laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oranienburg

Oranienburg on linn Saksamaal Brandenburgi liidumaal, Oberhaveli kreisi keskus. Asub Haveli jõe ääres, 35 km Berliinist põhja pool. Oranienburg on rajatud 12. sajandil. 1216. aasta on teda mainitud nimega Bötzow. Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelm kinkis Bötzowi ümbruse 1650. aastal oma naisele Oranje-Nassau krahvi tütrele Luise Henriettele ja lasi sinna ehitada hollandipärase lossi. 1653. aastal nimetati Bötzow Oranienburgiks. 1933. aastal rajasid natsid linna Sachsenhauseni koonduslaagri. Oranienburg on Berliini S-Bahni liini S1 lõpp-peatus. Friedrichsthal Germendorf Lehnitz Malz Oranienburg (Kernstadt) Sachsenhausen Schmachtenhagen Wensickendorf Zehlendorf Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Oranienburgi koduleht
Euglenozoa

Euglenozoa on suur rühm viburitega protiste. Siia kuulub nii vabalt elavaid vorme, samuti parasiite, kes võivad nakatada ka inimesi. Euglenozoa on jagatud kahte suurde alamrühma (klassi): eugleniidid (Euglenoidea) ja kinetoplastiidsed (Kinetoplastea). Eugleniidid on üherakulised, enamasti 15–40 µm pikad. Euglenozoa elavad nii meres kui ka magevees.
Rajiv Gandhi

Rajiv Gandhi (20. august 1944 Bombay, India – 21. mai 1991 Sriperumbudur Madrase lähedal, Tamil Nadu, India) oli iseseisva India 6. peaminister (1984–1989). Ta oli Indira Gandhi ja Feroze Gandhi poeg. Peaministriks sai ta pärast seda, kui ta ema oli mõrvatud. Ka ta ise langes Tamili tiigrite korraldatud atentaadi ohvriks. Ta abikaasa oli Itaalia päritolu Sonia Gandhi, kes on India Rahvuskongressi president 1998. aastast tänapäevani.
Bengt Gustav von Rosen

Bengt Gustav von Rosen (1665–1725) oli baltisaksa poliitik. Bengt Gustav von Rosen sündis Tallinna asehalduri Axel von Roseni ja Helene Dorothea von Wrangelli pojana. Rosen teenis Rootsi sõjaväes, kus sai lõpuks majori auastme. 1702–1705 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik. Talle kuulusid Roosna-Alliku, Mäo, Vodja ja Viisu mõis. 1693. aastal abiellus Rosen kindralleitnant Hans von Ferseni tütre Magdalena Elisabeth von Ferseniga. Neil oli kolm tütart: Margaretha Anna von Rosen (1695–1731), Roosna-Alliku mõisnik, abiellus 1721 Haljava mõisniku ja maanõuniku, vabahärra Georg Johann von Stackelbergiga (surn.1766). Katharina Elisabeth von Rosen (1707–1775), Mäo ja Vodja mõisnik, abiellus 1727 rüütelkonna peamehe vabahärra Adam Friedrich von Stackelbergiga. Brita Eleonora von Rosen (surnud 1746), Viisu mõisnik, abiellus 1727 Kukruse mõisniku ja maanõuniku Kaspar Friedrich von Engelhardtiga (surn.1768). Rosen / Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 2 , Görlitz, 1930, lk. 174-175 Elisabeth von Rosen, Bogislaus Rosen aus Pommern, 1572-1658: Stammvater des estländischen Geschlechts der "weiszen"Rosen, Familienverband der "weiszen" Rosen, O./ü. „Ilutrükk“, Tartu, 1938, seite 623 ID puudub veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Moritz Engelbrecht von Kursell

Moritz Engelbrecht von Kursell (21. juuni (vkj 10. juuni) 1744 Ehmja mõis – 13. oktoober (vkj 2. oktoober) 1799 Esna mõis) oli baltisaksa poliitik. Moritz Engelbrecht von Kursell sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Christopher Engelbrecht von Kurselli ja Gertrude Sophie von Schwengelmi pojana. 1767–1777 oli ta Eestimaa rüütelkonna kantselei majandussekretär, 1783. aasta jaanuarist kuni oktoobrini Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1783–1786 kubermangu aadlimarssal ning 1783−1796 Tallinna südametunnistuskohtu president. Ta oli ka Toomkooli kuraator ja tegelik riiginõunik. Kursellile kuulus Esna mõis. Moritz Engelbrecht von Kursell abiellus rüütelkonna peamehe Adam Friedrich von Stackelbergi tütre Helene Elisabeth von Stackelbergiga. Kursell Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Kertš

Kertš on linn Ukrainas Krimmi poolsaare idatipus, Kertši poolsaarel. Asub Kertši väina ääres. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub de facto Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale. Kertši kohta kasutati Venemaa Keisririigi ajal nime (Керчь-Еникал) Kertš-Jenikal. Kreeka kolonistid asutasid Kertši kohale 7. sajandil eKr Pantikapaioni linna. 2001. aastal oli Kertši elanikest venelasi 78,7%, ukrainlasi 15,4%, krimmitatarlasi 1,9%, valgevenelasi 1,1%, moldaavlasi 0,2% ja poolakaid 0,1%. Kertši koolitulistamine Q126688840 Veebikaamera pilt Kertši linna kaldapealselt Kertši koduleht
Hea Tahte mängud

Hea Tahte mängud (inglise keeles Goodwill Games) olid rahvusvahelised spordivõistlused, mida korraldati kokku kuus korda aastatel 1986–2001. Hea Tahte mängud algatas USA suurärimees Ted Turner 1986. aastal pärast 1980. ja 1984. aasta olümpiaboikotte. Pärast Nõukogude Liidu sõjalist sissetungi 1979. aastal Afganistani otsustasid USA ja paljud teised lääneriigid boikoteerida Moskvas korraldatud XXII olümpiamänge, mille tulemusel omakorda NSV Liit ja tema liitlasriigid keeldusid osalemast Los Angeleses peetud 1984. aasta olümpiamängudel. Esimestel Moskvas 1986. aastal toimunud Hea Tahte mängudel osales üle 3000 sportlase 79 riigist, kus võisteldi 182 spordialal. Uued maailmarekordid tegid Sergei Bubka teivashüppes, Jackie Joyner-Kersee seitsmevõistluses ning Michael Hübner ja Erika Salumäe meeste ja naiste 200 meetri trekisõidus. Rekordid sündisid ka 1990. aasta mängudel Seattle'is: Mike Barrowman püstitas maailmarekordi 200 m rinnuliujumises ja Nadežda Rjaškina 10 km käimises. 1994. aasta Hea Tahte mängud toimusid Peterburis Venemaal pärast iseseisvumist Nõukogude Liidu lagunemise tulemusel. Venelased püstitasid viis maailmarekordit tõstmises. Need mängud olid esimene rahvusvaheline spordiüritus, kus oli esindatud rannavõrkpall. Rannavõrkpallist sai hiljem olümpiaala 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas. Viimasteks Ted Turneri korraldatud mängudeks jäid 1998. aastal New Yorgis ja selle lähedal toimunud mängud, kus suursündmuseks oli Jackie Joyner-Kersee neljas järjestikune seitsmevõistluse võit ja USA meeskonna maailmarekord 4×400 m teatejooksus. Ted Turner müüs mängude korraldamise õigused hiljem Time Warneri Austraalia kontorile, kes korraldas viimaseks jäänud mängud 2001. aastal. Hea Tahte mängud
Apia

Apia on Samoa pealinn. Apia asub Samoa suuruselt teise saare Upolu põhjarannikul. Apia geograafilised koordinaadid on 13° 50' lõunalaiust ja 171° 45' läänepikkust. Apia on riigi peamine sadam ja ainus suur linn (üle 10 000 elaniku). 2005. aasta seisuga elas linnas 40 400 inimest. Nimi "Apia" on kahetähenduslik. Kõigepealt tähendab ta endist küla, millest kasvas välja Apia linn ja mis andis linnale ka oma nime. Sellel asulal on oma linnapea. Teiseks võidakse selle all mõista linnastunud ala, mis on mõnevõrra suurem. Seda viimast nimetatakse üldjuhul City of Apia ja 2001. aastal elas seal 58 800 inimest. Apia asub Vaisigano jõe suudmes looduslikus sadamapaigas kitsal rannaribal ookeani ja Vaea mäe vahel. Linna keskosa kõrguseks merepinnast loetakse 2 meetrit, Vaea mäe kõrgus on 472 meetrit. Apia asutati 1850. aastatel. 15. märtsil 1889 juhtus sadamas õnnetus, kui sadamas oli 7 Saksamaa, USA ja Suurbritannia laeva ja sadamale lähenes taifuun. Tarvis oli sadamast põgeneda, kuid ükski laev seda ei teinud, arvates, et seda, kes esimesena jalga laseb, peetakse argpüksiks. 6 laeva läks põhja rohkem kui 200 meremehega, üksnes Briti ristleja Calliope pääses vaevu, suutes pärast tormi arendada kiirust kõigest 1 sõlm. Kirjanik Robert Louis Stevenson veetis oma elu 4 viimast aastat Apias. Ta on maetud Vaea mäele, kust avaneb vaade üle linna ja sealhulgas tema kodule, mille ta ehitas ja kus on praegu tema muuseum. Apias on suhteliselt hea teedevõrk. Enamik teid on kattega. Liiklus on parempoolne. Kiiruspiirangud on üsna suured: kesklinnas 25 miili tunnis (40 km/h), ülejäänud linnas 35 miili tunnis (56 km/h), eriolukordades 15 miili tunnis (24 km/h). Apias ei ole ronge ega tramme, selle asemel on hea bussiliiklus ja palju taksosid. Kohalikud elanikud kõnnivad linna piires ja kaugemalegi üldjuhul jala. jalgrattaid ja mootorrattaid on vähe. Eraautode arv suureneb ja seetõttu on viimastel aastatel hakanud kesklinnas tekkima liiklusummikud. Lennujaam on Apiast 40-minutilise autosõidu kaugusel läänes. See on Faleolo lennujaam. Varem töötas linnalähedane Fagali lennujaam, kust väljusid siselennud ja rahvusvahelised lennud Ameerika Samoa keskusse Pago Pagosse, kuid see on nüüd suletud. Apias on lennukompanii Polynesian Airlines peakorter. Apia sadam on Samoa suurim sadam. Sealt väljuvad korralised laevaliinid Tokelaule ja Akeerika Samoale. Apias on 12 keskkooli (kolledžit) ja 5 põhikooli. Kõik põhikoolid on kristlikud ja neid hoiavad käigus kirikud. Apias asub kolm ülikooli: Samoa Riiklik Ülikool, Lõuna-Vaikse Ookeani Ülikool ja Okeaania Meditsiiniülikool.
Gustav Reinhold von Löwen

Gustav Reinhold von Löwen (8. detsember 1690 – 17. juuli 1766) oli baltisaksa sõjaväelane ja poliitik, parun. Gustav Reinhold von Löwen sündis Friedrich von Löweni ja Christina Elisabeth von Nierothi pojana. Ta astus sõjaväkke ja sai kindralmajori auastme Peeter III Holsteini kaardiväes. 1734–1737 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik. Gustav Reinhold von Löwen abiellus kindralleitnant Wolmar Anton von Schlippenbachi tütre paruness Siri Helena von Schlippenbachiga (surnud 1730). Abielust sündisid: Friedrich von Löwen (1725–1800) Vene kindralleitnant ja kammerhärra, viimane Koluvere Löwen Gustav Reinhold von Löwen (1727–1734) Tallinna Toomkoguduse kirikuraamat TLA.237.1.23:126 Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Eurolaul 1993

"Eurolaul 1993" oli 1. Eurolaulu võistlus. Sellel valiti Eestit 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. Kuna Eesti oli aga üks seitsmest riigist, kes soovis 1993. aastal esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlusel osaleda, korraldati eelvalik Eurovisioonile pääsevate riikide arvu vähendamiseks kolmele riigile, kes pääsevad võistluse finaali mais. 15. jaanuaril 1993 kinnitas Eesti Televisioon, et kavatseb 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel osaleda. Eesti rahvusringhääling kandis üritust üle Eestis ja korraldas valimisprotsessi. Koos Eurovisioonil osalemisega teatas ringhääling ka riigi esindaja Janika Sillamaa ja avaldas, et konkursi laul valitakse välja riikliku finaali kaudu. 15. jaanuaril 1993 teatas ETV, et on valinud Janika Sillamaa esindama Eestit 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Koos laulja väljakuulutamisega teatas ETV, et laulu valimiseks toimub Eesti eelvooru finaal. ETV korraldas laulude esitamise konkursi 15. jaanuarist kuni 5. veebruarini 1993. Eesti eelvooru finaal Eurolaul peeti 20. veebruaril 1993 Tallinnas Eesti rahvusringhäälingu stuudios, Eurolaulu saatejuhiks oli Mart Sander. Võidulauluks valis profižürii "Muretut meelt ja südametuld", mis konkureeris 1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele ühele kolmest kohast. Nõukogude Liidu ja Jugoslaavia lagunemisega iseseisvus palju riike, kes tahtsid Eurovisiooni lauluvõistlusel osaleda. Uute riikide võistlusel osalemise soovi pärast oli Euroopa Ringhäälingute Liit sunnitud korraldama uue eelvooru, et võistlusel ei osaleks liiga palju riike. 1993. aasta konkursi jaoks otsustas EBU korraldada ühekordse konkursi, et valida välja kolm riiki, kes ühinevad 22 riigiga, kes juba Eurovisiooni lauluvõistlusel osalevad. Ida-Euroopa riikide poolfinaal toimus 3. aprillil Sloveenias Ljubljanas Sloveenia ringhäälingu Radiotelevizija Slovenija (RTV SLO) telestuudiotes. Koha eest Eurovisiooni finaali, mis toimus 15. mail 1993, võistles kokku seitse riiki, sealhulgas Eesti. Janika Sillamaa sai kokku 47 punkti, millega ta sai 5. koha ega pääsenud Iirimaale Eurovisiooni finaali.
Eurolaul 1994

Eurolaul 1994 oli 2. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. Eurolaulul osales esimest korda mitu artisti, Silviga Vraiti "Nagu merelaine" valiti žürii poolt Iirimaale Eestit esindama. Võistluses jäi Vrait aga 24. kohale (ehk eelviimasele), saades punktiarvestuses vaid kaks punkti ja edestades vaid Balti riiki Leedut. Eurolaul 1994 toimus 26. veebruaril 1994 Tallinna Linnahallis, saadet juhtisid Reet Oja ja Guido Kangur. Erinevalt eelmisest aastast osales Eurolaulul mitu artisti, kokku oli 10 laulu. Pearu Paulus esitaks kaks laulu, Evelin Samuel esitas kolm. Pearu Pauluse ja Hedvig Hansoni "Kallim kullast" jäi lõppkokkuvõttes napilt alla Silvi Vraiti "Nagu merelaine", konkursi võitis Vrait, kes pälvis õiguse esindada Eestit Dublinis. Finaalis hääletanud žürii koosseisu kuulusid Kare Kauks, Faime Jurno, Uno Loop, Lagle Mäll, Erik Morna, Toomas Vanem, Olav Osolin, Heidy Tamme, Helgi Erilaid, Lembit Ulfsak, ​​Tarmo Kruusimäe, Maian Kärmas, Kaidi Klein, Peeter Vähi, Indrek Sei ja Cathy Korju. Eurovisiooni finaalis esines Silvi Vrait pärast Šveitsi ja enne Rumeeniat kümnendana. Eesti laul sai 2 punkti ning 25 konkurendi seas 24. koha.
Ubagan

Ubagan (vene Убаган) on jõgi Aasias. Algab Turgai lavamaalt. Ülemjooksul voolab kirdesse, seejärel laskub Turgai orgu ja voolab seal põhja. Suubub paremalt Tobolisse. Pikkus 376 km.
Morpheus

Morpheus (ladina keeles Morpheus) on Vana-Kreeka unenäojumal, unejumal Hypnose poeg, kes ilmutas ennast inimeste unenägudes enamasti inimkujul. Morpheus on see, kes vormib meie unenägusid, andes neile kuju (kreeka keeles morphai). Hämaralt valgustatud koopas moonide keskel asuvas eebenipuust voodis lamav Morpheus ei mängi kreeka mütoloogias suurt rolli. Tuntuks on ta saanud pigem Ovidiuse peateose "Metamorfoosid" kaudu. Morpheuse nimest on tuletatud sõna morfiin.
Aabra järv

Aabra järv (ka Aabri järv, Peetra järv, Raudjärv, Raudnurme järv, Peetva järv) on järv Võrumaal Rõuge vallas Tallikese järvest 1 km lääne pool. Järv asub Haanja looduspargis. Aabra järv Eesti looduse infosüsteemis
Aardla järv

Aardla järv (ka Ardla järv, Aardlajärv) on järv Tartumaal Kastre ja Kambja valla piiril. Järve ümbritseb Aardla polder. Järvekoosluse, eriti lindude, kaitseks moodustati 1991. aastal Aardla järve botaanilis-ornitoloogiline kaitseala. 2014 laiendati oluliselt kaitseala piire ja sellega moodustati Ropka-Ihaste looduskaitseala. Aardla linnutorn Aardla järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 23. jaanuaril 2015)  Aardla järv (EE 1932) – alliktekstid Vikitekstides
Rockpiraadid

"Rockpiraadid" on ansambli Vennaskond 1992. aasta septembris kassetil ilmunud kogumik. Lindistatud Helsingis ja Kopenhaagenis. Vokaal – Tõnu Trubetsky Kitarr – Anti Pathique, Allan Vainola, Jüri Klyszejko Bass – Mait Vaik, Tom Kinkar Trummid – Hindrek Heibre, Ivo Schenkenberg noorem (Heli – Hendrik Sal-Saller) "Tütarlaps mustas" (Tõnu Trubetsky; kitarrisoolo Allan Vainola) "Ajastu" (Trubetsky/Doris Kareva; kitarrisoolo Vainola) "Riia mu arm" (Vainola/Trubetsky) "Kassid ja koerad (Vainola/Trubetsky & Villu Tamme) "Surm Pariisis" (Vainola/Mait Vaik) "Suhkruga tee" (Trubetsky/Priidu Beier) "Sine" (Trubetsky) "Ma armastan Ameerikat" (Andrus Lomp/Trubetsky) "Maailma lõpus on kohvik, kus kunagi kohtume kõik" (Vainola & Vaik/Trubetsky; idee Andres Rodionov) "Minu kodu on mu kindlus" (Ivo Schenkenberg noorem) "Lend" (Vaik; kitarrisoolo Vainola) "Death in Paris" (Vainola/Vaik & Trubetsky) "Ootame sind Pimedusemaal" (Jüri Klyszejko/Trubetsky) "Appi! Ma vajan armastust!!!" (Trubetsky) "Öine valgus" (Vaik) Laulude sõnad Eesti Ansamblite Andmebaas
Aasa paisjärv

Aasa paisjärv on paisjärv Pärnumaal Tori vallas. See on paisutatud Räägu oja peale. Aasa paisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30. aprillil 2015)
Aastejärv

Aastejärv (ka Aastajärv) on umbjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas. Aastejärv keskkonnaportaalis
Insener Garini hüperboloid (laul)

"Insener Garini hüperboloid" (Allan Vainola/Aleksei Tolstoi/Tõnu Trubetsky) on ansambli Vennaskond 1993. aasta juulis ilmunud albumi "Usk. Lootus. Armastus." üks menukamaid laule. Laulusõnad Muusikavideo YouTube'is
Insener Garini hüperboloid

"Insener Garini hüperboloid" (vene keeles "Гиперболоид инженера Гарина") on vene kirjaniku Aleksei Tolstoi aastatel 1926–1927 kirjutatud ulmeromaan. Raamatu venekeelne esmatrükk ilmus 1927. aastal. Eesti keelde tõlkis teose Artur Gross ja see ilmus 1958. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" koos Aleksei Tolstoi romaaniga "Aeliita". Teos inspireeris Eesti ansamblit Vennaskond avaldama samanimelise laulu ja plaadi. Nõukogude liidu rokkansambel Kino oli algselt tuntud nime all "Garin ja hüperboloidid" (vene keeles "Гарин и Гиперболоиды"). Vene insener Pjotr Petrovitš Garin leiutab võimsa laserkiireaparaadi "hüperboloidi". Tema teisik mõrvatakse ja inimesed proovivad hüperboloidi talt ära osta või teda tappa. Garin põgeneb Pariisi, kus ta kohtub Zoja Monrose'iga, kellesse ta armub. Garin paljastab Zojale oma plaani – saada maailma valitsejaks. Ta plaanib teha inimestele ajuoperatsiooni, mille tagajärjel saaksid neist arutud orjad, kes oleks nõus ööd ja päevad töötama. Samas valiks ta inimeste seast välja mõned, kes elaksid kirjeldamatus luksuses ning mugavuses. Garin võtab vangi Ameerika Ühendriikide kodaniku, keemiakuninga mr. Rollingu, ning pressib talt välja suure hulga raha. Hõivanud ühe saare Atlandi ookeanis laseb Garin sinna ehitada kaevanduse. Ta eesmärk on murda Maa koore sügavamatesse kihtidesse, kus leidub piiramatus koguses kulda. Garin müüb kulda üliodavalt ning devalveerib seeläbi kõik valuutad ning tekitab kaose, mille käigus ta ennast diktaatoriks kuulutab. Samal ajal organiseerib Nõukogude kommunist Šelga töörahva revolutsiooni, võtab üle Kullasaare ning ärgitab ka teiste maade proletaarlased mässama. Garin põgeneb ning saab ulgumerel kokku Zojaga. Nende laev sattub tormi kätte ja puruneb. Zoja ja Garin jäävad ellu ning satuvad üksikule saarele, kuhu nad nähtavasti elu lõpuni ka jäävad. "Kino (ansambel)", Vikipeedia, 8. oktoober 2023, vaadatud 24. aprillil 2024
Augjärv

Augjärv (ka Aukjärv, Aukõrve järv) on rabajärv Harjumaal Kuusalu vallas. Augjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 1. veebruaril 2015) Kents, Jakob. Eesti "kõrve"-nimelised kohad - ürgse maastiku ja asustusloo ilmendajad. Kogumikus: Kents, Jakob. Kool ja maastik. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007, lk 150.
Diby järv

Diby järv ehk Dibyträske (ka Dibö järv, Träski järv) on järv Läänemaal Vormsil Diby külas Diby poolsaarel. Järve kaldajoone pikkus on 1742 m. Järvest umbes 200 m kirdesse jääb Diby laht, umbes 500 m läände Austurvike. Järv on soolatoiteline rannikujärv. Järv jääb Vormsi maastikukaitseala Diby piiranguvööndisse. Vormsi saare järvede hulgas on ta suuruselt kolmas järv. Diby järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Diby järve keskkonnaregistri kood on VEE2038200. Saartega on pindala 10 ha. Diby järv keskkonnaportaalis
Nepean

Nepean on mitme koha nimi. Need kohad on nime saanud Evan Nepeani järgi. Nepean, Kanada pealinna Ottawa linnaosa, endine vald Nepeani saar, saar Vaikses ookeanis Norfolki saare lähedal Nepeani jõgi, jõgi Austraalias ...
Darwini mäed

Darwini mäed on mäestik Tulemaal. Kulgeb Tulemaa saare lõunarannikul ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 2488 meetrit (Darwini mägi).
Härmäjärv

Härmäjärv (ka Armojärv) on järv Võrumaal Rõuge vallas. Härmäjärv keskkonnaportaalis
Rafidiofüüdid

Rafidiofüüdid (Raphidiophyceae või Chloromonadophyceae) on stramenopiilide (heterokontide) klass, kuhu kuulub väike rühm eukarüootseid vetikaid. Rafidiofüüte on leitud nii mage- kui mereveest. Kõik rafidiofüüdid on üherakulised, mille suurus on suhteliselt suur (50–100 μm), kuid neil puudub rakukest. Neil on üks viburite paar. Rafidiofüütide rakus on arvukalt ellipsikujulisi kloroplaste, mis sisaldavad klorofülli a, c1 ja c2. Teistest stramenopiilidest erinevalt ei ole rafidiofüütidel arenenud fotoretseptorisüsteemi (või silmtäppi). Eesti magevetes eluneb rafidiofüütide klassi kuuluv tativetikas (Gonyostomum semen). Vetika massiline esinemine veekogudes võib põhjustada allergiat ja lööbeid.
Kolkata

Kolkata (varem Calcutta) on linn Indias, Lääne-Bengali pealinn. Asub Gangese deltas Hugli jõe ääres. Kolkata oli 1911. aastani Briti India pealinn. Kolkata jaguneb 15 linnarajooniks ja 141 linnaosaks. Kolkata linnastus elab ligi 15 miljonit inimest. See on suuruselt kolmas India linnastu. 2001. aastal muudeti linna ingliskeelne nimi Kolkataks. Püha Ema Teresa Kolkata Püha Pauluse katedraal https://www.kmcgov.in/KMCPortal/jsp/KolkataStatistics.jsp https://www.kmcgov.in
Anžero-Sudžensk

Anžero-Sudžensk on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Kemerovo ja Tomski vahel. Anžero-Sudžensk moodustati kahe raudteeäärse töölisküla liitmise teel 1928. aastal. Linnaõigused sai 1931. aastal. Linn on üks Kuzbassi söekaevanduste keskusi. http://anzhero.ru/ http://www.asgs.ru/
Kartetš

Kartetš (saksa keeles Kartätsche) on väikeste pliist ümarkuulide kogum kuuli läbimõõduga alates 5,5 mm. Kartetšilaenguks või kartetšiks nimetatakse ka ümarkuulidega täidetud suurtükimürsku, vahel ka sileraudse püssi padrunit (kartetšipadrun). Kartetši kasutati suurtükilaskemoonana vastase elavjõu hävitamiseks alates 14. sajandist kuni 19. sajandi alguseni, mil see asendati šrapnelliga. Kartetš oli efektiivne suurtükkide tõrjerelaskemoon lähivõitluses kuni 300 meetrit. Kartetšipadrunid on tänapäeval kasutusel sileraudsetes jahirelvades ja pumppüssides.
Engli järv

Engli järv (ka Engle järv, Tiglitsa järv, Beržini järv, Tikliste järv, Tiklase järv, Tiglase järv, Tihklase järv) on järv Võrumaal Setomaa vallas. Engli järv keskkonnaportaalis Engli järv veebiportaalis eestigiid.ee
Ördi järv

Ördi järv (ka Öördi järv) on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas. Järv asub Soomaa rahvuspargi territooriumil Öördi raba idaserva lähedal. Tegemist on Soomaa suurima veekoguga. Ördi järv on jäänukjärv, mis on alles jäänud palju suurema veekogu soostumise tulemusena (nüüdseks on sellest saanud Öördi raba). Järve pindala on 6 ha, pikkus 300 m ja laius 260 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Ördi järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 05.10.2016) Kaldur, Marko (2016). Avasta Soomaa. Tänapäev. Ördi järv keskkonnaportaalis (vaadatud 05.10.2016) Ördi järv Eesti looduse infosüsteemis Ördi järv keskkonnaportaalis
Öökulli järv

Öökulli järv (ka Öökulli paisjärv) on tehisjärv Raplamaal Rapla vallas Valtu külas. Öökulli järv on allika- ja sadeveetoiteline. Järv on kanaliga ühendatud Vigala jõega. Kanalile rajatud pais takistab järve tühjaksvoolamist Vigala jõkke. Suurvee ajal on võimalik ka jõevee sissevool järve. Järve lasi rajada Valtu mõisnik mõisa pargi alale. Nõukogude perioodil laiendati järve põhja poole. Järv on kohalikele elanikele oluline puhke- ja supluskoht. 2014. aastal kasvas järv peaaegu kinni kanada vesikatku taimemassi vohamise tõttu. Öökulli järv Eesti looduse infosüsteemis "Valtu-Viva OÜ vee erikasutusloa taotlus, 07.10.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.02.2015. Vaadatud 8.02.2015. "Valtu rahvas püüab päästa järve katkuna leviva taime käest. Raplamaa Sõnumid, 29.10.2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.02.2015. Vaadatud 8.02.2015. Valtu külas asuv Öökulli järv vajab puhastamiseks toetust. Rapla vald. Uudised, 19.11.2014
Ärgessoo järv

Ärgessoo järv (ka Ärgesoo järv, Kõrtsisoo järv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas. Ärgessoo järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 3. jaanuaril 2015)
Padura loik

Padura loik (ka Padura järv, Padura soo) on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas. Padura loik keskkonnaportaalis, vaadatud 30.07.2018.
Akupatarei

Akupatarei ehk akumulaatorpatarei on ehituslikku tervikut moodustav rühm elektriliselt ühendatud ühetüübilisi elektriakumulaatoreid, et saada kõrgemat pinget või tugevamat voolu. Ühetüübilised akumulaatorid (akuelemendid) ühendatakse järjestikku ehk jadamisi kõrgema pinge saamiseks; paralleelselt ehk rööbiti tugevama voolu saamiseks; kombineeritult ehk segaühenduses – kui on tarvis suurendada nii pinget kui ka voolutugevust. Patarei Keemiline vooluallikas