laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Leto svet

"Leto svet" oli laul, mis esindas Eestit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Serbia pealinnas Belgradis Beogradska arenal. Laul valiti Eestit esindama telefonihääletuse teel 2. veebruaril 2008. Muusika ja sõnad kirjutasid Priit Pajusaar, Glen Pilvre, Peeter Oja, Hannes Võrno, Tarmo Leinatamm. Loo esitas Kreisiraadio. Lavaesituses lõid kaasa tantsijad Kauna Kõrge-Hårajuvet, Laura Lambut ja Merit Reigam. Lugu esitati vigases, üksikute horvaadikeelsete sõnadega vene keele mõjudega serbia keeles, saksa ja soome keeles . 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Kreisiraadiole pandi süüks labasust ja läbimõtlemata lavaesitust. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 3. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Laulu video ja sõnad ERR-ETV veebis Anna Verschik, Jim Hlavac. “LETOSVET”: Kas labane laul või (rahva)sotsiolingvistiline eksperiment?
1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 15. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 25.-28. veebruarini Soomes Lahtis. Lahtis korraldati juba teised maailmameistrivõistlused. Eelmised MM-võistlused Lahtis toimusid 1926. aastal. Kuupäev: 25. veebruar Osavõtjaid: 188 Lõppetajaid: 187 Kuupäev: 27. veebruar Osavõtjaid: 99 Lõppetajaid: 66 Kuupäev: 28. veebruar Kuupäev: 24. veebruar Kuupäev: 27. veebruar
Nigolas Loone

Nigolas Loone (kuni 1933. aastani Nikolai Treumuth; 2. november 1907 Valga – 9. mai 1937 Taagepera) oli eesti ajaloolane. Nigolas Loone õppis kuni 1925. aastani Valga Poeglaste Gümnaasiumis ning siirdus seejärel Tartu Ülikooli ajalugu õppima. 1933. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloomagistri kraadiga. Oli aastast 1930 Riigi Keskarhiivi ametnik, aastast 1933 osakonnajuhataja. Temast oli kujunemas Eesti silmapaistvaim ekspert 16.–17. sajandi Eesti ajaloo, eriti Poola aja teemal, kuid ta suri juba 29-aastaselt Taagepera sanatooriumis tiisikusse. Seetõttu lükkus edasi ka koguteose Eesti ajalugu kolmanda köite, mille tegevtoimetaja ta pidi olema, ilmumine. Avaldas bibliograafilisi ülevaateid (sealhulgas koos Evald Blumfeldtiga "Eesti ajaloo bibliograafia 1877–1917" ja uurimusi Eesti ajaloo alalt. Nigolas Loone oli abielus Leida Loonega, kes oli samuti ajaloolane. Nende poeg on filosoof Eero Loone. Patkuli küsimus Riia konvendil 1700. a. juuni- ja juulikuus – Ajalooline Ajakiri nr. 3-4 1927 "Narva sündmused 1599. a. sügisel", Ajalooline Ajakiri 1931 nr. 1 Nikolai Treumuth, Otto Liiv. Polonica Eesti Riigi Keskarhiivis, Eesti Riigi Keskarhiivi Toimetised nr 1, Tartu 1931 Nigolas Loone Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Liturgia

Liturgia (kreeka keeles λειτουργία leiturgía, 'avalik teenistus') on kindla korra järgi peetav jumalateenistus. Katoliiklased nimetavat liturgiat missaks ja õigeusklikud kasutavad liturgia mõistet ainult armulauaga jumalateenistuse kohta. Kristluses on jumalateenistus kindla korra järgi läbi viidud riitus, mis sisaldab pühakirja lugemist, palveid jmt. Ordinaarium ehk jumalateenistuse muutumatud osad (neid järgivad nii katoliiklased kui protestandid): Kyrie Gloria Credo Sanctus + Benedictus Agnus Dei. Seadmissõnad Pater Noster Introitus. Pihitalitus. Kõigile neile ladinakeelsetele osadele anti ka eestikeelne tähendus. Propriumi ehk jumalateenistuse muutuvate osade hulka kuuluvad piiblitekstid, jutlus, koraalid, algussalmid, armulauapalve. Luteri kiriku jumalateenistuse kord on kirjas Agendas, mis on õpetajale käsiraamatuks jumalateenistuse läbiviimisel. krutsifiks - mensa - tabernaakel - pateen - tsiboorium - korporaal - pallum - oblaat amiktus - alba - dalmaatika - kaasula - pluviaal - ornaat stoola - maniipel - pallium - mitra Liturgiline muusika
Vaimulik

Vaimulik on eesti keeles: ametivande andnud kirikuõpetaja nimetus; vaimne juht; vaimsele elule pühendunud isik religioosses traditsioonis. Paljudes religioossetes traditsioonides saadakse vaimulikuks pühitsuse või õnnistuse kaudu, mille annab teine, kõrgem vaimulik (budismis, katoliikluses ja õigeusus näiteks ordinatsiooni kaudu). Seisuslikes ühiskondades moodustavad vaimulikud tihti omaette seisuse. Nii oli see näiteks keskaegses Euroopas, sealhulgas Eestis, kus vaimulikel oli eraldi õiguslik staatus, privileegid ja kohustused. Vaimulike eelkäijateks on peetud nõidu ja šamaane. Kleerus Munklus Preester Vaimulike nimetuste loend
Eru laht

Eru laht (ka Mungalaht) on Soome lahes paiknev laht, mis asub Pärispea ja Käsmu poolsaare vahel. Lahte suubub Loobu jõgi. Eesti lahtede loend Painuva rändrahn
Pihklased

Pihklased (Myxini) on meres elavate koljuste klass. Välisehituselt meenutavad nad silmusid. Pihklaste klassi kuulub üks selts ja üks sugukond seitsme perekonnaga. Pihklased on ainsad loomad, kel on küll kolju, kuid puudub selgroog. Pihklaste taksonoomilises kuuluvuses pole teadlased üksmeelele jõudnud, kuid fülogeneetilises tähenduses võib pihklasi hoolimata selgroo puudumisest siiski selgroogseteks nimetada. Kuraku; Hoshiyama, D; Katoh, K; Suga, H; Miyata, T; et al. (detsember 1999). "Monophyly of Lampreys and Hagfishes Supported by Nuclear DNA–Coded Genes". Journal of Molecular Evolution. 49 (6): 729–35. DOI:10.1007/PL00006595. PMID 10594174. {{cite journal}}: et al.-i üleliigne kasutus kohas: |author= (juhend)
Metskõrkjas

Metskõrkjas (Scirpus sylvaticus) on mitmeaastane õistaim lõikheinaliste sugukonnast. Tavaliselt kasvab metskõrkjas niisketes ja märgades kohtades, näiteks veekogude kallastel. Eestis tavaline. Taime vars on 50...100 cm pikk. Taime lehed on kergelt läikivad ja teravaservalised. Metskõrkjal on suured õisikud, mis koosnevad väiksematest osaõisikutest. Taim õitseb juunist septembrini. Taime vilja kutsutakse pähklikeseks. Eesti taimede määraja (toim. M. Leht). 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 386 Metskõrkjas andmebaasis eElurikkus
Transvaal

Transvaal (hollandi keeles Zuid-Afrikaansche Republiek 'Lõuna-Aafrika Vabariik') oli iseseisev buuride loodud riik Lõuna-Aafrikas 1852–1902. Transvaali riigipea oli president. Seadusandlikku võimu teostas 24-liikmeline parlament Volksraad. Riigi pealinn oli Pretoria, kuid valitsus asus Potchefstroomis. Transvaal sai nime Vaali jõe järgi. Riik asus jõe vasakul ehk põhjakaldal ja riigi nimi tähendab 'Vaali taga asuv'. Transvaali riik loodi 17. jaanuaril 1852 Sand Riveri lepinguga, millega Suurbritannia tunnistas 40 tuhande buuri asuniku sõltumatust Suurbritanniast. Suurbritannia annekteeris Transvaali 1877. aastal. Pärast Esimest buuri sõda tagas Suurbritannia Pretoria konventsiooniga Transvaali autonoomia ja omavalitsuse. Täielik iseseisvus taastati 1884. 30. juulil 1888 võttis Transvaal vastu keeleseaduse, millega Transvaali ainus ametlik keel oli hollandi keel. Kõiki ülejäänud keeli peeti võõrkeelteks. Praktikas kasutati laialdaselt ka afrikaani keelt, inglise keelt ja bantu keeli. Teise buuri sõja käigus annekteeris Suurbritannia 2. septembril 1900 Transvaali. Sõda jätkus partisanisõjana ja lõppes 31. mail 1902 Vereenigingi rahuga, millega Transvaal liidendati Suurbritanniaga. Tänapäeval asuvad endise Trasvaali alal Lõuna-Aafrika Vabariigi Gautengi, Limpopo ja Mpumalanga provintsid. Transvaali järgi on nimetatud Transvaali tänav Kuressaares. Oranje vaba riik
Saar

Saar on täielikult veega ümbritsetud maismaa. Saare mõiste alla ei mahu kivid ja mandrid. Seega otsustab suurus, kas tegemist on saarega või mitte. Kindlat suuruse alammäära ei saa siiski anda. Ülempiiriks on väikseim manner Austraalia. Enamasti mõeldakse saarte all meresaari, kuid ka jõe- ja järvesaared on saared. Väikseid saari nimetatakse laidudeks, rahudeks, nasvadeks, mäkkideks, kivideks, kuivadeks jne. Üksteisele lähedal asuvad saared moodustavad saarestiku. Saared jaotatakse mandrilisteks ja ookeanilisteks. Mandrilised saared asuvad mandrilisel maakoorel, ookeanilised saared on aga vulkaanilisel teel ookeani põhjast üle merepinna kerkinud. Kõik järve- ja jõesaared on mandrilised, kui nad just ei asu ookeanilisel saarel. Mandrilised saared võivad tekkida väga mitmel moel: eelmainitud järve- ja jõesaared; mandriga ühenduse kaotanud endised mandri osad nagu Suurbritannia; riftistumise tõttu mandrist eraldunud mandrilise maakoore plokid ehk mikrokontinendid nagu Madagaskar; isostaatilise maakerke tagajärjel merest kerkinud saared nagu Saaremaa; setete kuhjumise teel tekkinud barjäärsaared, mida võib leida näiteks Mehhiko lahe kaldal; skäärid, mis on tekkinud pealetungiva liustiku kulutatud kristalsest aluskorrast; veest välja ulatuvad liustikutekkelised voored, näiteks Naissaar; merepinnast kõrgemale ulatuvad liustiku kunagist servaasendit märkivad otsamoreenid, millest tekkinud saari võib leida Väinameres. Meteoriidi kukkumisel madalasse merre võivad tekkinud kraatri vallid samuti üle merepinna ulatuda. Nii oli see sadu miljoneid aastaid tagasi, kui merre kukkus meteoriit, mille jälge tunneme tänapäeval Kärdla kraatrina. Saarte tekkimiseks on võimalusi teisigi. Ookeanilised saared on ümbritsetud ookeanilisest maakoorest. Keset ookeani asuvad saared on enamasti tekkinud seetõttu, et nende all on suure vulkaanilise aktiivsusega piirkond, nn kuum täpp. Nii on tekkinud näiteks Kanaari saared. Et kuum täpp püsib ühe koha peal paigal, tema kohal asuvad laamad aga liiguvad, tekib mõnikord terve vulkaaniliste saarte ahelik, nagu näiteks Hawaii saared. Mõned kuuma täpi kohal asuvad saared paiknevad lisaks veel ookeani keskahelikus, mis suurendab nende vulkaanilist aktiivsust. Sellised on näiteks Island ja Jan Mayen. Vulkaanilise saare ümber võib sobivate tingimuste korral tekkida korallriff. Kui saar vajub erosiooni tõttu merepinnast allapoole, peavad korallid vajumistempoga sammu, kasvatades riffi kõrgemaks. Seetõttu tekivad valdavalt ümarad korallrahud ehk atollid. Väikesaar Püsiasustusega väikesaar Ookeaniline saar Eesti saarte loend Välismaa saarte loend Saarte loend suuruse järjekorras Tehissaar
MS

MS või Ms või ms või .ms või m/s on lühend või kood, mis võib tähendada järgmist: MS on Maa Sõna (ajaleht) MS on meistersportlane MS on murdesõnastik multiipelskleroos metsaseadus MS on Mississippi osariik (lühend ka Mi. või Miss., USA postiteenistuse kood) MS on Montserrat (ISO 3166) (lühend ka MSR) MS või M/S laeva nime prefiksina tähendab, et tegu on mootorlaevaga (ingl motor ship) Ms või Ms. on ingliskeelne kõnetlusvorm Ms. on USA feministlik ajakiri .ms on Montserrati Interneti tippdomeen ms on mõis ms on millisekund m/s on meeter sekundis
Marss-seilkuunar

Marss-seilkuunar, ka marsskuunar (inglise topsail schooner), on 2- või 3-mastiline kuunar, millel on fokkmasti ülaosas lisaks pikipurjestusele ka raapurjestus. Marss-seilkuunari mastid koosnevad ühest alamastist ja ühest tengist. Fokktengis, mis on masti ülaosaa, on kaks raapurje: fokk-ülamarsspuri ja fokk-alamarsspuri. Fokk-alamasti tagaküljel on kahvelpuri. Teistes mastides on kahvelpurjed ja topseilid. Marsspurjedele võib fokkmastis lisanduda fokkraa, mis kannab brefokiks nimetatavat raapurje. Sel puhul nimetatakse fokktengi ala- ja ülaosa fokkmarss- ja fokkpraamtengiks, purjesid fokkmarss- ja fokkpraapurjeks ning purjekat praamseilkuunariks. Lähedasi purjelaevatüüpe: Barkantiin Kuunar Brigantiin
Pastor

Pastor (ladina keeles pastor, karjane) ehk (kiriku)õpetaja on protestantlike koguduste vaimulik. Õiguslikult sarnaneb preestriga.
Keriloomade loend

Siin on loetletud keriloomi. Selles nimekirjas on keriloomade liigid ja teised -taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid. Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis: Eestis tavaline – kogu Eestis tavaline või sage Eestis kohati – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane Eestis haruldane – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y karikkerilane (Keratella), perekond vappkerilane (Brachionus), perekond, sgk Brachionidae
Heartbeat

"Heartbeat" on mitme teose pealkiri: "Heartbeat" ("Südameasi"), Suurbritannia seriaal "Heartbeat (Enrique Iglesiase laul)", Enrique Iglesiase laul "Heartbeat (Justsi laul)", Justsi laul
Kallisto

Kallisto (kreeka keeles Καλλιστώ, ladina keeles Callisto) on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju, üks paljudest Zeusi armukestest. Kallisto kasvas üles jahijumalanna Artemise seltskonnas. Nagu teisedki Artemise kaaskondlased, oli ta vandunud neitsiks jääda. Zeus nägi teda, armus temasse, lähenes temale Ovidiuse sõnul oma tütre Artemise kujul ja võrgutas ta. Sellega tõmbas Kallisto endale Hera viha, kes pärast seda, kui Kallisto poja sünnitas, neiu karuks moondas. Teisendi järgi muutis Kallisto karuks Artemis, kui suplemise ajal avastas, et Kallisto on rase: neitsilikku jahijumalannat see pahandas. Poja nimi Arkas tähendabki kreeka keeles karu. Kallisto isa oli Arkaadia kuningas Lykaon, kes muudeti hundiks selle eest, et ta pakkus Zeusile süüa inimese liha, kui jumal teda külastas. Hesiodose sõnul Arkas oligi see laps, kelle Lykaon oli tapnud ja tükkideks lõiganud. Pärast Zeus taaselustas lapse. Kui poeg Arkas suureks kasvas ja jahile läks, juhtis Hera Kallisto tema ette, lootes, et kütt oma ema maha laseb. Viimasel hetkel haaras Zeus karu ja tõstis ta taevasse Suure Vankri tähtkujuks, mida antiikajal kutsuti Suureks Karuks (ladina keeles Ursa Major). Kallisto pojast Arkasest sai arkaadlaste esiisa. Kui ta suri, tõstis ka Zeus tema taevasse Väikese Vankri tähtkujuks, mida antiikajal kutsuti Väikeseks Karuks (ladina keeles Ursa Minor). Herale ei meeldinud, et tema võistlejale sellist au osutati, ja ta veenis Okeanost (või Thetist) mitte lubama karudel teiste tähtede kombel silmapiiri taha merre vajuda. Niisiis on need ainukesed tähtkujud, mis Kreeka laiuskraadil antiikajal pilvitul ööl alati näha olid. Pretsessiooni tõttu see tänapäeval enam nii ei ole. Kui veel Ovidiuse Roomas 1. sajandil vajusid silmapiiri taha üksnes Suure Karu vasaku jala tähed, siis tänapäeval käivad Roomas ja eriti Ateenas silmapiiri tagant läbi Suure Karu mõlemad jalad, nii et Ovidiuse sõnul saab Kallisto oma jalgu ja sääri meres jahutada. Seevastu Väike Karu on kogu aeg nähtav isegi nii madalail laiustel nagu Hongkongis ja Honolulus. Eestis on mõlemad alati näha. Kallisto nimi tähendab kreeka keeles 'kõige ilusam'. On oletatud, et see on Artemise enese epiteet ja kunagine üks jumalanna on kaheks mütoloogiliseks tegelaseks lahknenud. Ateenas oli tõepoolest Artemis Kalliste tempel, kuid nähtavasti alles 3. sajandist eKr, sest ükski varasem Ateena kirjeldus templit ega selle preestreid ei maini. Artemis Kalliste tempel asus väljaspool Dipyloni väravat, Akadeemiasse viiva tee ääres. Aischylos kirjutas tragöödia "Kallisto", mis ei ole säilinud. Alkaios kirjutas komöödia "Kallisto", mis pole säilinud. Ateenas oli antiikajal Deinomenese skulptuur Kallistost. Arkaadlased näitasid turistidele Kallisto hauda. Kujutavas kunstis on Kallistot (harilikult koos Artemisega) jäädvustanud Jacopo Amigoni, François Boucher, Gillis Congnet, Dosso Dossi, Gérard Lairesse, Sebastiano Ricci, Peter Paul Rubens, Antonio Tempesta, Johann Heinrich Tischbein vanem ja Palma il Vecchio. Tizianil on kaks sarnast maali hetkest, kus nümfid avastavad, et Kallisto on rase. Francesco Cavalli kirjutas ooperi "Kallisto" (1651). "Antiikmütoloogia", lk. 295-296 "Antiigileksikon", 1. kd., lk. 229
Kuningriik

Kuningriik on monarhistlik riik, mille peaks on kuningas või kuninganna. Kuningriik võib olla osa keisririigist. Piiramatu kuningavõimuga riigi korral räägitakse absoluutsest monarhiast. Tänapäeval on enamikus kuningriikides konstitutsiooniline monarhia, kus kuninga võim on piiratud (tihti on kuningale jäetud vaid esindusfunktsioonid). Enamasti on kuningad sünnijärgsed, kuid on olnud kuningriike, kus kuningaid valiti (näiteks Poola). Tänapäeva kuningriigid: Bahrein Belgia Bhutan Hispaania Holland Jordaania Kambodža Lesotho Malaisia Maroko Norra Rootsi Saudi Araabia Suurbritannia Svaasimaa Taani Tai Tonga
Põhja suusaalad 1948. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1948. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Šveitsis Sankt Moritzis viiel alal: murdmaasuusatamises (18 km, 50 km ja 4×10 km teatesõidus), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka kui 1948. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 31. jaanuar Kuupäev: 6. veebruar Kuupäev: 3. veebruar Kuupäev: 31. jaanuar–1. veebruar Kuupäev: 7. veebruar Suusatamise maailmameistrivõistlused
Põhja suusaalad 1952. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1952. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Norras Oslos kuuel alal: murdmaasuusatamises meeste distantsidel 18 km, 50 km ja 4×10 km teatesõidus ning esimest korda oli olümpiamängude kavas ka naiste 10 km, kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ühtlasi 1952. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 18. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 14. veebruar Kuupäev: 18. veebruar Suusatamise maailmameistrivõistlused
Trenčín

Trenčín (saksa Trentschin, ungari Trencsén) on linn Slovakkias, Trenčíni maakonna ja Trenčíni ringkonna halduskeskus. Asub Váhi jõe kaldal. Linna on kirjalikes allikates esmamainitud umbes 150. aastal (Leukaristos). Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Trenčíni koduleht
Prešov

Prešov (saksa Eperies / Preschau, ungari Eperjes, russiini Пряшів) on linn Slovakkias, Prešovi maakonna ja Prešovi ringkonna halduskeskus. Asub Torysa jõe kaldal. Prešov on elanike arvult kolmas linn Slovakkias. Slovakid moodustavad 94% elanikkonnast. Mustlasi on 1%, tšehhe 1%, russiine 1% ja ukrainlasi 1%. Teistest rahvustest ja teadmata rahvusega inimesi on kokku 2%. 1247. aastal on kirjalikes allikates esmamainitud (Epuries). Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku Prešovi koduleht
Neft Daşları

Neft Daşları on 1940. aastate lõpus Bakuu lähistele Kaspia merre metallestakaadidele rajatud naftatootjate asula. Püsielanikke pole, naftatöölisi on 4000–5000. Asula venekeelne, eesti keeles nõukogude ajal kasutatud nimi on Neftjanõje Kamni. Byford Dolphin Neft Daşları tutvustus (vene keeles) Artikkel ja fotod asulast (vene keeles) Artikkel "Ogonjokis" (vene keeles)
Utoopia

Utoopia on hüpoteetiline ideaalriik või ideaalne ühiskond. Ka on selle sõnaga tähistatud selliste ühiskondade loomiseks reaalselt asutatud kogukondi. Utoopiaks võidakse nimetada ka mõne sellise riigi või ühiskonna kirjeldust. Kõnekeeles nimetatakse utoopilisteks häid, kuid mingitel põhjustel mitteteostatavaid ettepanekuid. Utoopia vastandiks on düstoopia. Termin pärineb Thomas More'i teosest "De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia", mida tavaliselt teatakse pealkirja "Utoopia" all. More lõi sõna "utoopia" kahest kreekakeelsest neologismist – outopia, mis tähendab mitteeksisteerivat kohta, ja eutopia, mis tähendab head kohta. Anti-utoopia Eutoopia Düstoopia Thomas More, "Utoopia". Inglise keelest tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 2002, nr 11/12, 144 lk; ISBN 9985853083 Francis Bacon, "Uus Atlantis. Valik esseid". Tõlkinud Karin Suursalu; saatesõna: Enn Soosaar. Tallinn: Perioodika, LR 2004, nr 40, 56 lk; ISBN 9985-853-61-X Tommaso Campanella, "Päikeselinn" (La citta del sole). Itaalia keelest tõlkinud ja järelsõna: Kristiina Rebane. Loomingu Raamatukogu 2005, nr 15, 64 lk; ISBN 9985853687 Harald Peep, "Kirjanduslik teekond Arkaadiast Utoopiasse" – Looming 1978, nr 11, lk 1903–11; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis Mihhail Lotman, "Utoopiast ja antiutoopiast" – Postimees: AK: arvamus, kultuur 3. oktoober 2009, lk 6–7
Uetersen

Uetersen on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Pinnebergi kreisis. Uetersen asutati 1234. aastal. Linnaõigused sai 1870. aastal. 13. mail 1987 alustas Mathias Rust Ueterseni lennuväljalt oma lennureisi, millega ta jõudis Islandi kaudu 28. mail Nõukogude Liitu Moskvasse. http://forte.delfi.ee/news/militaaria/1987-mathias-rust-toestas-et-moskva-punane-valjak-on-lihtsalt-lennuvali?id=66199104 Ueterseni koduleht
Ganglioni tsüst

Ganglioni tsüst ehk ganglion või kooljaluu ehk eksostoos on paistetus, mis enamasti tekib liigeste või kõõluste piirkonda jalgadel või kätel. Tsüsti suurus varieerub olenedes selle vanusest ja nad muutuvad tavaliselt põletikulisteks. Kõige sagedasem esinemine on randmel ja sõrmedel või varvastel. Kooljaluuks (ka pätk või surnuluu) nimetatakse hobustel sageli kannaliigese juurde tekkivat luukasvajat.
Endla looduskaitseala

Endla looduskaitseala on kaitseala Pandivere kõrgustiku lõunaosas. Kaitseala piirneb kolme maakonnaga: Järva- (Järva vald), Jõgeva- (Jõgeva ja Põltsamaa vald) ja Lääne-Virumaa (Väike-Maarja vald). Kaitseala suurus on 10 110 hektarit. Piirkonda hakati kaitse alla võtma 1980. aastal, kui loodi kohaliku tähtsusega Norra allikate ja Endla soo kaitseala, millest 1981. aastast moodustati Endla-Oostriku sookaitseala. 1985. aastal loodi sookaitseala ja Tooma Soojaama baasil Endla riiklik looduskaitseala iseloomulike sooalade ja Pandivere kõrgustiku karstiallikate kaitsmiseks. Kaitse rõhuasetus on ka looduskaitsealaks reorganiseeritud maa-alal samasugune. Kaitsealal asub palju jäänukjärvi, millest suurim on Endla Sinijärv. Ühed tähtsaimad kaitseala objektid on rabad: Endla raba, Oostriku soo, Rummallika raba, Kanamatsi raba, Linnusaare raba, Kaasikjärve raba, Männikjärve raba, Toodiksaare raba ja Punaraba. Turbakihi paksus võib ulatuda kuni 8 meetrini. Linnusaare raba on loodusreservaat. Kaitseala territooriumil pesitseb umbes 180 liiki linde, 42 liiki imetajaid, taimeliike on sealt leitud umbes 450. Aastast 1997 kuulub Endla looduskaitseala Ramsari-alade nimekirja. Kaitseala vööndeid: Järvealuse piiranguvööönd Piibe piiranguvöönd Linnusaare loodusreservaat ... Männikjärve raba Kaasikjärve raba Endla järv Sopa allikas Sopa allikas Vaade Männikjärve raba tornist Üks Metsanurga allikatest Oostriku jõgi talvel Põltsamaa jõgi Endla looduskaitsealal Vilbaste siniallikas talvel Purskav allikas http://www.obs.ee/~maris/endla/endla1.html Endla looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 08.04.2018) Endla looduskaitseala Eesti kaitsealade kodulehel Endla looduskaitseala kaitse-eeskiri
Põhja suusaalad 1960. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1960. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid USA-s Squaw Valleys kaheksal alal: murdmaasuusatamises meestel oli kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 10 km ja 3x5 km teatesõit, kahevõistlus ja suusahüpped). Võistlused olid ka kui 1960. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 23. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 27. veebruar Kuupäev: 25. veebruar Kuupäev: 20. veebruar Kuupäev: 26. veebruar Kuupäev: 22. veebruar Kuupäev: 28. veebruar