises, on osalenud mitmetes telelavastustes ja Eesti Raadio kuuldemängudes. 1979. aastal pälvis aunimetuse Eesti NSV teeneline kunstnik. Oskar Luts / Andres Särev "Tootsi pulm", 1956; Lesta August Kitzberg "Rätsep Õhk ja tema õnneloos", 1962; Ants Aleksandr Gribojedov "Häda mõistuse pärast", 1963; Moltšalin Kulno Süvalep "Naatan Naerukajakas ja teised" 1968; Paul Pasknäär August Strindberg "Surmatants" 1972; Kurt Oskar Luts / Ardi Liives "Tagahoovis", 1974; Murkin Nikolai Gogol "Hullumeelsuse päevik", 1975; hullumeelne Samuel Beckett "Krappi viimane lint", 1976; Krapp A. H. Tammsaare ja Osvald Tooming "Tõde ja õigus" 1978; Oru Pearu Anton Tšehhov "Onu Vanja", 1980; Ivan Petrovitš Voinitski Heino Kiik "Pensionieelik", 1983; Arve Jomm Fjodor Dostojevski "Mina pean teed juua saama..." 1984; minategelane Jaan Kruusvall "Vaikuse vallamaja", 1987; Leonti Väin Juhan Saar / Kaarel Kilvet "Tartu rahu" (1990); Jaan Poska Johann Wolfgang von Goethe "Faust", 1992; Wagner A. H. Tammsaare / Mati Unt "Taevane ja maine armastus", 1995; Sauna-Madis, Slopašev jt Arthur Miller "Proovireisija surm" (Ugala, 1996; Willy Loman William Shakespeare "Kaheteistkümnes öö ehk Kuidas soovite", 1998; Curio Henry Fielding / Osvald Tooming "Tom Jones", 2000; Partridge Per Olov Enquist "Tšehhovi kolm õde", 2002; Tšebutõkin Miina Piir "Jutt jumala õige", 2007, Athena keskus; Vanamees 1971 "Metskapten", Jaan 1976 "Suvi", veskiline 1977 "Karikakramäng: Tätoveering", juuksur 1981 "Pihlakaväravad", Artur 1982 "Arabella, mereröövli tütar", Puujalg 1983 "Lurich", kohvikukülaline 1987 "Tants aurukatla ümber", Aadu Eesner 1988 "Narva kosk: I jagu", Tiku Jaagup 1989 "Perekonnapildid", Pillimees 1989 "Mardipäev", Isa 1990 "Semm", Isa (tudengifilm) 1990 "See kadunud tee", Taavi 1992 "Tule tagasi, Lumumba", Valge-Vana 2005 "Vanameeste paradiis", Ljoha 2008 "Taarka", Kukumäe peremees 2009 "Koolja", Vanaisa Kolja (tudengifilm) 2010 "Taevavõti" Margus Mikomägi "Argentiina tango ja Ants Anderi elujanu" 11. detsember 2009. "Imet tabamas: Partnerid. Lembit Eelmäe, Ants Ander" ETV, 23. september 2002. Suri näitleja Ants Ander. kultuur.err.ee, 27. juuni 2024.
Petšatniki

Petšatniki on Moskva rajoon (munitsipaalringkond), mis kuulub Kagu haldusringkonda. Piirneb läänes Moskva jõega. 8. septembril 1999 toimus Petšatniki rajoonis Gurjanovi tänaval kortermajas plahvatus, mille tagajärjel hukkus 100 inimest. Rajoonis asuvad Petšatniki metroopeatus ja Tekstilštšiki metroopeatus. Gurjanovi tänava äärde on kavas rajada Tallinna park. Savisaar rajab Lasnamäele Moskva pargi http://www.pe4atniki.ru http://www.vmo-pechatniki.ru
Udo Väljaots

Udo Väljaots (4. aprill 1916 Tartu – 30. mai 1979 Krasnojarsk) oli eesti teatrilavastaja, tantsija, koreograaf ja ballettmeister. 1934–1961 töötas ta Vanemuises, Vanemuise balleti algusaastatel oli ta Velda Otsuse kõrval üks teatri esitantsijaist. 1961. aastal sai temast RAT Estonia pealavastaja, 1977 peanäitejuht. Estonias töötas ta 1979. aastani. Väljaots oli Eduard Tubina ooperi "Barbara von Tisenhusen" esmalavastaja. Ta kirjutas libreto Heino Jürisalu lühiballetile "Tänav", mis esietendus Estonias 9. detsembril 1963. 1972 oli ta muusikafilmi "Kontsertprogramm "Colas Breugnon"" režissöör. 1966 anti Väljaotsale Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetus. Väljaots, Udo Eesti teatri biograafiline leksikon Helga Aumere, "Udo Väljaots". Tallinn: Eesti Raamat, 1985 (208 lk)
Venezuela vapp

Venezuela vapp on Venezuela ametlik vapp, mis on praegusel kujul kasutusel 12. märtsist 2006.
Ahti Bachblum

Ahti Bachblum (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik. 1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks. Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega. 2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja. Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks. Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses. Muusik Toomas Lunge on tema nõbu. Ahti Bachblumi koduleht Margus Eek "Ahti Bachblum: Olen oma eluga rahul" Virumaa Nädalaleht, 7. aprill 2006 Ahti Bachblum "Kundas on erilaadne pühakoda seisnud 85 aastat" Eesti Kirik, 16. jaanuar 2013 Merje Talvik "Diakon Ahti Bachblum teenib Viru kogudusi" Eesti Kirik, 10. august 2013
Vang (täpsustus)

Vang on mitmetähenduslik sõna. Vang, vangistatud isik Vangi vald, vald Norras Innlandeti maakonnas (varem Opplandi maakonnas) Vangi vald (Hedmark), endine vald Norras Hedmarki maakonnas Vang (perekonnanimi)
Annelinna keskus

Annelinna keskus on kaubanduskeskus Tartus aadressil Kalda tee 43. Keskus avati 15. augustil 2003. Annelinna Keskuse omanik ja arendaja on Kaarsilla Kinnisvara OÜ. Kaubanduskeskuse on projekteerinud Tari AS ja ehitanud Nordecon Ehitus AS. Keskuse keskne toidupood on Selver. Keskust külastab päevas keskmiselt 4200 inimest. Tutvustus Keskusest Keskuse avaleht
Boulderi maakond

Boulderi maakond (Boulder County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°09' N, 105°36' W. Maakonna halduskeskus on Boulder. Maakonna pindala on 1946 km². Veepindala on 23 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 294 567. Aastal 2000 oli elanike arv 271 651. Boulderi maakond on elanike arvult Colorado seitsmes maakond. Larimeri maakond (põhjas) Weldi maakond (idas) Broomfield (kagus) Jeffersoni maakond (lõunas) Gilpini maakond (lõunas) Grandi maakond (läänes) Boulder Erie Jamestown Lafayette Longmont Louisville Lyons Nederland Superior Ward Boulderi maakonnas oli 271 651 inimest, 114 680 leibkonda ja 68 808 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 151 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 119 900 (keskmine tihedus 62/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 88,54% mustanahalisi 0,88% põlisameeriklasi 0,61% aasialasi 3,06% Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% teistest rassidest 4,67% kahest või enam rassist 2,18% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,46%. 114 680 leibkonna seas oli 30,70% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 48,90% koos elavaid abielupaare; 7,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 40,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 26,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 5,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,47 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,03 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 22,90% alla 18-aastasi; 13,40% 18–24-aastasi; 33,60% 25–44-aastasi; 22,30% 45–64-aastasi; 7,80% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 33 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,20 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 101,70 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 55 861 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 70 572 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 48 047 dollarit, naistel 32 207 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 976 dollarit. 9,50% elanikkonnast ja 4,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 7,60% alla 18-aastasi ja 5,90% üle 65-aastasi. Kaljumäestiku rahvuspark asub Boulderi maakonna, Larimeri maakonna ja Grandi maakonna territooriumil. Rahvuspargi kõrgeim tipp on 4345 meetri kõrgune Longs Peak, mis asub Boulderi maakonnas. Arapaho metsakaitseala Roosevelti metsakaitseala Indian Peaks Wilderness James Peak Wilderness 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. 2020 United States Census, vaadatud 1.04.2022. Boulderi maakonna koduleht (inglise keeles)
Viljandi JK Tulevik Vanakesed

Viljandi JK Tulevik Vanakesed on Eesti jalgpalliklubi Viljandi JK Tulevik teine duubelmeeskond, mis mängib III liigas.
Hotell Pallas

Hotell Pallas on hotell Tartus aadressil Riia 4. Hotell avati 1999. aasta kevadel. Hotell Pallas OÜ kuulub koos hotelli Sophia ning restorani Fiiga Tartuhotels gruppi. Art hotell Pallases on 62 numbrituba, neist: 55 standardtuba, 4 double de luxe tuba, 1 double de luxe tuba saunaga, 2 sviiti. Pallas Hotelli tubade sisekujundus on inspireeritud Pallase koolkonna kunstnike töödest. Pallas on saanud nime asukoha järgi, enne Teist maailmasõda paiknes samal krundil kunstikool Pallas. Praegune hoone on ehitatud ümber 1970. aastal valminud Nõukogude-aegsest Tartu teenindusmajast. Tartu Teenindusmajas tegutsesid aastaid õmblustsehhid, kingsepad, kodumasinate remonditehas, kudumistsehhid, kullassepad, moeateljeed ja iluteenindussalong. Täna tegutsevad ärihoones mitmed teenindavad ettevõtted, hotell ning toitlustusasutused. Tartu Teenindusmaja hoonet haldas enne Eesti taasiseseisvumist riiklik ettevõte Teeninduskombinaat „Edu“, hoone Kalevi tänava poolses tiivas (C-korpuses) tegutses Teeninduskombinaat „Täht“ iluteenindusasutus „Salong“. Aleksandri tänava ja Riia tänava nurgal asus söökla ja raamatupoe tiib. Pallas EHRL lehel Teenindusmaja muutub uueks, tartu.postimees.ee, 19. veebruar 1998 Hansalinna oma Hansakeskus, domus.ee, 14. november 2017 Koduleht
Boulder

Boulder on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Boulderi maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 108 250, millega on see Colorado osariigis 12. kohal. Asub Denverist 40 kilomeetri (25 miili) kaugusel kirdes. Boulderi asutasid 1858 kullaotsijad. Asula sai 1873. aastal raudteeühenduse ja 1885. aastal linnaõigused. 20. sajandi keskpaigani oli valdav mäetööstus (kuld, hõbe, kivisüsi), hiljem kujunes Boulder teadus- ja hariduskeskuseks. Linnas on Colorado Ülikooli kõige vanem osaülikool (asutatud 1876), budistlik Naropa Ülikool (1974) ja rohkesti teadusasutusi, sealhulgas standardite ja tehnoloogia ning keskkonnauuringute, astronoomia, astrofüüsika, lume- ja jääuuringute instituut jmt. Boulder asub Suure tasandiku lääneserval Kaljumäestiku jalamil Boulder Creeki ääres, 1632 m kõrgusel üle merepinna. Kliima on võrdlemisi pehme, päeva keskmine temperatuur on jaanuaris –7–8 ºC, juulis 13–31 ºC. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 40 °C, registreeriti 11. juulil 1954. Külmarekordiks on 17. jaanuaril 1930 mõõdetud –36 °C. Vett saab linn ka Arapahoe liustikust. Linna lähedal asuvad Boulderi kanjon ja veel mitu kanjonit. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boulderi linnas 97 385 inimest. Rahvastiku tihedus oli 1463,97 in/km². Rassiline koosseis oli: valgeid 88% mustanahalisi 0,9% põlisameeriklasi 0,44% aasialasi 4,73% Vaikse ookeani saarte rassist 0,08% teistest rassidest 3,22% kahest või enamast rassist 2,63% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,74%. Dušanbe, Tadžikistan (alates 1987. aastast) Jalapa, Nicaragua (1983) Katmandu, Nepal (2018) Kisumu, Keenia (2008) Lhasa, Hiina (1986) Ciudad Mante, Mehhiko (2000) Nablus, Palestiina (2016) Ramat HaNegev, Iisrael (2018) Yamagata, Jaapan (1994) Yateras, Kuuba (2002) 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. "Find A County". National Association of Counties. Vaadatud 28. september 2013.
Aksel Kallas

Aksel Kallas (7. august 1910 Tartu – 19. juuli 1975 Tartu) oli näitleja, lavastaja ja teatritegelane, alates 1951. aastast Eesti NSV Teatriühingu liige. Ta oli pärit vabrikutöölise perekonnast. Õppis Tartu õhtugümnaasiumis, mille lõpetas 1929. aastal. Näitlejakarjääri alustas harrastusteatris 1930. aastal. Töötas 1940–1948 Tartus Vanemuises näitleja ja dekoratsiooniala juhatajana. 1948–1966 oli Vanemuise lavastusala juhataja. Hiljem töötas Tartu maakonna haridusosakonnas. Oli pikka aega seotud Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatriga, kus tegutses lavastajana ning aastatel 1959–1968 oli teatri kunstiline juht. Teda võib pidada üheks tänapäeval populaarsete vabaõhulavastuste traditsiooni algatajaks.[viide?] Tegi kaastööd ajalehe Edasi huumorinurgale "Herilane". Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule. Aleksandr Korneitšuki "Laevastiku hukk" (1940) August Kitzbergi "Libahunt" (Margus; 1941) Eduard Tubina "Kratt" (Kurat; 1943) Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" (Esko; 1943) Sigmund Rombergi "Kõrbelaul" (Ali ben Ali; 1948) Vsevolod Višnevski "Unustamatu 1919" (Voronov; 1951) Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris: Anton Tšehhovi "Karu" (1960) Venta Vīgante "Igavesti haljad palmid" (1961) Eduard Vilde ja Paul Rummo "Mahtra sõda" (1964) "Eesti teatri biograafiline leksikon" (koostajad Heino Aassalu, Kalju Haan ja Vilma Paalma) Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 175–176.
Voldemar Mettus

Voldemar Mettus (24. september 1894 Kilingi-Nõmme – 16. juuli 1975 La Falda, Córdoba provints, Argentina) oli Eesti teatritegelane, ajakirjanik, kirjanik ja tõlkija. Ta lõpetas aastal 1913 Riia klassikalise gümnaasiumi, õppis aastatel 1916–1918 Petrogradi ajaloo ja keeleteaduse instituudis vanu keeli. Tuli aastal 1918 Eestisse, võttis osa Vabadussõjast. Ta oli 1920–1922 õpetaja Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja Draamastuudio teatrikoolis, tegutsedes Päevalehes teatriarvustajana. 1922–1924 oli ta Draamateatri dramaturg ja näitejuht; 1924–1925 teatri Endla juht. 1925–1931 oli Vanemuise teatri direktor ja peanäitejuht, 1931–1932 samas dramaturg (lavastades ohtralt klassikat, sealhulgas William Shakespeare'i näidendeid). 1934–1936 oli ta Estonia teatri dramaturg, 1935–1938 Eesti näitekunsti sihtkapitali esimees, 1942–1944 Draamateatri saksakeelsete lavastuste lavastaja. Lisaks oli ta 1932–1934 Postimehe ja 1938–1944 Päevalehe teatriarvustaja. 1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Suure põgenemise lainel Saksamaale, elas aastatel 1945–1949 Taanis põgenikelaagris ja aastast 1949 Argentinas, kus ta ka suri. Ta tegi kaastööd pagulaslehtedele. 1924 Frank Wedekind "Simson" 1924 Jaan Kärner "Kangelane" 1925 George Bernard Shaw "Püha Johanna" 1926 Shakespeare "Veneetsia kaupmees" 1927 Shakespeare "Põikpea taltsutus" 1927 Henrik Ibsen "Peer Gynt" 1927 August Strindberg "Unenäomäng" 1928 Henrik Ibsen "Võitlus trooni pärast" 1932 Shakespeare "Mida soovite" 1942 Eduard Vilde "Pisuhänd" (saksa keeles) 1943 Cziffra "Richard Suur" (saksa keeles) "Vanemuise" teater, 1906–1931, 1931 "Teatrisõnastik", 1935 "Narrid, näitlejad ja nõiad" Vadstena, Orto, 1950 "Süda peo peal" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1967 "Ainus paradiis" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1967 "Mask ja nägu" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1969 "Soovimata külalised" Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1971 Ricardo Güiraldes "Don Segundo Sombra" Orto, 1961 Gustav Herling "Maailm omaette" Estoprint, 1956 Konstantin Stanislavski "Näitleja töö enda kallal" Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1940 Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000 Hillar Palamets "AJALOOTUND R2-S. Voldemar Mettus Vanemuisest 1920. aastatel" Raadio 2, 06.12.2004
Testament (täpsustus)

Testament on inimese viimase tahte avaldus, millega pärandaja määrab pärijad. Vana Testament on Piibli esimene osa, mis on kirjutatud enne Jeesuse sündimist. Uus Testament on Piibli teine osa. Testament, thrash-metal bänd. "Testament", film aastast 1983 "Testament", Rex Stouti teos "Testament", John Grishami teos
Erik Schmidt

Erik Schmidt (15. augustil 1925 Naissaare – 18. aprill 2014 Mallorca) oli eestirootsi kunstnik ja kirjanik. Salon de Printemps, Pariis 1951. Stuttaford Galleries, Johannesburg 1954. Ekströms Konstgalleri, Stockholm 1955. Ateneo de Santander, Santander 1956. Eesti Majandusühisus Produkt, Stockholm 1957. Galeria Rembrandt, Palma de Mallorca 1980. Eesti Maja, Stockholm 1988. Eesti Maja, Stockholm 1989. Claustre de Sant Antoniet, Palma de Mallorca 2009. Erik Schmidt on kirjutanud palju artikleid. Enamasti rootsi keeles, kuid on ka eesti- ja hispaaniakeelseid raamatuid. Tormised teekonnad. Perona, Pärnu 1993. Optical Illusions: The Life Story of Bernhard Schmidt, the Great Stellar Optician of the Twentieth Century. Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1995. ISBN 9985-50-102-0 Naissaare põlised perekonnad. Koostanud Erik Schmidt. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 1995. ISBN 9985-50-104-7 Pagana eestlane. Eesti Raamat, 1996. ISBN 9985-65-060-3 Tuultest tõugatud. Eesti Raamat, 1999. ISBN 9985-65-221-5 Rännakud enne koitu. Virgela, 2001. ISBN 9985-9300-1-0 Minu onu Bernhard Schmidt. Ilmamaa, 2002. ISBN 9985-77-061-7 Jumalaga, Naissaar!. Tallinn: Olion, 2004. ISBN 9985-66-366-7 Päevapilte Hispaaniast. Eesti Raamat, 2004. ISBN 9985-65-455-2 Bernhard Schmidt 1879–1935. 2004. Eestirootslaste Kultuuriühingu (Samfundet för Estlandssvensk Kultur) auhind – kaks korda. Optik ja astronoom Bernhard Schmidt oli Erik Schmidti onu. Estlandssvenskarnas kulturförening SOV Einar Sanden. The Painter From Naissaar. Boreas Publishing House, Cardiff 1985. ISBN 0-906967-45-7
Gabriel Kempe

Gabriel Kempe (5. märts 1739 Hämeenlinna – 22. jaanuar/2. veebruar 1795 Lüganuse) oli soome päritolu Eesti vaimulik. Ta immatrikuleeriti Turu ülikooli aastal 1759. Ordineeriti 18. oktoobril 1761 õpetajaks. Ta oli aastatel 1761–1762 Narva Soome-Rootsi Püha Mihkli koguduse adjunktõpetajaks. Aastatel 1763–1770 oli ta (kutsuti 21. oktoobril, introdutseeriti 16. novembril 1763) Vaivara koguduse õpetaja; aastatel 1771–1780 oli ta (kutsuti 30. oktoobril 1770, introdutseeriti 8. mail 1771) Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja; aastatel 1780–1795 oli ta (kutsuti 23. septembril 1780, astus ametisse 1. mail 1781) Viru-Nigula koguduse õpetaja. Aastatel 1763–1770 oli ta veel Narva-Alutaguse praostkonna praost. Otto Wilhelm Masing kirjutas Kempe kohta, et ta oli umbkeelne soomlane, kes ei osanud eesti keelt. Kui Masing sai Viru-Nigula pastoriks, leidis ta eest kõige jaburama keelepudru, kuna Kempe oli kasutanud 17 aastat soome-eesti segakeelt. Kuid arhiivimaterjalid näitavad Kempe tõsist suhtumist talurahvakoolide asutamisse. 1788 aasta aruandes kirjutas Kempe põhjalikult koolioludest ja kirjaoskusest kihelkonnas, kusjuures ta väitis, et "vabade inimeste" hulgas ei olevat kihelkonnas ühtegi hea lugemisoskusega isikut ning pastoril tuli koolmeistriamet mõnele hea lugemisoskusega talupojale usaldada. Koolmeistritöö eest maksti ka tasu, kuid enamasti sõltus tasustamine mõisnikest. Aastal 1789 kirjutas ta,et vaesuse tõttu ei taha talupojad lapsi kooli saata ja mõisnikel ning kogudusel pole soovitud parematele koolmeistritele midagi pakkuda. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
EuroCity

EuroCity (lühendatult EC) tähistab rahvusvahelist rongiliiklust Euroopa linnadevahelisel raudteevõrgustikul. EuroCity kaubamärk asendas varasema Trans Europ Expressi. EuroCity rongides on nii esimene kui teine klass. EuroCity rongid peavad vastama teatud kriteeriumitele. rong sõidab vähemalt kahe riigi territooriumil kõik vagunid on konditsioneeritud õhuga rong peatub ainult suuremates linnades peatused ei kesta üle viie minuti, erandjuhtudel kuni 15 minutit rongist on võimalik osta süüa ja juua konduktorid räägivad vähemalt kahte keelt, millest üks peab olema inglise, saksa või prantsuse keel keskmine kiirus koos peatustega peab olema üle 90 km/h, välja arvatud mägistel aladel või rongipraamidel kõik reisid peavad toimuma ajavahemikus 6.00-0.00. Ööronge tähistatakse nimetusega EuroNight.
Umm al-Qurá Ülikool

Umm al-Qurá Ülikool on ülikool Saudi Araabias Mekas. Ülikool on asutatud aastal 1981 Saudi Araabia esimese, 1949. aastal rajatud kõrgkooli baasil. Ülikoolis on umbes 2300 õppejõudu ja 40 000 üliõpilast.[viide?]
Frederikshavni vald

Frederikshavni vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjatipus. Praegune vald moodustati 2005. aasta kommunaalreformi käigus Frederikshavni, Skageni ja Sæby vallast. Vallakeskus ja suurim asula on Frederikshavn. Suuremad asulad on veel Sæby, Skagen, Strandby, Ålbæk, Østervrå ja Elling. Vallavanem on Birgit Hansen (Sotsiaaldemokraadid). 1. jaanuarist 2010 oli vallavanem Lars Møller (Venstre). Valla koduleht