laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora. Loosimine toimus 17. juunil 2008. Sulgudes võistkonna liiga tase. 1 Keskerakonna JK loobus. 2 Kehra JK Tempori loobus. 3 Pärnu Kalevi SK loobus. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Meistriliiga (1): Tallinna FC Flora, Tallinna FC TVMK, Narva JK Trans, Viljandi JK Tulevik, JK Sillamäe Kalev Esiliiga (2): FC Kuressaare, Lasnamäe FC Ajax, Valga FC Warrior, Kiviõli Tamme Auto II liiga (3): Tallinna FC Anži, Kohtla-Järve JK Alko, Tartu FC Santos, Tabasalu Palliklubi, Sörve JK, FC Tarvastu, Türi Ganvix JK, Valga FC Warrior II III liiga (4): Saue JK, Tallinna JK Piraaja, Lasnamäe FC Ajax Veteranid, Tallinna Eurouniv FC, Tallinna FC EBS Team, Tartu Ülikool Fauna, Tartu FC Metec, Jõgeva SK Noorus-96, Kuusalu JK Rada, Maardu Esteve, Tallinna JK Kotkad, Tallinna FC Atletik, FC Toompea, Kohila JK Püsivus, FC Haiba, FC Lelle, Pärnu JK Vaprus III IV liiga (5): Tallinna FC HansaNet.ee, Tallinna SC Enter, Tallinna FC Soccernet, Tartu Quattromed, FC Otepää, Tallinna FC Twister, Järvakandi JK Tribling, Pärnu WC Guwalda, FC Kose, Emmaste JK Dagöplast Loosimine toimus 24. juulil 2008. 4 FC Haiba loobus. Loosimine toimus 20. augustil 2008. 5 Pärnu JK Vaprus kasutas diskvalifitseeritud mängijat Maidu Pakki. Esialgne tulemus (9:0) muudetud -:0 Türi Ganvix JK võiduks. Loosimine toimus 11. septembril 2008. Loosimine toimus 1. märtsil 2009. Loosimine toimus 16. aprillil 2009. Tallinna FC Flora v Nõmme JK Kalju http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=116 Loositi 2008/09. a. Eesti Karika veerandfinaalid http://jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=278 Loositi poolfinaalpaarid Info Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Meistriliiga (1): FC Kuressaare, Lasnamäe FC Ajax, Tallinna FC Flora, Narva JK Trans, Pärnu JK Vaprus, Tartu JK Maag Tammeka, Tallinna FC Levadia, JK Tallinna Kalev Esiliiga (2): FC Elva, Tallinna FC Flora II , Viljandi JK Tulevik II, Nõmme JK Kalju, JK Sillamäe Kalev, Valga FC Warrior, Tartu JK Maag Tammeka II II liiga (3): Nõmme JK Kalju II, HÜJK Emmaste, Valga FC Warrior II, Võru JK, Narva JK Trans II, Virumaa JK Rakvere, Kuusalu JK Rada, Kiviõli Tamme Auto, Tartu JK Maag Tammeka III, Tallinna JK Piraaja, FC Klooga III liiga (4): Saue JK, Tallinna SC Enter, Türi Ganvix JK, Rapla JK Atli, Põlva FC Lootos, Kohila JK Püsivus, FC Hansa United, FC Haiba, Tallinna Eurouniv FC, FC Ühinenud Depood, Paide FC Flora, Tallinna FC Anži, Tallinna FC EBS Team, Maardu Esteve, Tallinna ESK Sport IV liiga (5): Tallinna FC Soccernet, Tallinna FC Eston Villa, Virumaa JK Tapa, Pärnu WC Guwalda, FC Toompea, Kristiine JK, Trummi SK, Tallinna JK Jalgpallihaigla, FC Otepää, Kehra JK Tempori, Tallinna United FC, Tallinna FC Reaal, Operi Jalgpallikool, FC Lelle, Tallinna FC Twister, Tartu JK Rock & Roll Tallinna FC Flora v Tartu JK Maag Tammeka http://jalgpall.ee/cup.php?b=KV&page_id=31&year=2008
Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia. Järgmises voorus: Tartu JK Maag > Tartu JK Maag Tammeka Tallinna FC Levadia v Narva JK Trans
Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC TVMK. Tallinna FC TVMK v Tallinna FC Flora
Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia. Tallinna FC Levadia v Tallinna FC TVMK
Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia. Järgmises voorus: Maardu FC Levadia > Tallinna FC Levadia Tallinna FC Levadia > Tallinna FC Levadia II Kohtla-Järve FC Lootus > Alutaguse FC Lootus Tallinna FC Levadia v Tallinna FC TVMK
Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC TVMK. Tallinna FC TVMK v Tallinna FC Flora
Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Levadia. Tallinna FC Levadia v Maardu FC Levadia
Eesti jalgpalli 2000/2001. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2000/2001. aasta karikavõistlused võitis Narva JK Trans. Järgmises voorus: FC Maardu > Tallinna FC Levadia. FC Viljandi > FC Elva. Narva JK Trans v Tallinna FC Flora
Eesti jalgpalli 1999/2000. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1999/2000. aasta karikavõistlused võitis Maardu FC Levadia. Tallinna FC Lantanat asendab järgmises voorus FC Valga. Lelle SK'd asendab järgmises voorus Pärnu JK Tervis. Maardu FC Levadia v Viljandi JK Tulevik
Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused võitis Maardu FC Levadia. Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: II liiga (3): Kärdla FC Hiiu Kalur, FC M.C. Tallinn, FC Lelle III liiga (4): Viljandi JK Tulevik II, Järvamaa JK, JK Karksi FC Maardu on järgmises voorus nimega Maardu FC Levadia. JK Tallinna Sadam on järgmises voorus nimega FC Maardu. Maardu FC Levadia v Viljandi JK Tulevik
Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora. 1 Lasnamäe JK loobus. Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: II liiga (3): Tallinna KSK Vigri, Märjamaa Kompanii, Keila JK III liiga (4): Tallinna JK Alvigo, Kehra JK Tempori, Maardu FS Juunior, Narva FK Baltika IV liiga (5): Maardu Veteranid 2 JK Muuga Sadam ja Narva FK Baltika loobusid. 3 Tallinna JK Vall võitis mängu, kuid loobus hiljem. Rapla JK Atli pääses 1/8-finaali. 4 Tallinna Jalgpallikool loobus. Tallinna FC Flora v Tallinna FC Lantana
Eesti jalgpalli 1996/1997. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1996/1997. aasta karikavõistlused võitis JK Tallinna Sadam. Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: II liiga (3): Märjamaa Kompanii, Valga Lokomotiiv, Kärdla Linnameeskond, Tallinna JK Dokker, Tartu JK Merkuur III liiga (4): Viljandi MSK IV liiga (5): FC M.C. Tallinn, Mikitamäe JK Micago JK Tallinna Sadam v Tallinna FC Lantana
Eesti jalgpalli 1995/1996. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1995/1996. aasta karikavõistlused võitis JK Tallinna Sadam. 1 Kuusalu SK Rada/HKL, Järvamaa JK, Lelle SS, Lihula JK, Virtsu JK ja JK Kaitseliit Rapla loobusid. Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: II liiga (3): Narva SK Baltika, Valga Lokomotiiv, Tartu JK Merkuur, Tartu FC Ajak, Põltsamaa JK Sport, Rapla JK Atli, Pärnu United, Maardu FK Olümpia, Kohtla-Järve LSK, Kiviõli JK, JK Sillamäe Kalev III liiga (4): Jägala Kalevi ÜJP, Pärnu JK Puma, FC Haapsalu, Kopli SK, Tallinna JK Devia Ilma liigata: Kohila JK Püsivus 2 Risti JK, Kohtla-Järve LSK ja Kohila JK Püsivus loobusid. JK Tallinna Sadam v Jõhvi JK Eesti Põlevkivi
Eesti jalgpalli 1994/1995. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1994/1995. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Pärnu JK Kalev, Tallinna FC Lantana-Marlekor, Pärnu JK Tervis, Tallinna FC Norma, Tartu FC DAG, Tallinna FC Flora, Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, JK Tallinna Sadam, Narva JK Trans Tallinna FC Flora v Tallinna FC Lantana-Marlekor
Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Norma. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, Tallinna FC Norma, JK Tallinna Sadam, Tartu JK Merkuur, Tallinna FC Flora, Tallinna FC Tevalte, Narva JK Trans, Tallinna JK Dünamo, Tallinna FC Nikol, JK Sillamäe Kalev, Pärnu JK Tervis Finaali pääses kahe mängu kokkuvõttes Tallinna FC Norma. Tallinna FC Norma v Narva JK Trans
Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused oli Eesti jalgpalli peamise karikavõistluse 3. hooaeg, mille võitis Tallinna FC Nikol. 1Sindi Tekstiil loobus. 2Tartu Kalev loobus. 3FC Tempo loobus. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata: Narva Kreenholm, Tallinna FC VMV-90, Kallaste JK Peipsi Kalur, Tallinna KSK Vigri, Jõhvi JK Pena, Tallinna JK Metallist 4Peipsi Kalur loobus. 5Järvamaa JK loobus. 6JK Tervis loobus. 7Metallist loobus. 1Pärast veerandfinaali muutis FC VMV-90 nime, milleks oli FC Nikol. Kahe mängu kokkuvõttes võitis Tallinna FC Nikol tulemusega 2:1 ja pääses finaali. Kahe mängu kokkuvõttes võitis Tallinna FC Norma tulemusega 4:0 ja pääses finaali. Tallinna FC Nikol v Tallinna FC Norma
Aare Allikvee

Aare Allikvee (29. detsember 1921 Koksvere, Kõo vald, Viljandimaa – 13. august 1994 Tartu) oli eesti muusikateadlane ja pedagoog. Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Õpetajate Seminari. II maailmasõja ajal mobiliseeriti Nõukogude armeesse. 1951. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni alal (Johannes Bleive klassis). 1953–1957 õppis muusikateadust Moskva Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogikainstituudis. Ta on olnud lauluõpetaja 1944–1948 Tartu Linna 2. Mittetäielikus Keskkoolis, õpetanud ka TRÜ-s (1950-ndate II poolel), Tartu muusikakursustel (1949–1962, hilisem Tartu Õhtu-Muusikakool), Tartu Lastemuusikakoolis (alates 1959, 1963-1983 andis seal loomingutunde). Põhitöökohaks oli 1949–1990 Tartu Muusikakool, kus ta sai legendaarseks muusikaajaloo õpetajana (oli ühtlasi 1970–1988 teooriaosakonna juhataja). Ta oli huvitava ainekäsitlusega andekas lektor. Esines aastatel 1962–1982 ENSV Riikliku Filharmoonia loengkontsertidel (sarju: "Lehekülgi eesti muusika arenguloost", "Ajastuist, stiilidest ja vooludest"; "Maailma rahvaste muusikast", "Huvitavaid lehekülgi muusikast"). Avaldanud ajakirjanduses artikleid, koostanud tele- (sari "In C", 1972–1975) ja raadiosaateid. Loonud kantaadi "Põlvest põlve" baritonile, segakoorile ja sümfooniaorkestrile (D. Vaarandi; 1951), koori-, soolo-, estraadi- ja massilaule. Tuntumaid teoseid on Tartu Muusikakooli hümn "Muusikakooli laul" (Allikvee on nii sõnade kui ka muusika autor). 1978 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane Mitu aukirja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikult Kõrg- ja Keskerihariduse Komiteelt. EMBL, Tallinn, 2007
Kaupo Antzon

Kaupo Antzon (2. mai 1936 Tartu – 23. veebruar 1994 Tartu) oli eesti metsasarvemängija ja pedagoog. Ta lõpetas 1955 Tartu Muusikakooli (August Metsa klassi), 1960 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Mart Paemurru klassi). Ta oli 1957–1960 Estonia ning 1954–1955 ja alates 1960. aastast (vaheaegadega) teatri Vanemuine orkestrant. Aastast 1961 kuni surmani oli ta Tartu Muusikakooli kõigi vaskpillide õpetaja (aastast 1976 puhkpilliosakonna juhataja). Tema klassist on tulnud palju tuntud muusikuid, sh Endel Nõgene, Kalle Kauksi, Aavo Ots, Ahti Rääst, Jaan Kiiv, Enno Heinmaa, Raivo Tarum, Kaido Otsing, Kalev Laanesaar, Uku Ratas, Toomas Midri, Gunnar Pettaig ja Priit Paabo. Oli 1990 Tartu Metsasarveklubi (alates 1999 Tartu Metsasarveühing) ja 1991 Tartu Metsasarvepäevade rajaja ja eestvedaja. Eesti NSV teeneline õpetaja (1989). EMBL, Tallinn, 2007
Ferdinand David

Ferdinand David (20. jaanuar 1810 Hamburg – 19. juuli 1873 Klosters, Šveits) oli saksa viiulivirtuoos, pedagoog ja helilooja. Õppis viiulimängu Louis Spohri juures aastatel 1823–1825. 1826. aastal sai Berliini Königstadtischer Theateri viiuldajaks. 1829–1835 elas Tartus, oli Raadi mõisniku Karl Eduard von Lipharti kvarteti I viiul ning osales kohalikus muusikaelus. Tartust võttis ette kontserdireise Riiga, Peterburi ja Moskvasse. 1836 suundus Felix Mendelssohni kutsel Leipzigisse ning temast sai Gewandhausi orkestri kontsertmeister. Alates 1843 töötas ühtlasi Leipzigi Konservatooriumis viiuliprofessorina (õpilasi: Joseph Joachim, August Wilhelmj, Wilhelm Joseph von Wasielewski). Tõi esiettekandele talle pühendatud F. Mendelssohni viiulikontserdi e-moll op. 64. Kirjutanud umbes 40 teost, sealhulgas 2 sümfooniat, 5 viiulikontserti, tromboonikontsertiino, ooperi, kammermuusikat, laule jm. Hinnatud keelpilli- ja kammermuusika trükiste toimetaja. Viiulimänguõpiku (1863) autor. Liphart Elmar Arro. Ferdinand David und das Liphart-Quartett in Dorpat 1829–1835. – Baltische Monatshefte (1935) Rein Loodus. Lipharti kvartetist. – Teater. Muusika. Kino 1992 nr 11 The New Grove Dictionary of Music and Musicians, c1980.
Stéphane Buckland

Stéphane Buckland (sündinud 20. juunil 1977) on Mauritiuse kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks). 2003 3. koht 200 m 20.48 Rooma 2004 1. koht 200 m 20.20 Rooma 2001 2. koht 200 m 20.60 Doha 2003 2. koht 200 m 20.32 Tríkala 2004 3. koht 200 m 20.62 Ostrava 2004 2. koht 200 m 20.28 Irákleio 2004 2. koht 200 m 20.27 Lausanne Stéphane Buckland on 175 cm pikk ja kaalub 70 kg.
New Orleans Saints

New Orleans Saints on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on New Orleans ja kodustaadion Mercedes-Benz Stadium Meeskond mängib konverentsi NFC Lõunadivisjonis koos Atlanta Falconsi, Carolina Panthersi ja Tampa Bay Buccaneersiga. New Orleans Saints loodi 1967. aastal. Meeskonna värvid on kuldne, must ja valge. Oma divisjoni meistriks on Saints tulnud aastatel 1991, 2000, 2006 ja 2009. Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud aastatel 1987, 1990, 1991, 1992, 2000, 2006, 2009 ja 2010, 2017, 2018. Meeskonna mängujuht (quarterback) on Drew Brees. Aastatel 2006–2010 meeskonna tähtede hulka kuulunud ründaja (running back) Alvin Kamara siirdus 2017. aastal Miami Dolphinsisse. 2009. aasta hooajal pääses New Orleans Saints esimest korda liiga finaalmängu Super Bowl'i. 7. veebruaril 2010 peetud XLIV Super Bowlis võitis Saints soosikuks peetud Indianapolis Coltsi punktidega 31–17. 2010. aasta hooajal jõudis Saints väljalangemismängudeni, kuid kaotas esimeses ringis Seattle Seahawksile. Koduleht
Koidupuna (Nietzsche)

"Koidupuna. Mõtteid moraalist kui eelarvamusest" (sks Morgenröte. Gedanken über die moralischen Vorurteile, 1881) on Friedrich Nietzsche teos. Nietzsche: "Selle raamatuga algab minu sõjakäik moraali vastu. /---/ Pole just kergete killast see kunst pisutki kauem kinni pidada neid lihtsalt ja käratult möödalibisevaid asju, silmapilkude jumalikke sisalikke, nagu ma neid kutsun /---/ “On palju koidikuid, mis pole veel loitma löönud” – india kiri seisab selle raamatu uksel. Kust otsib tema looja seda uut hommikut, seda siiamaani üles leidmata õrna puna, mille saatel algab jälle päev – ah, terve trobikond, terve maailm uusi päevi? Kõigi väärtuste ümbervääristamises, kõigist moraaliväärtustest lahtiütlemises, kõige siiani keelatu, põlatu, neetu jaatamises ja usaldamises. See jaatusest laetud raamat valab oma valguse, oma armastuse, oma õrnusega üle kõik halvad asjad, andes neile jälle tagasi “hinge”, puhta südametunnistuse, üleva õiguse ja eesõiguse olemas olla. Moraali ei rünnata, moraal ei tule enam lihtsalt arvesse…"
Leipzigi Gewandhaus-orkester

Leipzigi Gewandhaus-orkester (saksa keeles Gewandhausorchester Leipzig, ka Gewandhausorchester) on kuulus orkester Saksamaal, Leipzigis, üks vanimaid orkestreid maailmas, asutatud 1743. aastal. Sel aastal hakkas 16 kaupmeest rahastama 16 muusiku tegevust. Aastal 1781 kolis orkester Leipzigi riidekaupmeeste messihoonesse (Tuchwarenhändler ehk Gewandhaus) ning sellest ajast pärinebki nimetus Gewandhausorchester. Üleeuroopaline kuulsus on orkestril ajast, mil Gewandhaus-orkestri kapellmeistriks (peadirigendiks) sai Felix Mendelssohn Bartholdy. Aastal 1840 sai orkester linnaorkestriks (Stadtorchester) kohustusega regulaarselt mängida raekojas ning kahes peakirikus (Tooma kirikus ja Nikolai kirikus). Uueks kontserdipaigaks sai aastal 1884 muusikakvartalis uus uhke maja suure saali (1500 kohaga) ning väikse saaliga (500 kohaga), mida on tihti võrreldud Wiener Musikvereiniga. Nimetatud hoone sai tugevasti kannatada Teises maailmasõjas 1944 ning lammutati aastal 1968, protestist hoolimata. Aastatel 1946–1980 oli orkestri põhiline kontserdisaal Kongresshalle am Zoo Leipzigis. Aastal 1981 koliti uude, moodsasse, hea akustikaga kontserdisaali (arhitekt Rudolf Skoda). Hoone asub Leipzigi vanalinna lähedal ooperimaja vastas. Selles on suur, amfiteatri eeskujul ehitatud ligi 2000 kohaga saal ning väike, Mendelssohni-nimeline saal ligi 500 kuulajale. Gewandhaus-orkester annab aastas umbes 48 kontserti, 12 kammermuusikaõhtut ja üle 20 erakorralise kontserdi, lisaks mängitakse ooperis ja Tooma kirikus. Sellepärast on orkestril umbes kahe orkestri suurune koosseis. Gewandhaus-orkestri dirigente (Gewandhauskapellmeister): 1781–1785 Johann Adam Hiller 1785–1810 Johann Gottfried Schicht 1810–1827 Johann Philipp Christoph Schulz 1827–1835 Christian August Pohlenz 1835–1843 Felix Mendelssohn Bartholdy 1843–1844 Ferdinand Hiller 1845–1847 Felix Mendelssohn Bartholdy 1848–1854 Julius Rietz 1860–1895 Carl Reinecke 1895–1922 Arthur Nikisch 1922–1928 Wilhelm Furtwängler 1929–1933 Bruno Walter 1934–1945 Hermann Abendroth 1946–1949 Herbert Albert 1949–1962 Franz Konwitschny 1964–1968 Václav Neumann 1970–1996 Kurt Masur 1998–2005 Herbert Blomstedt 2005–2016 Riccardo Chailly 2018– Andris Nelsons Vestlus Kurt Masuriga Gewandhausorchester Leipzig
Hall kaderohi

Hall kaderohi (Scleranthus perennis) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kaderohu perekonnast. Hall kaderohi andmebaasis eElurikkus
Põld-kaderohi

Põld-kaderohi (Scleranthus annuus) on taimeliik nelgiliste sugukonnast kaderohu perekonnast. Põld­-kaderohi andmebaasis eElurikkus
Lõbus teadus

"Lõbus teadus" (Die fröhliche Wissenschaft, 1882) on Friedrich Nietzsche teos. Nietzsche "Lõbusast teadusest": "Prints Lindprii laulud, millest parim osa pärineb Sitsiilia-päevilt, meenutavad oma laadilt ilmselgesti provanssaali gaya scienzat, seda lauliku, rüütli ja vabamõtleja ühtsust, millega too imeline provanssaali varakultuur kõigi kahekeelsete kultuuride taustal silma torkab; täiuslik provanssalism on iseäranis viimane luuletus, "Mistraalile", keevaline tantsulaul, mille jalakeerutus kandub, kui lubate! kaugemale igast moraalist."
Noorus

Noorus oli Eesti noorteajakiri, mis ilmus alates novembrist 1946 ühtekokku 51 aastat, sellest aastatel 1946 ja 1956–1997 Nooruse nime all. 1947. aastast kuni 1956. aasta 3. (113.) numbrini ilmus Stalinliku Nooruse nime all. Nooruse ajaloo kõige suuremad tiraažid olid aastatel 1980–1990, ulatudes kuus 120 000 eksemplarini, mõnikord ka 134 000. Suurem tiraaž oli ajakirjadest ainult Nõukogude Naisel (Eesti Naine). Kord kuus ilmunud ajakiri kandis nime järel järgmisi täiendandmeid: Eesti noorteajakiri (1991–1994); noorteajakiri (1989, nr 7 – 1990); ELKNÜ Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ja kirjanduslik-kunstiline ajakiri (1975, nr 8 – 1989, nr 6); ELKNÜ Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ja kirjanduslik ajakiri (1946, nr 1-2; 1956, nr 4 – 1975, nr 7). Väljaandjad: Ajalehtede Kirjastus (1946, nr 1-2), Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus (1956, nr 4 – 1962, nr 6), EKP Keskkomitee Kirjastus (1962, nr 7 – 1989), aastail 1989–1994 sama kirjastus kultuuriministeeriumi alluvuses, siis küll juba osa sellest ajast Printalli nime all. Pärast erastamist 1995. aastal ilmus Vaimukirjastuse OÜ väljaandena kuni 1997. aastani. 1946–1948 Mango Paaver 1948–1950 Ants Saar 1950–1956 Voldemar Kapp 1956–1961 Roman Nittim 1961–1970 Valentin Rajasaar 1970–1973 Aleksander Koel 1973–1984 Vello Pilt 1984–1994 Linda Järve 1994 Rait Raidmaa (ajutiselt kt) 1995–1997 Tarvo Hanno Varres, Siim Nestor (toimetajad) 51 aasta jooksul on Nooruse toimetuses töötanud palju meie kultuuriloos olulisi isikuid. Näiteks aastatel 1980–1994 kirjandustoimetajad Arvo Alas, Arvi Siig, Rudolf Rimmel, fotograafid Voldemar Maask, Tiit Koha, kunstnikud Vello Tamm, Mati Ruljand, Lembit Remmelgas juunior, Jüri Mildeberg jpt. Loodusrubriiki toimetas 1960. aastate lõpus Fred Jüssi ja aastatel 1992-1994 Marek Vahula. Aegade jooksul on ajakirjaga koos ilmunud ka lisad: Juula (1992) eraldi lehekülgjaotusega väljarebitav jutulisa (1994, nr 1-12 juures) Pähklipureja: ajakirja Noorus tasuta kaasanne 1961–1974 (nr 1-12 juures), 1960 (nr 2,4,6,8,12 juures), 1959 (nr 4,6,8,10,12 juures), (1991, nr 1 – 1994, nr 7 ilmub eraldi väljaandena) Kava [Koolipidude näidiskava] (1960, nr 1 juures) H. Rammo. Tagurpidi (1959, nr 2 juures) W. Collins. Kuukivi (1957 nr 11 – 1958, nr 9 juures) Laule festivaliks (1957, nr 4 juures) Isetegevus-näitelava (1956, nr 4, 5/6/7, 9 ; 1957, nr 1 juures) Vello Pilt "Nooruse patud", Tallinn 2006, kirjastus Ilo, 238 lk. Vello Pilt (koostaja). "Noorusaated" Kogumik ajakirjas Noorus ilmunud materjalidest. Tallinn 1978, kirjastus Eesti Raamat. 144 lk. Linda Järve "Minu aastad on minu rikkus", kogumikus "Kuidas vaatad, nõnda näed. Eesti ajakirjanike elulood III", Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009, lk 459–463 Linda Järve "Haridusnoppeid ajakirjast Noorus" - Õpetajate Leht, 21. okt 2016. Linda Järve "Nooruse lugu", kirjastus Petrone Print, 2017, 232 lk, ISBN 9789949608478 (köites), ISBN 9789949608485 (epub), ISBN 9789949608492 (epub) - mälestusteraamat tööst ajakirja Noorus peatoimetajana aastatel 1984-1994
Gewandhaus (kontserdimaja)

Gewandhaus on kontserdisaal Saksamaal Leipzigis. Esimene Gewandhaus ehitati 1781. aastal (arhitekt Johann Carl Friedrich Dauthe). See oli riidekaupmeeste müügihoone [sks. Gewandhaus], mille ruume hakkas kasutama 1743. aastal rajatud orkester. Teine Gewandhaus avati aastal 1884. Selles oli kaks saali (1500- ja 500-kohaline). Hoone sai Teises maailmasõjas tugevaid kahjustusi ja lammutati 1968. aastal. Kolmas Gewandhaus avati 1981 (arhitekt Rudolf Skoda). Hoone asukohaks on Augustusplatz vanalinna lähedal ooperimaja vastas. Selles hoones on kaks saali (2000- ja 500-kohaline). Seal tegutseb praegune Leipzigi Gewandhaus-orkester. Esimene Gewandhaus 1781 Teine Gewandhaus (ca 1910) Kolmas Gewandhaus 2011
Karel Bořivoj Presl

Karel Bořivoj Presl (17. veebruar 1794 Praha – 2. oktoober 1852 Praha) oli Böömimaa arst ja botaanik. Ta oli Karli ülikooli professor. Aastal 1817 tegi Karel Presl ekspeditsiooni Sitsiiliasse. Aastal 1820 ilmus tema teos "Flora bohemica". Ka tema vanem vend Jan Svatopluk Presl oli botaanik. Vendade auks on nimetatud mündi perekond (Preslia) ja Tšehhi Botaanikaseltsi ajakiri Preslia. Karel Presli kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühendina C.Presl. Varem kasutati lühendit K. B. Presl.
Michal Březina

Michal Březina (sündinud 30. märtsil 1990 Brnos) on tšehhi iluuisutaja. Lapsena tundis ta huvi hoki vastu, kuid õppinud uisutama, otsustas hoopis keskenduda iluuisutamisele. Iluuisutaja on ka tema noorem õde Eliška Březinová (sündinud 1996). Březina võistleb meeste üksiksõidus ja esindab oma kodumaad Tšehhi Vabariiki. Ta treenib nii kodulinnas Brnos kui ka Oberstdorfis Saksamaal. Tema treeneriteks on kaasmaalased Petr Starec, Karol Divín ja Karel Fajfr. 2009. aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel Sofias hõbemedali ja 2010. aastal tuli Tšehhi meistriks. 2010. aastal Tallinnas toimunud Euroopa meistrivõistlustel jäi ta tulemusega 224,74 neljandaks, kuid püstitas kohustuslikus kavas 79,60 punktiga isikliku rekordi. Neljanda koha saavutas ta ka samal aastal Torinos toimunud maailmameistrivõistlustel. 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas Březina kaheksanda koha ja samal aastal peetud maailmameistrivõistlustel jäi ta teist aastat järjest neljandaks. 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas Březina 229,30 punktiga neljanda koha, edestades vähem kui nelja punktiga oma kaasmaalast Tomáš Vernerit. Oma esimese tiitlivõistluste medali täiskasvanute arvestuses võitis Březina 2013. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Tulemusega 243,52 sai ta hispaanlase Javier Fernándeze ja prantslase Florent Amodio järel pronksmedali. Michal Březina ametlik veebileht (inglise ja tšehhi keeles) Michal Březina fännide foorum (inglise keeles)
Brandis (täpsustus)

Brandis, linn Saksimaal Brandise loss, loss Graubündeni kantonis Šveitsis Brandis, Šveitsi aadlisuguvõsa Brandis, Alam-Saksi aadlisuguvõsa Brandis, Lõuna-Tirooli aadlisuguvõsa