laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Saulsville

Saulsville on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saulsville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,11%, värvilisi 0,19%, valgeid 0,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08% ja teisi 0,48%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,10% inimesi, tsonga keelt 15,48%, suulu keelt 7,03%, tsvana keelt 6,93%, venda keelt 6,70%, sotho keelt 6,02%, koosa keelt 3,64%, ndebele keelt 3,17%, svaasi keelt 1,91%, inglise keelt 1,43%, afrikaani keelt 0,64%, viipekeelt 0,25% ja teisi keeli 1,70%. https://census2011.adrianfrith.com/place/799057
Tuzla rahvusvaheline lennujaam

Tuzla rahvusvaheline lennujaam (bosnia keeles Međunarodni aerodrom Tuzla/Међународни аеродром Тузла; IATA: TZL, ICAO: LQTZ) on lennujaam Tuzla linna lähedal Bosnia ja Hertsegoviinas. Tuzla lennujaam on Sarajevo rahvusvahelise lennujaama järel Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt teine lennujaam. Lennujaam on tuntud kui odavlennufirmade keskus Bosnia ja Hertsegoviinas, mida kasutavad peamiselt kohalikud ja naaberriikide reisijad. Lennujaam täidab nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväe lennubaasi ülesandeid.
Bydgoszcz

Bydgoszcz (saksa keeles Bromberg) on maakonnaõigustega linn Poolas Brda suubumiskohas Wisłasse. Koos Toruńiga on see Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskus. Aastail 1947–1998 oli linn Bydgoszczi, 1945–1947 Pomorze vojevoodkonna keskuseks. Bydgoszcz (ladina Bydgostia) oli esialgu kalastusasula, hiljemalt 1238 rajati sinna linnus. 1331–1337 okupeeris asula Saksa ordu, 1346 andis kuningas Kazimierz III Bydgoszczile linnaõigused. Asula saksastus, kuid jäi kuni 1772. aastani Poola riigile, mil see esimese Poola jagamisega Preisimaale. 1807 liideti linn Varssavi hertsogiriigiga, kuid tagastati Viini kongressil Preisimaale. 1919 liideti linn Poolaga. 1939–1945 oli linn taas Saksamaa valduses. Bydgoszczl on 11 sõpruslinna: https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/040410661011-0928363?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 4.10.2022. http://www.bydgoszcz.pl/ Rudolf Stade: Der Bromberger Blutsonntag
Naginata

Naginata (なぎなた, 薙刀) on traditsiooniline Jaapani teivasrelv, mis koosneb puitteiba otsa kinnitatud kumerast mõõgaterast. Naginatat kasutasid nii samuraid, ashigarud (tavasõdurid) kui ka sōheid (sõdalasmungad). Naginata oli ühtlasi ka peamine onna-bugeishade (naissamuraide) relv. Meessõdalaste kasutavat naginata tüüpi nimetati ō-naginataks (suur naginata), naised kasutasid peamiselt väiksema teraga ko-naginatat (väike naginata). Green & Svinth 2010, lk 158. Wild & Lloyd 2018, lk 176. Tanaka 2003, lk 198. Green, Thomas A. & Svinth, Joseph R. (2010) Martial Arts of the World: An Encyclopedia of History and Innovation [2 volumes: An Encyclopedia of History and Innovation]. ABC-CLIO. ISBN 9781598842449 Tanaka, Fumon (2003) Samurai Fighting Arts: The Spirit and the Practice. Kodansha International. ISBN 784770028983 Wild, Wolfgang & Lloyd, Jordan (2018) History as They Saw It: Iconic Moments from the Past in Color. Chronicle Books. ISBN 9781452169842  Naginata – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zithobeni

Zithobeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zithobeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,19%, värvilisi 1,06%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17%, valgeid 0,04% ja teisi 1,54%. Ndebele keelt pidas emakeeleks 29,61% inimesi, suulu keelt 27,94%, pedi keelt 13,22%, sotho keelt 5,90%, svaasi keelt 5,16%, tsonga keelt 5,03%, tsvana keelt 2,50%, inglise keelt 2,03%, afrikaani keelt 1,90%, koosa keelt 1,79%, venda keelt 0,87%, viipekeelt 0,15% ja teisi keeli 3,90%. https://census2011.adrianfrith.com/place/799061
Wangerooge

Wangerooge on üks 32-st Friisi saarest Põhjameres. See on ka vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 7,94 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1304 inimest. Wangerooge on üks Ida-Friisi saartest. See on idapoolseim ja väikseim asustatud saartest selles rühmas (mõnedel andmetel on väikseim Baltrum) ja ainus, mis kuulus aastatel 1815–1947 ajaloolisse Oldenburgi kreisi, samas kui Borkum, Juist, Norderney, Baltrum, Langeoog ja Spiekeroog kuulusid alati Ida-Friisimaa krahvkonda. Suviti külastab saart rohkem kui 7000 inimest päevas. Wangerooge on Spiekeroogist eraldatud Harle väinaga. Saar on turiste ligitõmbav randade, erinevate puhkevõimaluste ja lõõgastava õhkkonna tõttu. Saare lööklause, mis on nähtav märgil sadamas, toonitab seda: "Jumal lõi aja, kuid ta pole kunagi maininud kiirust". Iga-aastane rannavolle turniir, tavaliselt augusti alguses, on üks peamisi vaatamisväärsusi suviti, ja see on muutnud üldist muljet, et saar on erakordselt ahvatlev vanematele inimestele ja noortele peredele. Lisaks meelitavad nooremaid inimesi purjelauasõit, lohesurf ja lainelauasõit. Aerofoto Wangeroogest Wangerooge sadam Vana tuletorn Uus tuletorn Rand ja tamm Wangeroogel Café Pudding Puhta õhu nimel on autod saarel keelatud. Saarele saab laevaga Harlesielist või sinna saab lennukiga lennuvälja kaudu, millel on regulaarühendused Harlesielist, Bremenist või Hamburgist. Parvlaevad väljuvad iga päev eri aegadel sõltuvalt loodetest. Nagu enamikul Ida-Friisi saartel, ühendab väike kitsarööpmeline raudteeliin, Wangerooge saare raudtee, sadamat peamise külaga. Seoses ajalooliste paikade ja muude huvipakkuvate kohtadega on saarel üks tegutsev tuletorn, üks vana tuletorn ja Läänetorn. Kuna saar tervikuna liikus püsivalt idasuunas, kuni sajand tagasi merekaitsed ehitati, siis kaotati vanad hooned järk-järgult merele. Läänetorn ehitati 1597. aastal saare idaossa. Wangerooge on tuntud ka ajaloolise Teise maailmasõja B-17 Flying Fortressi kokkupõrke (või pigem kaksikkokkupõrke) kohana. Pommirünnaku ajal Hamburgile vana-aastaõhtul 1944 ründasid kodu poole lendavat B-17 eskadroni Saksa hävitajad. Olles tihedas formatsioonis, tulistati üks lennuk alla ja see puutus kokku lennukiga tema all. Üks piloot suutis kaks lennukit kontrolli alla saada ja juhtis need hädamaandumiseks tagasi Saksamaa ranniku poole. Sel ajal kirjeldati kahte kokkuliitunud õhusõidukit kiilina, kui ühe lennuki pall-torn oli haakunud teise šassiisse. Enamik meeskonnast lasti välja, kuid kaks liiget jäid ja tegid eduka hädamaandumise põllule. Wangerooges on lennuväli. Ida-Friisi saared Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wangerooge.de
Zetel

Zetel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis. Valla pindala on 81,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 685 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Wilhelmshavenist edelas ja 12 km Varelist läänes. Wilhelm Kunst, puidunikerdaja grim104, Saksa räppar Zetel peab sõprust Sutherlandi krahvkonnaga Kirde-Šotimaal. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.zetel.de
Reiger Park

Reiger Park (afrikaani keeles Reigerpark) on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Reiger Park on asutatud 1963. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Reiger Parki elanikest mustanahalisi aafriklasi 51,66%, värvilisi 46,62%, India või Aasia päritolu inimesi 0,87%, valgeid 0,33% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,12% inimesi, koosa keelt 13,41%, pedi keelt 12,60%, sotho keelt 7,29%, inglise keelt 7,24%, suulu keelt 7,01% ja tsonga keelt 2,90%. https://census2011.adrianfrith.com/place/797010041
Duduza

Duduza on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Duduza on asutatud 1964. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Duduza elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,94%, värvilisi 0,39%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20%, valgeid 0,07% ja teisi 0,41%. Suulu keelt pidas emakeeleks 64,69%, sotho keelt 16,16%, koosa keelt 5,81%, pedi keelt 2,62%, tsvana keelt 2,23%, inglise keelt 1,90% ja ndebele keelt 1,80%. Duduza[alaline kõdulink] kasilifestyle.com https://census2011.adrianfrith.com/place/797027
Ełk

Ełk (saksa Lyck) on linn Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Ełki maakonna keskus. Asub Ełki järve kaldal. Asula sai linnaõigused 1445. Linn hävitati 1914 Vene vägede sissetungi käigus peaaegu täielikult, kuid taastati pärast sõda. Praeguse nime sai linn 1945, kui läks Poola valdusse. Ełkis on sündinud saksa kirjanik Siegfried Lenz. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/042815505011-0977670?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 6.10.2022. Ełki koduleht
2016. aasta veebruari enesetapurünnak Kabulis

1. veebruaril 2016 lasi Afganistani riikliku korrakaitsepolitsei järjekorras seisnud enesetaputerrorist ennast peakontori sissepääsu juures õhku. Plahvatus surmas vähemalt 20 inimest ja veel 29 inimest sai vigastada. Vastutuse võttis Ţālebān.
KwaThema

KwaThema (ka Kwa-Thema) on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. KwaThema on asutatud 1951. aastal. Alates 2000. aasta detsembrist ei ole KwaThema enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaThema elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,20%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16%, valgeid 0,11% ja teisi 0,27%. Suulu keelt pidas emakeeleks 55,61% inimesi, koosa keelt 8,52%, sotho keelt 7,71%, pedi keelt 7,68%, tsvana keelt 6,03%, ndebele keelt 4,24%, tsonga keelt 2,96%, inglise keelt 2,45% ja svaasi keelt 2,02%. Our Journey – Ekurhuleni City of Ekurhuleni https://census2011.adrianfrith.com/place/797023
Gifhorni kreis

Gifhorn (saksa: Landkreis Gifhorn) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 1563 km². 31. detsembril 2015 elas seal 174 205 inimest. Kreis paikneb Saksi-Anhalti piiri ääres ja ulatub Lüneburgi nõmme (Lüneburger Heide) lõunaservast (põhjas) Braunschweigi ja Wolfsburgi eeslinnadeni (lõunas). Alleri jõgi siseneb kreisi kagus, voolab läbi Gifhorni linna, ühineb Ise ja Okeri jõega ning lahkub kreisist läänes. Kesk-Saksa kanali Elbe kõrvalkanali lõunapoolne ots on Edesbüttelis. See külgneb (lõunast ja päripäeva) järgmiste kreiside ja linnadega: Helmstedt, Wolfsburg, Braunschweig, Peine, Hannover, Celle ja Uelzen ning Saksi-Anhalti liidumaal Altmarkkreis Salzwedel ja Börde). Gifhorni kreisi madalaim koht asub Alleri ääres Müdeni juures (46 m üle merepinna). Kõrgeim koht asub kreisi põhjaosas Sprakensehli juures (124 m üle merepinna). Kreis lõi 1885. aastal Preisimaa valitsus. 1932. aastal sai endisest Isenhageni kreisist Gifhorni kreisi põhjaosa. Wolfsburgi linn oli algselt kreisi osa, kuid sai 1951. aastal kreisivabaks linnaks. 1974. aastal kaotas kreis taas osi oma territooriumist, kui Fallerslebeni linn liideti Wolfsburgiga. Vallad: Gifhorn Sassenburg Wittingen Samtgemeinden: Samtgemeinde Boldecker Land Barwedel Bokensdorf Jembke Osloß Tappenbeck Weyhausen * Samtgemeinde Brome Bergfeld Brome * Ehra-Lessien Parsau Rühen Tiddische Tülau Samtgemeinde Hankensbüttel Dedelstorf Hankensbüttel * Obernholz Sprakensehl Steinhorst Samtgemeinde Isenbüttel Calberlah Isenbüttel * Ribbesbüttel Wasbüttel Samtgemeinde Meinersen Hillerse Leiferde Meinersen * Müden (Aller) Samtgemeinde Papenteich Adenbüttel Didderse Meine * Rötgesbüttel Schwülper Vordorf Samtgemeinde Wesendorf Groß Oesingen Schönewörde Ummern Wagenhoff Wahrenholz Wesendorf * * Samtgemeinde keskus Vallavaba ala (asustamata): Giebel (10,36 km²) Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ www.gifhorn.de
Elsburg

Elsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas. Asula on rajatud 1887. aastal, linnaõigused sai 1957. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elsburgi elanikest valgeid 70,71%, mustanahalisi aafriklasi 22,34%, värvilisi 3,76%, India või Aasia päritolu inimesi 2,74% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 64,98%, inglise keelt 16,16%, suulu keelt 4,61%, sotho keelt 2,21%, pedi keelt 1,89% ja koosa keelt 1,65%. https://census2011.adrianfrith.com/place/797008057
Grudziądz

Grudziądz (saksa keeles Graudenz) on maakonnaõigustega linn Põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. 1975–1998 asus ta Toruńi vojevoodkonnas. Linn rajati 965, sai linnaõigused 1291 (samal aastal Paidega) ning ühines Preisimaaga 1440. 1466–1772 oli ta Poola osa, siis taas Preisimaa ja hiljem Saksamaa valduses. 1920 liideti linn taas Poolaga. 1939–1945 oli linnas Saksa okupatsioon. Sõja lõpus hävis suur osa linnast rasketes lahingutes.  Grudziądz – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Trikāta kirik

Trikāta kirik on luteri kirik Lätis Trikātas. See on Trikāta kihelkonnakirik. Hoone on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Ka kiriku altar, kantsel ja Kristust kujutav reljeef on riikliku kaitse all olevad kunstimälestised. Arvatakse, et esimene kirik rajati Trikātasse juba aastal 1224, nõnda on tegemist Läti alade ühe vanima kirikuga. Aastal 1225 külastasid Trikātat Wilhelm Modenast, piiskop Albert, Sēlija piiskop Lambert ja Läti Henrik. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas on mainitud, et kui Johann I von Lunen suri, olid kirikud ehitatud Volmarisse, Astijärvele, Võnnusse ja Trikātasse. Kirik on rajatud vanasse hiiepaika. Aastal 1695 ehitati kirikuhoone ümber, selle portaalile lisati Karl XI monogramm. Aastal 1698 põles kiriku puidust osa maha. Aastal 1725 alustati kirikuhoone taastamist, ühtlasi rajati selle juurde kohalike mõisnike tarbeks ka kalmistu, mille ümber ehitati aastal 1775 kivist piirdeaed. Aastal 1858 palkas Jaunbrenguļi mõisa omanik Nikolaus Johann von Transehe ehitusmeistri Mārcis Sārumsi, et see ehitaks kirikule uue uusgooti stiilis torni, mis valmis aastal 1859. Kiriku oreli valmistas Erfurdi orelimeister August Martin aastal 1867, kell valati Bochumis aastal 1875. Altari lasid valmistada Tiepole mõisa omanikud Torklused aastal 1896. Aastal 1924 kirikut remonditi. Aastal 1938 võeti käsile uus remont, mille käigus uuendati kiriku interjööri. Töid juhatas arhitekt Pauls Kundziņš. Esimene teadaolev kirikuõpetaja oli Johann von Schedingen, kes oli sealne pastor aastal 1507. Esimene teadaolev luteri pastor oli Michael Burchard, kes oli seal kirikuõpetaja aastal 1567. http://mantojums.lv/lv/piemineklu-saraksts/6880/ "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. detsember 2021. Vaadatud 3. veebruaril 2019. Caune A., Ose I. Latvijas viduslaiku mūra baznīcas. 12. gs. beigas – 16. gs. sākums. Enciklopēdija. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2010. – 441. lk Henriku Liivimaa kroonika; XXIX Infot kiriku kohta; fotod
Elbe kõrvalkanal

Elbe kõrvalkanal (saksa: Elbe-Seitenkanal) on 115 km pikk kanal Alam-Saksimaal, Saksamaal. See kulgeb Kesk-Saksa kanalist Gifhorni juures Elbesse Artlenburgi juures. See moodustab olulise transpordiühenduse Lõuna- ja Põhja-Saksamaa vahel ning see pakub piiratud laevatatavusega möödumist Elbe lõigust. Ehituse alguses peeti seda ka möödumiseks Saksa DV-st, mida peeti poliitiliselt ebausaldusväärseks. Elbe kõrvalkanali ehitamine algas 1968. aastal ja kanal avati juunis 1976. Tammi purunemise tõttu suleti see juulist 1976 juunini 1977. Kõrguste erinevus Kesk-Saksa kanali ja Elbe vahel on 61 m, mida ületatakse 23 m lüüsiga Uelzenis ja 38 m Scharnebecki laevatõstukiga. Piki kanalit on väikesed sadamad Lüneburgis, Uelzenis ja Wittingenis ning maandumisaste Wulfstorfis (Bienenbütteli juures).
Kollektiivse esindamise organisatsioon

Kollektiivse esindamise organisatsioon on mittetulundusühing, mis teostab kollektiivselt autoriõigusi või autoriõigusega kaasnevaid õigusi. Õiguste teostamine peab olema selle juriidilise isiku ainuke või peamine eesmärk ning seda juriidilist isikut peavad kontrollima õiguste omajad. Kollektiivse esindamise organisatsiooniks on ka mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis mis tahes juriidilises vormis asutatud organisatsiooni, mis vastab kollektiivse esindamise organisatsiooni tunnustele. Euroopa Liidu tasandil on kollektiivse esindamise organisatsiooni legaaldefinitsioon järgnev: Organisatsioon, mis on seadusest, määramisest, litsentsist või muust lepingulisest kokkuleppest tulenevalt volitatud teostama autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi rohkem kui ühe õiguste omaja nimel õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, see on organisatsiooni ainus või peamine eesmärk ning organisatsioon vastab ühele või mõlemale järgmistest kriteeriumitest: i) ta on oma liikmete omandis või kontrolli all; ii) ta on korraldatud mittetulunduslikel alustel. Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmeteks saavad Eestis olla kas autorid, esitajad, fonogrammitootjad televisiooni- ja raadioteenuse osutajad või muud autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad. Eestis tegutsevad kollektiivse esindamise organisatsioonid on näiteks alljärgnevalt loetletud mittetulundusühingud: Eesti Autorite Ühing; Eesti Fonogrammitootjate Ühing; Eesti Esitajate Liit; Eesti Audiovisuaalautorite Liit: Eesti Näitlejate Liit. AutÕS § 76 lg 2 AutÕS § 76 lg 3 26. veebruari 2014 Euroopa Liidu Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateose internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul artiklis 3(a). AutÕS § 76 lg 1 Eesti autoriõiguse seadus
Boipatong

Boipatong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas. Boipatong asutati 1955. aastal Vanderbijlpargis ja Vereenigingis töötavate mustanahaliste tööliste asulana. 17. juunil 1992 mõrvasid Inkatha Vabaduse Partei pooldajad Boipatongis 45 Aafrika Rahvuskongressi pooldajat. 27 inimest sai raskelt haavata. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boipatongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,31%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 0,19%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,12%, koosa keelt 15,63%, suulu keelt 14,48%, pedi keelt 4,79%, tsvana keelt 2,50%, tsonga keelt 2,26% ja afrikaani keelt 1,50%. Boipatong massacre - 17 June 1992 South African History Online. Vaadatud 30. jaanuaril 2024 Boipatong massacre The South African Broadcasting Corporation. Vaadatud 30. jaanuaril 2024 https://census2011.adrianfrith.com/place/760011
Evaton

Evaton on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas. Evaton on asutatud 1904. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Evatoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,40%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,26%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,71%, suulu keelt 19,51%, koosa keelt 7,23%, tsvana keelt 2,77%, tsonga keelt 1,68%, inglise keelt 1,44%, afrikaani keelt 1,23% ja viipekeelt 1.08%. https://census2011.adrianfrith.com/place/760002
Reimo Raivet

Reimo Raivet (sündinud 1973. aastal) on Eesti politseiametnik. 2000. aastate keskel andis ta panuse läbirääkimismeeskonna loomisel Eesti Politseis. 1. oktoobril 2014 liideti Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris seksuaalkuritegude uurimise ja laste väärkohtlemise uurimise üksus, mille juhiks määrati Reimo Raivet. 2015. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. 2015. aasta seisuga on ta töötanud kriminaalpolitseinikuna üle 20 aasta, keskendudes põhiliselt isikuvastastele kuritegudele. Tema politseiline auaste oli 2015. aastal leitnant. Tema politseiline auaste oli 2017. aasta oktoobri seisuga kapten.[viide?] Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Presidendilt teenetemärgi saanud politsei läbirääkimismeeskonna looja: filmides teeb läbirääkija ära töö üksinda, tegelikult nõuab see koostööd" delfi.ee 4. veebruar 2015 "Talituste liitmine muudab lastevastase vägivalla uurimise veelgi tõhusamaks" – Digiteeritud Eesti Ajalehed (DEA; dea.nlib.ee). Eesti Päevaleht, nr. 130, 9 juuli 2014 "Politsei läbirääkija – amet, kus alla anda pole võimalik" postimees.ee, 8. juuli 2017
Bergi jõgi

Bergi jõgi (inglise keeles Berg River, afrikaani keeles Bergrivier) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis. Bergi jõgi on ligikaudu 294 km pikk, valgala pindala on 7715 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Velddrifi linna juures Atlandi ookeani.
Augustów

Augustów (leedu Augustavas) on linn Kirde-Poolas Podlaasia vojevoodkonnas, Augustówi maakonna halduskeskus. Linna läbib Via Baltica ning see on oluline teede ristumispunkt: põhjas viib tee Suwałki, kirdes Leedu piirile, läänes Ełki ja Olsztyni, edelas Varssavisse ja lõunas Białystoki. Augustów sai linnaõigused Zygmunt II Augusti (Sigismund Augusti) käest 1557. aastal. Linna koduleht (poola keeles)
Kesk-Saksa kanal

Kesk-Saksa kanal (saksa: Mittellandkanal) on suur kanal Kesk-Saksamaal. See moodustab olulise lüli riigi veeteede võrgustikus, pakkudes peamist ida-läänesuunalist siseveetee ühendust. Selle olulisus ületab Saksamaad, kuna see ühendab Prantsusmaad, Šveitsi ja Beneluxi maid Poola, Tšehhi ja Läänemerega. Pikkusega 325,7 km on Kesk-Saksa kanal pikim tehislik veetee Saksamaal. Kesk-Saksa kanal hargneb Dortmund-Emsi kanalist Hörstelis (Rheine juures), kulgeb piki Teutoburgi metsa põhja, mööda Hannoverist ja kohtub Magdeburgi juures Elbe jõega. Seal liitub ta Elbe-Haveli kanaliga, moodustades pideva laevatee Berliini ja Poolasse. Mindenis ületab kanal Weseri jõe kahe akveduktiga (teine valmis 1998. aastal) ja Magdeburgi juures ületab see Elbe, samuti akveduktiga. Ühendused kõrvalkanalitega on Ibbenbürenis, Osnabrückis, Mindenis (kaks kanalit ühenduses Weseriga), Hannover-Lindenis, Hannover-Misburgis, Hildesheimis ja Salzgitteris. Wolfsburgist läänes hargneb Elbe kõrvalkanal, pakkudes ühendust Hamburgi ja (Elbe-Lübecki kanali kaudu) Läänemerega. Kesk-Saksa kanali ehitamine algas 1906. aastal, alustati Bergeshövedest (Hörsteli vald) Dortmund-Emsi kanalil. Lõik Weseri jõelt Mindenisse avati veebruaris 1915 ja sai esialgu nimeks Ems-Weser-Kanal. Lõik Mindenist Hannoveri lõpetati 1916. aasta sügisel. Lõik Sehndesse ja harukanal Hildesheimi valmisid 1928. aastal, Peinesse jõuti 1929. aastal ja Braunschweigi 1933. aastal. Viimane lõik Magdeburgi avati 1938. aastal, sellega loodi otsene ühendus Lääne- ja Ida-Saksamaa vahele. Harukanal Salzgitterisse avati 1941. aastal. Kavandatud kanalisilda üle Elbe, mis oli vajalik madala veetaseme vältimiseks suviti, ei ehitatud Teise maailmasõja tõttu. Pärast Saksamaa jagamist peale Teist maailmasõda lõhestati Kesk-Saksa kanal Lääne-Saksamaa ja Ida-Saksamaa vahel, piiriga Wolfsburgist idas. Et pakkuda kanali läänelõigule ligipääsu Hamburgist ja Põhja-Saksamaalt, vältides nii Ida-Saksamaad kui ka Elbe jõe mõnikord piiratud laevatatavust, avati 1977. aastal Elbe kõrvalkanal. Pärast Saksamaa taasühinemist kindlustati Kesk-Saksa kanali olulisust sidemena läänest Berliini ja itta. Seetõttu taasalgatati projekt Elbe sildamiseks ja valminud Magdeburgi veesild avati 2003. aastal, pakkudes otsest ühendust Elbe-Haveli kanaliga. Edaspidi on kavas ühendada kanal Twentekanaaliga Hollandis, et lühendada ühendusteed Rotterdami sadama suunas. Ibbenbüren Osnabrück (haru kaudu) Bramsche Lübbecke Minden Garbsen Hannover Sehnde Hildesheim (haru kaudu) Peine Salzgitter (haru kaudu) Braunschweig Wolfsburg Haldensleben Magdeburg Mindeni akvedukt Magdeburgi veesild Vana ja uus Kesk-Saksa kanali akveduktid Mindeni juures Kesk-Saksa kanal Mindeni juures Kesk-Saksa kanali / Weseri jõe lüüs Mindeni juures, Saksamaal, 1977 Osa esialgsest Volkswageni tehasest Kesk-Saksa kanalil
Palmieti jõgi

Palmieti jõgi (inglise keeles Palmiet River, afrikaani keeles Palmietrivier) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis. Palmieti jõgi on 74 kilomeetrit pikk, valgala pindala on 500 km ruutkilomeetrit. Kleinmondi linna juures suubub Palmieti jõgi Atlandi ookeani. Palmiet River Groenland Water User Association