laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Manuel Álvares

Manuel Álvares (1545 Beja, Portugal – 1612 Toulouse, Prantsusmaa) oli portugali arst. Ta õppis Salamanca Ülikoolis ja oli hiljem professor Toulouse'i Ülikooli meditsiiniteaduskonnas. "Sommaire des rémèdes tant preservatifs que curatifs de la peste" (1587) "O Grande Livro dos Portugueses" (ISBN 972-42-0143-0)
Johan Rudolph Thiele

Johan Rudolph Thiele (30. jaanuar 1736, Lippe, Vestfaal, Saksamaa – 30. jaanuar 1815) oli saksa päritolu Taani raamatutrükkal ja kirjastaja. 1748. aastal tuli Thiele Kopenhaagenisse, kus asus tööle trükkalina. 1771. aastal abiellus ta trükkal Thomas Larsen Borupi lese Rebeccaga (neiupõlvenimega Buck) ning omandas seeläbi Borupi trükikoja Valkendorfsgades. Ta laiendas ettevõtet sedavõrd, et see kandis Thiele nime 1937. aastani. Borupi ajal trükkis trükikoda pamflette, laule ja pilte. Thiele käe all hakkas see trükkima ka ajakirjandust, sealhulgas populaarseid väljaandeid nagu Politisk og Physisk Magazin ja Kiøbenhavns Aftenpost, samuti raamatuid. Thiele kogus sel viisil märkimisväärse varanduse. Pärast naise surma abiellus ta veel kaks korda ja elas üle kõik oma naised. 1813. aastal läks Taani riik aga pankrotti ning kaasnenud majanduskriis tegi vaeseks ka Thiele. Det Kongelige Biblioteks webudstilling af danske kistebrev 1650-1870 Harald Ilsøe, Bogtrykkerne i København, 1996 Just Mathias Thiele, Af mit Livs Aarbøger C. Nyrop, Den danske Boghandels Historie, kd II Nordisk Boghandler-Tidende, kd V, lk 239 jj; kd XI, lk 49 Skandinavisk Bogtrykker-Tidende, 1871, lk 33 jj; 1875, lk. 23, 26, 38 Bogvennen, 1894, lk 35 jj
Kannel (selts)

Kannel oli Võrus aastatel 1881–1940 tegutsenud laulu- ja mänguselts ning poolkutseline teater. Seltsil olid oma laulukoorid, orkester ja näitering. Aastal 1927 kujunes seltsi näiteringist poolkutseline teater Kannel. Teater Kannel tegutses 1948. aastani, mil Kandle seltsi ja Säde seltsi teatritrupi liitmisel loodi Lõuna-Eesti Teater. TEA entsüklopeedia. 10. köide: Kallas–klarnet. TEA Kirjastus, 2013, lk 64. Karin Kask, 1987. Eesti teater 1940-1965. Tallinn: Eesti Raamat. Lk 265 Voitka, Annely. Ühe teatri sünd ja surm[alaline kõdulink] Sirp, 3. august 2007 (vaadatud 20.10.2019) S. Jansons. Avastage Võru Kannel, 2000.
Ludwig III

Ludwig III nime on kandnud: Ludwig Noorem (835–882) oli Ida-Frangi kuningana Ludwig III. Ludwig III Pime (Louis III Pime) oli Frangi keiser 901–905 ja Alam-Burgundia kuningas 887–928. Ludwig III Laps oli Ida-Frangi kuningas 899–911. Ludwig III oli Baieri kuningas 1913–1918. Ludwig III oli Hesseni suurhertsog 1848–1877. Ludwig Vaga oli Tüüringi maakrahv 1172–1190. Ludwig III oli Württembergi krahv 1194–1226. Ludwig III oli Burgundia krahv 1382–1384. Ludwig III oli Pfalzi kuurvürst 1410–1436. Baieri hertsog Ludwig III oli Saksa-Rooma keiser Ludwig IV. Ludwig Louis III
Janez Jakob Olben

Janez Jakob Olben (5. juuli 1643 Kranj, Sloveenia – 10. juuni 1725 Sankt Florian, Austria) oli sloveeni päritolu Austria astronoom, matemaatik ja vaimulik. Olben õppis Viinis teoloogiat ning pühitseti seejärel 1668. aastal preestriks. Ta oli 3 aastat külavikaar Laas, 13 aastat õuekaplan Passaus, diakon Freistadtis ja lõpuks preester Traiskirchenis. 1702. aastal loobus ta ametikohast ja astus augustiinlaste kloostrisse Sankt Florianis, et tegelda teaduse, eelkõige matemaatika ja astronoomiaga. Mungana avaldas ta 1704. aastal Linzis oma tähtsaima astronoomiaalase teose "Novae Ephemerides Florianenses", milles olid astronoomilised efemeriidid koos andmetega päevavalguse kestuse kohta sõltuvalt geograafilisest asukohast ja kuupäevast. "Novae Ephemerides Florianenses, quibus praeter alia hic annexa … diurnae lucis monumentum … ad … S. Floriani Meridianum & Horizontem praecise exhibetur, pro anno Domini 1704 …", 1704 OLBEN, Janez Jakob Gorenjci.si Marijan Prosen Astronom Janez Oblak Olben Kranjski Zbornik 2010 B. O. Černík, Die Schriftsteller der noch bestehenden Augustiner-Chorherrenstifte von 1600 bis auf den heutigen Tag, 6. Gl. Marijan Prosen Astronom Janez Oblak Olben Kranjski Zbornik 2010 Olben Janez Jakob, Slovenski biografski leksikon
Tore Stubberud

Tore Stubberud (sündinud 12. oktoobril 1947 Sarpsborgis Østfoldis Norras) on norra proosakirjanik, luuletaja, filosoof ja mahefarmer. Ta elab Kullebundi talus Rakkestadis, kus kasvatab Limousini tõugu lihaveiseid. Tema esimene luulekogu "Innsikter i farver" ilmus 1977. Stubberud on kirjutanud luulet, romaane, biograafiaid, raamatuid filosoofiast ja ajaloost. Talle kuulub kirjastus Valdisholm Forlag. Innsikter i farver (1977) Anti-Marx: om de nye «filosofer» og oss selv (1978) Marx er død, men marxisterne lever (1979) Vedfyringens gleder og andre folkelige fortellinger (1982) Et værelse i natten (1984) Victor Sparre (1984) «Krabben»: båtliv på Glomma i eldre tider – fra Gleng til Valdisholm (1986) Walther Aas (1990) Sarpsborg i gamle dager: fotobok 1860-1920 (1991) Den lille gåseboka (1993) Ammeku for praktikere (1997) Selvbiografi ved seks års alder (1998) Kjærlighetssang (2001) Kjøtt i mørke (2003) Portrett av en kvinne fra det 21. århundre (2006) Duevennen (2007) Råtten sol (2008) Reiseklar (2014) Valdisholm Forlag
Araabia Ühendemiraatide vapp

Araabia Ühendemiraatide vapp on Araabia Ühendemiraatide ametlik vapp. Vapp on kasutusel alates 2008. aastast. Araabia Ühendemiraatide lipp Vapi pilt
Shimane prefektuur

Shimane prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal. Shimane prefektuuri kuuluvad Oki saared. Suurimad järved on Shinji ja Nakaumi järv. Shimane prefektuuri tunnuslind on laululuik (Cygnus cygnus), tunnuspuu on Thunbergi mänd (Pinus thunbergii) ja tunnuslill põõsaspojeng (Paeonia suffruticosa). Shimane prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 shi). Gōtsu Hamada Hirata Izumo Masuda Matsue Ōda Yasugi 月報 ： しまね統計情報データベース, vaadatud 27.03.2021.
Ludwig IV

Ludwig IV nime all on tuntud: Ludwig Baierlane oli Saksa-Rooma keiser 1314–1347 Ludwig III Laps oli Ida-Frangi kuningana Ludwig IV Ludwig IV oli Hesseni suurhertsog 1877–1892 Ludwig Püha oli Tüüringi maakrahv 1217–1227 Ludwig IV oli Reini pfaltskrahv ja kuurvürst 1436–1449 Ludwig IV oli Hessen-Marburgi maakrahv 1567–1604 Ludwig
Ibrāhīm Maḩlab

Ibrāhīm Maḩlab (araabia keeles إبراهيم محلب; sündinud 12. aprillil 1949 Kairos) on Egiptuse poliitik. Ta oli 1. märtsist 2014 kuni 19. septembrini 2015 Egiptuse peaminister. Enne peaministriks saamist oli ta eluasememinister.
Kopsutüvi

Kopsutüveks (ladina keeles truncus pulmonalis) nimetatakse paljude suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade südames paiknevat ja südamevatsakesest lähtuvat arterit. Kopsutüvi loetakse väikese vereringe arteriks. Kopsutüve areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Madude südamevatsakeste arvus pole lõplikult selgusele jõutud kuid vatsakesest väljub paaritu kopsutüvi. Kopsutüvi annab 2 haru: parem kopsuarter suundub paremasse kopsu ja vasak vasakusse kopsu, kopsuarterid moodustavad rohkelt anastomoose. L. D. Brongersma uurimuse kohaselt annab parem kopsuarter boalastel, rullmadulastel, kiirikmadulastel, Colubridae ja mürknastiklastel harusid ka vasakusse kopsu. Inimestel lähtub paaritu kopsutüvi südame paremast vatsakesest ja hargneb paremaks ja vasakuks kopsuarteriks. Parema koja-vatsakese suistiku kohal, kopsutüve alguses, paiknevad kolm poolkuuklapikut. pulmonaalhüpertensioon "Meditsiinisõnastik" 370:2004. Leo Daniël Brongersma,SOME REMARKS ON THE PULMONARY ARTERY IN SNAKES WITH TWO LUNGS, lk 4 –5, veebiversioon (vaadatud 20.11.2013) (inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomica-s A12.2.01.001: Truncus pulmonalis. Kopsutüvi Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Truncus pulmonalis. Kopsutüvi, lk 74, 5. väljaanne, 2012
Tetraklorometaan

Tetraklorometaan ehk süsiniktetrakloriid on mittepõlev vees lahustumatu värvuseta „magusa lõhnaga” vedelik. Tetraklorometaan keemilise valemiga CCl4 on anorgaaniline ühend, mida vahel loetakse ka orgaaniliste ühendite klassi. Tetraklorometaani saadakse peamiselt metaani (CH4) või süsinikdisulfiidi (CS2) kloorimisel. Ainet kasutatakse solvendi ja tulekustutusvahendina. CCl4 toodang maailmas väheneb. Haliidid
Ludwig V

Ludwig V nime all on tuntud: Ludwig V oli Brandenburgi markkrahv 1323–1351 Ludwig V oli Reini pfaltskrahv ja kuurvürst 1508–1544 Ludwig Täpne oli Hessen-Darmstadti maakrahv 1596–1626 Ludwig Vanem oli Baieri hertsog 1347–1361 Ludwig
Vihtla järv

Vihtla järv on järv Rõuge vallas. Järve pindala on 6,6 ha. Järv asub Haanja looduspargis. Vihtla järv veebruaris 2023 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kuuda järv

Kuuda järv on järv Rõuge vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Andri järv

Andri järv on järv Võrumaal Võru vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Andri järv Eesti looduse infosüsteemis
Maastikukujundus

Maastikukujundus (inglise landscaping, landscape transformation) on mis tahes inimtegevus, mis mõjutab ja/või muudab maastikku. Tänapäeval on maastikukujundus maastikuhoolduse osa ning tihedalt seotud maastikuarhitektuuri ja -ehitusega. Eesti NSV ajal muudeti põllumajandusliku suurtootmisega oluliselt Eesti maastikku[viide?]. Nende muudetud maastike parandamisel ja Eesti looduspilti sobitamisel mängis olulist rolli Eesti Looduskaitseselts. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 84
Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo

Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo (saksa keeles Liv-Estländisches Bureau für Landeskultur) oli aastatel 1897–1910 Tartus olnud maaparandusasutus; ühtlasi Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi haruasutus. Maakultuuri büroo tegeles melioratsiooni, maaharimise, kultuurheinamaade ja metsandusega, uuris jõgede reguleerimist ja järvede veeseisu, projekteeris teid ja sildu, kogus ja töötles mitmesugust statistilist materjali. Maakultuuri büroo kujunes uurimisinstituudiks, millele allusid tehnilised ja uurimisallüksused (katsejaam, piirkondlikud filiaalid Tallinnas, Tartus ja Riias, teedeehituse, maamõõdu-, taimekasvatuse, metsanduse, metsakasutuse ja -töötlemise osakond jm). Maakultuuribüroo filiaalidena moodustati 1901. aastal Eestimaa osakond ehk Tallinna Büroo ning Põhja-Liivimaa osakond ehk Tartu Büroo ja Lõuna-Liivimaa osakond ehk Riia Büroo. Bürood reorganiseeriti 1910. aastal vastavalt Eestimaa Maakultuuribürooks ja Liivimaa Maakultuuribürooks. Büroo tehniline juhataja oli Peder Rosenstand-Wöldike. Maakultuuribüroo eestvedamisel asutati esimesed Eesti maaparandusühistud e veeühingud, 1912. aastal rajati Tartus Maaparandus- ja sookultuurimuuseum. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 40 Liivimaa maakultuuri büroo, EAA.2059
Ludwig VI

Ludwig VI nimelised valitsejad: Ludwig Roomlane oli Ülem-Baieri hertsog ja Brandenburgi kuurvürst 1330–1365 Ludwig VI oli Pfalzi kuurvürst 1576–1583 Ludwig VI oli Hesseni maakrahv 1661–1678 Ludwig
Komandanditund

Komandanditund ehk keelutund on asula avalikus ruumis (eeskätt tänavatel ja väljakutel) ilma eriloata viibimise keeld, mis kehtib teatud kellaaegadel. Kaitseseisukord
Ferenc Móra

Ferenc Móra (19. juuli 1879 Kiskunfélegyháza – 8. veebruar 1934 Szeged) oli ungari romaanikirjanik, ajakirjanik ja museoloog. Ferenc Móra sündis 1879. aastal Kiskunfélegyházas vaeses talupojaperes. Tema isa Márton Móra oli kasuksepa õpipoiss, hiljem meister. Tema ema Anna Juhász oli pagar. Tema õpingud kulgesid raskelt perekonna vaesuse tõttu. Ta sai Budapesti Ülikoolis geograaf-loodusajaloo õppejõu diplomi, kuid oli vaid ühe aasta dotsent Felsőlövős Vasi maakonnas. Ta oli silmapaistev noortekirjanik Ungaris. Kirjandusliku tegevuse kõrvalt asus ta 1904. aastal Szegedi muuseum-raamatukogus tööle museoloogina (raamatukogu allus maakonna keskusele Szegedile ning seda ümbritsevale Csongrádi maakonnale). 1917. aastal määrati ta Szegedi muuseum-raamatukogu direktoriks ja Csongrádi maakonna peaks. Ferenc Móra oli ametis kuni 1934. aastani, mil ta suri 54-aastaselt Szegedis. Tänapäeval on muuseum tema auks nimetatud Ferenc Móra muuseumiks. Rab ember fiai "Orja pojad" (Budapest, 1909) Mindenki Jánoskája "Kõikide Jánosike" (Budapest, 1911) Csilicsali Csalavári Csalavér (Budapest, 1912) Filkó meg én "Filkó ja mina" (Budapest, 1915) Kincskereső kisködmön "Võlukasukas" (Budapest, 1918) Dióbél királyfi "Prints Kreekapähkliviljaliha" (Budapest, 1922) A festő halála "Maalikunstniku surm" (romaan, Budapest, 1921, hiljem välja antud pealkirjaga "Négy apának egy leánya" ('nelja isa üks tütar') Georgikon (Budapest, 1925) Nádihegedű "Pillirooviiul" (Budapest, 1927) Ének a búzamezőkről "Laul nisupõldudest" (novel, Budapest, 1927) Beszélgetés a ferdetoronnyal "Jutuajamine kaldus torniga" (Budapest, 1927) Véreim "Mu järeltulijad" (Budapest, 1927) Sokféle "Mitmesugune" (Budapest, 1927) Egy cár, akit várnak "Tsaar, keda oodatakse" (Budapest, 1930) Aranykoporsó "Kuldkirst" (ajalooline romaan, Budapest, 1932) Daru-utcától a Móra Ferenc-utcáig "Kure tänavalt Ferenc Móra tänavale" (autobiograafia, Budapest, 1934) Utazás a földalatti Magyarországon "Teekond maa-aluses Ungaris" (Budapest, 1935) Parasztjaim "Mu talupojad" (Budapest, 1935) Dióbél királykisasszony "Printsess Kreekapähkliviljaliha" (Budapest, 1935) Napok, holdak, elmúlt csillagok "Päikesed, kuud ja möödunud tähed" (Budapest, 1935)
Magnus Ingesson

Magnus Ingesson (sündinud 18. veebruaril 1971) on endine rootsi murdmaasuusataja. 8. koht 15 km klassikas 16. koht 50 km klassikas 2001 Lahtis 9. koht 15 km klassikasõidus 31. koht 20 km jälitussõidus 42. koht 50 km vabastiilis 2003 Val di Fiemmes 31. koht topeltjälitussõidus 47. koht 15 km klassikas
Vereringe

Vereringe on tsirkulatsioonisüsteemiga organismidel peamiselt südame tekitatud vere normaalne liikumine veresoonestikus. Suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismide vereringe koosneb suurest vereringest ehk kehavereringest ja väikesest vereringest ehk kopsuvereringest.  Pikemalt artiklis Mikrovereringe Vereringe osaks loetakse ka arterioolides, verekapillaarides, veenulites ja lümfikapillaarides toimivat mikrovereringet. ajuvereringe kehaväline vereringe südame-kopsuaparaadi osalusel teostatav tehisvereringe ja ka tehisneeru kaudu teostatav vereringe koronaarvereringe, südame vereringe loote vereringe William Harvey, On the Motion of the Heart and Blood in Animals., London, George Bell & Sons, 1889, OpenLibrary raamatu veebiversioon (vaadatud 16.06.2014) (inglise keeles) P. Flourens, tõlkinud J.C.Reeve, A History of the Discovery of the Circulation of the Blood, 1859, Cincinnati, Rickey, Mallory & Company, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 16.06.2014) (inglise keeles)
Ludwig VII

Ludwig VII nimelised monarhid: Ludwig Habemik oli Baieri-Ingolstadti hertsog 1413–1473 Ludwig VII oli Hessen-Darmstadti maakrahv (1678) Ludwig
Málaga provints

Málaga provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Málaga linn. Provintsis valitseb lähistroopiline vahemereline kliima. Provintsis on 101 valda. Suurimad omavalitsused on Málaga, Marbella ja Fuengirola. Tähtsaim majandusharu on turism. Instituto Nacional de Estadística
Luhte järv

Luhte järv (ka Luhte paisjärv, Luhtõ paisjärv) on paisjärv Võrumaal Võru vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Luhte järv Eesti looduse infosüsteemis
Hainjärv

Hainjärv on järv Haanja vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Hainjärv keskkonnaportaalis
Puustusjärv

Puustusjärv (ka Kallaste järv, Kallase järv, Puustuse järv) on järv Võrumaal Rõuge vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Veesi järv

Veesi järv on järv Võrumaal Rõuge vallas. Järv asub Haanja looduspargis. Veesi järv Eesti looduse infosüsteemis
Glaucus atlanticus

Glaucus atlanticus on kõhtjalgsete klassi kuuluv loomaliik. Glaucus atlanticus on veelise eluviisiga (hõljudes kõht taeva poole) üsna väike (täiskasvanuna 5–8 cm pikkune) hermafrodiitne loom, kes on levinud Ida- ja Lõuna-Aafrika vetes, Austraalia rannikul, aga keda leidub ka Euroopa vetes, isegi Florida, Panama ja Hawaii lähistel. Glaucus atlanticus suudab alla neelata kuni 30-meetriste kombitsatega meduusi meripõie (Physalia physalis, tuntud ka hüüdnimega Portugali man o' war ehk 'sõjalaev'). Arvatakse, et Glaucus atlanticus on immuunne meripõie toksiini sisaldavatele osadele ning kogub ja kontsentreerib neid nii, et meripõie eritatud osad tapavad meripõie.
Humoresk (film)

"Humoresk" oli 1961. aastal valminud Belgia flaamikeelne telefilm. Monoheliga mustvalge filmi tootis Belgische Radio en Televisie (BRT). Võtted toimusid Belgias Uccle'is. Filmis mängisid René Bertal, Oscar Bonnevalle, Rudolf Boumans, Dina Chenot, Joris Collet, Hugo De Kempeneer, Bob De Moor, Irma De Veirman, Herman Denkens, Jo Lagrillière, Yvonne Lex, Robert Marcel, Jo Meulepas, Anton Peters ja Eddy Ploegaerts. Humoresk andmebaasis IMDb
Ludwig VIII

Ludwig VIII nime kandnud monarhid: Ludwig Noorem oli Baieri-Ingolstadti hertsog 1443–1445 Ludwig VIII oli Hesseni maakrahv 1739–1768 Ludwig
Tetraetüülplii

Tetraetüülplii on metallorgaaniliste ühendite klassi kuuluv väga mürgine kergesti lenduv vedelik, mis on eelkõige tuntud bensiini lisandina. Tetraetüülplii on kasutatav mootorikütustes antidetonatsiooni vahendina, et tõsta kütuse oktaaniarvu. Kuid tema toksilisuse tõttu kasutatakse tänapäeval valdavalt teisi bensiinilisandeid. Alates 1990-test aastatest on nn plii-lisandi kasutamine paljudes riikides keelustatud. Tetraetüülplii molekulis, keemilise valemiga (CH3CH2)4Pb, side C-Pb katkeb kergesti nii kõrgema temperatuuri kui ka valguse toimel. Oktaaniarv
Võlukasukas

"Võlukasukas" on ungari kirjaniku Ferenc Móra autobiograafilise koega romaan, mis käsitleb lapsepõlve sumedas valguses inimeseks kujunemise rõõmusid ja vaevasid. Teosest on aru saada, et peategelane Gergő on kirjanik ise. Samuti kujutab Ferenc Móra enda isa Gergő isana. Gergő isa Márton kasvatab oma poega elutarkusega, kuna ta teab, et elukogemused on tähtsad. Gergő kadestab teiste poiste ilusaid riideid ja tahab neid ka endale. Ta tahab eriti selliseid saapaid nagu vallavanema pojal. Isa ostabki talle need saapad. Gergő saab varsti aru, et nendes saabastes ei saa mängida, kõblata ega raha teenida, kuna tööandjad palkavad ainult paljasjalgseid lapsi. Lõpuks lööb Gergő kogemata oma saapa kõplaga katki. Seepeale lausub isa, et Gergő kasvab paljajalugi sama suureks kui vallavanema poeg. Sarnaseid õpetusi kuuleb Gergő ka kodus. Ta tahab leida varandust nagu Aladdin ning siis lubab isa õmmelda talle sellise kasuka, mis teda hädas aitab ja ka varanduseni viib. Kasuka õmblemine võtab aga kaua aega. Sellesse kasukasse peab minema haldjas. Isa tikib kasukale kollased aedvaagid, mis taluvad igat ilma ja ei tujutse. Neilt lilledelt võib Gergő õppida, kuidas peab iga ilma naeratades taluma. Ta tikib kasukale ka veski, kus nad elavad, et see meenutaks Gergőle alati kodusoojust. Tikkimise ajal jutustab isa oma pojale palju. Ta tikib kasukasse kogu oma südames peituva armastuse. Isa sureb just kui kasukas valmib ning Gergőt lohutab usk, et isa südamest väljakolinud haldjas asus kasukasse elama, sest see vanem ei sure, kelle mõtted ja tunded elavad edasi lapse südames. Isamajas ümbritses väikest Gergőt armastus, headus ja hellus. Peale isa surma peab ta aga tutvuma eluraskustega. Gergő saab aru, et on olemas ka egoistlikke inimesi. Selline inimene on ristiisa Bordács, rikas talupoeg. Ema annab Gergő talle üle, et ta saaks õnnelikuks ja elaks rikaste talupoegade seas. Gergő saab aga aru, et rikkad inimesed pole sugugi heasüdamlikud. Ristiisa tahtis vaid tasuta sulast ja ei andnud Gergőle eriti süüagi. Kui ta aga tema kasukat ära tahtis võtta, põgenes Gergő tema juurest. Oma seiklustes nägi Gergő nii heasüdamlikke ja töökaid inimesi kui ka isekaid ja halbu inimesi. Kui ta õigesti käitus, oli kasukas talle mugav. Kui ta halvasti käitus, eiras kasukahaldjas teda seni, kuni ta oma tegu ei heastanud. Karkudega kipa-kõpa Gergő koolist kujutab inimese suurt andekust ja teadmishimu. Gergő ja kipa-kõpa pääsevad kaevandusevaringust eluga ja nad ei unusta iial, mida nad vaestele kaevuritele võlgnevad, kes nad teose lõpus kaevanduse rusude alt päästavad. Ferenc Móra. Võlukasukas. Kirjastus "Eesti Raamat" 1983, lk 5-8.
Pelagius

Pelagius (ca. 350-420) oli tõenäoliselt briti päritolu Rooma askeet ja teoloog. Teda tuntakse oma ajastu kohta tavatu seisukoha, pärispatu eituse järgi.
Jäädagi nii

"Jäädagi nii" on Ott Leplandi teine singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise. Video: "Jäädagi nii" Youtube.com Sõnad: "Jäädagi nii" Sasslantis.ee
Ludwig IX

Ludwig IX nimelised monrahid: Ludwig Rikas oli Baieri-Landshuti hertsog 1450–1479 Ludwig IX oli Hesseni maakrahv 1768–1790 Ludwig
Pelagius (täpsustus)

Pelagiuse nime on kandnud maailma ajaloos mitu isikut. Pelagius I, paavst aastatel 556–561 Pelagius II, paavst aastatel 579–590 Pelayo, ka Pelagius, Astuuria princeps ja rekonkista algataja Pelagius, 4. sajandi britist Rooma teoloog ja askeet
Valdek Mikkal

Valdek Mikkal (29. oktoober 1929 Viljandi – 16. detsember 2016) oli eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor. Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna anorgaaniliste ainete tehnoloogia erialal. Ta oli aastatel 1959–1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant ja kaitses aastal 1965 tehnikakandidaadi väitekirja. Ta oli aastast 1970 dotsent ja aastast 1988 professor. Ta töötas aastatel 1952–1953 Tallinna Tselluloosi- ja Paberitööstuse Kombinaadis. Aastatel 1953–1956 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, seejärel töötas ta lühikest aega Maardu Keemiakombinaadis, aastatel 1956–1959 töötas ta Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudis nooremteadurina. Aastatel 1958–1960 töötas ta tunnitasu alusel Tallinna Polütehnilise Instituudi keemilise tehnoloogia kateedri õppejõuna, aastatel 1962–1963 oli ta orgaanilise keemia kateedri assistent, aastatel 1963–1965 oli ta anorgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri assistent, aastatel 1965–1966 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1966–1970 oli ta samas dotsendi kohusetäitja. Aastatel 1970–1988 oli ta keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri dotsent, aastatel 1988–1991 oli ta samas kateedris professor. Lisaks oli ta aastatel 1966–1972 keemiateaduskonna prodekaan ja aastatel 1972–1978 keemiateaduskonna dekaan. Aastatel 1992–1997 oli ta keemiatehnika instituudi professor ja direktor. Aastast 1997 oli ta keemiatehnika instituudi keemiatehnika õppetooli emeriitprofessor. Tema teadustöö põhisuundadeks olid keemiatehnika ja massivahetusprotsessid. 1980 NSV Liidu Olümpiakomitee aukiri 1989 Eesti NSV Spordikomitee mälestusmedal 1989 Paul Kogermani nimeline mälestusmedal 1989 Eesti NSV teeneline haridustöötaja 1999 TTÜ suur teenetemedal "Mente et Manu" (nr 6) 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk Ta oli aastatel 1958–2014 abielus keemik Maret-Elo Mikkaliga (1931–2014; neiuna Palgi, Daniel Palgi tütar), neil on kaks tütart. Tema tädid olid kirjanikud Salme Ekbaum ja Minni Nurme. Eesti Päevaleht, 14. detsember 2016, lk. 14 (surmakuulutused) Valdek Mikkal. Rektoraadist ja elust: lühibiograafia. Tallinn: TTÜ Kirjastus, 2015
Sordellina

Sordellina on maoperekond. Perekonda Sordellina klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik: Sordellina punctata (Peters, 1880). Need maod elavad Brasiilias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (inglise keeles) Peter Uetz & Jakob Hallermann, Sordellina Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 29.05.2014) (inglise keeles) Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis Sissekanne uBio-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Sordellina punctata seisuga 29.05.2014.