laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Norra Eesti Selts

Norra Eesti Selts (ka Eesti Selts Norras) on Norra eestlaste selts. Seltsi juhatuse esimees oli Hanna-Liisa Pakosta. Selts asutati 1987. Selts on tegevuse lõpetanud. Selts toetab muu hulgas Norras tegutsevat eesti rahvatantsutruppi Viikingite naised. https://web.archive.org/web/20181012211213/http://www.eestlased.no/ (vaadatud 02.11.2018) Koduleht
Kotka Eesti Selts

Kotka Eesti Selts on Soome eestlaste selts, mis tegutseb Soomes Kotka linnas. Selts on Soome Eestlaste Liidu liige. https://web.archive.org/web/20181104132232/http://www.estemb.fi/est/soome_toole/eestikeelne_haridus (vaadatud 02.11.2018) Seltsist Eesti Suursatkonna Helsingis kodulehel
Iisalmi Eesti Klubi

Iisalmi Eesti Klubi on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Iisalmi linnas. Selts on Soome Eestlaste Liidu liige. https://web.archive.org/web/20181104132648/http://oppevara.estinst.ee/keskused/seltsid/soome-eestlaste-liit/ (vaadatud 02.11.2018)
Turu Eestlaste Klubi

Turu Eestlaste Klubi on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Turu linnas. Klubi loodi 2013. aastal. Klubil on üle 200 liikme. Klubi on osa Turu Eesti keskuse tegevustest (ühingu ametlik nimi on Varsinais-Suomen Viro-keskus ry). Klubi juures tegutsevad rahvatantsurühm Nopsajalad, laste laulurühm Laululapsed ja meeste korvpallimeeskond. Eestlaste klubi algatatud Urmas Sisaski koor harjutas ja esines Turus 2014-2018. https://web.archive.org/web/20181104133304/http://www.viro-keskus.fi/et/tegevus/eestlaste-klubi (vaadatud 02.11.2018) Koduleht
Nur Luke

Dr. Nur Luke oli Hotanist pärit uiguuri rahvusest piiblitõlkija, kes pöördus islamist kristlusesse. Ta põgenes 1930. aastatel Xinjiangist ja lõpetas Indias koos Gustaf Ahlberti ja Oskar Hermannsoniga uiguurikeelse piibli tõlkimise. Selle avaldas British and Foreign Bible Society 1946. aastal. Luke kirjutas ka uiguuride sotsiaalse struktuuri kohta, märkides 97–98 protsendilist kirjaoskamatust rahva seas.
Yaqup Istipan

Yaqup Istipan (uiguuri keeles:ﻳﺎﻗﯘﭖ ﺋﯩﺴﺘﯩﭙﺎﻥ) oli uiguuri rahvusest kirjanik. Kuna Yaqup oli kristlane, oli ta sunnitud Xinjiangist põgenema. Hiljem kirjutas ta autobiograafia oma lapsepõlvest ja sellest, miks ta pidi olema ''põgenik Kristuse'' jaoks. Jacob Stephen, Flykting för Kristi skull, Stockholm: Missionsförbundets Förlag 1947 Yaqup Istipan, English-Uygur Wordbook rfa.org John Hultvall, Mission and Revolution in Central Asia Gunilla Törnvall, From Khotan and Kashgar
Eksemplar

Eksemplar (ladina sõnast exemplar ('ärakiri', 'koopia', 'kujutis', 'eeskuju, originaal') on mingisse liiki või komplekti kuuluv üksikese. Seda sõna kasutatakse tavaliselt trükitoote, näiteks raamatu puhul (trükitoote tiraaž on selle eksemplaride kogum või eksemplaride arv). Eksemplaridest räägitakse ka kollektsioneerimisobjektide puhul. Loogikas, filosoofias ja keeleteaduses nimetatakse eksemplariks (inglise keeles token) sõna, väljendi või lause esinemisjuhtu kõnes (ja üldisemalt tekstis). Lause eksemplari nimetatakse lause lausungiks ehk eksemplar-lauseks ehk lauseeksemplariks. Sõna (sõnavormi) eksemplari nimetatakse sõneks.
Kiviõli Püha Clara kirik

Kiviõli Püha Clara kirik on katoliku kirik Kiviõlis aadressil Vabaduse puiestee 3. Kirikut kasutab Püha Clara kogudus. Kiriku patroon on Clara. Kirikus peetakse teenistusi vene keeles. Teenistused kirikus.
Pärnu Püha Apostel Johannese kabel

RKK Pärnu Püha Apostel Johannese kabel on katoliku kabel Pärnus aadressil Karusselli tänav 27 asuva hoone alumisel korrusel. Kabelit kasutab Püha Apostel Johannese kogudus. Kabeli patroon on apostel Johannes. Kabelis peetakse teenistusi eesti ja poola keeles. Hoone sai koguduse omandusse 1937, võõrandati Eesti NSV ajal ja tagastati kogudusele taas 1994. Novembris 2013 pühitses piiskop Philippe Jourdan hoones sisse arhitekt Leles Luhse ümberehitatud kabeli. Karin Klaus: "Pärnu katoliiklased rõõmustavad uue kabeli üle". Pärnu Postimees 8. november 2013 Pärnu katoliku koguduse koduleht. Teenistused kabelis.
Avraham Sinai

Avraham Sinai (heebrea keeles אברהם סיני‎; enne usuvahetust Ibrahim Yassin, araabia keeles إبراهيم ياسين; sündinud 15. detsembril 1962) on Liibanoni šiiitlik muslim, kes pöördus judaismi. Ta oli enne seda Ḩizb Allāhi liige. Ta spioneeris Iisraeli kasuks, kuhu hiljem perega kolis. 1997. aastal lahkus Sinai Liibanonist ja kolis oma perega Safedi. Pärast Yom Kippuri jumalateenistuste külastamist sünagoogis otsustas ta 2000. aastal saada juudiks. Aastaid kestnud õppimise järel pühitses rabi Shmuel Eliyahu ta judaistiks. Sinai on kirjutanud raamatu "A Martyr from Lebanon: Life in the Shadow of Danger", kus ta kirjeldab oma elukogemusi.
Lehre

Lehre on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 71,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 218 inimest. Vald asub umbes 13 km Wolfsburgist edelas ja 12 km Braunschweigist. Vald koosneb 8 ümberkaudsest külast. Need on Beienrode, Essehof, Essenrode, Flechtorf, Groß Brunsrode, Klein Brunsrode, Lehre ja Wendhausen. 1934. aastal algas Armee laskemoona instituudi ehitamine Kampstüh metsas, 2,4 km Lehrest idas. 225 hektarile ehitati rohkem kui 100 hoonet ja need ühendati raudteesüsteemi. Instituut valmistas laskemoona jalaväe relvadele, tankimiine, tankimürske, suurtükke. 1945. aasta veebruarini viidi instituuti 6000 t keemiarelvi. Seda ei pommitatud Teise maailmasõja ajal ja kuni sõja lõpuni jäi enamus nendest relvadest paigale. 1945. aastal oli paikkonnas ka Vene sõjavange. 11. aprillil 1945 vabastati piirkond Ameerika Ühendriikide 5. soomusdiviisi poolt ja Armee laskemoona instituut hõivati võitluseta. 1945. aasta keskpaigas anti ala üle Briti vägedele, kes viibisid kohapeal 1951. aastani. Täna on palju algseid hooneid veel püsti ja mõnda kasutatakse veel. Lehre asub liidumaa maanteel (Landesstraße) L295, mis pakub ligipääsu kiirteedele A2 ja A39. Lehre rongiteenus algas, kui Braunschweigi riigiraudtee kompanii lõpetas 1904. aastal Schunteri oru raudtee, mis ühendas Braunschweigi Fallerslebeniga. See liin lõpetas ametlikult tegevuse 1998. aastal pärast Weddeli silmuse avamist, mis ühendas Wolfsburgi ja Braunschweigi, minnes Lehrest mööda. Essehofi loomaaed Essenrode mõis – hilisbarokkstiilis ehitatud mõisahoone, 1738 Püha Risti kirik – ajalooline 13. sajandi kirik Lehres Wendhauseni loss – vallikraaviga 17. sajandi elumaja. Seal on sisehoov ja barokk-stiilis aed, müüre katab luuderohi Wendhauseni tuuleveski – suur viietiivaline hollandi stiilis tuuleveski Karl August von Hardenberg (1750–1822) – endine Preisi peaminister Hans von Bülow (1774–1825) – endine Preisi poliitik Eberhard Haun (1949–1976) – elukutseline jalgpallur August Hermann (1835–1906) – spordihariduse juht, kes aitas luua koolisporti Saksamaal Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lehre.de Essehofi loomaaed
Graslebeni ühisvald

Grasleben on valdade ühendus (Samtgemeinde) Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle keskus on Grasleben. Samtgemeinde Grasleben koosneb järgmistest valdadest: Grasleben Mariental Querenhorst Rennau
Heesebergi ühisvald

Heeseberg on valdade ühendus (Samtgemeinde) Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. See asub umbes 20 km Helmstedtist edelas ja 35 km Braunschweigist kagus. Selle keskus on Jerxheim. Samtgemeinde Heeseberg koosneb järgmistest valdadest: Beierstedt Gevensleben Jerxheim Söllingen
Renderdusfarm

Renderdusfarm ehk renderdusklaster on suure jõudlusega arvutisüsteem ehk arvutite klaster, mille ülesanne on 3D-programmidega loodud mudelitest, piltidest või animatsioonidest (näiteks Blender, Cinema 4D) genereerida fotoreaalsed arvutis kasutatavaid 2D-kujutised. Renderdusfarmi mõiste tuli esmalt esile Audodesk 3D Studio animeeritud filmi "The Bored Room" produktsiooni käigus juulis 1990. aastal. Animatsiooni valmimine oli määratud pealtnäha võimatule tähtajale, mistõttu pidi kasutama suuremat renderdusvõimsust, et soovitud tähtajaks valmis jõuda. Selleks konfigureeriti käsitsi mitmed Compaq 386 arvutid renderdama konkreetset animatsioonilõiku, et jagada kogu animatsiooni renderdusaega mitme arvuti vahel. Tänapäeval on renderdavate osade ära jagamine arvutite vahel automatiseeritud. Renderdusfarm töötab klient-server põhimõttel, kus server saab ühelt arvutilt käsu renderdamise alustamiseks ning jagab renderdava projekti klient-arvutite (vabade renderdavate arvutite) vahel automaatselt laiali. Renderdusprotsessi ning klient-server arvutite tööd haldab peamiselt eraldi tarkvara, mis juhib renderdavate projektide järjekorda, jagab ära projektide kaadreid ning optimeerib töövoolu. Renderdusprotsess koosneb kolmest etapist: Renderdamise ülesseadmine – renderdatava animatsiooni või 3D-mudeli töötlusprogrammi projektifail lisatakse renderdusfarmi halduri programmi. Renderduse alustamise eelduseks on see, et olemas on programm, vaba arvuti ning sihtkoht, kuhu renderdatud pilt või animatsioon salvestatakse. Renderdamine – renderdamise käivitamisel saavad kõik vabad arvutid käsu alustada projekti renderdamist. Vabad arvutid renderdavad projekti paralleelselt vastavalt halduri määratud sätetele. Kõigil renderdavatel arvutitel peab olema olemas 3D-graafika programm, millest renderdatav projekt pärineb. Failide kätte saamine – renderdatud projekt on salvestatud kasutaja soovitud sihtkausta ning on kuvatav arvutis tervikliku pildi, animatsiooni või videona. Renderdusfarme kasutavad peamiselt suure produktsiooniga filmistuudiod ja 3D-graafika ning animatsioonide disainerid. Projektide renderdamine võib võtta erinevalt aega. Tavaline renderdusaeg animeeritud graafika või mudeliga kaadri kohta on 30 minutit kuni tund. Küll aga näiteks "Transformers: Revenge of the Fallen" filmi ühe tegelase Devastatori renderdamine võttis aega 72 tundi kaadri kohta. Olemas on kolme tüüpi renderdusfarme. Esimene neist on lokaalne renderdusfarm, mis töötab vaid konkreetsete arvutite peal lokaalses võrgus. Teine tüüp on avalik renderdusfarm, kus kasutajad saavad oma arvutid renderdamise jaoks "vabaks teha" ning sellega pakkuda arvutusjõudlust projektide renderdamiseks. Kolmandaks on olemas pilveteenuse kaudu töötavad renderdusfarmid, mis pakuvad peamiselt tasulist teenust kaadrite kiiremaks renderdamiseks ning nõuavad kõrge kiirusega internetiühendust. 3D-renderdamine Serveripark Render farm, Revolvy, vaadatud: 20.11.2018 "The Bored Room", Youtube, vaadatud: 03.11.2018 "What is a render farm?", RenderStreet, vaadatud: 03.11.2018 "How To: Building Your Own Render Farm", Jon K. Carroll, vaadatud: 03.11.2018
Nord-Elmi ühisvald

Nord-Elm on valdade ühendus (Samtgemeinde) Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. See on nime saanud Elmi järgi, mille põhjanõlval see paikneb. Selle keskus on Süpplingen. See asutati 1969. aastal. Liikmesvallad: Frellstedt Räbke Süpplingen Süpplingenburg Warberg Wolsdorf
Annabel

Annabel (prantsuse Annabelle, portugali Anabela, hispaania Anabel) on inglispärane naisenimi. Arvatavasti on nimi saanud alguse keskajal Šotimaalt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annabel 866 naisel, aasta hiljem aga 895 naisel. Annabel oli 2018. aasta seisuga populaarsuselt 205. naisenimi, 2019. aastal 201. naisenimi. Vanim Annabel oli 2018. aastal vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Annabel oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,81. Kõige rohkem oli eesnimega Annabel sündinuid mais, kokku 87. Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,75. Eestis hakkas nimi levima 1990. aastate keskel. 1995. aastal ilmus ansambli Mr. Lawrence teine album „Swing“, millel on lugu „Annabel“. "Annabel". Behind the Name. 11.10.2012. Vaadatud 15.11.2018. https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Annabel[alaline kõdulink] "Swing (album)". Vikipeedia. 15.07.2017. Vaadatud 15.11.2018.
Triin (eesnimi)

Triin on eesti naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triin 2817 naisel. Triin on Eestis populaarsuselt 49. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Triin vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,95 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,7. Triin oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Nime Triin nimepäev on 25. novembril kadripäeval Triin Aljand Triin Anni Triin Hertmann Triin Kaalep Triin Kahre Triin Koch Triin Lellep Triin Lepik Triin Loide Triin Lõbus Triin Niitoja Triin Narva Triin Ojaste Triin Paja Triin Peips Triin Roosalu Triin Ruumet Triin Sommer Triin Soomets Triin Tobi Triin Tulev Triin Varek Triin Veber Triin Vihalemm Riin Triinu (eesnimi) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 4. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "https://www.pistik.net/nimepaevad". {{netiviide}}: välislink kohas |Pealkiri= (juhend)
Velpke ühisvald

Velpke on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Selle keskus on Velpke. Velpke ühisvald koosneb järgmistest valdadest: Bahrdorf Danndorf Grafhorst Groß Twülpstedt Velpke
Brunsleberfeld

Brunsleberfeld on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle pindala on 4,09 km².
Kupee (keretüüp)

Kupee on auto keretüüp, millel on kinnine katus ja kaks ust ning üks või kaks istmerida. Erinevalt luukpärast on kupeeautol pagasiruum ja salong eraldatud kinnise vaheseinaga.
Helmstedt (vallavaba ala)

Helmstedt on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 18,56 km².
Königslutter (vallavaba ala)

Königslutter on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle pindala on 8,90 km².
Ohelik

Ohelik on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber või hobuse päitsete külge. Oheliku abil looma talutatakse või seotakse ta kuhugi kinni (tallis-laudas, karjamaal jne). Lõunaeesti murretes on oheliku nimetuseks ka lõõg (veiste puhul). Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 190
Kütke (kinnitusvahend)

Kütke oli veise seina, posti jms külge kinnitamise vahend. Selle moodustasid vitsvõrudest ahel või vitsvõrudega ühendatud puitpulgad ning looma kaela ümber käiv looka painutatud tugev vits. Selle otsi ühendas looma kuklal lahtikäiv sõlg. Kütke oli kasutusel põhiliselt Põhja-Eestis ja saartel, see asendus 20. sajandil ketiga. Lõunaeesti murretes oli sarnase kinnitusvahendi nimetuseks ka lõõg. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 122 Kütke, HKM 98 Epm, Hiiumaa Muuseumid SA
Lõõg

Lõõg on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber. Lõõga abil looma talutatakse või seotakse ta millegi külge kinni (post, sein jne). Lõõga kasutati peamiselt Lõuna-Eestis. Lõõgaks nimetati vahel ka looma kaela ümber käivat looka painutatud tugevat vitsa. 20. sajandil asendus lõõg kaela ümber pandava ketiga. Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 155 Lõõg, ERM 1472, Eesti Rahva Muuseum [1]
Mariental (vallavaba ala)

Mariental on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle pindala on 15,81 km².
Schöningen (vallavaba ala)

Schöningen on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 11,92 km².
Grasleben

Grasleben on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 11,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2391 inimest. Vald asub umbes 10 km Helmstedtist põhjas ja 20 km Wolfsburgist kagus. Valda kuuluvad Graslebeni ja Heidwinkeli küla. Soolakaevandus Luteri kirik Katoliku kirik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.samtgemeinde-grasleben.de
Mariental (Alam-Saksi)

Mariental on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 6,53 km². 31. detsembril 2017 elas seal 816 inimest. Valda kuuluvad Mariental-Dorfi ja Mariental-Horsti küla. Endine Marientali klooster Mariental-Dorfis Endine õhujõudude baas Mariental-Horstis Marientali klooster GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Querenhorst

Querenhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 4,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 483 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.samtgemeinde-grasleben.de
Suurauad

Suurauad on hobustel kasutatavate valjaste suuosa, mida saarte murdes ja läänemurdes nimetatakse ka suulised. Eesti aladel on leitud suuraudu, mis pärinevad 5.- 6. sajandist pKr. Need koosnesid varem enamasti kahest raudlülist, mis olid omavahel liikuvalt ühendatud ning mille otstes on ohjarõngad. Ohjarõngaste külge kinnitati ratsmed ja põserihmad. Suurauad võimaldavad hobuste kindlamat juhtimist, nad aitavad ratsanikul hobust paremini kontrollida ja märguandeid edastada. Suulisi tehakse roostevabast terasest, niklist, kõvakummist, silikoonist jne. Need paigutuvad hobuse alalõualuu hammasteta osale lõikehammaste ja purihammaste vahel. Suurauad peavad laiuselt olema hobusele sobivad, mida peenemad nad on, seda teravamalt tunneb hobune neid suus. Liiga kitsad suulised hõõruvad hobuse suunurki ja liiga laiad rõhuvad purihambaid. Suuraudu kontrollitakse aeg-ajalt, et teravaks kulunud nurgad ei kahjustaks hobuse suud. Hackamore Päitsed Valjad Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 285 Suurauad, Eesti Põllumajandusmuuseum [1] Hobuste hooldus
Rennau

Rennau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 22,6 km². 31. detsembril 2017 elas seal 682 inimest. Valda kuuluvad Ahmstorfi, Rennau ja Rottorf am Klei küla. Vana postkaart Ahmstorfist Luteri kirik Rennaus Luteri kirik Rottorf am Kleis Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.grasleben.de
Valjad

Valjad on koos suuraudade ehk suuliste ja ratsmetega nahkrihmadest päitsed hobuste juhtimiseks ja valitsemiseks. Need pannakse hobusele pähe ratsutamise ajaks. Saartel ja Kagu-Eestis on valjaste nimeks suitsed. Euroopas olid valjad laialdaselt kasutusel juba pronksiaja lõpust alates. Kuklarihm Põserihmad Kurgualune rihm Otsmikurihm Kapsel (ratsasport) Ratsmed Suulised (valjaste osa) Hackamore Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 230 Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 336 Valjad, Eesti Põllumajandusmuuseum [1] Ratsavarustus Hobuse hooldus
Läti kunst

Läti kunsti all võidakse mõista nii Lätis kui ka lätlaste loodud kunsti. Üheks esimeseks läti maalikunsti rajajaks peetakse Oto Bērtiņšit (1817–1885), kes oli saanud oma kunstnikuhariduse Antwerpeni kunstiakadeemiast. Läti eeliseseisvusaegsed kunstnikud pidid õppima Venemaa kunstikoolides ja hiljem jätkasid enda kunstialast harimist harilikult Lääne-Euroopas, kas Prantsusmaal, Skandinaavia riikides, Belgias või Itaalias. Lätis ei olnud sellel ajal kunstikoole, ainukesed võimalused olid kas joonistustunnid tavalistes koolides või iseseisvalt. Arhitektuuri sektoris oli olukord parem. 1869. aastal avati Riia Polütehnikum, kus avati ka arhitektuuri osakond. Pärast Bērtiņšit töötasid Lätis kunstnikena Jānis Roze (1823–1897), Kārlis Hūns (1830–1877) ja maastikumaalija Jūlijs Feders (1838–1909). Teadliku rahvusliku stiili on näha Ādams Alksnise (1864–1897) loomingus, kelle maalingutel ja akvarellidel on kujutatud Läti talupoegi tööd tegemas. Rahvuslikku stiili viljelesid ka Janis Rozentāls (1866–1916) ja Vilhelms Purvītis (1872–1945). Rozentāls oli ka oskuslik portreekunstnik ning tema käe all on õppinud Villem Ormisson kui ka Konstantin Süvalo. Purvītis oli pühendunud Läti maastikumaali arendamisele. Purvītist peetakse impressionismi rajajaks läti maalikunstis. Tänu temale pälvis läti kunst ka rahvusvahelist tuntust. Purvītis mõjutas oma loominguga Aleksandrs Štrālsi (1879–1947) ja Läti Kunstiakadeemia asutajat ja tolleaegset rektorit prof. Jānis Kugat (1878–1969), kes on Läti teatri dekoratsioonikunsti looja. Kõige kuulsamad olid Kuga Läti rahva elust jutustavate lavastuste jaoks loodud dekoratsioonid. Kuulus dekoratsioonikunstnik oli ka Eduards Vītols (1877–1954), kelle teoste hulgas leidub palju akvarelle. Lätis, nagu ka mujal, hakati 20. sajandi algul kasutama kunstis uusi väljendusviise. Uuenduslikuma kunsti teerajajaks võib pidada Voldemārs Matvejsi (1877–1914). Prantsuse järelimpressionismi tutvustas lätlastele Jēkabs Kazaks (1895–1920) ja Jāzeps Grosvalds (1891–1920), kes hakkas hiljem maalima monumentaalseid teoseid läti sõjapõgenikest. Kunstiajaloolane prof. Boriss Vipers on nende stiili nimetanud „fantastiliseks realismiks“. Sellel stiilil oli Lätis veel mitmeid järgijaid. 20. sajandi alguse poolel, kui Läti oli saavutatud iseseisvuse, hakkasid paljud kunstnikud näitama üles huvi ka Läti rahvakunsti vastu. Näiteks hakkasid rahvakunstiga tegelema Ansis Cīrulis, Niklāvs Strunke, impressionist Jēkabs Bīne, Teodors Zaļkalns ja Burkards Dzenis. „Värsket jõudu ja loomingutahet“ said nad 1934. aasta ajaloolisest sündmusest, mil algas Lätis n-ö uus ajajärk. Eesti kunst Läti kunstnikud ja kujutawa kunsti areng. (1936). Päewaleht, 17. november, lk 4 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. november 2018. Vaadatud 5. novembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kupalavskaja metroojaam

Kupałaŭskaja metroojaam (vene keeles Купаловская (Kupalovskaja metroojaam), valgevene Купалаўская (transkribeerituna Kupalavskaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis. Jaam avati 31. detsembril 1990; see oli üks Minski metroo teise liini algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam on ühendatud Maskoŭskaja liini Kastryčnickaja metroojaamaga. Jaam on üks kolmest Minski metroo jaamadest, mille väljapääs on rajatud varem olemas olnud hoonesse. Jaam asub paari meetri sügavusel maa all, Maskoŭskaja liin on sellest madalamal ja Kastryčnickaja jaama viiv tunnel suundub perroonilt alla. Kupałaŭskaja metroojaam on pühendatud Janka Kupałale, ka asub selle ühe sissepääsu lähistel Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater. Jaama kujunduses on üritatud edasi anda poeedi luulet. Jaama lagi on lihtne ja valge, seinad on kaetud roheliste keraamiliste plaatidega, soklid on hallikasrohelised. http://www.urbanrail.net/eu/by/minsk/minsk.htm  Kupalaŭskaja metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Infot jaama kohta (vene keeles)
Wonsu

Wonsu (元帥) on kõrge sõjaväeline auaste Lõuna- ja Põhja-Koreas.
Global Association of International Sports Federations

Global Association of International Sports Federations (GAISF, 2017. aastani SportAccord) on rahvusvaheliste spordialaliitude ja muude spordiorganisatsioonide katusorganisatsioon. Koduleht