laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lepna

Lepna on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Lepnat on esimest korda kirjalikult mainitud 1241. aastal (Lippanal). 19. sajandil rajati Lepna alale Rakvere mõisale kuulunud Lepna ja Tobia karjamõis. 1920. aastail tekkisid mõisa tükeldamise tagajärjel Lepna-Eesküla, Lepna-Mätliku ja Lepna-Taaravainu küla. Nõukogude ajal asus Lepnas Energia kolhoosi keskus, millega hiljem liitus Lasila sovhoos. 1838-1869 tegutses Lepna-Eeskülas kool, mis kolis pärast Tõrma külla, kus see asub tänini. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eneken Helme, Ragnar Hunt, Alvar Loog, Triinu Lyra, Madis Maasing, Ebeli Nahkur, Arvi Tampuu (2016). Eesti linnade, alevite ja alevike taskuentsüklopeedia. Tallinn: TEA Kirjastus. Lk 239.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Arkna

Arkna on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Külas asub Arkna Kuldallikas ja masinatööstusettevõte Lisako. Arkna mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Puusild, Harro; Hundimägi, Aivar (10. august 2023). "Aivo Saare masinatööstus kasvatas käivet ja maksis dividende". www.laanevirumaauudised.ee. Vaadatud 10. augustil 2023.
Eesküla

Eesküla on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Külas asub Eesküla ohvrikivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järni

Järni on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karitsa (Rakvere)

Karitsa on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. 1977. aastal liideti Karitsa külaga Karitsa-Saueaugu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Karitsa1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Karivärava

Karivärava on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Karunga

Karunga on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kloodi

Kloodi on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Küla territooriumile on jäänud Kloodi mõisasüda. Kloodi mõisa peahoone Kloodi mõisa kõrvalhoone Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kullaaru

Kullaaru on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Küla asub Rakvere linnast 3 km loodes. Kullaaru küla keskmeks on kunagise Kullaaru mõisa süda. Kullaaru mõisas sündis kirjanik Eduard Bornhöhe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõrgemäe

Kõrgemäe on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lasila

Lasila on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Külas asub Lasila Põhikool. 1977. aastal liideti Lasila külaga Järtu. Lasila mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Lasila" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Levala (Rakvere)

Levala on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. 1977. aastal liideti Levala külaga Tamna. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marja Kallasmaa: artikkel "Tamna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Mädapea

Mädapea on Lääne-Virumaal Rakvere vallas asuv küla. Külas on Mädapea tammik, mis võeti 1958. aastal kaitse alla. Kaitseala suurus on tänapäeval 48 ha. Mädapea põlisküla on mainitud 1241. aastal kujul Metapœ, 1281. aastal kujul Methepe, 1545. aastal kujul Mettempe ja 1732. aastal kujul Mettapä. Mädapea küla ja võib-olla ka mõis kuulusid Kärkna kloostrile. 15. sajandil läks Mädapea mõis erakätesse. Mõisa saksakeelseks nimeks kujunes Mettapäh. Mädapea mõis kuulus Rakvere kihelkonda. 18. sajandil esialgne küla hävis. 1920. aastail rajati Mädapea uuesti asundusena, mis 1977. aastal nimetati külaks. Samal aastal liideti Mädapeaga Kurgvere küla. Mädapea nimi võis lähtuda isikunimest. Ent sõna "mädapead" võib tähendada ka küpseid maasikaid või rabamurakaid. Nime hilisemates kirjapanekutes on täheldatud sõna "mätas" mõju. Mädapea Algkool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Mädapea tammiku maastikukaitseala kaitse-eeskiri". Riigi Teataja. Vaadatud 28.04.2023. Eesti kohanimeraamat, lk. 397
Paatna

Paatna on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Päide

Päide on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Taaravainu

Taaravainu on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tobia

Tobia (saksa keeles Tobja) on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Külas asuvad OG Elektra kontserni tootmishooned, Elektra pood, saekaater ja maasikakasvatusega tegelev OÜ Raadiko Talu. Kuni 1919. aastani asus külas Tobia karjamõis (mõne allika järgi poolmõis), mis kuulus Rakvere mõisale. Mõis riigistati ning müüdi kohalikele talunikele talumaadeks. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tõrremäe

Tõrremäe on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Rakvere külje all. Külas asub Põhjakeskus, mis on Lääne-Viru maakonna suurim kaubanduskeskus. Küla järgi on nime saanud Oandu lademe Tõrremäe kihistik. Sealne maanteeäärne kuivenduskraav on ka kihistiku stratotüüp. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tõrremäe kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 12.08.2019)
Veltsi

Veltsi on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Küla territooriumile on jäänud Veltsi mõis mis tekkis 1709. a Neeruti mõisast eraldumisel. 1920. aastatel moodustati mõisast Veltsi asundus, hiljem asund, mis 1977 sai küla staatuse, samas kui senine Veltsi küla mõisast põhjas liideti Lihulõpega. Veltsi mõisa peahoone Mõisa viinavabrik Mõisa kuivati Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Veltsi". [KNR] Eesti kohanimeraamat.
Voore

Voore on mitme koha nimi: Voore, küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas Voore, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Voore (inglise keeles Bree) on ka väljamõeldud küla "Sõrmuste Isandas". Voore mõis
Levala (Mustvee)

Levala on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Külas asus Vooremaa metsaökoloogia jaam. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Halliku

Halliku on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Küla järgi on nime saanud Halliku kihistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Halliku Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018)
Jaama (Mustvee)

Jaama on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Külas oli Torma postijaam, mille säilinud hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. 1977. aastal liideti Jaama külaga Kiige ja Raja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Päll: artikkel "Jaama2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kallivere

Kallivere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Haldusjaotuslikult kuulus Kallivere küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Roela mõisapiirkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiisli

Kiisli on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Koseveski

Koseveski on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Eerese järv Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kääpa (Mustvee)

Kääpa (2006. aastani Saare) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Saare valla halduskeskus. Küla on saanud nime juba nelisada aastat varem Kääpa nime kandnud talu järgi, viimane omakorda muistsete kääpakohtade tõttu. Saare mõisale kuulunud piirkond on kandnud pikka aega ka Saare nime. Et mõis jäi praegusest külast siiski kaugele ja Saare-nimelisi kohti jääb piirkonda mitmeid, kannab pärast mitmeid põnevaid kohanime vangerdusi kohalike inimeste soovil asum uuesti Kääpa nime. Kääpa on olnud kunagisest Saare mõisast välja kasvanud vallakeskus, millega on liidetud eri perioodidel teisigi piirkondi. Küla läbib Kääpa jõgi, millel on roll Kalevipoja legendides. Kohalikud inimesed on rahvuseeposest lugu pidanud ja pannud legendid elama kohaliku identiteedi osana.[viide?] Piirkonna ajaloosündmused on koondatud 2021. aastal ilmunud raamatusse „Saare vald 1866-2017“. Kirja pani need Marika Jürgenson, kes toetus suurel määral kodu-uurija Viivi Lani elutööle. Külas on Kalevipoja muuseum. Alnavere Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Küla koduleht
Kääpa

Kääpa on mitme koha nimi: Kääpa, küla Jõgeva maakonnas, Mustvee valla keskus Kääpa, küla Võru maakonnas Võru vallas Kääpa jõgi Kääpa Põhikool Kääpa soo
Andsumäe (Võru)

Andsumäe on küla Võrumaal Võru vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas. Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku. Kõik on eestlased. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Andsumäe

Andsumäe on mitme koha nimi: Andsumäe, küla Rõuge vallas Võrumaal Andsumäe, küla Võru vallas Võrumaal
Andsumäe (Rõuge)

Andsumäe on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ala-Palo

Ala-Palo on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Ala-Palo liivakarjäär Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ala-Suhka

Ala-Suhka on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Ala-Suhka küla kõrval asub Mäe-Suhka küla. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ala-Tilga

Ala-Tilga on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haavistu

Haavistu on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hanija

Hanija on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Horoski

Horoski on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hulaku

Hulaku on küla Võrumaal Rõuge vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda. 1977. aastal liideti Hulaku külaga Hinomäe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Evar Saar: artikkel "Hulaku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Laitsna-Hurda

Laitsna-Hurda on küla Võrumaal Rõuge vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Haanja valda ja kandis nime Hurda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Hurda

Hurda on mitme koha nimi: Hurda, küla Rõuge vallas Võrumaal Hurda laht on laht Pangodis Hurda oli Rõuge vallas asuva Laitsna-Hurda küla nimi enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi. Hurda oja Jakob Hurda tänav Jakob Hurda tee Hurda-Ööbiksaare tee Hurda-Metsaveere tee Hurda pargiks võidakse nimetada Vanemuise parki Tartus seal asuva Jakob Hurda monumendi tõttu
Hurda (Rõuge)

Hurda on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Sänna taevarada Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Hurda"
Aabra

Perekonnanime kohta vaata artiklit Aabra (perekonnanimi). Aabra (kohakääne Aabrale) on küla Võrumaal Rõuge vallas. Ta kuulus ajalooliselt Rõuge kihelkonda. Aabrale lähimad külad on põhjas Kähri, idas Mahtja, lõunas Kotka ja läänes Ortumäe. Minevikus kutsuti seda küla Aabra-Petraks. Küla on esmamainitud 1765. aastal kujul Dorf Pettra (seal olevat elanud Abra-nimeline peremees). 1796. aastal on mainitud küla nimega Pettra oder Üllejerwe (seal olevat elanud peremees Abra Jaan). Küla kuulus Viitina mõisale. 1909. aastal on mainitud küla nimega Pettra (Abram) ja 1939. aastal nimega Abra-Petra talu. 20. sajandil arvati Aabra varem Järvekülä koosseisu, 1977. aastal liideti Jugumõtsaga ja 1997. aastal sai taas omaette külaks. Külanime esialgne variant Petra on Peetri õigeusupärane variant. Nimi Aabra on tulnud 18. sajandil elanud peremehe eesnimest Aabra(m). 20. sajandi keskel hakati külas elavat peremeest kutsuma nimega Japi Kuklane. Uueks lisanimeks hakkas kujunema eesnime Jaan kohalik variant Japp või Japs. Külas on Aabra järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 21 Eeti kohanimeraamat, kaart 44-45
Ahitsa

Ahitsa (kohati Ahitsõ, kirjakeeles varem Ahitse) on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla. Küla servas on Ahitsõ järv. Järve on kirjalikes allikates mainitud palju varem kui küla: 1638 Altzy Jerw ja 1839 Ahize S[ee]. 1638 nimetati talupoega Jerre Pallo Pustus, kes elas Nursi pool, ja kirjutati, et järve ümber käib piiritüli, kuid 1684. aasta kaardil puudus järve ääres asustus üldse. 1765 mainiti Simmuli küla all Jerwe talu, mis võis asuda Ahitsõ järve ääres. Alles 1869 nimetati kindlalt Jerwe talu, mille juures oli Ahhitze Jerw. See kant kuulus Rõuge kihelkonda Sänna ja Vastse-Nursi mõisa alla. 1997–1997 oligi tänapäeva Ahitsa jagatud Lauri ja Nursi küla vahel. Esimest korda on küla nimetatud alles 1909. aastal kujul Wastse Ahitse ja 1940. aasta paiku oli küla saanud nime Ahetse. Küla on saanud nime talu järgi, mis omakorda on saanud nime järve järgi. Ahinõ : ahitsõ on omadussõna. Etümoloogiliselt sarnaseid kohanimesid võib otsida Ahe-alguliste seast, näiteks Vana-Roosa kandis olev Ahepalu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=3765296&siteLanguage=et Eesti kohanimeraamat, lk. 29-30
Augli

Augli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Mööda küla põhjapiiri kulgeb Rõuge–Rebäse–Haanja tee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haabsilla

Haabsilla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Haki

Haki on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Külas asub Kuntsamägi ja on asunud Kuntsamäe ohvritamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hallimäe

Hallimäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Handimiku

Handimiku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hansi

Hansi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hapsu

Hapsu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Heedu

Heedu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Heibri

Heibri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hinu

Hinu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Horsa

Horsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Külas asub Horsa ohvriallikas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Hotõmäe

Hotõmäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leo I

Leo I nime all on tuntud mitu valitsejat: Leo I oli Ida-Rooma keiser Leo I ehk Leo Suur oli Rooma paavst Leo I nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas Levon I. Leo II Leo III Leo IV Leo V Leo VI
Knesset

Knesset on Iisraeli parlament. Knessetile kuulub seadusandlik võim Iisraelis. Knesset valib ja kutsub tagasi presidendi ja peaministri ning teostab järelevalvet valitsuse tegevuse üle. 120-kohaline parlament valitakse rahva poolt 4 aastaks. Valimiskünnis on alates 2014. aasta märtsist 3,25%, künnise ületanud erakondade vahel jagatakse kõik kohad D'Hondti meetodil kinnise nimekirja põhimõttel. Kogu riik on üks valimisringkond. Madala valimiskünnise tagajärjel on valitsuskoalitsioonid olnud ebastabiilsed ja tihti lagunenud enne 4 aasta möödumist. 2016. aasta aprilli seisuga toimusid viimased Knesseti valimised 2015. aasta märtsis. Enim kohti said Likud (30) ja Sionistide Ühing (24). Knesseti koduleht
Härämäe

Härämäe on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Jaanipeebu

Jaanipeebu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla asub Rõuge alevikust lõunas Käätso–Rõuge–Luutsniku tee ääres. Küla territooriumile jääb Jaani-Peebu kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Dobrini ordu

Dobrini ordu (Dobrzyńi ordu; saksa Orden von Dobrin, poola Bracia Dobrzyńscy) oli vaimulik rüütliordu, mis tegutses Preisimaa ja Masoovia piiril ning oli loodud paganlike preislaste alistamiseks. Ordu rajati 1228. aastal või veidi varem Masoovia hertsogi Konradi, Płocki piiskopi ning Preisimaa piiskopi Christiani poolt. Hertsog Konrad andis ordule Dobrzyńi kindluse koos selle ümbruskonnaga. Samal aastal kinnitas ordu põhikirja ka paavst, nii muutus see ametlikuks iseseisvaks orduks. Ent ordu käekäik ei osutunud kuigi edukaks, peagi langes preislaste vastu alustatud Preisi ristisõjas piiskop Christian preislaste kätte vangi ning 1230. aastatel Preisimaale saabunud Saksa ordu tegutses tunduvalt efektiivsemalt. 1235. aastal ühinesidki enamik Dobrini ordu vendadest Saksa orduga. 1237. aastal saatis Masoovia Konrad allesjäänud dobrinlased oma maa idapiirile Drohiczyni kindlust kaitsma. 1238. aastal mongolite invasiooni ajal nõrgenenud Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi alale tegid sõjakäigu Saksa orduga liitunud Dobrini ordu, kuid kaotasid Drohiczyni lahingus Danilo Romanovitši vägedele. 1240. aastal vallutati Drohiczyn Galiitsia-Volõõnia vürsti Danilo Romanovitši poolt ning see oli ka viimane kord, mil Dobrini ordut mainiti. Teistel andmetel liitusid vahepeal Saksa orduga liitunud Dobrini orduvennad, Pommerimaal tegutsenud johaniitidega, kellega koos nad osalesid 1241. aastal koos teiste sõjaordu rüütlitega lahingus mongoli vägedega Legnitzi all, kus orduväed hävitati peaaegu täielikult mongolite ratsaväe poolt. Christian polnud erinevalt hertsog Konradist ja Płocki piiskopist ürikuliselt mainitud ordu rajajana, kuid tema roll ordu ühe tegeliku rajajana on üldist tunnustamist leidnud (Zenon Hubert Nowak, Milites Christi de Prussia. Der Orden zu Dobrin und seine Stellung in der preußischen Mission, in: Die geistlichen Ritterorden Europas (Vorträge und Forschungen 26). Sigmaringen 1980, S. 339–352.) Nowak, Milites Christi de Prussia Leonid Arbusow. Grundriss der Geschichte Liv, Est, und Kurlands. Riga, 1908. S. 36.
Jugu

Jugu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Külas on Jugumõtsa paikkond. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järvekülä

Järvekülä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Järvepalu

Järvepalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.09.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kadõni

Kadõni (varem ka Kadeni) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Külas asub kaitsealune Kadeni mänd. Kadeni mänd (2014) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.