laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Varbla Kool

Varbla Kool on põhikool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Kooli direktor on Urmas Reinfeldt. Kool asutati 1857 Varbla vallakoolina. 1910 muudeti kool Varbla ministeeriumikooliks. Riik andis 1912. aastal loodud kooli ehitamiseks 2000 rubla ja sisustuse valmistamiseks 500 rubla, muud kulud kattis Saulepi vald. Kokku maksis koolimaja valmimine 6800 rubla. 1940 töötas kooli juures Varbla Tütarlaste Täienduskool, kus õpetas Adele Sillenberg. 1962 muudeti kool Varbla 8-klassiliseks kooliks. 1988 muudeti kool Varbla 9-klassiliseks kooliks. 1991 sai kooli nimeks Varbla Põhikool. 2009 hakkas kooli juures tegutsema ka Varbla Lasteaed. 2016 liideti Varbla Lasteaed Varbla Põhikooliga ja uue asutuse nimeks sai Varbla Kool. Alates 31. augustist 2024 jätkab Varbla Kool kuueklassilisena ja koolieelse lasteasutusena. Õpilaste vanemad kaebasid valla otsuse kohtusse. Alates õppeaastast 2024/25 tegutseb kool Lääneranna gümnaasiumi juhtimise all. https://varblakool.kovtp.ee/kontaktid (vaadatud 11.08.2017) https://web.archive.org/web/20170811153402/https://varblakool.kovtp.ee/ajalugu (vaadatud 11.08.2017) Talving, Hanno (1. mai 2023). "Pudrusõda Saaremaal: maarahvas tsaarivalitsuse ministeeriumikoolide vastu – Imeline Ajalugu". Imeline Ajalugu. Vaadatud 14. juulil 2023. "Lääneranna vald otsustas hoolimata elanike protestist mitu kooli sulgeda" ERR, 24. märts 2023 "Kõik Lääneranna koolid pöördusid valla vastu kohtusse" Delfi, 3. mai 2023 https://www.err.ee/1609300320/paarkummend-vaikekooli-lopetab-tegevuse-iseseisva-asutusena Kooli veebileht
Ofnee

"Ofnee" (araabia keeles: عوفني) on Iraagi laulja Dalli Hadadi teine stuudioalbum.
Enta We Rabak

"Enta We Rabak" (araabia keeles إنا نحن وربك) on Iraagi laulja Dalli Hadadi kolmas stuudioalbum.
Hirvekoer

Hirvekoer, ka šoti hirvekoer, on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug. "Välimus väljendab unikaalset kiiruse, jõu ja vastupidavuse kombinatsiooni, mis võimaldab hirvepulli pikali tõmmata, kuid loomult on hirvekoer leebelt väärikas." Pildid Isa ja poeg "Report from the Kennel Club/British Small Animal Veterinary Association Scientific Committee - Summary results of the Purebred Dog Health Survey for Deerhounds" (PDF) (inglise). The Kennel Club. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19.02.2009. Vaadatud 20.01.2009. "Health Problems of Scottish Deerhounds" (inglise). Scottish Deerhound Club of America. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.10.2008. Vaadatud 20.01.2009. Inglise keeles: deerhound; deer: hirv; hound: jahikoer, hagijas; ajukoer; hurt (greyhound). "Hirvekoer" (PDF). Eesti Kennelliit. 05.12.2012. Lk 2. Vaadatud 11.08.2017.  Hirvekoer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Hirvekoer veebisaidil koer.ee
Handan Sultan

Handan Sultaana (osmantürgi keeles: خندان سلطان; umbes 1574 – 9 november 1605) oli sultan Mehmed III naine ja Ahmed I ema. Handan oli bosnia päritolu Rumeelia beylerbei Cerrah Mehmed Paša lähikonnas teenija. Kui Mehmed tõusis troonile pärast isa surma 1595, tuli Handan temaga Istanbuli.
Adolf Dietrich

Adolf Dietrich (9. november 1877 Berlingen – 4. juuni 1957 Berlingen) oli šveitsi kunstnik (naivist).
Boro Boro

"Boro Boro" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi debüütsingel, mille avaldas 2004. aastal Warner Music. See singel jõudis esikohale Rootsi singlite edetabelis. CD-SINGEL "Boro Boro (Radio Edit)" – 3:13 "Boro Boro (Extended)" – 5:14 CD MAXI-SINGEL ''Boro Boro (Radio Edit)'' – 3:13 "Boro Boro (Extended)" – 5:14 "Boro Boro (Go Go Remix)" – 3:57 "Boro Boro (Funky Sunday)" – 4:17 "Boro Boro (Bollywood Café)" – 3:17 "Boro Boro (Smooth Summer)" – 3:08
Journal of Theoretical Biology

Journal of Theoretical Biology on teoreetilise bioloogia alane teadusajakiri. See on asutatud aastal 1961. Acta Biotheoretica
Tike Tike Kardi

"Tike Tike Kardi" on teine singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt, mis on pärit tema debüütalbumilt "Arash". Singli andis välja 2005 Warner Music Sweden. CD-singel "Tike Tike Kardi" (Radio Edit) – 3:20 "Tike Tike Kardi" (Extended) – 4:04 CD-R, promosingel "Tike Tike Kardi" (Original) "Tike Tike Kardi" (Extended) "Tike Tike Kardi" (Payami Club) "Tike Tike Kardi" (Dj Aligator & CS-Jay Club Version) "Tike Tike Kardi" (Sodapop Remix) "Tike Tike Kardi" (Payami Lounge)
Uus Meie Mats (1906 Karotoom)

Uus Meie Mats oli huumoriajakiri, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas. Vastutav toimetaja oli Ad. M. Karotoom. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas "Keiler ja poeg". Hinnaks oli 10 kopikat. Ilmus ainult 1 number. ESTER Uus Meie Mats
Music Is My Language

"Music Is My Language" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi ja DJ Aligatori koostööna valminud singel. Singli avaldas aastal 2005 EMI Denmark. CD-MAXI SINGEL "Music Is My Language" (Radio Edit) – 3:38 "Music Is My Language" (Club Version) – 4:48 "Music Is My Language" (Trance Late Mix) – 7:55 "Music Is My Language" (Hard Mix) – 4:18 "Music Is My Language" (Payami Remix) – 4:16 "Music Is My Language" (Monday Morning Mix) – 6:01
Sussanino rajoon

Sussanino rajoon (vene keeles Сусанинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Sussanino alev. Rajoon piirneb põhjas Bui rajooniga, idas Galitši rajooniga, lõunas Sudislavli rajooniga ja läänes Kostroma rajooniga. Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7489, 2008. aastal 8620 ja 2002. aastal 9184. Sussanino rajoonis on 128 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sussanino linnaasundus) ja kuue külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Šatša ja Andoba. Q126687602
Arash (laul)

"Arash" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi neljas singel. See avaldati 2006. aastal Warner Musicu ja selle Rootsi haru alt. CD-SINGEL (2006) "Arash" (Radio Edit) – 3:25 "Arash" (Video Edit) – 3:51 CD-MAXI SINGEL "Arash" (Radio Edit) – 3:24 "Arash" (Video Edit) – 3:49 "Arash" (Mintman's Reggaeton Mix) – 3:50 "Arash" (Payami Vocal Club) – 5:04 "Arash" (Payami Fresh Remix) – 7:10 CD-R, PROMO SINGEL "Arash" (Payami Fresh Remix) "Arash" (Payami Vocal Club) "Arash" (Mintman's Reggaton Mix) "Arash" (Radio Edit) "Arash" (Video Edit) VINÜÜL, 12", 45 RPM A1 "Arash" (Single Version) – 3:23 A2 "Arash" (Mintman's Reggaeton Mix) – 3:49 B1 "Arash" (Payami Vocal Club) – 5:05 B2 "Arash" (Payami Fresh Remix) – 7:10
Chori Chori

"Chori Chori" on kuues singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt, seekord koostöös Aneelaga. See avaldati 2006. aastal Warner Music Swedeni, Zeitgeisti ja Universal Musicu poolt. VINÜÜL 12'' (7. JUULI 2006) A "Chori Chori" (Ali Payami Dub) – 7:24 B "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36 VINÜÜL 12'', CD MAXI-SINGEL(2006) A1 "Chori Chori" (Ali Payami Dub) – 7:31 A2 "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36 B1 "Chori Chori" (Pachanga Remix) – 4:28 B2 "Chori Chori" (Pachanga Remix Instrumental) – 4:28 CD MAXI-SINGEL, CARDBOARD SLEEVE(2006) "Chori Chori" (Original Version) – 2:55 "Chori Chori" (Ali Payami Remix) – 7:31 "Chori Chori" (Great Barrier Remix) – 5:36 "Chori Chori" (Pachanga Remix) – 4:30 "Chori Chori" (Pachanga Remix Instrumental) – 4:30
Suddenly

"Suddenly" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi kaheksas singel, kus ta tegi koostööd Rebeccaga. Kolmas singel albumilt "Donya". Singli andis aastal 2008 välja plaadifirma Warner Music iSweden.
Pure Love

"Pure Love" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi üheksas singel. Neljas singel albumilt "Donya". Avaldatud 2008 Warner Music poolt. Singel jõudis 19. kohale Soome edetabelis. CD-SINGEL (2009) "Pure Love" (Radio Edit)
Broken Angel

"Broken Angel" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi kolmeteistkümnes singel. Esimene singel albumilt "Superman". Selle andis 2010. aastal välja Warner Music Sweden. ''Broken Angel'' (Radio Edit) – 3:13 ''Broken Angel'' (Ali Payami Remix) – 5:58 ''Broken Angel'' (Ali Payami Dub Mix) – 5:28 ''Broken Angel'' (Dark Heaven Radio Mix) – 3:47
She Makes Me Go

"She Makes Me Go" on Rootsi-Iraani poplaulja, meelelahutaja ja produtsendi Arashi viieteistkümnes singel. Kolmas singel albumilt "Superman". Selles laulus teeb kaasa Sean Paul. See singel anti originaalis välja 17. septembril 2012 plaadifirmas EMI Music Sweden. 15. veebruaril 2013 lasti singel Euroopa turule, sealhulgas Saksamaale, Austriasse, Prantsusmaale ja Šveitsi. Teine väljaanne tehti Universal Musicus. Laulu osad on võetud varajasemast hitist, mille 1994. aastal kirjutas Itaalia laulja, laulukirjutaja ja muusika produtsent Roberto Zanetti (tuntud ka kui Savage või Robyx). Esitas seda laulu siiski British hip-house/eurodance'i artist ICE MC, pealkirja "Think About the Way" nime all. ICE MC tantsu hitil oli Alexia teiseks vokalistiks. Arashi hitis on laenatud ka originaali lööklauset "Bom Digi Digi Bom". Originaallaul oli ülemaailmne hitt ICE MC (Ian Campbell) jaoks. Sai edetabelis esikümnesse Belgias, Itaalias ja Šveitsis, esikahekümnesse Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaades ja Rootsis ning 38. kohale UK Top 40 edetabelis. Aastal 2012 tehti sellest veel teine kaver. Saksamaa tantsumuusika bänd Groove Coverage tegi sellest oma versiooni, kus oli Rameez külalisvokalistiks. Nende versioon osutus populaarseks tantsu kohtades ja sai ka väikseks Saksamaa siseseks hitiks. Groove Coverage jõudis lauluga 54. kohale Saksamaa Media Control AG edetabelis. Muusikavideo filmiti 11. detsembril 2012. Suunajaks Fredrik Boklund, filmijaks Radiant3. See filmiti Atlantas, Ameerika Ühendriikides. Video näitab Arashi ja Sean Pauli basseiniäärsel peol koos tantsivate tüdrukutega. Näitab palju ka inimesi maja sees, majas, kus aastal 2009 lavastati Ameerika õuduskomöödia "Zombieland". ALLALAADITAV "She Makes Me Go (Radio)" – 2:59 "She Makes Me Go (Mike Candys Remix)" – 4:43 "She Makes Me Go (Extended)" – 4:35 "She Makes Me Go (Garmiani Remix)" – 5:07 NÄDALA EDETABELID AASTALÕPU TABELID
L. Ron Hubbard

Lafayette Ronald Hubbard (13. märts 1911 – 24. jaanuar 1986) oli ameerika ulmekirjanik ning saientoloogia ja dianeetika rajaja.
Marija Bõrdõnnõrova

Marija Nikititšna Bõrdõnnõrova (vene keeles Мария Никитична Бырдыннырова; sündinud Aleksejevski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetreener ja kabetaja, Venemaa teeneline treener. Kuulub Kõtškinite spordidünastiasse. Ta on lõpetanud Viljuiski pedagoogikatehnikumi, kus ta õppis ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajaks. 1962. aastal tuli ta Jakuutia noortemeistriks males, hiljem täiskasvanuna on ta tulnud vabariigi kabemeistriks. 1965. aastast tegutseb ta kabetreenerina. Koos abikaasa Nikolai Kõtškin vanemaga töötas ta edukalt Õtõk-Küölis, Tšuraptšas ja Jakutskis, kus nad koos kasvatasid üles arvukalt vabariigi juhtivaid kabetajaid. Tuntumaid tema õpilasi on rahvusvahelised suurmeistrid Gavril Kolesov ja Matrena Nogovitsõna. Tšuraptšas töötasid nad Korkini-nimelises Tšuraptša Vabariiklikus Spordiinternaatkoolis, kus 1992. aastal taasavati kabeosakond. Viljakas treeneritegevus Tšuraptšas ajendas vabariikliku spordikomitee juhtkonda kutsuma treeneripaar pealinna tööle – Jakuudi Riikliku Ülikooli juures asuvasse Jakutski 5. spordikooli. 2004. aastast töötab ta seal vanemtreenerina. 2015. aastal osales Bõrdõnnõrova Venemaa koondise treenerina Tallinnas peetud Euroopa noorte meistrivõistlustel rahvusvahelises kabes (neljas vanusegrupis: kuni 10-aastased, 11–13-, 14–16- ja 17–19-aastased). Venemaa koondis, kelle koosseisus tegi kaasa 9 Sahha noort kabetajat, sai neilt võistlustelt kokku 10 medalit, sealhulgas 3 kuldmedalit jakuudi noorkabetajalt. Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener Venemaa teeneline treener Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas (2013) Tema pojad on Nikolai Kõtškin noorem ja Vassili Kõtškin. Aijanika Kõtškina on tema lapselaps. Почетные граждане Таттинского улуса. tattalib.ru Народная энциклопедия якутского спорта: Буква К. bmsi.ru Республиканский конкурс. belinka-lib.ru Юные якутские шашисты завоевали три золотые медали на первенстве Европы. sakhapress.ru
Ain Vellak

Ain Vellak (sündinud 30. oktoobril 1962) on eesti geograaf. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli geograafina 1986. aastal ning kaitsnud doktoritöö 2009. aastal. Ta on töötanud Tartu Ülikooli botaanikaaia direktorina, teadurina ja looduskaitsetöötajana. Vellak, Ain; Tõnisson, Andres 2015. Eesti koopad. (Roheline Eesti.) Tallinn: Varrak.
Donya (laul)

"Donya" on seitsmes singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt. Külalislauljana teeb kaasa Shaggy. Singli andis 2008. aastal välja plaadifirma Warner Music Sweden. CD-SINGEL / ALLALAADITAV MUUSIKAFAIL Donya (Single Version) – 2:55 Donya (Odessa Club Mix) – 5:06 MAXI-SINGEL Donya (Single Version) – 2:55 Donya (Payami Remix) – 6:24 Donya (Odessa Club Mix) – 5:06 Donya (Mintman Remix) – 3:06 Donya (Payami Break Mix) – 3:26 Donya (Crossfade Bombastic Remix) – 3:16 Donya (Extended) – 4:30
Mkhabarni Galbi

"Mkhabarni Galbi" on Najimi neljas stuudioalbum.
Saba (album)

"Saba" on Najimi kolmas stuudioalbum.
Hsabtek ana

"Hsabtek ana" on Najimi teine stuudioalbum.
Räpina sadam

Räpina sadam on kutselistele kaluritele, harrastuskalastajatele ja veespordihuvilistele mõeldud sadam Raigla külas Räpina vallas Põlva maakonnas. Sadam asub Peipsi järve Pihkva järvega ühendava Lämmijärve ääres. Räpina sadam
Porilombi Pargi Parm

"Porilombi Pargi Parm : Valga naeru- ja naljahammaste iluleht : teejuht kurvadele ja nukradele rõõmu riiki, õnnetutele õnnetaeva" oli huumoriajakiri, mis ilmus 29. juunist 1919 kuni 23. detsembrini 1921 Valgas. Aastatel 1919–1920 ilmus ajakiri 1 kord aastas, 1921. aastal 2 korda aastas. Ajakiri ilmus igal aastal uue pealkirjaga: Porilombi Pargi Parm (4 lk) (1919), Porilombi Parm (8 lk) (1920) ja Parm (12 lk) (1921) ning alapealkirjadega: Nalja- ja pilkeleht (1920); Tõe-, nalja- ja pilkeleht (1921). Ajakiri "Parm" jõulunummer konfiskeeriti politsei poolt. Kätte saadi 991 numbrit. Ajakirja andsid välja kirjastused Valga "Ühistöö" (1919); V. E. K. Ühisus (1920) ja Jaan Raudma (1921). Vastutavad toimetajad olid V. Raag (1919) ja Jaan Raudma (1920–1921). Ajakirja trükiti Valgas trükikojas "J. Adamson (Kultura)". Lõuna-Eesti, nr. 1, lk 3 04.01.1922 Endel Annus ja Tiina Loogväli (2002). Eestikeelne ajakirjandus 1766-1940 II osa. Tallinn: Eesti Akadeemiline Raamatukogu. Lk 513. "ERB Porilombi Pargi Parm". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2017. Vaadatud 12. augustil 2017.
Kount Enhawes

"Kount Enhawes" on Najimi esimene stuudioalbum. Paljud selle albumi lood on ka albumi "Hsabtek ana" peal.
Elektroonikat tootvate ettevõtete loend

See on loend suurematest elektroonikaettevõtetest maailmas, mis on spetsialiseerunud tarbeelektroonikale, arvutite riist- ja tarkvarale; pooljuhtidele, sidevõrguseadmetele. Siin on loetletud eksisteerivaid ettevõtteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y
Saatse Suurmärter Paraskeva kirik

Saatse Suurmärter Paraskeva kirik, ka Satserinna Püha Paraskeva kirik on õigeusu kirik Saatse külas Setomaa vallas Võrumaal. Kirik kuulub Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule ja seda kasutab Saatse Püha Paraskeva kogudus. Kiriku ümber asub Saatse kalmistu. Saatse õigeusu kirik pühitseti Väike-Aasiast Ikonioni linnast (kreeka keeles Ικόνιον) pärit suurkannataja Paraskevale (vene keeles Параскева Иконийская, kreeka keeles Παρασκευή). Suurkannataja Paraskeva mälestuseks on Saatses kaks kirikupüha: päätnitsapäev (juulikuu viimasel reedel) ja rämmanipäev (10. novembril). Püha Paraskeva kirik on traditsioonilises klassitsistlikus stiilis. Kirikuhoone on piklik, ladinaristikujulise põhiplaaniga, kellatorniga, valgeks krohvitud telliskivihoone. Torne on kolm: neljatahuline kellatorn nõeljalt aheneva kuppelkiivriga, kaheksatahuline sibulkiivriga haritorn ja ümarapsiidil tornike sibulkiivriga. Klassitsistlikel fassaadidel on reljeefsed aknakaunistused ja kaarsillused, karniisid, kellatornil nurgapilastrid, tiibuks on framuugiga. Saatse Suurmärter Paraskeva kirik on üks vanemaid õigeusu maakirikuid Eestis. Ehitusperioodid 1711–1840. Saatse uus kivikirik valmis 1801. aastal, vana kiriku asukohta tähistab uue kiriku läheduses olev kivist sammas. 1839. aastal ehitati kiriku külge puust kellatorn. 1869. aastal paigutati kirikusse kolmekorruseline ikonostaas. Kuninglikud uksed on puulõiketöö. 1884. aastal pikendati kirikuhoonet ja ehitati terava piigikujulise tipuga kellatorn. Aastatel 2005–2011 teenis kirikus preester isa Afrat (Ergo) Laas. Kirikuhoones toimusid aastatel 2014–2017 ulatuslikud restaureerimistööd, mille käigus restaureeriti kõik avatäited ja katused. Katusetööde käigus taastati kellatorni piik ja katustele paigaldati uued kullatud ristid. Andreas Põld (9. juuli 2015). "Saatse pühakoda saab uue kullatud risti ja remonditud kellatorni". Lõunaleht.ee. Traagilises liiklusõnnetuses hukkus õigeusu kiriku preester isa Afrat. Postimees, 30. jaanuar 2023. Andreas Põld (20. juuni 2015). "Saatse pühakoda saab uue kullatud risti ja remonditud kellatorni". Lõunaleht.ee. Saatse Suurmärter Paraskeva kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Iiri terjer

Iiri terjer (iiri keeles Brocaire Rua) on Iirimaalt pärinev koeratõug. "Kuigi terjer võib teatud tingimustel olla üsna äge, on Iiri terjer kergesti õpetatav ja õrna loomuga koduloom, kes vastab täielikult selle tõu kunagisele kirjeldusele kui „vaese mehe valvur, farmeri sõber ning härrasmehe lemmik“." Iiri terjer "hävitab meeleldi rotte ja teisi närilisi." Iiri terjer Iiri terjer Iiri terjer Iiri terjer Iiri terjer Osava hüppega Iiri terjer 1915. aasta paiku Iiri terjer Noor Iiri terjer Koer (koost. A. Essenson), Tallinn: Valgus, 1985, lk 198. "Iiri terjer" (PDF). EKL. 02.04.2002. Lk 3. Vaadatud 12.08.2017.  Iiri terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Galitši rajoon

Galitši rajoon (vene keeles Галичский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Galitši linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb kirdes Tšuhloma rajooniga, idas Antropovo rajooniga, lõunas Ostrovskoje rajooniga, edelas Sudislavli rajooniga, läänes Sussanino rajooniga ja loodes Bui rajooniga. Rajooni pindala on 2870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8425, 2008. aastal 10 415 ja 2002. aastal 11 503. Galitši rajoonis on 299 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Šatša, Nolja, Veksa ja Tjobsa jõgi. Q126687602
Sudislavli rajoon

Sudislavli rajoon (vene keeles Судиславский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Sudislavli alev. Rajoon piirneb põhjas Sussanino rajooniga, kirdes Galitši rajooniga, idas Ostrovskoje rajooniga, lõunas Ivanovo oblastiga, edelas Krasnoselski rajooniga ja läänes Kostroma rajooniga. Rajooni pindala on 1530 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 930, 2008. aastal 15 137 ja 2002. aastal 15 184. Sudislavli rajoonis on 176 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Sudislavl) ja kolme külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Andoba, Korba, Meza, Sendega ja Pokša. Q126687602
Hłuškavičy

Hłuškavičy (transkribeerituna Gluškavitšõ, poola keeles Hluszkiewicze) on agrolinnake Valgevenes Homieli oblastis Lelčycy rajoonis, Hłuškavičy külanõukogu ainuke asula ja halduskeskus. Asula asub merepinnast 150 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 265 ja rajooni keskusest Lelčycyst 45 kilomeetri kaugusel. Ukraina piirini on Hłuškavičyst 1,5 kilomeetrit. Asula nimi võib tuleneda isikunimest, ent taolise nimetüvega asulad asuvad enamasti teedest kaugel. Ka tähendas tüvi mõnes murdes maavalduste kaugeimas servas asuvat või metsast või soost piiratud maalappi. Asula tähtsaim tööandja on karjäär, kus kaevandatakse graniit ja dioriiti. 1952. aastal sündis külas metropoliit Augustin (Markevitš). Asulat on esimest korda mainitud aastal 1545. Aastal 1667 elas seal 29 talupoegade peret, kolme majapidamise elanikud kuulusid aga šlahtasse. 16 majapidamist olid toona elaniketa. Aastal 1754 mainitakse esimest korda sealset kirikut. Aastal 1777 oli see uniaatide kihelkonnakirik. Aastal 1806 läks kirik Moskva patriarhaadi alluvusse. Aastal 1873 ehitati mahapõlenud kiriku asemele uus. Valgevene NSV võimude eestvedamisel asusid küla ümbruskonda elama nii sakslased kui ka poolakad. 16.–20. detsembril 1942 toimus külas lahing Saksa vägede ja partisanide vahel. 27. detsembril tungisid Saksa karistussalgad külla ja põletasid selle maha, hukates ühtlasi 290 kohalikku elanikku. Ellujäänud elanikud ehitasid aastal 1944 külla palvemaja, mis aga aastal 1961 rajoonivõimude poolt suleti. 1975. aastal hakati külas graniiti kaevandama, järgmisel aastal pandi tööle killustikutehas. 1995. aastal valmis külas õigeusu kirik, mille ehitust rahastas Saksamaa valitsus. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 12. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.patriarchia.ru/db/text/52361.html Infot killustikuvabriku kohta Teavet küla kohta
Lelčycy rajoon

Lelčycy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 3221 km². 2016. aasta seisuga elas seal 24 433 inimest. Rajoon piirneb lõunas Ukraina Rivne ja Žõtomõri oblastiga. Rajoon moodustati 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Astražanka, Baravoje, Bujnavičy, Bukča, Dziaržynski, Dubrova, Hłuškavičy, Hrabiani, Lelčycy, Miłašavičy, Simaničy, Stadoličy, Tonieži ja Udarnaja külanõukogu. Halduskeskus on Lelčycy alev, selle kõrval on suurimaks asulaks Hłuškavičy. Hłuškavičy karjäär Bukča Baravoje Lenini kuju Lelčycys Tähtsaimaks jõeks on Ubort. Rajoon on üks kahest Valgevene metsasemast rajoonist – aastal 2010 moodustas metsamaa 67 % rajooni pindalast. Rajooni põhjaosa kuulub Prypiacki rahvusparki. 2009. aasta seisuga oli elanikest 96,78% valgevenelasi, 1,7% venelasi, 1,05% ukrainlasi ja 0,47% muust rahvusest inimesi. 88,35% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,54% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 71,05% elanikke, vene keelt aga 27,45%. Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa okupatsiooniväed maha nii Lelčycy alevi kui ka kõik rajooni külad. Tšornobõli katastroofi tagajärjel saastus osa rajooni territooriumist ning sealsed elanikud asustati ümber. Rajoonis jäi elaniketa üks asula. "Численность населения на 1 января 2016 г. и среднегодовая численность населения за 2015 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и поселков городского тип". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2017. Vaadatud 12. augustil 2017. «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь» Ірына Асташкевіч, Алена Даўжанок. Унікальны поўдзень краіны // Зьвязда : газэта. — 30 лістапада 2010. — № 230 (26838). — Lk. 1 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. märts 2019. Vaadatud 12. augustil 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://bycity.org/lelchitsy/  Lelčycy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart
Tolerants

Tolerants (inglise dimension tolerance, tolerance) on masinaehituses mõõtme lubatav kõikumise ulatus ehk piirmõõtmete ehk piirhälvete vahe. Tolerants on alati positiivne suurus (märgita, mitteskalaarne). Teda võib tõlgendada ka kui täpsuse määra. Kui kujutada suurimat ja vähimat piirmõõdet kontsentriliste ringidena, siis detail loetakse kõlblikuks, kui tema tegelik mõõde asub piirmõõtmete (nende ringide) vahel. Kummalegi poole jääb pool tolerantsi. Võtame näiteks mõõdu 35–0,2+0,3. Sellisel juhul on mõõtme lubatav kõikumise ulatus 0,5 mm (|–0,2|+|0,3|=0,5). Ist Täpsus masinaehituses