laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pindala

Pindala on pinna (või pinna üldistuse) või selle osa teatavat mõõtu väljendav arv. Saab rääkida kas pinna või selle osa pindalast matemaatikas, mida väljendab tavaliselt mittenegatiivne reaalarv, või füüsilise keha pinna või selle osa pindalast, mida mõõdetakse pindala mõõtühikuga (SI-süsteemis ruutmeeter). Väga sageli räägitakse mingi territooriumi pindalast. Pindala on funktsioon, mis seab igale kujundile mingist tasapinnaliste kujundite hulgast (näiteks hulknurkadele) vastavusse arvu (selle kujundi pindala), kusjuures on täidetud järgmised tingimused: kujundi pindala on mittenegatiivne; pindala on aditiivne funktsioon (hulknurkade puhul tähendab see, et kui kujund P∪Q koosneb kujunditest P ja Q, millel puuduvad ühised sisepunktid, siis kujundi P∪Q pindala võrdub kujundite P ja Q pindalade summaga; nihke korral pindala säilib; ühikruudu pindala võrdub 1. Pindala mõiste laiendatakse kahemõõtmelistele pindadele kolmemõõtmelises ruumis, k-mõõtmelistele pindadele n-mõõtmelises eukleidilises ruumis või Riemanni ruumis (2≤k≤n), orienteeritud pindadele ja muudele objektidele. Elementaargeomeetrias on mitmesuguste kujundite pindala arvutamiseks pindalavalemid. Keerukate kujundite pindala arvutamiseks kasutatakse integraalarvutust. Füüsikas on pindala füüsikaline suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on ruutmeeter. Mõõtühikuks ruutkilomeeter (km2), harvem (nt maakasutuse juhul) hektar (ha) või ruutmeeter (m2). Pindalaühik Riikide loend pindalati Veepindala
Katlakivi

Katlakivi on karbonaatidest (põhiliselt kaltsiumkarbonaadist ja magneesiumkarbonaadist) koosnev sade, mis tekib vesinikkarbonaate sisaldava kareda vee kuumutamisel (keetmisel) katelde, keedunõude, torude vms sisepinnale. Keskkonnasõnaraamat 2004 [1] (vaadatud 29.02.2012)
Hunditubaka tee

Hunditubaka tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Hunditubaka tee sai nime 8. mail 2002. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 268
Jaanilille tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jaanilille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 170 m. Jaanilille tee sai nime 13. juunil 1958. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 40  Jaanilille tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jussikalda tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jussikalda tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Jussikalda tänav sai nime 29. mail 2015. Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed  Jussikalda tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jürilille tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jürilille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Jürilille tee sai nime 29. oktoobril 2015. Päring andmebaasis Eesti kohanimed
Kallaste tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kallaste tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kallaste tänav sai nime 31. mai 2006. Tänav on saanud nime Kallaste allasumi järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 271
Kaunis tänav

Kaunis tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kaunis tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Osa tänavast oli varem Varsaallika põik. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272
Kullese tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kullese tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kullese tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Varsaallika oja mõjul. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kurekatla tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kurekatla tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kurekatla tee sai nime 29. oktoobril 2015. Päring kohanimeandmebaasis Eesti kohanimed  Kurekatla tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kurereha tee

Kurereha tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kurereha tee sai nime 13. juunil 1958. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1958, lk. 58  Kurereha tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kuukressi tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kuukressi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kuukressi tee sai nime 9. jaanuaril 2008. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 275
Kärestiku tänav

Kärestiku tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Kärestiku tänav sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime Pirita jõe kärestiku järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276
Lõosilma tee

Lõosilma tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Lõosilma tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on nime saanud niidutaimede perekonna lõosilma järgi. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 73 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280  Lõosilma tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mailase tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Mailase tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Mailase tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on nime saanud niidutaimede mailaste järgi. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 74 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 281  Mailase tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mesika põik

Mesika põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Mesika põik sai nime 14. veebruaril 1958. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 77
Mesika tee

Mesika tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Mesika tee sai nime 13. aprillil 1954. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 77
Metsakooli põik

Metsakooli põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Metsakooli põik sai nime 1958. aastal. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282
Metsakooli tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Metsakooli tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Metsakooli tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime Kose-Lükati Sanatoorse Metsakooli (tänapäeval Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool) järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 282  Metsakooli tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Niidu tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Niidu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Niidu tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud niidule. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284  Niidu tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nurmiku põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nurmiku põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Nurmiku põik sai nime 18. aprillil 1989. Tänav on saanud nime Nurmiku tee järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 285  Nurmiku põik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Paisu tänav

See artikkel räägib Tallinna tänavast. Viljandi tänava kohta vaata artiklit Paisu tänav (Viljandi). Paisu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Paisu tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Lükati vesiveski paisu järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286  Paisu tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pajulille tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pajulille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Pajulille tee sai nime 9. jaanuaril 2008. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 286
Pääsusilma tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Pääsusilma tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Pääsusilma tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on nime saanud sealsetel heinamaadel kasvanud pääsusilmade järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 289
Rahvakooli tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rahvakooli tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Rahvakooli tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime Kose-Lükati Sanatoorse Metsakooli (tänapäeval Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool) järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Raudosja tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Raudosja tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Raudosja tee sai nime 15. august 2012. Tänav on saanud nime Osja tee mõjul. Osa Raudosja teest oli varem Osja tänava osa. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 290
Tammetõru tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tammetõru tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Aastatel 1958–2015 oli tänava nimi Abaja põik, 29. maist kuni 7. oktoobrini 2015 kandis tänav Koolme tänava nime. EKI KNAB (vaadatud 23.05.2017)
Teelehe tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Teelehe tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Teelehe tee sai nime 4. novembril 2015. Päring Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasis  Teelehe tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tupsi tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tupsi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tupsi tee sai nime 3. augustil 2011. Tänav on saanud nime Tupsi talu järgi. ERA.62.3.606 (fond 62, nimistu 3, säilik 606). "Tupsi talu nr. 126" Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 299
Vahulille tee

Vahulille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Vahulille tee sai nime 4. juunil 2008. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna tänavad ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 300
Varsaallika tänav

Varsaallika tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Varsaallika tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime Varsaallikate järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302
Vesiveski tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Vesiveski tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Vesiveski tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Pirita jõel asunud Lükati vesiveski järgi. Tallinna Linnavalitsuse 23.02.2000 määrus nr 13 "Tänavanimede määramine Pirita linnaosas" RT IV, 27.08.2013, 13 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 302.  Vesiveski tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pervomaiski rajoon (Jaroslavli oblast)

Pervomaiski rajoon (vene keeles Первомайский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on linna tüüpi asula Pretšistoje. Rajoon piirneb põhjas ja kirdes Vologda oblastiga, idas Ljubimi rajooniga, lõunas Danilovi rajooniga ja läänes Pošehhonje rajooniga. Rajooni pindala on 2227 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 012. 2002. aastal oli elanikke 13 145 ja 1989. aastal 15 070 . Pervomaiski rajoonis on 268 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asula (Pretšistoje) ja kahe külaasunduse koosseisu. 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Kaheksa

Kaheksa (tähis araabia numbrina 8, Rooma numbrina VIII) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule üheksa ja otseselt järgneb arvule seitse. Kaheksa järgarvuna märgitakse araabia numbriga 8 koos punktiga (8.) või Rooma numbriga VIII.
Üheksa

Üheksa (tähis araabia numbrina 9, Rooma numbrina IX) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule kümme ja otseselt järgneb arvule kaheksa. Üheksa järgarvuna märgitakse araabia numbriga 9 koos punktiga (9.) või Rooma numbriga IX. Eesti kõnekeeles on "üheksa" hääldus enamasti "öheksa". Et h-häälik on eesti keeles nõrk, siis on tihti kuulda "öeksa". Uibu, Krista. Tüüpilised hääldusvead eesti keeles I. Vokaalid ja diftongid. https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/10138/veaohtlikud_vokaalid.html külastatud 06.05.2017 H sõna algul. Taskutark. https://www.taskutark.ee/m/h-sona-algul/ külastatud 06.05.2017
Viis

Viis (tähis araabia numbrina 5, Rooma numbrina V) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 6 ja otseselt järgneb arvule 4. Viis järgarvuna märgitakse araabia numbriga 5 koos punktiga (5.) või Rooma numbriga V.
Spargelkapsas

Spargelkapsas ehk asparkapsas ehk brokoli (Brassica oleracea var. italica) on suurte roheliste õisikutega kapsateisend, mis meenutab välimuselt oma sugulast lillkapsast. Spargelkapsa õisikud on vitamiinirohked ja neid kasutatakse köögiviljana. Spargelkapsas sarnaneb väga lillkapsaga. Spargelkapsa pea koosneb rohelistest õisikutest ja selle varred on lillkapsaga võrreldes pikemad ja peenemad. Spargelkapsas aretati kapsarohust umbes 6. sajandil. Rooma impeeriumist saati on spargelkapsast itaallaste hulgas väärtuslikuks toiduaineks peetud. Spargelkapsa tõi Inglismaale Peter Scheemakers, USAsse Lõuna-Itaalia immigrandid, kuigi seal sai see populaarseks alles 1920. aastatel. Spargelkapsa nimetus 'brokoli' tuleb itaaliakeelsest sõnast brocco, mis tõlgituna tähendab haru või oksa. Võib arvata, et nimetus on kaudselt seotud ka ladinakeelse sõnaga bracchium, mis tähendab hargnevaid oksi või võrseid. Keeleliselt on tänapäeval korrektne kirjutada ’brokoli’ (mitte ’brokkoli’, nagu kunagi lubatud oli [viide?]). Eesti Keele Instituudi terminibaas ESTERM soovitab kasutada terminit ’spargelkapsas’. 2014. aastal toodeti maailmas 24,17 miljonit tonni spargel- ja lillkapsast 1,38 miljonil hektaril põllumaal. Spargelkapsas eelistab kasvamiseks viljakat ja savist mulda, kasvutemperatuuri +16 ... +25 °C­ ja niisket keskkonda (85%). Spargelkapsa lõikus toimub enne, kui see õide puhkeb. Spargelkapsast kasutatakse peamiselt toiduainena. Spargelkapsas sisaldab kiudaineid, kaaliumi, fosforit, kaltsiumi, magneesiumi, rauda, tsinki, mangaani, väävlit, vitamiine C, B1, B2, B5, B6, PP, E, K ja provitamiini A. 100 g spargelkapsast annab umbes 25 kcal. 1992. aastal eraldas Paul Talalay meeskond spargelkapsast sulforafaani. See fütokemikaal annab kaitse paljude kasvajavormide eest ja hävitab teatud tõvestavad bakterid nii seedekulglas kui ka hingamisteedes. Patendiamet. Brokolitüüp, mis on kohandatud lihtsamaks koristamiseks. Maggioni, Lorenzo; Bothmer, Roland; Poulsen, Gert; Branca, Ferdinando (2010). "Origin and Domestication of Cole Crops (Brassica oleracea L.): Linguistic and Literary Considerations". Economic Botany. 64 (2): 109–123. DOI:10.1007/s12231-010-9115-2. Nonnecke, Ib (november 1989). Vegetable Production. Springer-Verlag New York, LLC. Lk 394. ISBN 978-0-442-26721-6. Smith,J.T. Nollekins and His Times, 1829 vol. 2:101: "Scheemakers, on his way to England, visited his birth-place, bringing with him several roots Mall:Sic of brocoli, a dish till then little known in perfection at our tables." Denker, Joel (2003). The world on a plate. U of Nebraska Press. Lk 8. ISBN 978-0-8032-6014-6. "Origin and History of Broccoli". Originaali arhiivikoopia seisuga 17.07.2016. Vaadatud 04.05.2017. "Proovi brokolit". Vaadatud 04.05.2017. Terminibaas ESTERM[alaline kõdulink] Food and Agriculture Organization of the United Nations. "FEOSTAT". Vaadatud 04.05.2017. "Spargelkapsas brokkoli Calabrese Brassica oleracea L. convar. botrytis var. italica". Originaali arhiivikoopia seisuga 7.11.2017. Vaadatud 04.05.2017. "Brokoli". Köögiviljade entsüklopeedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 9.12.2016. Vaadatud 06.05.2017.
Garantii

Müügigarantii on müüja või tootja lubadus müüdud asi ettenähtud tingimustel välja vahetada, parandada või tagada mõnel muul viisil asja vastavus garantiis või reklaamis ettenähtud tingimustele; Pangagarantii on panga kohustus maksta garantiikirjas kokkulepitud summa äripartnerile (garantiisaajale, müüjale) juhul, kui panga klient (garantiitellija, ostja) ei täida lepingulisi kohustusi äripartneri ees; Tagatis
Thomas Röhler

Thomas Röhler (sündinud 30. septembril 1991 Jenas) on Saksamaa kergejõustiklane, odaviskaja. 2016. aasta suveolümpiamängudel tuli ta tulemusega 90.30 olümpiavõitjaks. 5. mail 2017 viskas ta Teemantliiga etapil Dohas kõigi aegade teise tulemuse 93.90. Ta ületas 1995. aastast Raymond Hechtile kuulunud Saksamaa rekordi 92.60 enam kui meetriga. 11. juulil 2017 ületas tema kuulnud rekordi Johannes Vetter, kes viskas 94.44. Sama aasta juulis ületas tema tulemuse ja ühtlasi Saksamaa rekordi Johannes Vetter. 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta tulemusega 88.26 neljanda koha. 2018. aastal tuli ta kodustel Berliini Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks tulemusega 89.47. Ta on odaviskes viiekordne Saksamaa meister. 2016. aastal valiti ta Saksamaa aasta meeskergejõustiklaseks. Thomas Röhler. european-athletics.org. Vaadatud 14.8.2017 Thomas Röhler. leichtathletik.de. Vaadatud 14.8.2017 "9:15,70 min! 93,90 m! Deutsche Rekorde für Krause und Röhler". leichtathletik.de. 5.5.2017. Vaadatud 6.5.2017 "Vetter throws 94.44m in Lucerne, moving to second on world all-time javelin list". iaaf.org. 11.7.2017. Vaadatud 14.8.2017 "Leichtathleten des Jahres". leichtathletik.de. Vaadatud 6.5.2017 Ametlik koduleht Thomas Röhler Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Anastasija Sevastova

Anastasija Sevastova (sündinud 13. aprillil 1990) on Läti tennisist. Sevastova on võitnud 13 ITF turniiri ja 3 WTA turniiri: 2010 Estoril Openi turniiril alistas ta finaalis Arantxa Parra Santonja, 2017 Mallorca Openil Julia Görgesi ja 2018 Bucharest Openil Petra Martići. Tema seni kõrgeim koht WTA edetabelis on 11. (15. oktoober 2018). 2013. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest, kuid naasis väljakutele jaanuaris 2015. Sevastova jõudis 2016. ja 2017. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel veerandfinaali. 2016. aastal kaotas ta veerandfinaalis Caroline Wozniackile. Enne seda oli ta võitnud Garbiñe Muguruzat, Katerõna Bondarenkot ja Johanna Kontat. 2017. aastal kaotas ta veerandfinaalis hilisemale turniirivõitjale Sloane Stephensile. 2018. aastal jõudis ta poolfinaali, kus kaotas Serena Williamsile. Anastasija Sevastova WTA kodulehel
IX

IX võib tähendada järgmist: üheksas, järgarv Rooma numbrite süsteemis ...
Lucie Jones

Lucie Bethan Jones (sündinud 20. märtsil 1991 Cardiffis) on Walesi laulja, näitleja ja modell. Ta osales 2009. aastal saates "The X Factor" 6. hooajal, kus jäi 8. kohale. Jones esindas Suurbritanniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Never Give Up on You". Laul saavutas 111 punktiga 15. koha.
O. Torvald

O. Torvald (ukraina keeles Оторвальд) on Ukraina rokkansambel, mis asutati 2005. aastal Poltavas. Bändi debüütalbum "O. Torvald" ilmus 2008. aastal. O. Torvald esindas Ukrainat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Time". Laul sai finaalkontserdil 36 punktiga 24. koha. Yevhen Halych – vokaal, kitarr (2005–) Denys Myzyuk – kitarr, taustahääled (2005–) Oleksandr Solokha – trummid (2011–) Mykyta Vasylyev – bass (2014–) Mykola Rayda – klaver, DJ (2008–)
Triana Park

Triana Park (läti keeles Triānas Parks) on Läti ansambel. Bänd asutati 2008. aastal Riias ja sellest ajast saadik on nad üritanud Lätit esindada Eurovisiooni lauluvõistlusel 5. korral: 2008., 2009., 2010., 2011. ja 2012. aastal. 2017. aastal võitsid nad Läti eelvooru "Supernova" lauluga "Line" ja esindasid sellega riiki 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis 1. poolfinaalis. Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud saades oma poolfinaalis 21 punktiga viimase, 18. koha. Agnese Rakovska – vokaal Artūrs Strautiņš – kitarr Edgars Viļums – trummid Kristaps Ērglis – bass
Jaak Jakobson (majandusühisuse juhataja)

Jaak Jakobson (2. august 1891 Tarvastu – 1. aprill 1972) oli Pärnu majandusühisuse arendaja, Pärnu Panga juhatuse esimees, Pärnu linnavolikogu liige ja kaitseliitlane. Olaf Esna: "Unustatud ühiskonnategelane ja kaitseliitlane Jaak Jakobson" parnu.postimees.ee, 13. oktoober 2011
Nikola Poposki

Nikola Poposki (makedoonia keeles Никола Попоски; sündinud 24. oktoobril 1977 Skopjes) on Põhja-Makedoonia ökonomist, diplomaat ja poliitik. Ta on lõpetanud 2002. aastal Skopje ülikooli majandusteaduskonna. Tal on magistrikraad võõrkeelte ja väliskaubanduse alal (saadud 2004. aastal Rennesi ülikoolist Prantsusmaal ja Skopje ülikoolist). Aastatel 2001–2004 töötas ta sekretärina Makedoonia saatkonnas Prantsusmaal. Aastatel 2005–2006 töötas ta Iirimaa pangas DEPFA Bank. Aastatel 2006–2009 oli ta Euroopa Komisjoni ekspertide grupi juht. Aastatel 2010–2011 oli ta Makedoonia suursaadik Euroopa Liidu juures. Nikola Poposki kuulub kristlik-demokraatlikku parteisse VMRO-DPMNE ja oli 28. juulist 2011 kuni 31. maini 2017 Põhja-Makedoonia välisminister.
Buliimia

Buliimia (bulimia nervosa) on söömishäire, mille iseloomulikud tunnused on õgimissööstud ja ülemäärane kehakaalu pärast muretsemine, mille tulemusena üritatakse toidu paksukstegevat mõju kaotada oksendamise, lahtistite söömise või muul moel. Buliimiaga patsientide mõtted keerlevad pidevalt söömise ümber ning viivad impulsiivsete söömishoogudeni. Hiljem neid kahetsetakse ning püütakse kuidagi toidu paksukstegevast mõjust vabaneda. Levinuim võte selleks on oksendamine, aga tarvitatakse ka lahtisteid, erinevaid ravimeid, mis ei lase toidul imenduda, nälgitakse jne. Erinevalt anorektikutest on buliimikud reeglina normaalse kehakaaluga, mis ei vasta aga patsiendi enda seatud (sageli ülikriitilistele ja ebatervetele) normidele. Korduv oksendamine või ravimite tarvitamine, millega kaasneb toitainete puudus organismis, võib põhjustada organismis füsioloogilisi muutusi (elektrolüütide tasakaalu häired, krambid, lihasetõmblused, südamerütmihäired jms). Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Buliimiat ravitakse antidepressantide ja/või neuroleptikumidega ja psühhoteraapiaga. Anoreksia
Andrekse tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Andrekse tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe ja Merivälja asumis. Andrekse tee sai nime 28. juunil 1996. Tänav on saanud nime Andrekse talu järgi. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265
Nikola Popovski

Nikola Popovski (makedoonia keeles Никола Поповски; sündinud 24. mail 1962 Skopjes) on Põhja-Makedoonia poliitik, ta kuulub erakonda Makedoonia Sotsiaaldemokraatlik Liit. Ta oli aastatel 2002–2003 Makedoonia parlamendi spiiker. Aastatel 2003–2006 oli ta Makedoonia rahandusminister. Ta lõpetas Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli majandusteaduskonna magistrikraadiga. Ta oli aastatel 1992–2003 Makedoonia parlamendi liige ja samas 1998–2003 Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu fraktsiooni juht; lisaks oli ta aastatel 1993–2002 Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige, kuuludes Strasbourgis mitmesse komisjoni. 3. oktoobrist 2002 kuni 7. novembrini 2003 oli ta Makedoonia parlamendi spiiker. 7. novembrist 2003 kuni 28. augustini 2006 oli ta Makedoonia rahandusminister. Seejärel oli ta 2008. aastani Makedoonia parlamendi liige. Veebruarist 2009 on ta Skopje Euroülikooli õppejõud. Nikola Popovski on abielus ja tal on poeg. Nikola Popovski elulugu Makedoonia parlamendi kodulehel (inglise keeles)
Jugapuu põik

Jugapuu põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Jugapuu põik sai nime 14. veebruaril 1958. Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 41
Jugapuu tee

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Jugapuu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Jugapuu tee sai nime 14. veebruaril 1958. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 41
Kõivu põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Kõivu põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Kõivu põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Kõivu tee järgi. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 59 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 276
Kõivu tee

Kõivu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Tänav saab alguse Ranniku teelt ja suundub põhja. Tänavaga ristuvad Kõivu põik, Kesktee, Heki tee ja Lodjapuu tee.