laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Määrasmäe allikajärv

Määrasmäe allikajärv on allikajärvik Järva maakonnas Paide linnas. Järviku laius on 40 m ja sügavus 1 m. Järviku põhjas avanevad tõusuallikad ja kallastel langeallikad (allikaid nimetatakse Määrasmäe allikateks). Allikate koguvooluhulk on 10–40 l/s. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 52 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Adamsi maakond (Colorado)

Adamsi maakond (Adams County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°87' N, 104°35' W. Maakonna halduskeskus on Brighton ja suurim linn on Thornton. Maakonna pindala on 3102 km². Veepindala on 15 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 441 603. Aastal 2000 oli elanike arv 363 857. Adamsi maakond on elanike arvult Colorado osariigi viies maakond. Weldi maakond (põhjas) Morgani maakond (kirdes) Washingtoni maakond (idas) Arapahoe maakond (lõunas) Denver (lõunas) Jeffersoni maakond (läänes) Broomfield (kirdes) Adamsi maakond moodustati 15. aprillil 1901. Maakond on saanud nime Alva Adamsi järgi. Arvada Aurora Bennett Brighton Commerce City Federal Heights Northglenn Strasburg Thornton Westminster Adamsi maakonnas oli 363 857 inimest, 128 156 leibkonda ja 92 144 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 118 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 132 594 (keskmine tihedus 43/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 77,29% mustanahalisi 2,97% põlisameeriklasi 1,19% aasialasi 3,21% Vaikse ookeani saarte rassist 0,12% teistest rassidest 11,73% kahest või enam rassist 3,49% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 28,19%. 128 156 leibkonna seas oli 37,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 53,80% koos elavaid abielupaare; 12,10% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 28,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 21,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 5,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,27 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,60% alla 18-aastasi; 10,30% 18–24-aastasi; 34,00% 25–44-aastasi; 19,40% 45–64-aastasi; 7,80% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 31 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 102,10 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 47 323 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 52 517 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 499 dollarit, naistel 28 053 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 944 dollarit. 8,90% elanikkonnast ja 6,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 10,90% alla 18-aastasi ja 7,30% üle 65-aastasi. Rocky Mountain Arsenal National Wildlife Refuge 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Adamsi maakonna koduleht (inglise keeles)
Adamsi maakond

Adamsi maakond (inglise Adams County) on 11 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus. Adamsi maakond Colorado osariigis Adamsi maakond Idaho osariigis Adamsi maakond Illinoisi osariigis Adamsi maakond Indiana osariigis Adamsi maakond Iowa osariigis Adamsi maakond Mississippi osariigis Adamsi maakond Nebraska osariigis Adamsi maakond Ohio osariigis Adamsi maakond Pennsylvania osariigis Adamsi maakond Põhja-Dakota osariigis Adamsi maakond Washingtoni osariigis Adamsi maakond Wisconsini osariigis
Morgani maakond (Colorado)

Morgani maakond (Morgan County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°26' N, 103°81' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fort Morgan. Maakonna pindala on 3351 km². Veepindala on 22 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 159. Aastal 2000 oli elanike arv 27 171. Logani maakond (kirdes) Washingtoni maakond (idas ja kagus) Adamsi maakond (edelas) Weldi maakond (läänes) Morgani maakond moodustati 1889. aastal Weldi maakonna osast. Nimi Morgan pärineb maakonna halduskeskuse Fort Morgani nimest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Morgani maakonna koduleht (inglise keeles)
Fort Morgan

Fort Morgan on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Morgani maakonna halduskeskus ja suurim linn. Fort Morgan asutati 1865. aastal sõjalise fordina algse nimega Camp Wardwell. Sõjaline tegevus lõppes linnas 1868. aastal, kuid selle lühikese aja jooksul oli linnas 19 ettevõtet ja linna oli paigutatud hinnanguliselt 1200–1400 sõdurit. 19. veebruaril 1889 sai linnast Morgani maakonna halduskeskus. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Fort Morgani koduleht
Gilpini maakond

Gilpini maakond (Gilpin County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°86' N, 105°52' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Central City. Maakonna pindala on 400 km². Veepindala on 1 km². See on Broomfieldi linna ja maakonna järel Colorado osariigi teine väikseim maakond. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5808. Aastal 2010 oli elanikke 5441 ja 2000. aastal 4757. Boulderi maakond (põhjas) Jeffersoni maakond (idas) Clear Creeki maakond (lõunas) Grandi maakond (läänes) Gilpini maakond oli üks seitsmeteistkümnest algsest 1861. aastal loodud maakonnast endisel Colorado territooriumil. Ka naabermaakond Clear Creeki maakond on tänaseni oma algsed piirid säilitanud. Gilpini maakond on saanud nime kolonel William Gilpini järgi, kes oli Colorado territooriumi esimene kuberner. Black Hawk (2020. aasta seisuga 127 elanikku) Central City (779 elanikku) Nevadaville Rollinsville Russell Gulch Gilpini maakonnas oli 4757 inimest, 2043 leibkonda ja 1264 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 12 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 2929 (keskmine tihedus 8/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 94,37% mustanahalisi 0,53% põlisameeriklasi 0,82% aasialasi 0,69% Vaikse ookeani saarte rassist 0,19% teistest rassidest 1,53% kahest või enam rassist 1,87% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,25%. 2043 leibkonna seas oli 26,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 53,00% koos elavaid abielupaare; 5,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 38,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 26,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 3,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,81 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 21,10% alla 18-aastasi; 5,80% 18–24-aastasi; 37,40% 25–44-aastasi; 30,00% 45–64-aastasi; 5,70% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 38 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 116,10 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 51 942 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 859 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 38 560 dollarit, naistel 30 820 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 26 148 dollarit. 4,00% elanikkonnast ja 1,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 1,40% alla 18-aastasi ja 6,10% üle 65-aastasi. State Highway 46 State Highway 72 State Highway 119 Golden Gate Canyon State Park Roosevelti metsakaitseala Arapaho metsakaitseala James Peaki ürgloodusala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Gilpini maakonna koduleht (inglise keeles)
Routti maakond

Routti maakond (Routt County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°48' N, 106°99' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Steamboat Springs. Maakonna pindala on 6133 km². Veepindala on 17 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 509. Aastal 2000 oli elanikke 19 690. Carboni maakond (põhjas) Jacksoni maakond (idas) Grandi maakond (kagus) Eagle'i maakond (lõunas) Garfieldi maakond (lõunas ja edelas) Rio Blanco maakond (edelas) Moffati maakond (läänes) Routti maakond moodustati 29. jaanuaril 1877 Grandi maakonna osast. 1911. aastal sai Routti maakonna lääneosast Moffati maakonna osa. Routti maakond on nime saanud seitsmenda Colorado kuberneri John Long Routti järgi. Clark Hayden Oak Creek Steamboat Springs Yampa Phippsburg Toponas Routti maakonnas oli 19 690 inimest, 7953 leibkonda ja 4779 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 3 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 11 217 (keskmine tihedus 2/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 96,90% mustanahalisi 0,13% põlisameeriklasi 0,49% aasialasi 0,39% Vaikse ookeani saarte rassist 0,09% teistest rassidest 0,73% kahest või enam rassist 1,28% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,22%. 7953 leibkonna seas oli 31,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 50,60% koos elavaid abielupaare; 5,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 39,90% neid, mis ei olnud perekonnad. 24,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 3,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 22,60% alla 18-aastasi: 10,10% 18–24-aastasi; 36,50% 25–44-aastasi; 25,70% 45–64-aastasi; 5,00% üle 65-aastasi. Ea mediaan oli 35 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 116,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 119,40 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 53 612 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 927 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 997 dollarit, naistel 26 576 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 792 dollarit. 6,10% elanikkonnast ja 2,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 5,20% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi. Routti metsakaitseala White Riveri metsakaitseala Mount Zirkeli ürgloodusala Sarvis Creeki ürgloodusala 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Routti maakonna koduleht (inglise keeles)
Moffati maakond

Moffati maakond (Moffat County) on maakond USA-s Colorado osariigi loodepoolsem maakond. Geograafilised koordinaadid on 40°37' N, 108°12' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Craig. Maakonna pindala on 12 304 km². Veepindala on 19 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 795. Aastal 2000 oli elanikke 13 184. Routti maakond (idas) Rio Blanco maakond (lõunas) Uintah' maakond (läänes) Daggetti maakond (läänes) Sweetwateri maakond (põhjas) Carboni maakond (põhjas) Moffati maakond moodustati 27. veebruaril 1911 Routti maakonna osast. Maakond on nime saanud Colorado töösturi David H. Moffati järgi, kelle raudteefirma Denver, Northwestern & Pacific ehitas raudteed Denveri ja Salt Lake City vahel. 1913. aastal jõuti lõpuks välja Craigi ja see oli vähem kui pool kavandatud marsruudist. Craig Dinosaur Maybell Moffati maakonnas oli 13 184 inimest, 4983 leibkonda ja 3577 perekonda. Rahvastiku tihedus oli 1 in/km². Elamuühikuid (housing units) oli 5635 (keskmine tihedus 0/km²). Rassiline koosseis oli järgmine: valgeid 93,61% mustanahalisi 0,21% põlisameeriklasi 0,88% aasialasi 0,33% Vaikse ookeani saarte rassist 0,02% teistest rassidest 3,17% kahest või enam rassist 1,77% Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,46%. 4983 leibkonna seas oli 38,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 58,70% koos elavad abielupaarid 8,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine 28,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 23,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 8,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. Leibkonnas oli keskmiselt 2,58 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,05 inimest. Elanikud jagunesid ealiselt nii: 28,50% alla 18-aastasi; 8,60% 18–24-aastasi; 29,90% 25–44-aastasi; 23,80% 45–64-aastasi; 9,40% üle 65-aastasi. Mediaanvanus oli 35 aastat. Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 107,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 106,20 meest. Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 41 528 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 45 511 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 37 288 dollarit, naistel 22 080 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 540 dollarit. 8,30% elanikkonnast ja 6,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 8,30% alla 18-aastasi ja 9,30% üle 65-aastasi. Browns Park National Wildlife Refuge Routti metsakaitseala White Riveri metsakaitseala Yampa River State Park 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Moffati maakonna koduleht (inglise keeles)
Lihula raba

Lihula raba on raba Lääne maakonnas Lihula lähedal. Raba pindala on 6799 ha. Raba turbakihi paksus on kuni 5 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 71
Leidissoo

Leidissoo on soo Lääne maakonnas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale. Soo turbakihi paksus on kuni 4,4 m. Sealhulgas madalsooalal väga veerikka madalsooturba lasund kuni 3,5 m. Leidissoo servaaladel esineb kohati nõmmraba alasid, arvukalt rabalaamasid ja rohkesti mitmesuguseid madal- ja siirdesoo kooslusi. Soo ida- ja kaguosas paiknev lubjarikka madalsoo ala on üks Euroopa võimsamaid ja paremini säilinud suuri seda tüüpi tasandike soid. Viimase tuumaks on kaguosas paiknev suur allikalupja moodustav mõõkrohu-allikasoo väikeste lauka moodi veekogude võrgustikuga, mis on sobilikud ka kalade eluks. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 71
Ogerna soo

Ogerna soo on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo pindala on 702 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 2 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 71
Massu soo

Massu soo (ka Kuke soo) on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu külas. Soo pindala on 603 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 71
Ulpe soo

Ulpe soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 268 ha. Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus küünib 2,4 m-ni. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 138
Rahivere soo

Rahivere soo on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 138
Kassinurme soo

Kassinurme soo on soo Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Soo pindala on 358 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3,2 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 138
Laukasoo (Luunja)

Laukasoo on soo Tartu maakonnas Luunja ja Peipsiääre vallas. Soo edelaosas asub freesturbaväli (196 ha). Soos asub 2 ha suurune moreenist saar – Pähklisaar. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 131 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
Sirnuvere soo

Sirnuvere soo (ka: Elmiku soo) on soo Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Soo pindala on 936 ha. Soo jääb Vooremaa maastikukaitsealale. Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus on kuni 3,1 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 131
Pupastvere soo

Pupastvere soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 1735 ha. Soo turba all on järvemuda ja -lupja. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 130
Pangodi soo

Pangodi soo on soo Tartu maakonnas Kambja vallas. Soo jääb Pangodi maastikukaitsealale.
Tedremäe soo

Tedremäe soo (ka: Tedresoo) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 738 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 124
Tiipsaare soo

Tiipsaare soo (ka: Sukovitsa soo) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 151 ha. Soo jääb Mustoja maastikukaitsealale. Soo turbakihi paksus on kuni 3 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 124
Malta pistrik (täpsustus)

"Malta pistrik" on Dashiell Hammetti 1930. aasta põnevusromaan. Selle järgi on nimetatud: "Malta pistrik (film 1931)" on 1931. aasta film. "Malta pistrik (film 1941)" on 1941. aasta film. Malta pistrik (auhind) on Jaapanis välja antav kirjandusauhind.
Kofi Annan

Kofi Atta Annan (8. aprill 1938 Kumasi, Ghana – 18. august 2018 Bern) oli Ghana diplomaat, kes oli aastatel 1997–2006 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni seitsmes peasekretär. 2001. aastal määrati Kofi Annanile ja ÜRO-le ülemaailmse AIDS-i, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi asutamise eest Nobeli rahuauhind. 15. septembril 2003 teatas Annan, et USA otsus 2003. aasta märtsis Iraagi sõda alustada oli ebaseaduslik. Annani esimene abikaasa oli Nigeeria päritolu Titi Alakija, sündisid lapsed Kojo ja Ama. Abielu lahutati 1983. aastal. 1984. aastal abiellus Annan Rootsi juristi Nane Lagergreniga, kes on Raoul Wallenbergi sugulane. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1090 ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1358 "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 187. Elulugu ÜRO veebiportaalis
Sevani järv

Sevan (armeenia Սևան (Sevan), Սևանա լիճ (Sevana litš; 'Sevani järv')) on järv Aasias Armeenia mägismaal 1896 m kõrgusel merepinnast. Sevan on Armeenia suurim järv. Selle pindala on 940 km² ja sügavus kuni 83 meetrit. Järvest välja voolab Hrazdani jõgi. Järve ulatub Sevani poolsaar, endine Sevani saar. Järve keskmine sügavus ei ole eriti suur. Selletõttu on tehtud plaane järve veetaset tunnelite abil alandada, et vabanevat pinda kasutada põllumajanduse, eeskätt istanduste tarbeks. Esimene plaan koostati 1910. See nägi ette veetaseme langetamist 45 meetri võrra. Nõukogude Liidus kiideti 1933. aastal heaks plaan alandada veetaset 50 aastaga 55 meetri võrra. Vabanevale maale tulnuks rajada tamme- ja pähklipuumetsad. Teise maailmasõja tõttu programm peatati ja alles 1949. aastast hakkas veetase igal aastal keskmiselt meetri võrra alanema. Enne inimtegevusest põhjustatud muutusi oli järve suurim sügavus 95 m, pindala 1360 km² ja maht 58 km³. 1949. aastal valminud tunneli tõttu sattus kogu järve ökosüsteem ohtu. Liiati osutus järvest vabanenud maa viljatuks. Viimastel aastatel on suudetud veetaset veidi tõsta teistest jõgedest tunnelite kaudu vee juhtimisega järve. Järve kalavarud on veetaseme alandamisest saati tõsiselt ohus. Järves elab endeemne liik sevani lõhe. Selle populatsiooni on tugevalt vähendanud inimese introdutseeritud võõrliikide (peipsi siig, koger) sissetung. Sevani lõhet on introdutseeritud Õsõk-Köli.
Hino soo

Hino soo on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1006 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Kirikumäe soo

Kirikumäe soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 231 ha. Soo jääb Kirikumäe maastikukaitsealale. Soo turbakihi paksus on kuni 3,2 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Kaugjärve soo

Kaugjärve soo (ka: Äestamise soo) on soo Võru maakonnas Antsla vallas. Soo kuulub Karula rahvusparki. Soo pindala on 1816 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3 m. Kaugjärv . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Saarepera soo

Saarepera soo ehk Saarõperä soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 111 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 2,2 m. Soo jääb Kühmamäe, Lasva ja Pikakannu külade piirile. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Kuplitse soo

Kuplitse soo on soo Võru maakonnas Võru vallas. Soo pindala on 154 ha. Soo turbakihi paksus on kuni 3,5 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Tsirgumäe soo

Tsirgumäe soo on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo jääb Haanja looduspargi territooriumile. Soo turbakihi paksus on 3,8–6,0 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 117
Luhasoo

Luhasoo (ka: Vanamõisa soo, Kellamäe soo) on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1546 ha. Soo jääb Luhasoo maastikukaitsealale. Soo turbakihi paksus on 4–5 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 116–117
Admiraliteedisaared

Admiraliteedisaared (inglise Admiralty Islands) on saared Melaneesias, osa Bismarcki saartest. Pindala 2072 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 719 meetrit. Kuuluvad Paapua Uus-Guineale ning moodustavad Manusi provintsi. Suurim saar on Manus.
Nuustaku soo

Nuustaku soo on soo Valga maakonnas Otepää vallas. Soo pindala on 51 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 107
Marusoo

Marusoo on soo Valga maakonnas Palupera vallas. Soo pindala on 357 ha. Soo jääb Otepää looduspargi territooriumile. Soo turbakihi paksus on 1,8–2,3 m. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 106–107
Oseidži keel

Oseidži keel (oseidži wažážeíe) on siuu-katooba keelkonna pärissiuu (läänesiuu) haru degiha keelte hulka kuuluv keel, mida viimati kõneldi emakeelena 21. sajandi alguses Ameerika Ühendriikides Oklahomas. Oseidži keel on vastastikku arusaadav kansa keelega. 1882. aasta paiku töötas James Owen Dorsey Washingtonis mitme oseidži keele kõnelejaga ja kirjutas neilt keelt üles. Mõned Dorsey kogutud tekstid avaldati 1888. aastal trükis; sedelkataloogi kogutud sõnavara ja muud keelematerjali säilitatakse Smithsoniani arhiivides. Oseidži keelega lähedases keelesuguluses oleva omaha keele kõneleja Francis La Flesche avaldas 1932. aastal oseidži keele sõnaraamatu ja mõned näitlikud tekstid. Umbes 1965–1985 kogus oseidžikeelset sõnavara ja lauseid Robert Bristow. Kõige põhjalikum oseidži keele käsitlus on Carolyn Quintero 2004. aastal ilmunud oseidži keele kirjeldav grammatika ja 2009. aastal ilmunud Quintero koostatud oseidži keele sõnaraamat. Language Log: Talking Osage. (Vaadatud 24.04.2013.) Cumberland, Linda A. ja Robert L. Rankin. 2012. Kaáⁿze Íe Wayáje: An Annotated Dictionary of Kaw (Kanza) – Kaw-English/English-Kaw. Kaw City, OK: Kanza Language Project of the Kaw Nation. lk. v. Quintero, Carolyn. 2004. The Osage Language. Lincoln: University of Nebraska Press. lk. 3. (ISBN 0-8032-3803-7) Dorsey, James Owen. 1888. Osage Traditions. Sixth Annual Report of the Bureau of [American] Ethnology, 1884–85, lk. 373–97. Washington, D.C.: Smithsonian Institution. La Flesche, Francis. 1932. A Dictionary of the Osage Language. Bureau of American Ethnology Bulletin 109. Washington, D.C.: Smithsonian Institution. Quintero, Carolyn. 2004. The Osage Language. Lincoln: University of Nebraska Press. (ISBN 0-8032-3803-7) Quintero, Carolyn. 2009. Osage Dictionary. Norman: University of Oklahoma Press. (ISBN 978-0-8061-3844-0)
Iiris

Iiris võib tähendada mitut asja: Iiris ehk vikerkest on silma osa Iiris ehk võhumõõk on õistaimede perekond Iiris on pruunikas pehme suhkrusiirupist ja koorest maiustus Iiris ehk muudetav diafragma on optikas valguskiirte teele vahesein, mida on võimalik avada erinevates suurustes, iirismehhanism on seda seina avav mehhanism Iiris on läikiv korrutatud niit tikkimiseks ja kudumiseks Iiris on naisenimi Iiris on raamatusari Iiris on väliseesti rahvatantsurühm "Iirised" on Vincent van Goghi maal Iris
George Amos Dorsey

0000Mitte segi ajada James Owen Dorseyga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf. George Amos Dorsey (6. veebruar 1868 – 29. märts 1931) oli ameerika etnograaf, kes uuris peamiselt siuu ja kado rahvaste kultuure. DeMallie, Raymond J. ja Douglas R. Parks. 1999. George A. Dorsey and the Development of Plains Indian Anthropology. Ilmunud teoses Anthropology, History, and the American Indian: Essays in Honor of William C. Sturtevant, toimetanud William Merrill ja Ives Goddard, 59–74. Washington: Smithsonian Institution.