laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vanamõisa Tammemägi

Vanamõisa Tammemägi on hiiemägi Viljandi maakonnas Vanamõisa külas. Tammemägi on alates II aastatuhande algusest olnud oluliseks ohverdamiskohaks. Tänapäeval on mägi pühakohaks ning 1217. aastal Madisepäeva lahingus langenud Leole vanema ja eestlaste väepealiku Lembitu mälestuspaigaks, mille tähistamiseks on mäel mälestusmärk. 1936. aastal raius Viljandi kodu-uurija Jaan Vellema mäel asuvasse suurimasse kivisse teksti «Lembitu 1217». 1987. aastast on Tammemäel kohalike meeste tehtud puust kilp ja mõõk. Rahvapärimuse järgi käisid künkal nõu pidamas eestlaste suured mehed ja kivil süüdatud tuli. Dr. Juhan Luiga on 1921. aastal oletanud, et Lembitu on maetud Tammemäele: Määratu ärevus valdas mind, kui astusin “Tammemäe” kalmekünka päitsile Rattama koplis /.../. Juurdlemisest tekkinud, kahtlusi väärav aimdus ütles: siin on Lembitu 1217. aasta lahinguväli, need kolm hauaküngast on Lembitu maleva hauad, kus uinuvad tuhande neljasaja sõduri luud, varisenud mulda ühes Lembituga. Luiga oletusest on välja kasvanud nn. sekundaarne rahvajutt. Tammemägi on pikliku kujuga paari meetri kõrgune puudega kaetud looduslik moreenküngas soisel heinamaal. Künka pikkus loodest kagusse on 54,5 m ja laius edelast kirdesse kuni 15 m. Künka pinnal asuvad mõned raudkivid. Loodeotsas seisab teistest suurem, kuni 1 m läbimõõduga raudkivi. Künka loodeotsal asuv kivilasu on pärit väljakaevamiste perioodist . Tammemäel kasvavad iidsed tammed (Tammemäe tammed), mis on võetud riikliku kaitse alla. 1999. aastal istutasid Viljandimaa omavalitsustegelased mäele noori tammesid lisaks. Rahvapärimuses on Tammemäge peetud Lembitu matmispaigaks, kuid arheoloogilised väljakaevamised pole sellele kinnitust andnud. 1921. a kaevas künka kaguotsa väikese prooviaugu arheoloogiaprofessor Aarne Michael Tallgren, 1925. a uuris arheoloog Harri Moora künka loodeotsa jäänud suure kivi ümbrust ja 1930. aastal tegi mäel täiendavaid kaevamisi geograaf August Mieler. Uuringute tulemusel inimtekkelist kihti mäel ei tuvastatud ja oletus Lembitu kalmu asupaiga kohta ei leidnud kinnitust. Ohverdamiskoht "Tammemägi" Kultuurimälestiste riikliku registri lehel Tammemäe tammed Eesti looduse infosüsteemis Vanamõisa Tammemägi Hiite Maja SA pühapaikade andmekogus Ohverdamiskoht "Tammemägi" kultuurimälestiste riiklikus registris Tammemäe tammed Eesti looduse infosüsteemis Tammemäe tammed keskkonnaportaalis
Vanamõisa Risti Kabelimägi

Vanamõisa Risti Kabelimägi on keskaegne pühapaik Viljandimaal Viljandi kihelkonna Vanamõisa külas. Endisajal asus seal Risti kabel, millest tänapäevani on säilinud varemed. Kabeliase ja ohverdamiskoht "Risti kabel" kultuurimälestiste riiklikus registris Vanamõisa Risti Kabelimägi Hiite Maja SA andmekogus.
Trinidadi ja Tobago lipp

Trinidadi ja Tobago lipp on Trinidadi ja Tobago Vabariigi ametlik lipp. Lipp võttis kasutusele Trinidadi ja Tobago iseseisvuskomitee 8. juunil 1962. Riik iseseisvus 31. augustil 1962. Punane sümboliseerib tuld, päikest ja vahvust. Must sümboliseerib maapinda ja pühendumust. Valge sümboliseerib vett, puhtust ja võrdsust. Valge triibu laius on 1/30 lipu laiusest ja musta triibu laius on 2/15 lipu laiusest. Seega hõlmavad kolm triipu kokku 1/5 lipu laiusest ja must triip on 4 korda laiem valgest. Lipu proportsioonid on 3:5. Nurk triipude ja lipu rõhtsate servade vahel on arctan ⁡ 15 + 33 24   ≈   40 ∘ 50 ′ 19 ′ ′ {\displaystyle \arctan {\frac {15+{\sqrt {33}}}{24}}\ \approx \ 40^{\circ }50^{\prime }19^{\prime \prime }} Musta triibu ülemise vasaku nurga kaugus lipu ülemisest vasakust nurgast on l ⋅ ( 3 33 − 5 ) / 240   ≈   0 , 0509737 l , {\displaystyle l\cdot (3{\sqrt {33}}-5)/{240}\ \approx \ 0,0509737\,l,} kus l on lipu laius. Riigi merelipp, mida kasutab nii avalik kui erasektor, kuid mitte sõjavägi, on samasugune, ainult lipu proportsioonid on 1:2. Trinidadi ja Tobago vapp
Sudiste Kaprali hiiepuu

Sudiste Kaprali hiiepuu on künnapuu Viljandimaal Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Sudiste külas. Sudiste Kaprali hiiepuu Hiite Maja SA andmekogus. Sudiste Kaprali hiiepuu kultuurimälestiste riiklikus registris
Lilli Ussikivi

Lilli Ussikivi on ohvrikivi Viljandimaal Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Lilli külas. Lilli Ussikivi Hiite Maja SA andmekogus. Lilli Ussikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Lilli Hiiemägi

Lilli Hiiemägi on hiiemägi Pärnumaal Karksi kihelkonna ja Mulgi valla Lilli külas. Lilli Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. Lilli Hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Lokuti Ussikivi

Lokuti Ussikivi on ohvrikivi Harjumaal Jüri kihelkonna Sookaera-Metsanurga külas (endises Lokuti külas). Lokuti Ussikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Ussikivi pilt
Sura jõgi

Sura (vene Сура, mäemari Шур, tšuvaši Сӑр) on Volga parem lisajõgi. Sura jõgi saab alguse Surskaja Šiška kõrgustikult Uljanovski oblastis, ülemjooksul voolab läände, Penza linnast alates peamiselt põhja. Jõe pikkus on 841 km, valgala 67 400 km². Sura ääres asuvad Penza, Alatõri ja Šumerlja linn. Suuremad lisajõed on Alatõr, Aglaška, Barõš, Kumaška ja Pjana.
Valgevene 2014. aasta taliolümpiamängudel

BLR Valgevene osales 2014. aasta taliolümpiamängudel 25 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal. Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Valgevene lippu vigursuusataja Aljaksei Grõšõn. Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli laskesuusataja Darja Domratševa ning ühe olümpiakulla võitsid vigursuusatajad Alla Tsuper ja Anton Kušnir. Pronksmedali võitis laskesuusataja Nadzeja Skardzina.
Tapani Niku

Tapani Niku (sünninimi Tapani Karsikas; 1. aprill 1895 Haapavesi – 6. aprill 1989 Lahti) oli soome murdmaasuusataja, kes võistles 1920. aastatel. Niku võitis pronksmedali 18 km võistlusel 1924. aasta taliolümpiamängudel Chamonix's. Ta osales ka 50 kilomeetri võistlusel, kuid ei lõpetanud. Ta oli 1923–1925 Salpausselkä mängude võitja.
Kriitik

Kriitik on inimene, kes avaldab avalikkuses, tavaliselt eelkõige ajakirjanduses, järjepidevalt oma põhjendatud seisukohti arvustustes kirjanduse, teatri, filmi, muusika või mõne muu kunstivaldkonna kohta. Üldjuhul peetakse kriitikuteks eelkõige inimesi, kelle arvamusi ajakirjandus tasustab, kuid aina enam hägustub piir kutseliste kriitikute ja nn kodanikuajakirjanduse, sh blogijate vahel. Kriitik võib, kuid ei pruugi olla vastava erialaharidusega; tihti tegelevad kriitikaga vastava valdkonna teadlased. Sageli ei praktiseeri kriitikud ise oma kritiseeritavas valdkonnas, et säilitada neutraalsus, kuid niisugune hoidumine ei ole absoluutne reegel. Valdkondade järgi liigitatakse kriitikuid nt teatrikriitikuteks, kirjanduskriitikuteks ja muusikakriitikuteks, kunstikriitikuks nimetatakse kujutavale kunstile spetsialiseerunud kriitikut. Eesti tuntumate kirjanduskriitikute hulka on kuulunud näiteks Friedebert Tuglas, Ain Kaalep, Mihkel Mutt ja Maire Liivamets, filmikriitikute hulka Jaan Ruus, Ilmar Raag ja Kristiina Davidjants, muusikakriitikute hulka Karl Leichter, Evi Arujärv, Tõnis Erilaid ja Siim Nestor, teatrikriitikute hulka Artur Adson, Ülo Tonts ja Elem Treier. Kultuurikriitik
Nikólas Píssis

Nikólas Píssis (kreeka keeles Νικόλας Πίσσης; sündinud 19. juunil 1972) on Küprose sulgpallur. Ta on aastatel 1988–2002 võitnud 24 Küprose meistri tiitlit, neist 11 üksikmängus ja 13 paarismängus, lisaks neljal korral esikoha võistlusel Cyprus International (kaks üksik- ja kaks paarismängus).
Monsanto ringrada

Monsanto ringrada oli 5,440 km pikkune võidusõiduringrada Portugalis, Lissaboni lähedal Monsanto pargis. 1959 sõideti ringrajal Vormel-1 Portugali Grand Prix. Monsanto ringraja geograafilised koordinaadid on 38° 43′ 11″ N, 9° 12′ 11″ W. Monsanto ringrada Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Circuito de Monsanto ja saksakeelset artiklit de:Monsanto Park seisuga 17.02.2014.
Cacophis

Cacophis on maoperekond. Perekonda Cacophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cacophis churchilli Wells & Wellington, 1985 Cacophis harriettae Krefft, 1869 Cacophis krefftii Günther, 1863 Cacophis squamulosus (Duméril, Bibron & Duméril, 1854). Neid võib kohata Austraalias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cacophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne NCBI-s Sissekanne Roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cacophis seisuga 17.02.2014.
Kaunismadu

Kaunismadu (Calliophis) on maoperekond. Kaunismadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Calliophis beddomei Smith, 1943 Calliophis bibroni (Jan, 1858) Calliophis bivirgata (Boie, 1827) Calliophis castoe Smith, Ogale, Deepak & Giri, 2012 Calliophis gracilis Gray, 1835 Calliophis haematoetron Smith, Manamendra-Arachchi & Somaweera, 2008 Calliophis intestinalis (Laurenti, 1768) Calliophis maculiceps (Günther, 1858) Calliophis melanurus (Shaw, 1802) Calliophis nigrescens (Günther, 1862). Neid võib kohata Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias. Kaunismadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmaod, kuna nende hammustus võib kergeid mürgistusseisundeid esile kutsuda. Loomade elu 5:303. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Calliophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) J. Descotes,Human Toxicology, lk 779, 1996, Elsevier Science, ISBN 0 444 81 557 0, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Calliophis seisuga 17.02.2014.
Cryptophis

Cryptophis on maoperekond. Perekonda Cryptophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cryptophis boschmai (Brongersma & Knaap Van Meeuven, 1961) Cryptophis incredibilis Wells & Wellington, 1985 Cryptophis nigrescens (Günther, 1862) Cryptophis nigrostriatus (Krefft, 1864) Cryptophis pallidiceps (Günther, 1858). Neid võib kohata Austraalias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cryptophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cryptophis seisuga 17.02.2014.
Žvanets

Žvanets (ukraina keeles Жванець) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Kamjanets-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1529. Pindala on 2,995 km².
Pruunmadu

Pruunmadu (Demansia) on maoperekond. Pruunmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Demansia angusticeps (Macleay, 1888) Demansia calodera Storr, 1978 Demansia flagellatio Wells & Wellington, 1985 Demansia olivacea (Gray, 1842) Demansia papuensis (Macleay, 1877) Demansia psammophis (Schlegel, 1837) - liiva-pruunmadu Demansia quaesitor Shea, 2007 Demansia rimicola Scanlon, 2007 Demansia rufescens Storr, 1978 Demansia shinei Shea, 2007 Demansia simplex Storr, 1978 Demansia torquata (Günther, 1862) Demansia vestigiata (De Vis, 1884). Neid võib kohata Austraalias ja Paapua Uus-Guineal. Pruunmadude perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kergeid mürgistusseisundeid esile kutsuda. Loomade elu 5:297. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Demansia Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) J. Descotes,Human Toxicology, lk 779, 1996, Elsevier Science, ISBN 0 444 81 557 0, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 17.02.2014) (inglise keeles) Sissekanne AWD-s Sissekanne Catalogue of Life-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne SITI-s Sissekanne saidil Wikispecies Sissekanne WoRMS-is Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Demansia seisuga 17.02.2014.
EuroEufooria

"EuroEufooria" on 2014. aastal valminud Eesti täispikk dokumentaalfilm Eurovisiooni lauluvõistluse fännidest. Filmi režissöör on Ermo Säks. "EuroEufooria" on filmitud Malmös 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse ajal ning selles astuvad üles fännid Eestist, Soomest, Rootsist, Norrast, Portugalist, Suurbritanniast, Ameerika Ühendriikidest ja Austraaliast. Fänlusest räägivad teiste seas lähemalt lauluvõistlust aastaid Eesti Televisioonis kommenteerinud Marko Reikop, Eestit Eurovisioonil esindanud lauljad Ott Lepland ja Birgit Õigemeel, Eesti Eurovisiooni võistluse delegatsiooni juht Mart Normet. "Esilinastub maailma esimene film Eurovisiooni fännidest" – menu.err.ee, 17.02.2014 (kasutatud 22.04.2014) http://www.kino.ee/Event/2858/ EuroEufooria Eesti reklaamklipp Verni Leivak "Antropoloogiline uurimus Eurovisiooni fännidest". Postimees, 16. veebruar 2014 Rutt Ernits ""EuroEufooria" autor: fännid on need, kes hoiavad Eurovisiooni üleval" – menu.err.ee, 17. veebruar 2014 Liis Nimik "Päriselu orkestreerimisest. Dokumentaalfilmid "Heinz Valk" ja "EuroEufooria"". Sirp, 27. veebruar 2014
Sadove (Litõni rajoon)

Sadove (ukraina keeles Садове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 846. Pindala on 0,245 km².
Nero d'Avola

"Nero d'Avola" on punane viinamarjasort Sitsiiliast. Nime on ta saanud Avola linna järgi Lõuna-Sitsiilias. Ta on Sitsiilia üks peamisi viinamarjasorte ja seda võrreldakse Uue Maailma "Syrah'dega" – ta sisaldab magusaid tanniine, seal figureerivad ploomi ja pipra maitse. Cerasuolo di Vittoria
Trõbuhhõ

Trõbuhhõ (ukraina keeles Трибухи) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 459. Pindala on 0,14 km².
Cerasuolo di Vittoria

Cerasuolo di Vittoria on Itaaliast pärit Sitsiilia punane vein. 2005. aasta 13. septembri seisuga on Cerasuolo di Vittoria ainukene Sitsiilia vein, millel on DOCG staatus. Cerasuolo di Vittoria on segu kahest viinamarjasordist – Nero d'Avola ja Frappato. Esimest viinamarjasorti on segus 50–70% ja viinamarjasorti Frappato on 30–50%.
Novõi Dorohõn

Novõi Dorohõn (ukraina keeles Новий Дорогинь) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Narodõtši rajoonis. Elanike arv on 296. Pindala on 1,276 km².
Frappato

"Frappato" on punane Itaalia viinamarjasort, mida kasutatakse veinide valmistamiseks ja mida kasvatatakse peamiselt Sitsiilias. "Frappatot" kasutatakse Sitsiilia ainsas DOCG-veinis Cerasuolo di Vittoria, kus "Frappatot" on 30–50%.
Napadivka (Lõpovetsi rajoon)

Napadivka (ukraina keeles Нападівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 772. Pindala on 4,409 km². kabel. Napadivka palee. Napadivka palee.
Napadivka (Kalõnivka rajoon)

Napadivka (ukraina keeles Нападівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 395.
Grüner Veltliner

"Grüner Veltliner" on valge viinamarjasort, mida kasvatatakse peamiselt Austrias, Slovakkias ja Tšehhis. Eriti populaarne on ta Austrias – 2008. aasta seisuga kasvatati seda viinamarjasorti umbes kolmandikus Austria viinamajaistandustest.
Popova Greblja

Popova Greblja (ukraina keeles Попова Гребля) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 1059. Pindala on 4,4 km². 2016. aastani oli küla nimi Tšervona Greblja.
Hugh Johnson

Hugh Eric Allan Johnson (sündinud 10. märtsil 1939) on Suurbritanniast pärit veiniekspert. Teda peetakse maailma tunnustatumaks veiniraamatute autoriks[viide?], tema veiniraamatutel on ka kõige suurem läbimüük.[viide?] The World Atlas of Wine (7. väljaanne, 2013; kaasautor Jancis Robinson) Hugh Johnson's Pocket Wine Book (alates 1977. aastast avaldatakse igal aastal)
Aabed-El ben Asher ben Matzliach

Aabed-El ben Asher ben Matzliach (sündinud 1935 Nabluses) on samaarlaste 133. ülempreester alates 19. aprillist 2013. Tema vanaisa oli Matzliach ben Phinhas ben Yitzhaq ben Shalma, ülepreester aastail 1933–1943, ja isa Asher ben Matzliach ben Phinhas, kes oli ülempreester aastail 1980–1982. Ta on abielus, tal on kaks poega ja kaks tütart.
Napadivka

Napadivka on mitme asula nimi: Napadivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis Napadivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
Antonivka

Antonivka on mitme asula nimi: Antonivka, alev Ukrainas Hersoni oblastis Antonivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis Antonivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis Antonivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis Antonivka, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis
Jaan Vaima

Jaan Vaima (kuni 1936 Jaan Viikmann; 21. september 1895 Gdov, Venemaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti Vabadussõjast osavõtnu. Teenis alates 14. augustist 1919 vabatahtlikuna Vabadussõjas soomusrongil nr. 5. Pärast demobiliseerimist elas Vastse-Kuuste vallas Sae talus. Elukutselt rätsep. Eesti Vabariigi kodakondsuse vande andis 8. juunil 1922 Tartus. ERA 14.16.2502
Anton Hindremäe

Anton Hindremäe (Anton Hindrimä); 11. juuni 1894 Rapla vald, Harjumaa – 26. juuli 1946) oli eesti arst. Ta lõpetas aastal 1920 Tallinna Õhtugümnaasiumi. Aastatel 1920–1925 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta osales Vabadussõjas; teenis 1. Jalaväerügemendis 29. jaanuarist 14. juunini 1919. Ta tegutses arstina alates 1925. aastast Raplas ja alates 1929. aastast Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Ta maeti Rapla kalmistule. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Ohvitseride andmekogu
Budõ (Trostjanetsi rajoon)

Budõ (ukraina keeles Буди) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 1290. Pindala on 1,92 km².
Budõ

Budõ on kohanimi Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas. Budõ, küla Vinnõtsja oblastis Budõ, küla Lvivi oblastis Budõ, küla Rivne oblastis
A Flock of Seagulls

A Flock Of Seagulls on new-wave elektro-popbänd, mis moodustati Liverpoolis Suurbritannias. Mike Score – vokaal, klahvpillid Paul Reynolds – kitarr Frank Maudsley – basskitarr Ali Score – trummid, vokaal Pärast 1986. aastat tegutses selle nime all Mike Score üksinda, koostöös erinevate projektimuusikutega. 2005. aastal oli koosseis: Mike Score – vokaal, klahvpillid Joe Rodriguez – kitarr Robbie "Sinn" Hanson – basskitarr Albert Cruz – trummid "A Flock Of Seagulls" (1982) "Listen" (1983) "The Story Of A Young Heart" (1984) "Dream Come True" (1986) "The Light At The End Of The World" (1995) "The Best Of A Flock Of Seagulls" (1991) "Telecommunications" (1992) "The Best OF A Flock Of Seagulls" (1993) "20 Classics Of The '80s" (1995) "Greatest Hits Remixed" (1999) "Platinum & Gold Collection" (2003)
Aleksander Maasiksalu

Aleksander Maasiksalu (12. aprill 1894 Gdov, Venemaa – 23. mai 1975 Tartu) oli Eesti Vabadussõja veteran. Sündis talupidaja peres. Osales nn Venemaa eestlasena Vabadussõjas. Kartes repressioone ja kollektiviseerimist, põgenes 1931. aastal üle Peipsi järve jää koos perekonnaga Nõukogude Liidust Eestisse. Elas Alatskivil ja hiljem Tartus. Tunnustati Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmedaliga. ERA 14.04.1603
Osariik

Osariikideks nimetatakse mitme maa 1. järgu haldusüksusi: Osariik (USA) Osariik (Mehhiko) Osariik (Nigeeria) Osariik (Venezuela) Osariik (Austraalia) Osariik (Belau) Osariik (Brasiilia) Osariik (India) Osariik (Malaisia)
Parika Ristivälja suurkivi

Parika Ristivälja suurkivi (ka Ristivälja rändrahn) on kaitsealune ohvrikivi Viljandimaal Viljandi vallas Parika külas, Viljandi–Põltsamaa maantee ligidal. Kivi võeti riikliku looduskaitse alla 1959. aastal ning on kaitstav ka arheoloogiamälestisena. Kivi on üks Viljandimaa suuremaid, sellest suurem on vaid Iivakivi. Rahnu mõõtmed on erinevatel andmetel: pikkus 7,4–8,0 m, laius 5,5–6,3 m, kõrgus 1,4–2,0 m ja ümbermõõt 23,3–24,5 m. Ristivälja rahn (Ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis Ohvrikivi "Ristivälja suurkivi" kultuurimälestiste riiklikus registris Parika Ristivälja suurkivi Hiite Maja SA andmekogus. Ristivälja rändrahn Eesti looduse infosüsteemis Ristivälja rändrahn keskkonnaportaalis Ristivälja rahn (Ürglooduse objekt) Eesti looduse infosüsteemis
Leie Kalmetikivi

Leie Kalmetikivi on ohvrikivi Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonna Leie külas. Kivi asub Tartu–Viljandi maantee ääres 1,3 kilomeetrit Võrtsjärve põhjakaldast põhja pool. Leie Kalmetikivi Hiite Maja SA andmekogus. Leie Kalmetikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Eesnurga Silmaallikas

Eesnurga Silmaallikas on silmaallikas Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonna Eesnurga külas. Eesnurga Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus. Silmaallikas kultuurimälestiste riiklikus registris
Soomevere Hiiesaar

Soomevere Hiiesaar on hiiekoht Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Soomevere külas. Soomevere Hiiesaar Hiite Maja SA andmekogus. Soomevere Hiiesaar kultuurimälestiste riiklikus registris
Arussaare püha kivi

Arussaare püha kivi on ohvrikivi Viljandimaal Pilistvere kihelkonna Arussaare külas. Asub Põltsamaa–Võhma maantee ääres 2 kilomeetri kaugusel Võhmast. Arussaare Uduallikas Arussaare püha kivi kultuurimälestiste riiklikus registris Arussaare püha kivi Hiite Maja SA andmekogus.
Saate ohvrijalakas

Saate ohvrijalakas ehk Öövesti künnapuu on pühapuu Viljandi maakonnas Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Saate külas. Puu ümbermõõt 4,72 m ja kõrgus 19 m. Tegemist on künnapuuga, kuigi rahvasuus kutsutakse seda jalakaks. Puuga on seotud hulgaliselt legende ja pärimusi. Saate küla Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 29.07.2017) Saate ohvrijalakas Hiite Maja SA andmekogus. Ööversti jalakas keskkonnaportaalis Saate ohvrijalakas kultuurimälestiste riiklikus registris
Atika ohvrikivi

Atika ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Atika külas. Atika ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Atika ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Losu hiiekuusk

Losu hiiekuusk on pühapuu Viljandimaal Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Räägu külas. Losu hiiekuusk Hiite Maja SA andmekogus.
Balti provintsiaalseadustik

Balti provintsiaalseadustik (ka Balti provintsiaalõigus, lühend BPS; saksa keeles Provinzialrecht der Ostseegouvernements) oli 19. sajandil koostatud Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Narva seaduste kodifikatsioon. Seadustik puudutas eelkõige aadlikke, vaimulikke ja linnaelanikkke; talupoegi aga peaaegu üldse mitte. Seadustikust kavatseti välja anda 5 jagu nii saksa kui vene keeles, ent kodifitseeritud kujul avaldati 3 osa: I Behörden-Verfassung, Verfassung der Obrigkeiten und Behörden der Gouvernementsverwaltung (1730 §§, sellest §§ 1–3 üldine sissejuhatus) 1846 kubermangu ametiasutuste korraldus Einleitung Erstes Buch. Von der Verfassung der Behörden in den Ostseegouvernements in Allgemeinen Zweites Buch. Verfassungen des Gouvernements Livland Drittes Buch. Verfassungen des Gouvernements Esthland Viertes Buch. Verfassungen des Gouvernements Kurland Fünftes Buch. Verfassungen der Stadt Narva II Ständerecht, Ständerecht der Ostseegouvernements (1502 §§), 1846 seisusteõigus Allgemeine Bestimmungen Erstes Buch. Von dem Adel Zweites Buch. Von der Geistlichkeit Drittes Buch. Von den Bürgern III Privatrecht, Liv-, Est- und Curlaendisches Privatrecht (XXXVIII + 4600 §§) 1865 tsiviilseadustik (Balti eraseadus) Einleitung Erstes Buch. Familienrecht Zweites Buch. Sachenrecht Drittes Buch. Erbrecht Viertes Buch. Recht der Forderungen IV Civilprozeß V Kriminalprozeß IV ja V jagu jäid venestamise tõttu ametlikult välja andmata ja Baltimaades kehtestati vastavad Vene seadused. Iseseisvunud Eesti vabariigis jäi kehtima Balti provintsiaalseadustikust 3. jagu ehk tsiviilseadustik. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 34.
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad

Kõhunäärme endokriinsed kasvajad on kasvajaterühm, mille moodustavad kõhunäärme endokriinsed (Langerhansi saarte rakkude) kasvajad. Kõhunäärme endokriinseid kasvajaid esineb nii loomadel kui ka inimestel. Kõhunäärme endokriinsed kasvajad on insulinoom, gastrinoom, glükagonoom, somatostatinoom, vipoom. Enamik kõhunäärme endokriinsetest kasvajatest võivad olla kas hea- või pahaloomulised, erandiks on insulinoom (pahaloomulisus 10%). Enamik kõhunäärme neuroendokriinsetest kasvajatest võivad kas eritada hormoone või olla endokriinselt mitteaktiivsed. Peeter Padrik, Hele Everaus, Onkoloogia õpik : arstiteaduskonna 4. kursusele, lk 63, 2013, Tartu Ülikooli Kirjastus OÜ, ISBN: 9789949323067. "Gastroenteroloogia", toimetaja Vello Salupere, AS Medicina, lk 463, 2003, ISBN 9985-829-45-X