laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
334 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 337 eKr | 336 eKr | 335 eKr | 334 eKr | 333 eKr | 332 eKr | 331 eKr | ► | ►► 334. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXX (420). Aleksander Suur võitis Granikose lahingus Pärsia vägesid. ... Arsites, Pärsia satraap Mithrobuzanes, Pärsia satraap Spithridates, Pärsia satraap
335 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 5. sajand eKr | 4. sajand eKr | 3. sajand eKr | ► ◄ | 350. aastad eKr | 340. aastad eKr | 330. aastad eKr | 320. aastad eKr | 310. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 338 eKr | 337 eKr | 336 eKr | 335 eKr | 334 eKr | 333 eKr | 332 eKr | ► | ►► 335. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXIX (419). Aristoteles tuli tagasi Ateenasse ning asutas Lykeionis peripateetikute kooli. ... ...
Gerli Noodapera

Gerli Noodapera (sündinud 3. detsembril 1989 Pärnus) on Eesti sõudja. Lõpetas 2009 Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2012 keskkonnakorralduse erialal TLÜ. Sportima hakkas Pärnu SK-s Helju Suti võrkpallitreeninguil, aastast 2004 tegelnud sõudmisega Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel. Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 2009 roolijata neljapaadil, 2010 paarisaerulisel neljapaadil, 2005–11 kaheksapaadil 2010 sisesõudmises kergekaalu kategoorias. Aastast 2016 APL Agencies Estonia OÜ klienditeenindaja. Alates 2018 Anvest OÜ juhatuse liige. http://esbl.ee/biograafia/Gerli_Noodapera
Enn Norman

Enn Norman (30. aprill 1940 Tallinn – 23. märts 2012 Tallinn) oli Eesti sõudja. Lõpetas 1958 Tallinna 10. Keskkooli ja 1963 mehaanikainsenerina TPI. Töötas 1963–1991 ETKVL-i koondises Auto (aastast 1980 peakonstruktor ja aastast 1986 peainseneri asetäitja), 1990. aastail oli AS-i Auto Energomehaanika ja AS-i VATK Auto direktor, hiljem OÜ Puteen juhataja. Hakkas sportima kooli võrkpallitreeningutel, kuulus Spartaki noortemeeskonda (treener Helmuth Kallik). Sõudetreeninguid alustas 1959 Jevgeni Fridolini juhendamisel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. Võitis 1966 NL-i mv-tel roolijata neljapaadil pronksi ja sai NL-i karikavõistlustel kaheksapaadil 2. koha. Tuli 8 korral Eesti meistriks: 1960 ja 1962 paarisaerulisel kahepaadil, 1969 roolijata ja roolijaga neljapaadil 1965–67 ja 1969 kaheksapaadil. Meistersportane (1964). Kuulunud Spartaki, Kalevi ja Jõu liikmeskonda.
Tarmo Nööri

Tarmo Nööri (sündinud 31. jaanuaril 1970 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1988 Pärnu 2. Keskkooli. Hakkas koolis harrastama suusatamist, oli Pärnu noortevõistlustel medalivõitjaid. Sõudmist harrastanud 1984 Tiit Helmja, hiljem Rita Morrissoni, Mati Villsaare ja Matti Killingu juhendamisel. Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 1993 roolijata ja roolijaga neljapaadil 1990–93 kaheksapaadil. Tegutsenud 1990–92 Dünamos instruktorina. http://esbl.ee/biograafia/Tarmo_N%F6%F6ri
Malle Ojokas

Malle Ojokas (sündinud 14. veebruaril 1957 Tartus) on eesti endine sõudja. Lõpetas Tartu 3. Keskkooli 1975. aastal ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala 1983. aastal. Ojokas on töötanud Põllumajandusameti Tartu keskuse peainspektorina. Sõudetreeninguid alustas ta 1973. aastal Tartus Inge Pindi juhendamisel. Võitis NL-i noorte meistrivõistlustel roolijaga neljapaadil 1973. aastal pronks- ja 1974. aastal hõbemedali. Tulnud 9 korral Eesti NSV meistriks 1974–75 roolijata kahepaadil, 1973 roolijaga neljapaadil, 1977–79 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil, 1973–75 kaheksapaadil. 1975 NSV Liidu meistersportlane http://esbl.ee/biograafia/Malle_Ojokas
Merike Bernhardt

Merike Bernhardt (aastani 1989 Merike Olli; sündinud 13. mail 1970 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1988 Sindi Keskkooli ja 1992 meditsiiniõena Tallinna Meditsiinikooli Pärnu filiaali. Töötanud aastast 1990 Pärnu haiglas. Olnud 2004–2017 Euro Wheel OÜ juhatuse liige. 178 cm, 85 kg. Sõudmist alustas 1983 Dünamos Evi Lepiku juhendamisel. 1987 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 1987–1988 roolijata kahe- ja 1986–1988 roolijaga neljapaadil 1987–1988 kaheksapaadil. http://esbl.ee/biograafia/Merike_Olli
Aleksander Antson

Aleksander Antson (31. august 1899 Võrsna küla, Pihtla vald, Saaremaa – 21. september 1945 Haapsalu) oli eesti kirjanik. Ta töötas nii õpetaja, ajakirjaniku kui ka töölissporditegelasena. 1937 "Kirg" (2. trükk 1991) 1938 "Sina ei pea mitte himustama..." 1925 "Lapsed" 1926 "Kolgata" 1927 "147" (koguteose "Aktsioon" II albumis) 1927 "Vangid" (Looming 1927, nr 6) 1931 "Töölise tütar" 1935 "Muretute ülemlaul" 1935 "Tšempionaat" 1938 "Inimesed tuisus (Rahvamehed)" 1939 "Kosjatalu" 1940 "Orduaja lõpp (Parun kolib ära)" 1927 "Epigrammid" 1930 "Epigrammid" II 1933 "Epigrammid" III 1946 "Epigrammid" IV 1930 "Tänapäeva Venemaa" (koos Rudolf Sirgega, reisiraamat) 1936 "Berliini olümpiamängud" (2., faksiimiletrükk 1992) 1946 "Võit" (noorsoojutustus) Ralf Parve, "Aleksander Antsoni epigrammidest" – Looming 1955, nr 9, lk 1125–1130 Rudolf Sirge, "Aleksander Antsoni proosast" – samas, lk 1131–1136 Albert Seppel, "Mälestusi Aleksander Antsonist" – Keel ja Kirjandus 1964, nr 7, lk 429–435 Albert Seppel, "Meenutusi Aleksander Antsonist" – Looming 1974, nr 8, lk 1356–1361 Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 1. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1981, lk 474–482 (ülevaate autor Lehte Tavel) ja bibliograafia lk 485–486 Eesti spordi biograafiline leksikon, 2001, 2. trükk 2002 Aleksander Antson Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Biograafia ESBL-is Aleksander Antsoni sporditulemused
Leili Soima

Leili Soima (aastani 1977 Leili Olmet; 19. august 1943 Tartu – 15. juuni 2009 Tartu) oli eesti sõudja. Lõpetas 1962 Tartu 5. Keskkooli ja 1974 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. Töötas 1962–1963 Kalevi sõudetreenerina, 1963–1964 õmblusvabriku Sangar spordimetoodikuna, hiljem loomaarstina. Oli Spordiklubi Mäksa revident. Sportima hakkas 1956 Tartu spordikoolis Aino Paali ja Herbert Abeli suunamisel, sõudetreeninguid alustas Jüri Kuruli juhendamisel. 1961 tuli kaheksapaadil Nõukogude Liidu noortemeistriks. Tuli 10 korral Eesti NSV meistriks: 1968–1970 paarisaerulisel kahepaadil, 1964 ja 1970 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil 1961–1964 ja 1971 kaheksapaadil. Eesti Spordi Biograafiline Leksikon Biograafia ESBL-is
Katrin Tammik (sõudja)

Katrin Tammik (aastani 2007 Katrin Ots; sündinud 25. augustil 1981 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1999 Pärnu Ühisgümnaasium. Õppis Eesti Põllumajandusülikooli maainseneriteaduskonnas veemajandust. Töötanud OÜ-s Tervise Paradiis valveinstruktorina. Tegutsenud Pärnu SK-s ujumistreenerina. Hakkas sportima 1987 Anne Tohveri ujumistreeningutel, 1996–2003 harrastas sõudmist Raini Lelle ja Mihkel Leppiku juhendamisel. Saanud ühepaadil juunioride MM-il 1998 10. ja 1999 16. ning U-23 MM-il 2003 8. koha. Tulnud 12 korral Eesti meistriks: 2000–03 paarisaerulisel kahepaadil, 1998–2002 paarisaerulisel neljapaadil 1997, 1999 ja 2002 kaheksapaadil. Sõudeliidu parim juunior (U-23) 1998–1999 ja naissõudja 2003. Ta oli üks kaasautoreid 2001. aastal välja antud teosele "Eesti sõudespordi ajalugu". Tema abikaasa on sõudja Kalver Tammik. Katrin Ots ESBL
Ants Otsa

Ants Otsa (30. juuni 1942 Tartu – 7. mai 2021) oli eesti sõudja. Lõpetas 1962 Tartu 2. Keskkool ja 1972 põllumajanduse mehhaniseerimise erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Sportima hakkas keskkoolis, sõudetreeninguid alustas 1960 Kalevi SK-s Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1960 NL-i noortemeistrivõistlustel kaheksapaadil hõbeda. Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 1961 roolijata neljapaadil; 1962–1963 roolijaga neljapaadil; 1963 kaheksapaadil. Ants Otsa ESBL
Pille Reimann

Pille Reimann (aastani 1968 Pille Paavel; sündinud 16. aprillil 1948 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1966 Pärnu 1. Keskkooli. Töötas 1966–1995 Pärnu Kaubandusvalitsuses hulgilao juhatajana. Sportima hakkas 1961 õpetaja Asta Vilepilli ja kergejõustikutreener Linda Rannapi õpilasena, tema sõudetreener oli Mihkel Leppik. Võitis kaheksapaadil Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel 1968 ja 1969 pronksi ning NL-i noortemeistrivõistlustel 1966 kulla ja 1967 pronksi. Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 1969 roolijaga neljapaadil; 1966–69 kaheksapaadil. Meistersportlane (1975). Kuulunud Dünamosse. Tütar Kristi Reimann (16. II 1969) on tulnud 1984 roolijaga neljapaadil Eesti meistriks. Poeg Anti Reimann (21. II 1973) on tulnud 1992 kaheksapaadil Eesti meistriks. Pille Paavel ESBL
Tallinn Brass

Tallinn Brass oli Eesti vaskpilliansambel. Ansambli asutas 1994 Jüri Leiten. Leiten oli ka ansambli direktor ja kunstiline juht. Jüri Leiten, trompetist https://www.emic.ee/?sisu=interpreedid&mid=33&id=161&lang=est&action=view&method=biograafia (vaadatud 28.04.2019)
Piapoko keel

Piapoko keel on Colombias ja Venezuelas räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägitakse Meta, Vichada ja Guanviare jõe äärsetel aladel. Piapoko keelt räägib hinnanguliselt umbes 6400 inimest. Neist 4930 olid 2007. aasta andmetel Colombias ja 1450 Venezuelas (2001. aasta rahvaloenduse andmetel). Piapoko keeles on 4 vokaalfoneemi ja 15 konsonantfoneemi. Nimisõnadega kasutatakse omistavaid eesliiteid. Põhisõnajärg lauses on SVO, näiteks: https://www.ethnologue.com/18/language/pio/ https://phoible.org/languages/piap1246 http://www.language-archives.org/language/pio https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ppc https://sails.clld.org/languages/pio
Hamiltoni mehaanika

Hamiltoni mehaanika (inglise keeles Hamiltonian mechanics) on teooria, mis on välja töötatud kui klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harudest (teine on Lagrange'i mehaanika). Hamiltoni teoorias rakendatud matemaatiline formalism oli varasematest erinev ja tingis teooria abstraktsema mõistmise. Ajalooliselt osutus Hamiltoni teooria tähtsaks klassikalise mehaanika reformulatsiooniks, mis hiljem aitas kaasa statistilise mehaanika ja kvantmehaanika väljakujunemisele. Hamiltoni mehaanika formuleeris William Rowan Hamilton 1833. aastal (eelmise klassikalise mehaanika reformulatsiooni esitas Joseph Louis Lagrange 1788. aastal). Hamiltoniaan Hamiltoniaan (kvantteooria) Hamiltoni väljateooria
Belgradi lipp

Belgradi lipp põhineb aastal 1931 loodud Belgradi vapi kujundusel, mille autor on Serbia kunstnik Đorđe Andrejević-Kun. Lipul on kasutatud kolme Serbia lipu värvi: punast, sinist ja valget. Belgradi lipul kujutatu moodustab ka osa Belgradi vapist. Vaata ka: Belgradi vapp Belgradi tänapäevase vapi ajalugu algab aastast 1931, mil kogunes kunstnikest, heraldikutest, professoritest, kindralitest ja riigisekretäridest koosnenud komitee, mis pani paika vapile esitatavad nõuded. Seejärel võitis suure ülekaaluga kunstnik Đorđe Andrejević-Kuni kujundatud vapp. Vapp trükiti esimest korda ära ajakirja "Beogradske opstinske novine" 1932. aasta 1. numbris. Aastal 1932 heisati esimest korda ka Belgradi uut vappi kujutav lipp. Ent arvatakse, et tegemist oli ühekordseks otstarbeks valmistatud lipuga, mida hiljem ei kasutatud. Aastal 1991 taastati nii vana vapp kui ka lipp. Vapile ja lipule tehti seejuures kolm väiksemat muudatust nende paigutuses. Lipu ja vapi taastamise töörühma kuulus ka Đorđe Andrejević-Kuni tütar Mira Kun. Sinine sümboliseerib lootust ja usku paremasse tulevikku. Maapinna punane sümboliseerib Serbia rahva kannatusi ja võitlust vabaduse nimel. Kaks valget horisontaalset riba kujutavad Sava jõge ja Doonau jõge, mis on Belgradi tugevuse sümboliteks (vastavalt heraldika reeglitele on jõgesid kujutatud valgelt). Kuna Belgradi serbiakeelne nimi Beograd tähendab "valget linna", on lipul ka valged müürid ja tornid. Müürid tähistavad kaubandusega tegelevat linna ja tornid ning avatud värav sümboliseerivad avatud turgu. Lipul kujutatud laev, milleks on Vana-Rooma trireem, on linna antiikaja perioodi sümbol. Belgrade (District-Town, Serbia). Vaadatud 02.05.2019. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Flag of Belgrade seisuga 02.05.2019.
Ilona Lepsalu

Ilona Lepsalu (sündinud 10. oktoobril 1970 Rakveres) on Eesti munitsipaalpoliitik. Ta on alates 1. aprillist 2002 Res Publica liige. Ta lõpetas 1988 Rakvere 3. Keskkooli. 1999. ja 2002. aasta valimistel valiti ta nimekirjas Lüganuse valla volikokku. 1999. aastal kandideeris ta valimisliidus Koduvald ja sai 611 häälest 34. 2002. aastal kandideeris ta Res Publica nimekirjas ning sai 607 häälest 40. Ta oli maini 2008 Aa külavanem ning töötab Aa Hooldekodu sekretärina. http://lyganuse.nommeraadio.ee/lyganuse.00009.pdf [kõdulink]
Tartu Brass

Tartu Brass on Tartus tegutsev puhkpilliansambel. Ansambli juht on Margus Kasemaa. Tanel Aavakivi (trompet) Rasmus-Krister Tuisk (trompet) Kristiina Luik (metsasarv) Hannes Metssalu (metsasarv) Gunnar Pettaig (tromboonid) Artur Kiik (tromboonid) Urmas Himma (tuuba) https://www.forestalia.ee/en/eesti-vabariigi-100-aastapaeva-tahistamine-tartus/ (vaadatud 28.04.2019) https://web.archive.org/web/20190501205701/http://kultuur.info/event/4th-tartu-winter-music-festival/ (vaadatud 28.04.2019)
Väätsa valla vapp

Väätsa valla vapp on Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Väätsa valla vapp. Vapp kinnitati 30. mail 1995. Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud kuldne-rohelisel kilbil on kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides ristikheinalehte. Väätsa valla lipp Väätsa valla sümboolika valla kodulehel Väätsa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Dukla mäekuru

Dukla mäekuru (slovaki keeles Dukliansky priesmyk, poola keeles Przełęcz Dukielska, ungari keeles Duklai-hágó, tšehhi keeles Dukelský průsmyk) on strateegilise tähtsusega mäekuru Ida-Karpaatide Laboreci mägismaal. Mäekuru asub Poola ja Slovakkia vahelisel piiril Lemkivštšina piirkonnas. Kuru ei ole ka kaugel Ukraina läänepiirist. Mäekuru, mis asub kõrgusel 502 meetrit üle merepinna, on Karpaatide peamise mäestiku kõige madalamal asuv mäekuru. Poola Dukla linnast lõunas ja Slovakkia Prešovi linnast kirdes asuvat mäekuru peetakse piirkonnaks, kus kohtuvad ida- ja lääneslaavi kultuurid. 17. sajandil oli mäekuru lemko rahvusest röövli ja rahvakangelase Andri Savka tegevuspaigaks. Dukla mäekurus toimusid suured lahingud nii esimese kui ka teise maailmasõja idarinnetel. 1944. aasta 8. septembrist kuni 28. oktoobrini leidis seal aset Dukla mäekuru lahing. Military History - Northeast Slovakia 1944 Annotated Soviet Battle Maps & Topographical Maps for Eastern Czechoslovakia (Slovakia) including Dukla Pass. Dukla mäekuru piirkonna kaarte. Battle for Dukla Pass. Dukla mäekuru lahingu kirjeldus. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dukla Pass seisuga 02.05.2019.
Taivo Uffert

Taivo Uffert (27. august 1937 Tartu – 19. aprill 2019) oli eesti tööstusjuht, füüsik ja pedagoog. Ta sündis aastal 1937 Tartus. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu Ehitustehnikumi. Aastal 1962 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsikuna. Ta töötas aastatel 1963–1986 H. Pöögelmanni nimelises Elektrotehnika Tehases, seejuures aastatel 1974–1977 peainsenerina ja aastatel 1977–1986 direktorina. Seejärel töötas ta kalurikolhoosis Lääne Kalur. Hiljem on ta töötanud Pelgulinna Gümnaasiumis õpetajana. Ta oli abielus ja tal on kaks poega. Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Lagrange'i mehaanika

Lagrange'i mehaanika (inglise keeles Lagrangian mechanics) on klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harudest (teine on Hamiltoni mehaanika). Lagrange'i mehaanika alused esitas Joseph-Louis Lagrange oma 1788. aastal ilmunud klassikalises teoses "Mécanique analytique" ("Analüütiline mehaanika"). Selles üldistas ta klassikalise mehaanika põhiprintsiibid ja esitas liikumisvõrrandid nn Lagrange'i võrrandite kujul. Lagrange'i mehaanikas tuletatakse osakeste süsteemi trajektoor Lagrange'i võrrandite lahendamisel ühest kahest vormist, kas Lagrange'i esimest järku võrranditest või teist järku võrranditest. Igas juhtumis matemaatiline funktsioon, mida nimetatakse lagranžiaaniks, on üldistatud koordinaatide, nende tuletiste aja järgi ja aja funktsioon ning sisaldab teavet süsteemi dünaamika kohta. Lagranžiaan Relativistlik Lagrange'i mehaanika
Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon

MTÜ Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon (lühend EAA) on Eesti agraarökonomiste ühendav organisatsioon. EAA kanti Äriregistrisse 1999. aastal EAA on koos teiste põllumajandusorganisatsioonidega korraldanud Maaelufoorumit. Euroopa Agraarökonomistide Assotsiatsioon https://web.archive.org/web/20190502093217/https://maainfo.eu/index.php?id=6357&page=3394& (vaadatud 02.05.2019)
Lagrange (täpsustus)

Lagrange võib tähendada järgmist: Lagrange (perekonnanimi) Joseph-Louis Lagrange, itaalia matemaatika ja astronoom Joseph-Louis Lagrange'i järgi on nimetatud mitmeid matemaatika ja füüsika asju: matemaatikas Lagrange'i alammuutkond on alammuutkond sümplektilises geomeetrias Lagrange'i funktsioon on kas 1) tuum või 2) Lagrange'i ülesanne (Lagrange'i funktsioon) Lagrange'i interpolatsioonivalem ehk Lagrange'i polünoom on valem erinevates interpolatsioonisõlmedes Lagrange'i jääkliige on Taylori valemi jääkliige Lagrange'i keskväärtusteoreem ehk Lagrange'i keskväärtusvalem on matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi Lagrange'i korrutaja ehk Lagrange'i meetod on teatav meetod tingliku ekstreemumülesande lahendamiseks Lagrange'i meetod on kas 1) Lagrange'i korrutaja, 2) konstantide varieerimise meetod või 3) teatud meetod ruutvormide teisendamiseks Lagrange'i polünoom ehk Lagrange'i interpolatsioonivalem on valem erinevates interpolatsioonisõlmedes Lagrange'i samasus on mistahes reaalarvude kohta kehtiv võrdus Lagrange'i süsteem on mõiste, mis seotud Euleri-Lagrange'i diferentsiaaloperaatoriga Lagrange'i teoreem, vaata Lagrange'i teoreem (täpsustus) Lagrange'i võrrand, vaata Lagrange'i võrrand (täpsustus) Euleri-Lagrange'i võrrandid, vaata Lagrange'i võrrand (täpsustus) Lagrange'i ülesanne ehk Lagrange'i funktsioon on variatsioonarvutuse üks põhiülesannetest Euleri-Lagrange'i diferentsiaaloperaator on diferentsiaaloperaator füüsikas Lagrange'i koherentne struktuur on dünaamiliste süsteemidega seotud mõiste Lagrange'i mehaanika on klassikalise mehaanika reformulatsioon Lagrange'i punktid on libratsioonipunktid Lagrange'i väljateooria ehk lagranžiaan on klassikalise väljateooria formalism, Lagrange'i mehaanika väljateoreetiline analoog Relativistlik Lagrange'i mehaanika on Lagrange'i mehaanika rakendus relatiivsusteoorias. muud Lagranžiaan
Tallinna Moenädal

Tallinna moenädal (inglise Tallinn Fashion Week) on Tallinnas toimuv moeüritus. Üritust korraldab Eesti Moedisaini Liit. Üritusel antakse üle auhind Kuldnõel. Tallinna moepäevad https://web.archive.org/web/20190502104407/https://www.estonianfashion.eu/ (vaadatud 02.05.2019) Koduleht
Tartu Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon

(Tartu) Ettevõtlike Daamide Assotsiatsioon (lühend EDA) on Tartus tegutsev Eesti naisorganisatsioon. EDA annab välja kahte aunimetust: Tartu Edukas Daam ja Tartu Aastate Daam. 2021 Erika Pääbus (Tartumaa Kambja valla Andre juustufarmi perenaine) 2019 Külli Lokko 2018 Ruth Oltjer, Kristiina Ehin 2017 Anneli Kolk 2016 Leida Kikka 2015 Tiia Karelson 2014 Ly Mikheim 2013 Triin Jagomägi 2012 Triin Anette Kaasik 2011 Marju Unt 2010 Kadri Leivategija 2009 Karin Jaanson 2008 Kadri Leppoja 2007 Olga Aasav 2006 Janika Mölder 2005 Merike Kaunissaare 2004 Tiia Toomet 2003 Laine Randjärv 2002 Tiiu Reek 2001 Tiiu Sild 2022 Krista Aru 2021 Vaike Uibopuu 2020 Ene Ergma 2019 Helvi Jürisson 2018 Lehte Hainsalu 2017 Elena Poznjak-Kõlar 2016 Anne Mägi 2015 Mall Krebstein 2014 Tiina Talvik 2013 Anne Luik 2012 Ene-Margit Tiit 2011 Marju Lauristin 2010 Aili Paju 2009 Hele Everaus http://tartueda.ee/organisatsioon/ajalugu/tartu-eda-tiitlid (vaadatud 02.05.2019) Jaan Olmaru. Ettevõtlikud daamid jagasid tiitleid. Postimees, 6. aprill 2014 Koduleht
Sloveenia Riviera

Sloveenia Riviera (sloveeni keeles Slovenska obala) nimega tuntakse Aadria mere Trieste lahe ääres asuvat Sloveenia rannikuala. Sloveenia Riviera moodustab osa Istria poolsaarest ja selle pikkus on 46,6 km. Tegemist on turistide seas populaarse mereäärse sihtkohaga, mida iseloomustab Sloveenia ja Itaaliaga seotud ajalooline pärand. Sloveenia Istrias asuv Sloveenia Riviera kuulub riigi Ranniku–Karsti statistilisse piirkonda. Piirkond jääb ajaloolise Sloveenia Rannikumaa aladele. Põhjas piirneb Sloveenia Riviera Itaaliaga ja lõunas Horvaatiaga. Riviera põhjapoolseim punkt on Koperi lahe ääres asuv neem Debeli Rtič. Lõunapoolseim punkt on aga Pirani lahe ääres asuv Sečovlje küla, mis jääb Sečovlje soolaväljade looduspargi lähistele. Sloveenia Riviera rannikule jääb 14 asulat (sulgudes on toodud itaaliakeelne nimi): Ankaran (Ancarano); Koper (Capodistria) koos Bertoki (Bertocchi) asulaga; Izola (Isola) koos Dobrava ja Jagodje asulatega; Piran (Pirano) koos Fiesa (halduslikult osa Portorožist), Lucija, Parecagi, Portoroži (Portorose), Seča, Sečovlje ja Strunjani asulatega. Sloveenia Riviera rannikul asuvad Koperi, Izola, Pirani, Lucija ja Portoroži sadamad. Koperis asub Divača–Koperi raudtee lõppjaam ja Sečovlje lähedal Horvaatia piiri ääres asub Portoroži lennujaam. Peamine Rivierasse viiv maantee on riiklik tee number 111, mis liitub Koperis Ljubljanasse ja Maribori viiva suurema maanteega A1. Sloveenia Istria Dragonja jõgi Veneetsia laht Riviera Prantsuse Riviera Austria Riviera Prantsuse Riviera Türgi Riviera The World Factbook by CIA. Ankarani omavalitsuse ametlik koduleht. Teavet ja kaarte Sloveenia Riviera kohta Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Slovene Riviera seisuga 02.05.2019.
Eesti Antidopingu Keskus

Eesti Antidopingu Keskus (inglise Estonian Antidoping Center) oli Eesti mittetulundusühing, mis tegeles riiklikul tasemel antidopinguga seonduvaga. Keskus asutati 1997. Keskuse juhataja algusest kuni aastani 2003 oli Mihkel Mardna. Keskus kustutati Äriregistrist 2012. sihtasutus Eesti Antidoping https://sport.delfi.ee/archive/eesti-aitab-tohustada-dopingukontrolli?id=8923558 (vaadatud 02.05.2019) Keskus ETISe andmebaasis