laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tenet

"Tenet" on inglise-ameerika põnevusmärul. Filmi tootjad on rahvusvahelise meediaettevõtte WarnerMedia tütarettevõte Warner Bros. ning produtsent-režissöör Christopher Nolanile kuuluv ettevõte Syncopy Inc. Filmivõtted algasid 2019. aasta mais ja toimusid seitsmes riigis: Eestis, Taanis, Indias, Itaalias, Norras, Inglismaal ning Ameerika Ühendriikides. Eesti võttekohtadeks on IMDb andmetel olnud Tallinna Linnahall, Laagna tee Tallinnas, Lasnamäel, Pärnu maantee Tallinnas, Paljassaare sadam, Kopli kaubajaam, Kumu kunstimuuseum, Liivalaia kohtumaja, Maarjamäe memoriaal Eesti poolseks produktsioonipartneriks oli Allfilm. Filmitegijate jõudmist Eestisse peetakse Film Estonia programmi tulemuseks. Film Estonia toetuskava eesmärk on soodustada väliskapitali juurdevoolu Eestisse ning anda hoogu filmide tootmiseks Eestis. Välismaised filmitegijad võivad reeglite kohaselt saada tagasi 30 protsenti Eestis tehtud kulutustest, mis vastavad toetuskavas esitatud nõuetele. Christopher Nolani filmiprojekti Eestis tehtavad kulud ulatusid 16 miljoni euroni, seega toetuskava tagasimaksefondist eraldati Christopher Nolani projektile 5 miljonit eurot. Film esilinastus Eestis 26. augustil 2020 ja tegi Eesti kinode avanädalavahetuse uue rekordi, kogudes esimese nädalaga 53 194 vaatajat. Christopher Nolani linateos oli ka 2020. aasta vaadatuim film Eesti kinodes, kogudes kokku lausa 160 627 kinokülastajat ning 1 157 882 eurot. Zack Sarf (19. juuni 2019). "Estonia Braces for Huge Christopher Nolan Shoot, 'Tenet' Reportedly His Priciest Original Film". IndieWire. Vaadatud 05.01.2020. "Tenet (2020) Filming Locations". IMDb. Grater, Tom (23.12.2019). "Oscar-Shortlisted 'Truth And Justice' Producer Allfilm On Making History With Ambitious Estonian Feature & How Nolan's 'Tenet' Helped Local Industry". Deadline. Pärgma, Reet (20.06.2019). "Otsus tehtud: valitsus eraldas Nolani filmile 5 miljonit eurot". Postimees. ""Tenet" tegi Eesti kinodes avanädalavahetuse rekordi nii vaatajate arvu kui kassatulu alusel" ERR kultuur, 31. august 2020 Viilup, Kaspar (28.01.2021). "Kinolevi ülevaade | 2020. aasta kõige populaarsemad filmid olid "Tenet" ja "Talve"". ERR Kultuur. Tenet andmekogus IMDb (inglise)
Kaseluudik

Kaseluudik (Taphrina betulina) kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 35 Kaseluudik andmebaasis eElurikkus
Ümarmürkel

Ümarmürkel (Morchella esculenta) kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seen on leitav ka Eestis ning tegemist on söödava seenega. Esinemisajaks on aprill-juuni. Värvus varieerub kollakashallist kollakaspruunini. Kübar on kerajas kuni munajas ning mustriliselt korrapäratu kärg. Jalg on alusele jämenev, värvuselt valkjas ja seest õõnes. Eoskotid on kujult silindrilised ja eospulber esineb tume-kollasena. Meelsamateks kasvukohtadeks on ümarmürklil aiad, pargid, kalmistud, metsaservad ja puisniidud. Eestis on kõige suurem tõenäosus kohata saartel ning Põhja- ja Lääne-Eestis, teistes paikades on pigem haruldus. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 36 Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello (2005). 400 Eesti Seent. Tartu. ISBN 978-9985-830-63-5. Raitviir, Ain; Liiv, Vello. Maalehe väike kevadseeneraamat. Ümarmürkel andmebaasis eElurikkus
Tshitale

Tshitale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tshitale elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,92%, India või Aasia päritolu inimesi 0,72% ja teisi 0,36%. Venda keelt pidas emakeeleks 65,89% inimesi, sotho keelt 15,39%, pedi keelt 9,99% ja tsonga keelt 5,67%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968139
Harilik sõrmkübarseen

Harilik sõrmkübarseen (Verpa conica) kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 37 Harilik sõrmkübarseen andmebaasis eElurikkus
Mürkelliudik

Mürkelliudik (Disciotis venosa) kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 37 Mürkelliudik andmebaasis eElurikkus
Levubu

Levubu on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Levubu elanikest valgeid 57,97%, mustanahalisi aafriklasi 39,13% ja värvilisi 2,90%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,90% inimesi, venda keelt 17,82%, tsonga keelt 7,92%, pedi keelt 6,44%, sotho keelt 3,96% ja inglise keelt 1,98%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968088
Valge helvell

Valge helvell (Helvella crispa) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 38 Valge helvell andmebaasis eElurikkus
Tume helvell

Tume helvell (Helvella lacunosa) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Seen on mürgine. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 38 Tume helvell andmebaasis eElurikkus
Sile helvell

Sile helvell (Helvella elastica) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 39 Sile helvell andmebaasis eElurikkus
Karikhelvell

Karikhelvell (Helvella acetabulum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 39 Karikhelvell andmebaasis eElurikkus
Karvane helvell

Karvane helvell (Helvella villosa) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 40 Karvane helvell andmebaasis eElurikkus
Nigeri muusika

Nigeri muusika on arenenud seguks mitmesuguste rahvarühmade muusikatraditsioonidest, nende hulgas on hausad, tuareegid, fulbed jt. Segunema hakkasid need 1960. aastatel, enne seda arenes eri piirkondade muusika eraldiseisvalt. Rahvusvaheliselt on Nigeri muusika pälvinud vähe tähelepanu, aga sellest hoolimata on alates 1980. aastatest esile tõusnud nii traditsiooniline muusika kui ka uued stiilid. Amiral JC Anana Harouna Yacouba Moumouni Toulou Kiki
Pruun liudik

Pruun liudik (Peziza badia) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 41 Pruun liudik andmebaasis eElurikkus
Kollapiim-liudik

Kollapiim-liudik (Paragalactinia succosa, varem Peziza succosa) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Kasvab lehtmetsades huumusrikkal mullal. Esineb Eestis kaunis sageli. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 44 Kollapiim-liudik andmebaasis eElurikkus https://www.speciesfungorum.org/Names/NamesRecord.asp?RecordID=835926
Roosa kõrvliudik

Roosa kõrvliudik (Otidea onotica) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 45 Roosa kõrvliudik andmebaasis eElurikkus
Arkosoolium

Arkosoolium (ladina keeles arcosolium sõnadest arcus 'kaar' ja solium 'iste', 'troon', hilisantiigi tekstides kasutatud ka sarga tähenduses) on niššhaud, kujult kaarekujulise sillusega seinanišš, mille põhja paigutatakse sarkofaag. Päritolult juba eelkristlik hilisantiikse seinahaua tüüp. Tuntuimad eksemplarid paiknevad varakristlikes katakombides ja hauakambrites (cubiculum), aga ka Bütsantsi ja Venemaa keskaegsete kirikute seintes. Arkosooliume kaunistati sageli maalingutega ja sealt pärineb enamik varakristliku maalikunsti näiteid. Bütsantsi ja Venemaa keskaegses arhitektuuris kohtab arkosooliume eelkõige kloostrikirikutes, kuhu on maetud kloostrite rajajad, väljapaistvad vaimulikud, mõnikord ka valitsejad. Arkosooliumi motiivi (sark nišis, mille kohal on kaar) leiab ka renessansiajal, tüüpiliselt näiteks kirikusse maetud väljapaistvate isikute hauatähiste kujunduses. Eestis asuvatest objektidest meenutab seda kujundust Hans Pawelsi kenotaaf Oleviste kiriku välisseinal ("hauanišš" alumises kolmandikus). Mosaiigiga kaunistatud talakaarne arkosoolium 4. sajandist, kristlikud katakombid Sürakuusas (316.–360. aasta) Kahe hauaga arkosoolium Domitilla katakombides Mitme hauaga, maalinguteta arkosoolium katakombides Milose saarel, kasutusel 1.–6. sajandil Kristliku kiriku varemed arkosooliumidega, umbes 10. sajand, hävinud 13.-14. sajandil. Hersonesos (Sevastopol) Bütsantsi-aegne freskoga kaunistatud arkosoolium Agia Paraskevi kirikus Kreetal Niššhaud keskaegsel kalmistul Sarlat-la-Canédas Dordogne'is Santiago de Compostela piiskopi Lanhoso haud Coimbra Sé Velha kirikus katakombid nekropol https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=arkosoolium&F=M&C06=et http://www.rdklabor.de/wiki/Arkosol http://www.newadvent.org/cathen/01699a.htm Arcosolium katoliku veebientsüklopeedias (inglise keeles) Arkosoolium portaalis Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte (saksa keeles) Аркосолий. Православная Энциклопедия (vene keeles)
Tumepruun kõrvliudik

Tumepruun kõrvliudik (Otidea bufonia) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 45 Tumepruun kõrvliudik andmebaasis eElurikkus
Suur tartsett

Suur tartsett (Tarzetta catinus) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 46 Suur tartsett andmebaasis eElurikkus
Peekertartsett

Peekertartsett (Tarzetta cupularis) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 46 Peekertartsett andmebaasis eElurikkus
Liiv-kaevurliudik

Liiv-kaevurliudik (Geopora arenicola) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 47 Liiv-kaevurliudik andmebaasis eElurikkus
Pruun harjasliudik

Pruun harjasliudik ehk suur harjasliudik (Humaria hemisphaerica) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent esineb Eestis sageli. Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 40 Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 49 Pruun harjasliudik andmebaasis eElurikkus
Tava-ripsliudik

Tava-ripsliudik (Scutellinia scutellata) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 49 Tava-ripsliudik andmebaasis eElurikkus
Harilik söeliudik

Harilik söeliudik (Anthracobia melaloma) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 51 Harilik söeliudik andmebaasis eElurikkus
Suur punaliudik

Suur punaliudik (Aleuria aurantia), ka suur kuldliudik, kuld-punaliudik on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 51 Suur punaliudik andmebaasis eElurikkus
Tuhapeekrik

Tuhapeekrik (Geopyxis carbonaria) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 52 Tuhapeekrik andmebaasis eElurikkus
Harilik paskliudik

Harilik paskliudik (Ascobolus furfuraceus) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 53 Harilik paskliudik andmebaasis eElurikkus
Tuha-paskliudik

Tuha-paskliudik (Ascobolus carbonarius) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 53 Tuha-paskliudik andmebaasis eElurikkus
Verev karikseen

Verev karikseen (Sarcoscypha coccinea) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 55 Verev karikseen andmebaasis eElurikkus
Karvane harjaskeel

Karvane harjaskeel (Trichoglossum hirsutum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 56 Karvane harjaskeel andmebaasis eElurikkus
Loo-maakeel

Loo-maakeel (Geoglossum umbratile) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 57 Loo-maakeel andmebaasis eElurikkus
Kollane hüüvik

Kollane hüüvik (Leotia lubrica) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 58 Kollane hüüvik andmebaasis eElurikkus
Pisipahtlik

Pisipahtlik (Mitrula paludosa) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent võib leida aprillist juunini harva ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 58 Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 36 Pisipahtlik andmebaasis eElurikkus
Ristiku-mügarliudik

Ristiku-mügarliudik (Sclerotinia trifoliorum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 59 Ristiku-mügarliudik andmebaasis eElurikkus
Lepa-urvaliudik

Lepa-urvaliudik (Ciboria amentacea) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Kasvab veebruarist aprillini lepa mumifitseerunud isasurbadel. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 60 Lepa-urvaliudik andmebaasis eElurikkus
Kollane bisporell

Kollane bisporell (Bisporella citrina) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Kasvab lehtpuude surnud okstel ja tüvedel. Eestis on ta väga sage. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 62 Kollane bisporell andmebaasis eElurikkus
Väike rohetiksik

Väike rohetiksik ehk väike rohepitsik (Chlorociboria aeruginascens), ka hele rohetiksik, on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Kasvab tammede ja teiste lehtpuude surnud okstel. Esineb Eestis väga sageli. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 65 Väike rohetiksik andmebaasis eElurikkus
Sametlõhkik

Sametlõhkik (Encoelia furfuracea) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seen kasvab peale sarapuu ka leppadel. Sametlõhkik andmebaasis eElurikkus
Lwamondo

Lwamondo on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Thulamela vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lwamondo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,91%, India või Aasia päritolu inimesi 0,04%, valgeid 0,03% ja värvilisi 0,01%. Venda keelt pidas emakeeleks 96,90% inimesi, tsonga keelt 0,60%, inglise keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,31%. https://census2011.adrianfrith.com/place/966171
Valge harjastiksik

Valge harjastiksik (Lachnum virgineum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 67 Valge harjastiksik andmebaasis eElurikkus
Lehisevähk

Lehisevähk (Lachnellula willkommii) on kottseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on leitud ka Eestist. Gerrit J. Keizer. Seente entsüklopeedia. Tallinn: Sinisukk, 2006. Lk 68 Lehisevähk andmebaasis eElurikkus
Shigalo

Shigalo on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Thulamela vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Shigalo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,82%, valgeid 0,08%, värvilisi 0,05% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,04%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 98,27% inimesi, venda keelt 0,45% ja inglise keelt 0,41%. https://census2011.adrianfrith.com/place/966143
Tiyani

Tiyani on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tiyani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,68%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11%, värvilisi 0,09%, valgeid 0,01% ja teisi 0,10%. Tsonga keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, inglise keelt 0,91% ja venda keelt 0,74%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968130
Duthuni

Duthuni on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Thulamela vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Duthuni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,89%, valgeid 0,08% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,02%. Venda keelt pidas emakeeleks 97,12% inimesi, tsonga keelt 0,36% ja afrikaani keelt 0,33%. https://census2011.adrianfrith.com/place/966166
Vuwani

Vuwani on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vuwani elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,39%, valgeid 0,04% ja teisi 0,72%. Venda keelt pidas emakeeleks 84,09%, tsonga keelt 8,42%, pedi keelt 1,00%, sotho keelt 0,90% ja inglise keelt 0,68%. https://census2011.adrianfrith.com/place/968092
Cannon Rocks

Cannon Rocks on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Ndlambe vallas. Cannon Rocks asub India ookeani rannikul. Cannon Rocks on saanud nime seal asuva kahe vanaaegse suurtüki (inglise keeles 'cannon') järgi, mis on toodud ranna lähedal põhja läinud laeva vrakist. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cannon Rocksi elanikest valgeid 87,85%, mustanahalisi aafriklasi 10,75%, India või Aasia päritolu inimesi 0,93% ja värvilisi 0,47%. Inglise keelt pidas emakeeleks 52,34% inimesi, afrikaani keelt 44,39%, koosa keelt 1,40% ja teisi keeli 1,87%. Welcome to Cannon Rocks Holiday Resort cannonrocks.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/265014
Araki keel

Araki keel on Austroneesia hõimkonda Põhja ja Kesk-Vanuatu keelte rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Araki saarel. Kõnelejate arv oli 2012. aastal 8. Enamik Araki saare elanikke on üle läinud tangoa keelele, mida kõneldakse lähedal asuval Tangoa saarel. Araki keeles on 5 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoeemi. Araki keel on üks vähestest keeltest, milles esinevad lingualabiaalsed konsonandid. http://www.ethnologue.com/language/akr https://glottolog.org/resource/languoid/id/arak1252
Rashida Tlaib

Rashida Harbi Tlaib (sündinud 24. juulil 1976 Detroitis) on palestiina päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku Partei liige ja alates 3. jaanuarist 2018 Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Michigani osariigist. Ta sündis aastal 1976 Detroitis vanima lapsena neljateistkümnelapselise Palestiina põgenike lapsena (isa sündis Ida-Jeruusalemma ümbruses, ema Rām Allāh' ümbruses), isa töötas Ford Motor Companys. Aastal 1998 lõpetas ta bakalaureusekraadiga Wayne'i ülikooli ja aastal 2004 õigusteaduse doktorina Lääne-Michigani Ülikooli (Western Michigan University) juures oleva õigusteaduse kooli. Rashida Tlaib Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja kodulehel
Mägiekspeditsioon

Mägiekspeditsioon (inglise keeles mountaineering expedition) on alpinistlik ekspeditsioon mägedesse eesmärgiga ronida mägede tippu. 19. sajandi teisel poolel tekkisid alpinismiharrastajate klubid Inglismaal (Alpine Club, 1857), Austrias, Saksamaal, Itaalias, Šveitsis ja Prantsusmaal. Alpiklubid hakkasid korraldama mägiekspeditsioone. 1860.–1880. aastatel esmavallutati paljud Alpide kõrgemad mäetipud; perioodi (aastakümmet) Alfred Willsi Wetterhorni tipputõusust 1854. aastal kuni Edward Whymperi Matterhorni tipputõusuni 1865. aastal loetakse alpinismi kuldajaks. 1883. aastal toimus esimene alpinistlik mägiekspeditsioon Himaalajasse. William Grahami juhtimisel tõusti mitme mäe tippu. Peetakse üsna tõenäoliseks, et Graham koos kaaslastega tõusis katsel Kabru (7412 m) tippu jõuda kõrgusele üle 7300 meetri. 1921 – Briti Everesti luureekspeditsioon, eesmärk oli leida parim marsruut Džomolungma tippu ronimiseks 1922 – Briti Everesti ekspeditsioon, üritati esimest korda Džomolungma tippu tõusta, esmakordselt prooviti ronida hapnikuballoonidega, püstitati tõusude maailmarekord 8320 m 1924 – Briti Everesti ekspeditsioon, Edward Norton püstitas tõusude maailmarekordi 8570 m. Hukkusid George Mallory ja Andrew Irvine, kelle puhul jäi selgusetuks, kas nad tippu jõudsid või mitte 1933 – Briti Everesti ekspeditsioon, Lawrence Wager ja Percy Wyn-Harris ronisid nn "Nortoni kõrgusele" lisahapnikku kasutamata. See tippmark ületati alles 1978. aastal 1952 – Šveitsi Everesti ekspeditsioon, Raimond Lambert ja Tenzing Norgay püstitasid tõusude maailmarekordi 8600 m 1953 – Briti Everesti ekspeditsioon, Edmund Hillary ja Tenzing Norgay tipptõus lõunaküljelt 1956 – Šveitsi Everesti ekspeditsioon, kolme šveitslase tippujõudmine 1960 – Hiina Everesti ekspeditsioon, esimene tipputõus Džomolungma põhjaküljelt 1982 – Esimene Nõukogude Himaalaja ekspeditsioon Jevgeni Tamme juhtimisel 1998 – Eesti I Himaalaja ekspeditsioon 1999 – Mallory ja Irvine'i uurimisekspeditsioon, eesmärk otsida tõendeid Mallory ja Irvine'i kohta, kas nad jõudsid 1924. aasta juunis Džomolungma tippu või mitte 2003 – Eesti I Everesti ekspeditsioon Tõivo Sarmeti juhtimisel, Alar Siku ja Saulius Viliuse tipputõus 1865 – Esimene Matterhorni tipputõus, mägiretk, üks alpinismi kuldaja kuulsamaid tipputõuse 1950 – Prantsuse Annapurna ekspeditsioon, esmatõus kaheksatuhandelisele 1954 – Itaalia Karakorami ekspeditsioon, esmatõus K2 tippu 1998 – Eesti I Himaalaja ekspeditsioon, Tõivo Sarmeti juhtimisel, mille käigus tõusti Cho Oyu tippu Naisekspeditsioone Eesti mägiekspeditsioonid Tehtud-teoksil. magiklubi.ee
New Brunswicki ülikool

New Brunswicki ülikool (inglise keeles University of New Brunswick) on ülikool Kanadas New Brunswicki provintsi kahes linnas: Frederictonis ja Saint Johnis. Ülikool asutati 1785. Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase. Koduleht
Uus-Inglismaa ülikool

See artikkel räägib USA ülikoolist. Austraalia ülikooli kohta vaata artiklit Uus-Inglismaa ülikool (Austraalia). Uus-Inglismaa ülikool (inglise keeles University of New England) on eraülikool USAs Maine'i osariigis Biddefordis. Ülikool asutati 1831. Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase. Koduleht
Uus-Inglismaa ülikool (Austraalia)

Uus-Inglismaa ülikool (inglise keeles University of New England) on ülikool Austraalias Armidale'is. Ülikool asutati 1938. Ülikoolis õpib üle 21 000 üliõpilase. Koduleht
Safranpilvik

Safranpilvik ehk sidrunlehine pilvik (Russula sardonia) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on punane kuni veinpunakas-pruun, 7–9 cm lai. Jalg on sametise kirmega, veinpunakaspruun kuni purpurvioletne, 6–8 cm pikk. Maitse on põletavalt kibe, lõhn meenutab puuvilja. Safranpilvik on toorelt kergelt mürgine, kupatatult söödav. Safranpilvik andmebaasis eElurikkus
Lõuna-Eesti ralli

Lõuna-Eesti ralli on Eesti rallivõistlus, mis toimub Lõuna-Eesti radadel. Rallit korraldab RoadBook MTÜ. 2018 toimus järjekorras 16. Lõuna-Eesti ralli. https://autoralli.ee/kontakt (vaadatud 18.07.2019) Koduleht Lõuna-Eesti ralli ewrc-results.com
Łochów

Łochów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Węgrówi maakonnas, Łochówi valla halduskeskus. Łochów asub Varssavist umbes 56 km kirdes. Łochówit on ürikutes esimest korda mainitud 1378. aastal. Linnaõigused sai Łochów 1969. aastal. 3935103. https://bdl.stat.gov.pl/api/v1/data/localities/by-unit/071427133054-0975492?var-id=1639616&format=jsonapi, vaadatud 5.10.2022. Łochów Przewodnik po Wschodnim Mazowszu Miasto Łochów Szlaki turystyczne Mazowsza
Suur tuppnapsik

Suur tuppnapsik (Volvopluteus gloiocephalus) on napsikuliste sugukonda tuppnapsiku perekonda kuuluv söögiseen. Kübar on luitunudvalge, kujult kellukjas, 6–14 cm lai. Jalg on valkjas, ümbritsetud alusel kotisarnase tupega, 9–22 cm pikk. Eospulber on roosa. Tuppnapsik on saproob. Suur tuppnapsik on söödav, kuid söögiseenena väheväärtuslik. Lõhn ja maitse on nagu toorel kartulil. Varem arvati seda kuuluvat tupplehiku perekonda ja selle nimi oli suur tupplehik (Volvariella gloiocephala). Suur tuppnapsik andmebaasis eElurikkus
Łosice

Łosice on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Łosice maakonna ja Łosice valla halduskeskus. Łosicet on ürikutes esmamainitud 1264. aastal. Łosice sai linnaõigused 1505. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Linnaõigused sai Łosice tagasi 1919. aastal. Historia miasta Miasto i Gmina Łosice Łosice regeneracja-turbosprezarek.pl