laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nordplus

Nordplus (inglise keeles Nordplus Framework Programme) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu hariduskoostööprogramm, mille eesmärk on edendada ja toetada Põhja- ja Baltimaade hariduskoostööd kõigis elukestva õppe valdkondades. Käimasolev programmiperiood on aastateks 2008–2011. Nordplus-programmis osalevad riigid on Eesti, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi, Soome (sh Ahvenamaa) ja Taani (sh Fääri saared ja Gröönimaa). Vastavalt haridusvaldkondadele jaguneb Nordplus-programm neljaks allprogrammiks: Nordplus Juunior (Nordplus Junior) – üld- ja kutseharidus Nordplusi kõrgharidusprogramm (Nordplus Higher Education) – kõrgharidus Nordplusi täiskasvanuharidusprogramm (Nordplus Adult) – täiskasvanuharidus Nordplusi horisontaalprogramm (Nordplus Horizontal) – valdkondadeülene allprogramm Nordplusi programm aastateks 2008–2011 toetab õpirännet, koostööprojekte ja –võrgustikke ning on avatud hariduse ja elukestva õppega seotud asutustele ja organisatsioonidele. Igal alaprogrammil on oma eesmärgid ja eelistused. Nordplus keskendub eelkõige kliimale ja keskkonnale. Nordplus Juunior arendab ja tugevdab koolidevahelist koostööd. Nordplusi kõrgharidusprogramm toetab koostööd osalevate maade kõrgkoolide vahel. Nordplusi täiskasvanuharidusprogramm aitab kaasa koostöövõrgustike loomisele täiskasvanuhariduse valdkonnas. Nordplusi horisontaalprogramm aitab luua valdkondi hõlmavat sünergiat ja koostööd, samuti toetab uuenduslikke või laiema kandepinnaga koostööprojekte. Taotluste esitamine ja aruandlus toimub online-süsteemis ARS Nordplusi kodulehel. Allprogramme koordineerivad Põhjamaades tegutsevad Nordplus-programmi bürood. Balti riikide vastavad bürood hoolitsevad selle eest, et teave Nordplusi programmi kohta jõuaks Eesti, Läti ja Leedu sihtrühmadeni. Eestis jagab Nordplusiga seonduvat teavet Haridus- ja Noorteamet. Koduleht
Kägu (perekond)

Kägu (Cuculus) on lindude perekond kägulaste sugukonnast. Eestis pesitseb sellest perekonnast ainult üks liik – kägu (Cuculus canorus). Cuculus canorus – kägu; Cuculus clamosus – mustkägu; Cuculus crassirostris – haugaskägu; Cuculus fugax hyperythrus – hiina haugaskägu; Cuculus fugax – pagu-haugaskägu; Cuculus gularis – savannikägu; Cuculus micropterus vilekägu; Cuculus optatus – taigakägu; Cuculus pallidus – helekägu; Cuculus pectoralis – filipiini haugaskägu; Cuculus poliocephalus – väikekägu; Cuculus rochii – madagaskari väikekägu; Cuculus saturatus – lõuna-taigakägu; Cuculus saturatus – taigakägu; Cuculus solitarius – punarind-kägu; Cuculus sparverioides – tamme-haugaskägu; Cuculus vagans – habe-haugaskägu; Cuculus varius – india haugaskägu.
Kalamees ja ta naine

"Kalamees ja ta naine" (ATU 555) on rahvusvaheliselt levinud muinasjututüüp, mis kuulub Aarne-Thompsoni-Utheri kataloogis imemuinasjuttude alaossa "Üleloomulikud abistajad". Loos päästab vaene vana kalamees üleloomuliku olendi – näiteks võlukala või võlulooma, jumaliku olendi, pühaku, hiiu või siis loomakujulise inimese – surmaohust, vangistusest, muundumisest või muust hädast, samuti on võimalik, et loo peategelasest kalamees laseb kala tagasi vette. Tasuks hädast päästmise eest lubab võluolend, et mehe ja tema abikaasa soovid saavad täidetud. Algul saavad kalamees ja tema abikaasa nad tavalist tulu, kuid hiljem muutub naine väga nõudlikuks (näiteks soovivad nad saada aadlikeks, kuningateks ja lõpuks isegi jumalaks). Kala või üleloomulik olend võtab ülemäära suure nõudmise peale oma kingituse tagasi ning abielupaar satub tagasi algsesse halba seisu ja vaesusse või saavad karmima karistuse, näiteks muudetakse loomadeks. Muinasjututüüpi "Kalamees ja ta naine" kuuluvate muinasjuttude üleskirjutused eesti rahvapärimusest pärinevad Eesti Rahvaluule Arhiivis aastatest 1878–1980, kõige rohkem on neid Setumaalt. Rohkem kui üks sellesse tüüpi kuuluv tekst pärineb Tõstamaa, Kadrina, Pilistvere ja Vastseliina kihelkonnast. Tüübi ajaline ja geograafiline levik sarnaneb imemuinasjuttude üldise levikuga Eestis. ATU 555 ja sellega sarnanevate lugude variante on Eesti Rahvaluule Arhiivis kokku 58. ATU 555 on populaarne rahvajutt olnud suulisel kujul, kuid on tuntud ka kirjanduslike töötluste kaudu. Vendade Grimmide töötlus ATU 555 tüüpi kuuluvast loost "Lugu kalamehest ja tema naisest" ilmus kogus "Kinder- und Hausmärchen". Aleksandr Puškini värsivormis "Muinasjutt kalamehest ja kalakesest" on oma süžee saanud kas Grimmide kogu prantsuskeelsest adaptatsioonist või V. Dahli vahendusel vene rahvaluulest. Puškini ja Grimmide eeskuju võib olla Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjututöötluses "Vägev vähk ja täitmatu naine". Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaani "Kammeljas" süžee põhineb samuti muinasjututüübil ATU 555. Kaisa Kulasalu. Uhkus ajab upakile: Kalamehe ja ta naise (ATU 555) soovidemaailm[alaline kõdulink]. Bakalaureusetöö. Tartu 2010, lk 14 Kulasalu 2010, lk 35. Kulasalu 2010, lk 18.
Kammeljas (Grass)

"Kammeljas" on Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaan. Romaani süžee põhineb rahvusvaheliselt tuntud muinasjututüübil ATU 555.
Tatjana Järvi

Tatjana Järvi (neiupõlvenimega Tatjana Bassova; sündinud 7. juunil 1960) on vene päritolu Eesti baleriin, näitleja ja koreograaf. Järvi töötas solistina Estonia balletitrupis ja tantsis varietees "Minu veetlev leedi" samanimelises muusikalis. Seal märkas teda režissöör Georgi Jungvald-Hilkevitš ning kutsus ta oma filmi "Kõrgemale vikerkaarest". Järvi filmikarjäär jäi siiski lühikeseks. Praegu on ta Estonia teatris liikumisjuht. Lastelavastuses "Pipi! Nuki! Puhh!" töötasid abikaasad koos: Tatjana Järvi liikumisjuhi ja Raivo Järvi kostüümikunstnikuna. Tatjana Järvi ühele varasemale lavastusele kirjutas Raivo Järvi libreto. "Lugu N linna kirurgiast" ("История о хирургии города N", film-etendus, 1984, režissöör Tõnis Kask) "Kaks paari ja üksindus" ("Две пары и одиночество", draama, 1985 või 1984, Tallinnfilm, režissöör Tõnis Kask) "Kõrgemale vikerkaarest" ("Выше Радуги", muusikal - 1986, Odessa kinostuudio, režissöör Georgi Jungvald-Hilkevitš) Tal on esimesest abielust (Tõnu Kilgasega) tütar Ellen Kilgas. Tema teine abikaasa oli kunstnik ja poliitik Raivo Järvi. Ta on luterlane. 7 ИЮНЯ, Kino-Teatr Татьяна Басова, kinoexpert.ru "Raivo ja Tatjana Järvi hakkasid kolleegideks" Naisteleht, 23. märts 2007] Татьяна Басова[alaline kõdulink], Kino-Teatr "История о хирургии города N"[alaline kõdulink], Kino-Teatr Tatjana Bassova, IMDB "Две пары и одиночество", kinoexpert.ru Выше Радуги, kinoexpert.ru Greta Kaupmees "Raivo Järvi: "Poeg vajas süüa, polnud aega ahastada"". Õhtuleht, 6. märts 2003. Kristel Schwede "Teekaaslased Tatjana ja Raivo Järvi" Naise armastus on midagi nii suurt ja ilusat, et sellele ei saa kunagi ära öelda. Õhtuleht, 29. oktoober 2005 "Raivo ja Tatjana Järvi hakkasid kolleegideks" Naisteleht, 23. märts 2007 Татьяна Басова: БИОГРАФИЯ, kino-teatr.ru Tatjana Bassova, IMDB Greta Kaupmees "Raivo Järvi: "Poeg vajas süüa, polnud aega ahastada."" Õhtuleht, 6. märts 2003 (intervjuu) Tõnu Hagelberg, Peeter Ernits "Ma armastan venelast" Luup, nr 9 (92), 3. mai 1999 Kristel Schwede "Teekaaslased Tatjana ja Raivo Järvi" Elukiri (intervjuu)
Alexander Magnus Karl Lenz

Alexander Magnus Karl Lenz (15. detsember/26. detsember 1777 Tarvastu – 15. detsember/27. detsember 1819 Rõngu) oli Eesti vaimulik. Ta õppis aastast 1795 (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1795) Halle Ülikoolis ja aastast 1798 (immatrikuleeriti 11. aprillil 1798) Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil/6. septembril 1801 õpetajaks. Ta oli aastatel 1801–1819 (introdutseeriti 22. septembril/4. oktoobril 1801) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Tema isa Friedrich David Lenz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja 1. oktoobrist 1803 kuni surmani 1809 oli ta Tartu Ülikoolis esimeseks akadeemiliseks eesti- ja soome keele lektoriks. Tema poeg Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Merotoop

Merotoop ehk mikrobiotoop ehk mikrohabitaat on organismirohke biotoobi osa, millele mõne olulise teguri poolest erilised elutingimused annavad omapära (nt kõdukiht, võrastik, kännud).
Feliks Kulovi valitsus

Feliks Kulovi valitsus juhtis Kõrgõzstani 2005. aasta 30. septembrist 29. jaanuarini 2007. Valitsusse kuulusid ministritena: peaminister Feliks Kulov; kaitseminister Ismail Isakov; välisminister Alibek Džekšenkulov; siseministrid Murat Sutalinov (kuni 6. oktoobrini 2006), Osmonali Guronov (kuni 6. novembrini 2006) ja Omurbek Suvanalijev; justiitsminister Marat Kaiõpov; majandus- ja rahandusminister Akõlbek Džaparov; tööstus-, kaubandus- ja turismiministrid Almazbek Atambajev (kuni 26. aprillini 2006), Turatbek Džunušalijev (kuni 10. maini 2006) ja Medetbek Kerimkulov; põllumajandus-, veeressursside ja töötleva tööstuse ministrid Abdimalik Anarbajev (kuni 10. maini 2006) ja Azim Isabekov. erakorralister olukordade minister Džanõš Rustenbekov; tervishoiuminister Šailoobek Nijazov; haridus- teadus ja noorsoopoliitika minister Nur uluu Dosbol; transpordi- ja kommunikatsiooniminister Nurlan Sulaimanov; töö ja sotsiaalse kaitse minister Jevgeni Semjonenko; kultuuriminister Sultan Rajev; esimesed asepeaministrid Danijar Üsönov (2005. aasta 10. oktoobrist 10. novembrini ja uuesti alates 10. maist 2006) ja Medetbek Kerimkulov (10.11.2005 kuni 10.05.2006)
Nodar Dumbadze

Nodar Dumbadze (gruusia keeles ნოდარ დუმბაძე; 14. juuli 1928 Thbilisi – 4. september 1984 Thbilisi) oli gruusia kirjanik ja ajakirjanik. Lapsepõlveaastaid süngestas tema vanemate arreteerimine (tema isa oli partei rajoonikomitee sekretär) 1937. aastal. Üles kasvas ta sugulaste juures Lääne-Gruusias Hidistavis (ხიდისთავი). 1950. aastal lõpetas ta Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 1957. aastani töötas ta ülikoolis laborandina, seejärel asus ta kirjanduslikule tööle. Ta tegi kaastööd ajakirjadele Tsiskari ja Krokodill. Aastatel 1962–1965 kirjutas ta filmistsenaariume Gruusia Filmistuudiole. Aastatel 1965–1973 oli ta satiirilise ajakirja Krokodill peatoimetaja. Aastatel 1973–1981 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu sekretär, aastatel 1981–1984 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu esimees. Mina, vanaema, Illiko ja Illarion. Ma näen päikest. Tallinn. Eesti Raamat, 1968. Tõlkinud Merike Pau, illustreerinud Heldur Viires; romaanid Päike. Tallinn. Loomingu Raamatukogu, nr. 40, 1977. Tõlkinud Juta Bedia; novellid Igaviku seadus. Tallinn. Eesti Raamat, 1983. Tõlkinud Juta Bedia, kaane kujundanud Ludvig Kruusmaa; romaan Ревишвили, Натиа (Revišvili, Natia) ДУМБАДЗЕ, НОДАР ВЛАДИМИРОВИЧ (Dumbadze, Nodar Vladimirovich). Entsiklopedija Krugosvet
U

U (väiketähena u) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. U on ladina tähestiku 21. täht. Ladina kirjas oli U algselt V variant. Seda hakati kasutama 1. sajandil. Füüsikas on U pinge tähis. Ehitusfüüsikas kasutatakse piirde soojusjuhtivuse tähistamiseks soojusjuhtivusarvu ehk U-arvu. Keemias on U uraani sümbol. Ajaloos ja merenduses kasutatakse eesliitena väljendis U-paat Saksamaa allveelaevad üldnimetus (U-Boot – Unterseeboot) Spordis kasutatakse eesliitena noortespordis ülemise vanusepiirangu numbritähise juures: U–15, U–16, U–17, U–18, U–19, U–20, U–21
Kristiina Nurk

Kristiina Nurk (ka Kristina Nurk; sündinud 8. juulil 1972) on Eesti lestaujuja. Ta on 28-kordne Eesti meister ning 13-kordne Põhjamaade meister lestaujumises. Kristina Nurk valiti Eesti 1991. aasta parimaks naissportlaseks ning 1997. aastal oli ta samas pingereas kolmas. Ida-Virumaa parimaks naissportlaseks on Nurk valitud 1995. ja 1996. aastal. 1993. aastal toimunud Maailma Mängudel saavutas Eesti naiskond eesotsas Kristina Nurgaga kokkuvõttes võistkondliku esikoha. Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt on ta võitnud kuld- ja pronksmedali, juunioride MMilt 2 kulda ja hõbeda, Euroopa meistrivõistlustelt kuldmedali, kaks hõbedat, kaks pronksi, maailmameistrivõistlustelt kaks pronksi ning Maailma Mängudelt kaks kulda ja kaks hõbedat. Kristiina Nurk Ida-Virumaa Spordiliit, vaadatud 20. aprill 2011. "Entsüklopeedia: Allveeujumine – Kristiina Nurk" virumaa.ee, 17. jaanuar 2002
Sekundaarne süsinikuaatom

Sekundaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kahe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kahe vesinikuaatomiga või ühe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga. Sekundaarset süsinikuaatomit tähistatakse sec- või s- või 2°. Näiteks isopropüülalkohol ehk sec-propüülalkohol ehk s-PrOH keemilise valemiga (CH3)2CH-OH. Sekundaarsed süsinikuaatomid esinevad kõigis lineaarsetes (hargnemata) süsinikuahelates, näiteks pentaan CH3CH2 CH2CH2CH3 Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid: primaarne > sekundaarne > tertsiaarne > kvaternaarne. Süsinikuskeleti hargnemine Alküülrühm
Tertsiaarne süsinikuaatom

Tertsiaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kolme kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas vesinikuaatomiga või funktsionaalrühmaga. Tertsiaarset süsinikuaatomit tähistatakse tert- või t- või 3°. Näiteks tert-butüülkloriid ehk t-BuCl keemilise valemiga (CH3)3CCl. Orgaanilisi ühendeid, mille molekulis esineb süsinikuahela "lõpus" kaks metüülrühma (see tähendab esineb tertsiaarne süsinikuaatom) tähistatakse eesliitega iso- ehk i-. Näiteks i-pentanool (CH3)2CHCH2CH2-OH. Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid: primaarne (tähistatakse 1°) > sekundaarne (2°) > tertsiaarne (3°) > kvaternaarne (4°). Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke on raskendatud, ning eriti, kui kõrvu tekiks kaks hargnemisega tsentrit (konkureerib ahela ülekanne). Konkureeriva kõrvalreaktsioonina paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine tugeva nukleofiili osalusel. See protsess on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R"C+. Teada-tuntud on SN1 ja E1 reaktsioonide konkurents ning isoalkeenide allüülne kloorimine, kus kõrvuti asendusprodukti või liitumisproduktiga tekib ka alkeen: Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm) Alküülrühm
Tiiu Relve

Tiiu Relve (sündinud 5. novembril 1948) on eesti tõlkija ja saksa keele õpetaja. Ta tõlgib peamiselt saksa keelest. Ta on tõlkinud näiteks Franz Kafka, Rainer Maria Rilke ja Hermann Hesse teoseid. Päring andmebaasis inforegister.ee[alaline kõdulink]
Kvaternaarne süsinikuaatom

Kvaternaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud nelja kõrvaloleva süsinikuaatomiga. Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid: primaarne (tähistatakse 1°) > sekundaarne (2°) > tertsiaarne (3°) > kvaternaarne (4°). Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks, muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides on kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke raskendatud, eriti kui kõrvu tekiks kaks hargnenud tsentrit. Võrdle: kvaternaarsed ammooniumkatioonid. Süsinikuskeleti hargnemine Alküülrühm
Heli Susi

Heli Susi (14. november 1929 Tartu – 8. juuni 2020) oli saksa keele õpetaja ja tõlkija. Aastatel 1949–1957 oli ta küüditatuna asumisel Krasnojarski krais. 1960. aastatel pakkusid Arnold Susi ja Heli Susi Eestis varjupaika Aleksandr Solženitsõnile, kui ta kirjutas "Gulagi arhipelaagi". "Avalik kiri Kaljulaidile: midagi peab olema mäda me peades, et ainuvõimaliku Konstantin Pätsi austava suhtumise asemele on asunud süüdistamine ja põlgus". EPL, 7. veebruar 2017 EÜS Põhjala auvilistlane 2011 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2018 PEN-klubi auliige Alates 2019. aastast annab Justiitsministeerium välja Arnold ja Heli Susi nimelist sõnajulguse missiooniauhinda. Tema isa Arnold Susi oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister (ametilt advokaat), vanem vend Heino Susi oli soomepoiss, kirjanik ja biokeemik, noorem vend Arno Susi oli majandusteadlane. Ta oli abielus maalikunstnik Olev Subbiga, nende poeg Juhan on füüsik. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Vil! Heli Susi (sünd. 1929) (PDF-fail) Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Velly Roots. Grand Old Lady Heli Susi "Vastutus oma tegude eest". Kultuur ja Elu, 2002 Alo Lõhmus. "Solženitsõn oli Eestisse armunud!". Postimees, 5. august 2008 Imbi Paju: Heli Susi ja tema moraalne kompass https://kultuur.err.ee/1103046/imbi-paju-heli-susi-ja-tema-moraalne-kompass Aimar Altosaar, Imbi Paju. Heli Susi: peame hoiduma kultuuri ja vaimu lammutavate vihasõnade eest. Postimees, 20. juuni 2020 Maailmapilt. Heli Susi 1 (ERR 2004) Maailmapilt. Heli Susi 2 (ERR 2004) Maailmapilt. Valusa väärikuse lugu 1 (ERR 2007) Maailmapilt. Valusa väärikuse lugu 2 (ERR 2007) Kajalood. Heli Susi (ERR 2019)
Primaarne süsinikuaatom

Primaarne süsinikuaatom orgaanilise ühendi molekulis on seotud vaid ühe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kolme vesinikuaatomiga või kahe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga. Näiteks etüülkloriid CH3CH2-Cl või neopentüülalkohol (CH3)3CCH2-OH on primaarsed funktsionaalrühma sisaldavad derivaadid. Alküülrühm Süsinikuskeleti hargnemine
Luterma

Luterma AS (varasema nimega AS Kalev) oli Eesti ettevõte. Enamusosalust ettevõttes kontrollis Oliver Kruuda, kes on ka ettevõtte ainus juhatuse liige. Luterma aktsiate noteerimine Tallinna börsil lõppes 2009. aasta 10. septembril, otsuse selle kohta tegi ettevõtte enda taotluse alusel Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjon 10. juunil 2009. Luterma müüs oma tütarettevõtte, magusatööstuse Kalev Chocolate Factory AS-i 2010. aasta 27. mail jõustunud tehingus 257 miljoni Norra krooni ehk ligikaudu 33 miljoni euro eest Norra päritolu Orkla konglomeraati kuuluvale Soome ettevõttele Felix Abba Oy Ab. Harju maakohus kuulutas Luterma pankroti välja 2011. aasta 19. aprillil ettevõtte võlakirjade omanike Swedbanki ja Tartu Veevärgi nõudel ning määras Luterma pankrotihalduriks vandeadvokaat Veli Kraavi. Lutermale on täielikult kuulunud ka Tere AS, kinnisvaraettevõte REC Varad (endine Kalev REC) ning toiduainetööstuse ettevõtted Vilma ja Järle. Virge Haavasalu. Luterma lahkub börsilt. Äripäev, 12. juuni 2009. (Kasutatud 20. aprillil 2011.) Äriregistri päring. (Kasutatud 20. aprillil 2011.) Kertu Kalmus. Luterma aktsiad kaovad börsilt. Eesti Päevaleht Online, 11. juuni 2009. (Kasutatud 20. aprillil 2011.) Annual Report 2010: Orkla, lk 45. (Kasutatud 20. aprillil 2011.) Kadrin Karner. Kruuda sai Kalevi eest ligi 33 miljonit eurot. Äripäev Online, 20. aprill 2011. (Kasutatud 20. aprillil 2011.) Oliver Kahu. Kohus kuulutas välja Luterma pankroti. ERR Uudised, 19. aprill 2011. (Kasutatud 20. aprillil 2011.)
Süsinikskelett

Süsinikskelett näitab orgaanilise ühendi molekuli struktuuri, see on aatomite paigutust molekulis. Mõistet „süsinikskelett” kasutatakse kahes tähenduses: Orgaanilise molekuli skelettvalem Orgaanilist ühendit vaadeldakse koosnevana süsinikskeletist ja funktsionaalrühma(de)st. Tavaliselt keemilistes reaktsioonides muundatakse funktsionaalrühmasid (näiteks asendusreaktsioonid) ja seejuures süsinikskelett ei muutu. Süsinikskeleti muutmiseks on spetsiaalsed meetodid (näiteks liitumisreaktsioonid, alküülimine). Süsinikskeleti hargnemine Tüviühend Asendusrühm Külgahel Heteroaatom
Põhjamaade raamatukogunädal

Põhjamaade raamatukogunädal (Nordisk biblioteksvecka) on üritus, mille jooksul Põhjamaade raamatukogud ja Põhjala Ühing korraldavad Põhja- ja Baltimaade raamatukogudes, koolides ja seltsimajades näitusi, ettelugemisi, raamatututvustusi ja debatte. Iga-aastase raamatukogunädala idee sündis Kopenhaagenis, kui raamatukogude suhtekorraldusspetsialistid kogunesid seminarile, et arutleda Põhjamaade raamatukogude tihedamate koostöövõimaluste üle. Ühiselt otsustati taas ellu äratada Põhjalale omane muistne jutuvestmistraditsioon. See kavandati aasta kõige pimedamasse aega, novembrisse. Ürituse nimeks sai Kura skymning ehk Videvikutund. Raamatukogunädalat korraldatakse alates aastast 1997 . Aastal 1998 liitusid üritusega ka Baltimaad. Põhjamaade raamatukogunädala eesmärk on edendada kultuurikontakte Põhjamaade vahel ja populariseerida Põhjamaade kirjandust. Esimestest raamatukogunädalatest alates kuulub selle ürituse juurde eriline tseremoonia: elektrivalgustus lülitatakse välja, süüdatakse küünlad ning igas osalevas raamatukogus loetakse ette üks ja sama tekst. Algselt oli Põhjamaade raamatukogunädal mõeldud täiskasvanutele. 2000. aasta teema kutsus osalema ka lasteraamatukogusid. Lasteüritus sai nimeks "Kura gryning" ehk "Hommikuhämarus". Põhjamaade raamatukogunädala teema, tekstid ja ideekataloog avaldatakse raamatukogunädala kodulehel. Registreerunud raamatukogud saavad tasuta tellida plakateid ja postkaarte. Üritused on leidnud laia kõlapinna – ükski teine Põhjamaade kultuuriüritus pole saanud nii suure tähelepanu osaliseks pressis ega muudes meediakanalites. Üritusele registreeruvate raamatukogude arv kasvab aasta-aastalt, ulatudes üle 2000. Iga-aastaste raamatukogunädalate teemad: 1997 – Sõna Põhjalas (Ordet i Norden) 1998 – Huumor Põhjalas (Humor i Norden) 1999 – Legendid ja müüdid Põhjalas (Sägner och myter förr och nu) 2000 – Laps Põhjalas (Barnet i Norden) 2001 – Põhjala sõnad ja viisid (Ord & Toner i Norden) 2002 – Sõna on Põhjalal (Norden har ordet) 2003 – Meri ja Põhjala (Havet & Norden) 2004 – Oli kord Põhjalas... (Det var en gång i Norden) 2005 – Rännud Põhjalas (På resa i Norden) 2006 – Põnevusjutte Põhjalast (M:ordet i Norden) 2007 – Naised Põhjalas (Kvinnan i Norden) 2008 – Armastus Põhjamaade vastu (Kärlek till Norden) 2009 – Sõda ja rahu Põhjalas (Krig och fred i Norden) 2010 – Maagiline Põhjala (Det magiska Norden) 2011 – Huumor Põhjalas (Humor i Norden) 2020 - Põhjala maailmas "The Nordic Library Week". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2011. Vaadatud 20. aprillil 2011. http://www.bibliotek.org Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu kodulehe raamatukogunädala alamleht Põhjamaade raamatukogunädala koduleht (taani, soome, norra, rootsi, islandi, põhjasaami, grööni, fääri keeles)