laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Krišjāņi vald

Krišjāņi vald (läti Krišjāņu pagasts) on vald Lätis Balvi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bērzpilsi ja Tilža vallaga, samuti ka Rēzekne piirkonna Nautrēni ja Gaigalava vallaga ning Ludza piirkonna Salnava vallaga. Valla pindala on 71 km². 2016. aasta seisuga elas seal 387 inimest. Aastal 2011 elas vallas 367 lätlast, 13 venelast, 2 valgevenelast ja 1 ukrainlane Valla keskus on Krišjāņi küla. Vallamaja asub aadressil Jaunatnes iela 3, vallavanem on Jāzeps Ludboržs. Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Krišjāņi külanõukogu, aastal 1949 likvideeriti aga Tilža vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Krišjāņi külanõukoguga likvideeritav Krampiņi külanõukogu. Aastal 1955 ühendati kolhoosi Plēsums maad Beļava külanõukoguga. Vald moodustati külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub Krišjāņi vald Balvi piirkonda. Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Putrāni kalmistu kabel ja Krišjāņi muinaskalmed ehk Sõjahauad. Looduskaitse all on Bišulīči tamm, lisaks asub vallas veel kolm nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valla lääneosa jääb osaliselt Lubānsi märgala hoiualale. Vallas on üksteist küla. Valla keskuses Krišjāņis (vidējciems) oli aastal 2018 133 elanikku. Kümme valla küla on staatusega skrajciems – Krampines 25 elanikuga aastal 2018, Mežupe 53 elanikuga aastal 2018, Nagleiši 29 elanikuga aastal 2018, Putrāni 24 elanikuga aastal 2018, Pūrines 10 elanikuga aastal 2018, Runcine 20 elanikuga aastal 2018, Zaltupe 8 elanikuga aastal 2018, Žogi 50 elanikuga aastal 2018, Vakšinīki 7 elanikuga aastal 2018 ja Veituli 6 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ethnic composition of Latvia 2011 Balvu novads, vaadatud 27.11 2018 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink], vaadatud 24.11 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.06 2017 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Krišjāņi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Krišjāņi

Krišjāņi ehk Krišani (vanasti ka Krišāni, Krišjāņu pusmuiža ja Kryšani) on küla (vidējciems) Lätis Balvi piirkonnas, Krišjāņi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Balvist 46 ja Riiast 246 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, Bērzpilsi keskkooli Krišjāņi osakond, katoliku kirik ning raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku samanimelise kolhoosi keskasulaks. Sealsed muinaskalmed on kohaliku kaitse all. Vietvārdu datubāze, vaadatud 24. november 2018 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 586. lk. ISBN 9984-00-436-8. Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija[alaline kõdulink]
Kohtla valla vapp

Kohtla valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla valla vapp. Vapp kinnitati 10. septembril 1997. Sinisel kilbil on kuldne kroon ja sellest vasakul hõbe-sinine piit ning lainelõikeline vastandvärvides hõbe-sinine vapitüvi. Kroon viitab eeposele "Kalevipoeg", mille järgi saabus Kalev põhjakotka seljas ja maandus kõrgel Viru kaldal, milleks tõenäoliselt oli Ontika (56 m). Hõbedane piit on Ontika paekallas heraldilisel kujul. Vasakul asuv paekallas kujutab Kohtla valla paiknemist Toila vallast läänes. Toila vapil on paekallast kujutav piit paremal. Lainelõige ja jalus tähistavad vett ja veerikkust. Kohtla valla lipp Kohtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Illar Viller

Illaг Viller (sündinud 3. augustil 1931 Virumaal) on eesti põllumajandustegelane ja majandijuht. Ta oli Haapsalu rajooni K. J. Vorošilovi nimelise kolhoosi esimees, hiljem Matsalu kolhoosi, 1977. aastast Karuse kolhoosi esimees. Aastatel 1993–1996 oli ta Lihula vallavolikogu liige. 1983 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Vabariigi Valimiskomisjon. 1992-2017 valimistel osalenud kandidaadi otsing
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk

Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk on Eesti Orienteerumisliidu väljaantav teenetemärk. Teenetemärgiga tunnustatakse isikuid, kellel on väärilisi teeneid Eesti Orienteerumisliidu põhikirjaliste eesmärkide elluviimisel või tähelepanuväärseid saavutusi orienteerumisspordi arendamisel Eestis ja mujal maailmas. Teenetemärk asutati 2017. aastal. Teenetemärgi andmise otsustab Eesti Orienteerumisliidu juhatus. Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk nr 1 pühendati kõigile meie seast lahkunud orienteerumisspordi edendajatele ja kingiti Eesti Spordimuuseumile. 2017. aastal anti erandina välja 3 teenetemärki, üldjuhul antakse aastas välja üks teenetemärk. 2017 Arne Kivistik, Heino Mardiste, Tõnu Raid 2018 Nikolai Järveoja 2019 Sixten Sild 2020 Toivo Saue 2021 Mati Poom 2022 Tarmo Klaar 2023 Arvo Kivikas "Eesti Orienteerumisliidu teenetemärgi statuut" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018. "EOL juhatuse 12.11.2017 otsus nr 2121" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27.11.2018. Vaadatud 27.11.2018.
1874

◄ | 18. sajand | 19. sajand | 20. sajand | ► ◄ | 1840. aastad | 1850. aastad | 1860. aastad | 1870. aastad | 1880. aastad | 1890. aastad | 1900. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1870 | 1871 | 1872 | 1873 | 1874 | 1875 | 1876 | 1877 | 1878 | ► | ►► 1874. aasta (MDCCCLXXIV) oli 19. sajandi 74. aasta. 13. jaanuar (vkj 1. jaanuar) – avalikustati manifest üldisest sõjaväekohustusest, kus oli kirjas, et kõigist seisustest isikutele alates 21. eluaastast määratakse 15-aastane teenistusaeg. Haritud meestel oli teenistusaeg lühem. Noorsõdurid valiti liisutõmbamisega. 21. jaanuar (vkj 9. jaanuar) – asutati vene õppekeelega Tallinna Tütarlaste Progümnaasium, mis sai täieõiguslikuks gümnaasiumiks 1881. aastal. 10. august – Carl Robert Jakobson korraldas oma Kurgja talus Eesti esimese künnivõistluse. 15. november (vkj 3. november) – Narvas alustas tegevust laulu- ja mänguselts Ilmarine. Ilmuma hakkas "Eesti Kirjameeste Seltsi aastaraamat". Seda loetakse esimeseks eestikeelseks teaduslikuks perioodikaväljaandeks. ... 25. jaanuar – William Somerset Maugham, inglise kirjanik 1. veebruar – Hugo von Hofmannsthal, Austria kirjanik 3. veebruar – Gertrude Stein, USA kirjanik ja feminist 23. veebruar – Konstantin Päts, Eesti riigitegelane ja esimene president 13. märts – Ellery Clark, USA kergejõustiklane 14. juuli – ‘Abbās II, Egiptuse kediiv 13. september – Arnold Schönberg, juudi soost austria helilooja 5. mai – Charles Gleyre, Šveitsi kunstnik 19. november – Hans Heinrich Falck, Toomgildi oldermann Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 145 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 144
Põhja-Sentinel

Põhja-Sentinel on saar, mis asub Andamani saarestikus Bengali lahes India ranniku lähedal. Saarel elavad sentinelid. Saare pindala on 59,67 km². Saar kuulub Indiale. 1956. aastal kehtestatud Andamanide ja Nicobaride põlisrahvaste kaitse määrusega on keelatud saare külastamine ja lähenemine sellele lähemale kui 5 meremiili.
Kohtla-Nõmme vapp

Kohtla-Nõmme valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla vapp. Vapp kinnitati 16. aprillil 1997. Valla vapi kavandi autor on Viktor Roosipuu. Püstiselt poolitatud kuldsel-rohelisel vapikilbil on vastandvärvides tammelehed ja langetatud vastandvärvides lainelõikeline varras. Vapikilbi kuldne väli sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi. Roheline tammeleht kuldsel väljal sümboliseerib Kohtla-Nõmme parki. Vapikilbi roheline väli sümboliseerib rohelust ja kuldne tammeleht iidset tamme. Lainelõikeline varras sümboliseerib Kohtla jõge. Kohtla-Nõmme lipp Kohtla-Nõmme valla sümboolika valla kodulehel Kohtla-Nõmme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tõnis Vilu

Tõnis Vilu (sündinud 14. mail 1988) on eesti luuletaja. "Oh seda päikest" (Värske Rõhk, 2013) "Ilma" (Tuum, 2014) "Igavene kevad" (Tuum, 2015) "Kink psühholoogile" (Eesti Keele Sihtasutus, 2016) "Libavere" (Häämaa, 2018) "Tundekasvatus" (Häämaa, 2020) "Kõik linnud valgusele" (Kultuurileht, 2022) "Vana hing" (Häämaa, 2023) 2017 Gustav Suitsu luulepreemia ("Kink psühholoogile") 2021 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Tundekasvatus") 2023 Gustav Suitsu luulepreemia (luulekogu "Kõik linnud valgusele"). Tõnis Vilu, Carolina Pihelgas. "Mina olen ka loodus". – Looming 2016, nr 1, lk 82–88.
Istoprocent

Kris Kärner, esinejanimega Istoprocent, (sündinud 21. novembril 1996) on Eesti striimer. 2023. aasta veebruaris sai Istoprocent bänni 3 copyright strike pärast. Mõni kuu hiljem alustas ta youtuubes uue kanaliga ("isto arhiiv"){isto arhiiv}} 2020. aasta aprilli seisuga on tal Youtube's kahe kanali peale kokku 9 230 776‬ vaatamist ja 58 100‬ tellijat. 2020. aasta aprilli seisuga on tal Twitchis jälgijaid kokku 64 873. Suurema tuntuse saavutas ta detsembris 2014, kui teda esitleti telesaates "Seitsmesed uudised" Jan Uuspõllu teisikuna. Teles on ta veel esinenud klipiga "SAI" aastavahetuse meelelahutusprogrammis "Rahva Tujurikkuja 2014". Seda klippi on Youtube'is vaadatud üle 300 000 korra. Kärner hakkas Youtube'is tegutsema 27. detsembril 2011, kui laadis üles video "Dirt 3 (Istoprocenti algus)", mis on ka praeguseni tema vaadatuim video. 2012. suvel, pärast 2000 tellija saavutamist, lahkus ta internetist. 2017. aasta juunis naasnult hakkas ta otseülekande platvormil Twitch tegema otseülekandeid videomängudest ning teisi arvustama. Paari kuuga saavutas püsiva jälgijaskonna ning hakkas Twitchis täiskohaga tööle. Kuid pärast mitut reeglite rikkumist Twitchis ta kanal suleti ning ta oli sunnitud liikuma Youtube LIVE-i, mis pakub Twitchiga sarnast funktsiooni, kuid on vähem reguleeritud. 2017. aasta septembris käis ta koos juutuuberite OhmyRemi, HDTaneli ja Arturiga gamescomile Saksamaale, ühtlasi saavutas selle tripiga ta uuesti populaarsuse kuid poole tee peal Poolas hotellis, sai ta teada, et on Twitchis keelu all, ning liikus üle Youtube'i. 12. aprill 2019 naasis ta otseülekandeplatvormile Twitch. Ta lõpetas 2016. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi. 2017. aastal nimetati ta Eesti sotsiaalmeedia auhindade galal Playnupp aasta streamer'iks. 29. novembril 2018 võitis ta Eesti Päevalehe "Eesti mõjukate 2018" edetabelis noorte mõjutajate kategoorias 3. koha. Esimene kanal (istoprocentoffical) Teine kanal (Teamisto) "Twitch". Jan Uuspõld jagab elutarkust oma noorele teisikule Rahva Tujurikkuja 2014 - "SAI" Dirt 3 (Istoprocenti algus) "Eesti Sotsiaalmeedia Auhinnad". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018. Eesti Mõjukad 2018: noorte mõjutajad Eesti Päevaleht.
Dušan Tadić

Dušan Tadić (serbia kirillitsas Душан Тадић; sündinud 20. novembril 1988 Bačka Topolas) on Serbia jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe ja Serbia jalgpallikoondises. 2016. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks. Tadić alustas profikarjääri 2006. aastal kodumaa klubis Vojvodina. 2010. aastal suundus ta 1,23 miljoni euro eest Hollandi kõrgliiga klubisse Groningen. Hooajal 2010–11 lõi ta Hollandi kõrgliigas seitse väravat ja andis 22 resultatiivset söötu. Sel hooajal andis Euroopa tippliigades enam resultatiivseid sööte ainult Mesut Özil (26) ja Lionel Messi (25). 2012. aastal liitus ta teise Hollandi kõrgliiga klubiga – FC Twente –, kus mängis samuti kaks hooaega. Hollandi kõrgliiga hooajal 2013–14 oli klubi suurim väravakütt 16 väravaga ning 14 resultatiivse sööduga liiga parim. 2014. aasta juulis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton. Debüüdi Premier League'is tegi ta hooaja esimeses mängus 17. augustil Liverpooli vastu, kellele kaotati 1:2. Tadić andis väravasöödu Nathaniel Clyne'ile, kes lõi Southamptoni ainsa värava mängus. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 23. septembril penaltist liiga karikamängus Arsenali vastu. Esimese värava Inglise liigas lõi ta 18. oktoobril 8:0 võidumängus Sunderlandi vastu. Lisaks andis ta selles mängus neli resultatiivset väravasöötu, jagades sellega Premier League'i rekordit. 1. mail 2016 andis ta 4:2 võidumängus Manchester City vastu kolm resultatiivset söötu, saades sellega alles neljandaks mängijaks, kes on enam kui ühes Premier League'i mängus andnud kolm või enam väravasöötu. 2018. aasta juunis liitus ta Amsterdami Ajaxiga. Hooajal 2018–19 lõi ta liigas 28 väravat, millega jagas PSV Eindhoveni mängija Luuk de Jongi liiga hooaja suurima väravaküti tiitlit. Samal hooajal tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks. Suvel 2023 tema leping Ajaxiga lõppes ning ta siirdus Fenerbahçesse. Tadić kuulus 2008. aasta suveolümpiamängudel Serbia olümpiakoondisse. Ta tegi Serbia rahvuskoondises debüüdi 2008. aastal, kuid regulaarselt hakkas ta koondises mängima 2012. aastal. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Walesi vastu. Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Ajax Eredivisie (3): 2018–19, 2020–21, 2021–22 KNVB beker (2): 2018–19, 2020–21 Johan Cruijff Schaal (1): 2019 "Southampton sign Twente's Tadic". BBC Sport. 8.7.2014. Vaadatud 28.11.2019 "Liverpool 2–1 Southampton". BBC Sport. 17.8.2014. Vaadatud 28.11.2018 "Southampton 8–0 Sunderland". BBC Sport. 18.10.2014. Vaadatud 28.11.2018 "Southampton's Dusan Tadic makes claim to be new Premier League assist king having provided three in win over Manchester City". 1.5.2016. Metro. UK. Vaadatud 28.11.2010 "Dusan Tadic: Southampton winger agrees Ajax move". BBC Sport. 27.6.2018. Vaadatud 28.11.2018
Andres Roots Roundabout

Andres Roots Roundabout on Tartus tegutsev kolmeliikmeline ansambel (trio), mis esitab bluusi, svingi ja rokki. Ansambel on nimetatud selle liidri Andres Rootsu järgi. ... 2018 album "Breakfast in September" https://web.archive.org/web/20181128073524/http://www.augustibluus.ee/augustibluus-2013/andres-roots/2043 (vaadatud 27.11.2018) http://www.andresroots.com/ (vaadatud 27.11.2018) Koduleht Ansamblist Augustibluusi kodulehel
Anonüümne AK

Anonüümne AK (harvem ka Anonyymne AK) on Tallinnas tegutsev Eesti punkansambel. Ansambel asutati sügisel 1986. Freddy Grenzmann Marek Gedvil Aare "Paku" Keersalu Sven Sikk. https://www.facebook.com/pg/AnonuumneAk/about/?ref=page_internal (vaadatud 27.11.2018) Ansambel Facebookis
Illegaalne Büroo

Illegaalne Büroo oli Eesti punkansambel, mis tegutses 1980. aastatel. Tuntud laule: "Maiparaad", "Unistus" ("Punane peldik"). https://web.archive.org/web/20181128080553/https://erb.nlib.ee/?kid=26043865 (vaadatud 27.11.2018)
Johanson ja Vennad

Johanson ja Vennad (ka Johansonid) oli Eesti ansambel. Ansambli moodustavad Johansonide pere lapsed. Jaak Johanson – laul, kitarr Kärt Johanson – laul Mart Johanson – laul, kitarr Ants Johanson – laul, buzuki 2000 album "Päevakera" album "Külm" https://www.ohtuleht.ee/676680/johansonide-ema-mall-koikidele-oma-lastele-motlesin-nimed-mina-jaak-ants-mart-ja-kart (vaadatud 27.11.2018). Kaja Roomets. Johansonide ema Mall: kõikidele oma lastele mõtlesin nimed mina – Jaak, Ants, Mart ja Kärt. Õhtuleht, 9. mai 2015
Slovakkia valitsusjuhtide loend

Siin on loetletud Slovakkia valitsusjuhte. Slovakkia valitsuste koosseisud Slovakkia valitsuse ametlikul lehel (slovaki keeles) Zárate's Political Collections (inglise keeles)
Dr. Friedrich

Dr. Friedrich (ka Doktor Friedrich) oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1979 kuni 1981. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud järgmised muusikud: 1979–1981 Joel Steinfeldt 1980–1981 Jaak Ahelik (trummid) Peeter Malkov Ivo Varts Riho Sibul Vello Annuk Aivar Oja Ansambel tegi muu hulgas kaasa Eesti muusikafilmis "Šlaager". https://www.ohtuleht.ee/340678/ansamblid-kus-jaak-ahelik-on-trummar-olnud (vaadatud 27.11.2018)
Gunārs Astra

Gunārs Astra (22. oktoober 1931 Riia – 6. aprill 1988 Leningrad) oli läti inimõiguste aktivist ja nõukogudevastane dissident, kelle Nõukogude Liit arreteeris 1961. aastal. Ta mõisteti 15 aastaks vangi ja vabastati 1976. aastal. 1983. aastal arreteeriti ta uuesti, kuid vabastati mõni nädal enne oma surma. Gunārs Astra sündis Riias 22. oktoobril 1931. Ta lõpetas põhikooli ning jätkas oma hariduseteed elektromehaanika tehnikumis. Pärast kooli lõpetamist 1952. aastal asus ta tööle ühes Läti NSV suurimas elektromehaanika tehases VEF. Kuna Astra oli väga haritud ja töökas, edenes ta karjääriredelil ja temast sai 7. raadiotööstuse juhataja. Ta õppis ka inglise keelt. 1958. aastal oli Gunārs Astral võimalus Riias kohtuda Ameerika diplomaatidega. See kohtumine mõjutas oluliselt tema hilisemat elu, võimaldades tal tutvuda Lääne kultuuriga ja arendada vastuseisu kommunismile ja NSV Liidule. 1961. aastal süüdistati Astrat luuramises, nõukogudevastases propagandas ja kodumaa reetmises ning ta mõisteti 15 aastaks vangi. Ta kandis karistust Mordvas ja hiljem Permi oblastis. Vangisoleku ajal haris ta ennast ise ning kohtus teiste poliitvangidega üle kogu Nõukogude Liidu. Astra vabastati aastal 1976 ja ta pöördus tagasi Lätti. Ta ei muutnud oma poliitilisi vaateid ja jätkas vastuseisu Nõukogude režiimile. 1983. aastal arreteeriti ta teist korda ja talle mõisteti seitse aastat vabadusekaotust. Seekord süüdistati teda nõukogudevastase kirjanduse omamise ja levitamise eest. Selle kirjanduse seas oli George Orwelli "1984". Kohtuprotsessi ajal sai Astra tuntuks oma lõppsõna poolest, milles ta kaitses oma õigust kõnelda läti keeles ja mõistis hukka Nõukogude režiimi. Ta lõpetas oma kõne, öeldes: "Ma usun, et need ajad kaovad nagu õudusunenägu. See annab mulle jõudu, et siin seista ja hingata." Ta vabastati vanglast 1988. aasta veebruaris, kuid suri Leningradi haiglas 6. aprillil südamehaigusse. Liiguvad arvamused, et KGB oli seotud tema surmaga. Tema matustel Riias osales teadaolevalt 10 000 inimest. Riia ringkonnakohtu hoonel, kus Astra süüdi mõisteti, on talle mälestustahvel ning Riias on temanimeline tänav. Gunārs Astra puhkab Riia metsakalmistul. 1998. aastal kirjutas Māris Ruks novelli "Gunars Astra", mida auhinnati kindral Gopperi auhinnaga (USA). Novell on ajalooline ülevaade tuntud inimõiguste kaitsjatest, Balti riikide iseseisvuse taastamisest ja dissident Gunārs Astrast. gunars-astra-1931-1988 Gunārs Astra 1931-1988, Makss, allaboutlatvia.com
Eesti Rahvatantsuansamblite Liit

Eesti Rahvatantsuansamblite Liit on rahvatantsuansambleid ühendav organisatsioon. See liit on Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi üks alaliitusid. Alaliit moodustati 2011. Alaliitu kuuluvad järgmised kollektiivid: Kuljus, Leigarid, Tarvanpää, Tarbatu, Sõprus, Kajakas ja Kullaketrajad. http://www.errs.ee/index.php?id=10489&highlight=kuljus (vaadatud 27.11.2018)
John 4

John 4 (ka John4) on Eesti ansambel. Ansambli asutas 2010 Jaanus Saago. 2011 ühines ansambliga Triin Niitoja, misjärel ansamblit on nimetatud ka Triin Niitoja & John 4. Ansambel võttis osa võistlusest Eesti Laul 2015 ja finaalis sai lauluga "This is Our Choice" 5. koha. https://web.archive.org/web/20181128093409/http://elmar.postimees.ee/index.php?pid=4&lang=1&nid=602 (vaadatud 27.11.2018)
Kadri Voorand Trio

Mitte segi ajada ansambliga Kadri Voorand Group Kadri Voorand Trio on Eesti džässiansambel (trio). Kadri Voorand Taavo Remmel Virgo Sillamaa 2013 album "Kosmogooniline etüüd"
Kadri Voorand Group

Mitte segi ajada ansambliga Kadri Voorand Trio Kadri Voorand Group on Eesti džässansambel. Kadri Voorand – vokaal Jussi Kannaste – saksofon Mihkel Mälgand – bass Joel Remmel – klaver Ville Pynssi – löökpillid
Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev

Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev on 2012 ilmunud Liisi Koiksoni album. Albumi tootis Tonoscope Records. Kevade Ärkab 3:29 Kas Tead 3:26 Ootan 5:00 Meele Heide 4:43 Arbumine 4:09 Jäälillemäng 4:49 Lõikusaeg 3:55 Elutaju 4:49 Virmalised Jaaniööl 3:26 Unelus 4:57 https://www.discogs.com/Liisi-Koikson-Liisi-Koikson-Ja-Vaikne-Esmasp%C3%A4ev/release/10049219 (vaadatud 27.11.2018) Album discogs.com andmebaasis
OpenStreetMap

OpenStreetMap (lühend OSM) on avatud lähtekoodiga projekt, mille raames luuakse vabalt kasutatavaid geograafilisi andmeid, näiteks tänavakaarte. Andmeid kogutakse nii käsitsi sisestamise teel kui ka automaatselt mõnedelt GPS-seadmetelt. Kaardi andmed on avaldatud Open Database License litsentsi all. OpenStreetMapi asutas Steve Coast 2004. aasta juulis. Aprillis 2006 asutati vabade geoandmete kogumise ja levitamise edendamiseks fond. Siiani on kaardi andmeid kogutud ühtses kaardistamisprotsessis. Tavaliselt algab asi sellest, et kasutaja laadib andmed OSMi oma käsi-GPS seadmest. Pärast seda algab käsitöö, mille tulemusena tehakse "punktid" (nodes), "segmendid" (segments) ja "teed" (ways), millele antakse võti-väärtus paarid, mis kirjeldavad punkti, segmendi või tee omadusi näiteks tee nimi, laius või tähtsus. Paljud inimesed kasutavad kaardistamise juures sellist programmi nagu GPSBabel, et muuta GPS-i andmed NMEA vormingust GPX vormingusse. Andmeid kogutakse WGS84 vormingus laiuskraad/pikkuskraad ja on tavaliselt esitatud Mercatori projektsioonis. Vaatamata sellele, et andmeid saab sisestada iga Maal asuva punkti kohta, on seni kaardistatud peamiselt Prantsusmaad, Skandinaaviat ja Suurbritanniat. Kaardi andmed on avalikustatud Open Database License (ODbL) alusel. 2012. aasta septembrini oli litsentsiks Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0. Paljud programmid, mis on seotud OpenStreetMapiga, on avalikustatud GNU GPL litsentsi või mõne muu avatud litsentsi alusel. OpenStreetMap kasutab topoloogilist andmestruktuuri, koosnedes: punktidest (nodes), mis omavad geograafilisi koordinaate. joontest (ways), mis koosnevad järjestatud punktidest. relatsioonidest (relations) mis on punktide, joonte ja relatsioonide kogumikud. OpenStreetMap veebileht pakub Ajaxi stiilis brauserit veebis vaatamiseks [1]. Id (Javascriptis kirjutatud redaktor) 'Potlatch 2' weebi põhine redigeerija (Adobe Flash) JOSM (Javas kirjutatud programm) Merkaartor (Qt raamistikus kirjutatud programm) Selleks, et kaardi andmeid nende rakendustega muuta, peab olema registreeritud kasutajanimi, mis on täiesti tasuta. Kõik on kutsutud kaasa lööma. Peamine veebikaardi vaade esitatakse kasutades vabavaralist Mapniki mootorit. OSM andmeid saab vaadata ka NASA World Windiga kasutades add-on i. Inforegister võttis kasutusele OpenStreetMapi selleks, et firmad saaksid oma kliente paremini enda juurde juhatada. RWeait (12. september 2012). "OpenStreetMap data license is ODbL v1.0". OSM Foundation. Vaadatud 5. november 2012. Peep Küngas (1. oktoober 2018). "OpenStreetMap kaardid Inforegistris". Register OÜ blogi. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2018. Vaadatud 2. oktoober 2018. OpenStreetMap WikiProject Estonia openstreetmap.ee: MTÜ Avatud Maakaardi Selts
Gustavia (Saint-Barthélemy)

Gustavia on Prantsusmaa ülemereühenduse Saint-Barthélemy pealinn. See on nime saanud Rootsi kuninga Gustav III auks.