laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Evald Pärnaste

Evald Pärnaste (sündinud 29. novembril 1934 Kudina vallas Tartumaal) on eesti loomaarstiteadlane. Evald Pärnaste on talupidaja poeg. Lõpetas 1958 Väimela Zooveterinaariatehnikumi, 1968 Leningradi Veterinaariainstituudi veterinaariaarsti erialal, veterinaariakandidaat (1975, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut), väitekiri "О применении аэрозолей и электроаэрозолей некоторых дезинфицирующих веществ и антибиотиков в промышленном птицеводстве". Oli 1951–52 Aidu zooveterinaariajaoskonna veterinaariavelsker, 1959–71 Orajõe veterinaariajaoskonna juhataja, 1971–79 Pärnu rajooni "Sõpruse" kolhoosi peaveterinaararst, 1979–81 Rakvere rajooni Roela sovhoosi peaveterinaararst, 1981–84 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1984–86 vanemõpetaja, 1986–94 dotsent, ühtlasi 1986–91 kateedri juhataja, 1994–99 EPMÜ nakkushaiguste instituudi dotsent. Õpetanud sisehaigusi, veterinaariaorganiseerimist ja -ökonoomikat, veterinaariateenistust ja -seadusandlust, veterinaardesinfektsiooni (epizootoloogia alaosana) ja lindude haigusi; koostanud õppevahendeid. Uurimusi veterinaardesinfektsiooni, lindude haiguste, laserite kasutamise ja veterinaariateenistuse korraldamise alalt. Eesti Linnukasvatajate Seltsi liige (aastast 1969), Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliige (1988). Üle 60 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Применение аэрозолей эфирных масел и ультрафиолетового облучения (kaasautor). // Ветеринария (1989) 8 Veterinaarandmete majandusliku efektiivsuse analüüsimine. Tallinn, 1989 Veterinaarmeetmete planeerimine. Tartu, 1991 Rahvusvahelised veterinaarorganisatsioonid. Tartu, 1991 Veterinaardesinfektsioon. Tartu, 1991 Veterinaarmeetmete planeerimine. Tartu, 1991 Desinfektsioon. Tartu, 1995 Sigade haigused (kaasautor). Ttr, 1997 Veiste haigused. I (kaasautor). Tallinn, 1998 Uurimus veterinaarpraksise olukorrast. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1999) 2. Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 211–212 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 165 EPA VB III, 76–78 VI, 84–85 V, 81–82 VI, 119 Sotsialistlik Põllumajandus (1976) 5, 235 Agraarteadus (1994) 4, 480–481 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 4, 63 Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1997) 6, 157. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helje Pärnaste

Helje Pärnaste (aastani 1983 Lõhmus, 1983–1991 Aru, sündinud 17. juulil 1961 Häädemeestel Pärnumaal) on eesti geoloog ja paleontoloog. Helje Pärnaste on õpetaja tütar. Lõpetas 1979 Tartu 5. Keskkooli, 1987 TÜ geoloogiaosakonna, 1998 TÜ-s magistrantuuri, geoloogiamagister (1998, TÜ), väitekiri "Systematics the Lower Ordivician trilobite Krattaspis viridatus Õpik, 1937", geoloogiadoktor (2004, TÜ), väitekiri "Early Ordovician trilobites of suborder Cheirurina in Estonia and NW Russia: systematics, evolution and distribution" (Tartu, 2004). Täiendas end 1997 ja 1999 Kopenhaageni Ülikooli geoloogia muuseumis. Oli 1980–81 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi laborant, 1984–85 ja 1987 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi laborant, 1987–96 nooremteadur, 1996–2004 juhtivinsener, 2004–05 erakorraline teadur, 2006– vanemteadur, ühtlasi aastast 2005 teaduskogude osakonna juhataja kohusetäitja. Uurimisvaldkond: Põhja-Baltikumi ordoviitsiumi trilobiitide süstemaatika ja evolutsioon. 16 teadustrükist. On the correlation of the Tremadocian and Arenigian boundary beds in the East Baltic (kaasautorid S. Mägi, V. Viira). // Eesti TA Toim. Geol 38 (1989) 2 The Lower Ordovician trilobite Krattaspis: the earliest cyrtometopinid (Cheiruridae) from the Arenig of the East Baltic. // Special Papers in Palaeontology 70 (2003) Revision of the Ordivician cheirurid trilobite genus Reraspis with the description of the earliest representative. // Eesti TA Toim. Geol 53 (2004) 2 The earliest encrinurid trilobites from the East Baltic and their taxonomic interest. // Palaeontology 49 (2006) 1 Early Ordovician trilobite distribution and zonation of the East Baltic. // Eesti TA Toim. Geol 55 (2006) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 95. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jaan Pärnat

Jaan Pärnat (18. jaanuar 1940 Saarde vald Pärnumaa – oktoober 2022) oli Eesti arstiteadlane ja spordiarst. Jaan Pärnat on talupidaja poeg. Lõpetas 1959 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1967 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna, meditsiinikandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Vereringe ja hingamissüsteemi talitlus ning happe-leeliselise tasakaalu muutused kasvavate koormuste tingimustes", meditsiinidoktor (1985, Moskva Kehakultuuri Keskinstituut), väitekiri "Возрастно-половые стандарты (10–50 лет) аэробной способности человека". Stažeeris 1974–75 teadurina Prahas Karli Ülikoolis. Oli 1967. aastast Tartu Riikliku Ülikooli biofüüsika ja elektrofüsioloogia labori vanemlaborant, 1968–1969 spordimeditsiini kateedri õpetaja, 1969–1976 spordifüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1977–1985 dotsent, 1985–1991 professor, 1991–1992 lihastalitluse labori vanemteadur. Aastatel 1994–1999 oli Sisekaitse Akadeemia biomeditsiini õppetooli juhataja. Uurimisvaldkond: spordimeditsiin ja -füsioloogia. Töötas välja eestlaste kehalise töövõime standardid, uuris treenituse määramist. Üle 130 teadustrükise, sh monograafiad. Взаимоотношения между показателями работоспособности сердечнососудистой и дыхательной систем и состава крови у бегунов при мышечной работе с повышающейся мощностью. // Физиол. ж. CССР (1970) 10 Untersuchungen anaeroben und aeroben Leistungsfähigkeit von Zehnkämpfer (kaasautor). // Med. Sport (1973) 12 Treeningu füsioloogia. Tartu, 1974 Indices of aerobic work capacity and cardio-vascular response during exercise in athletes specializing in different events (kaasautor). // J. Sports Med. Phys. Fitness 15 (1975) 2 Determination of cardiac output by the CO2 – rebreathing method in fifteen-year-old boys subjected graduated loading (kaasautor). // Physiol. Bohemoslov. 26 (1977) 1 Ealise füsioloogia alused (kaasautor A. Viru). Tartu, 1977 Hapniku tarbimise maksimumi ja välise hingamise näitajate ealine dünaamika Eesti NSV elanikel (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1983) 4 Lihastegevuse füsioloogia alused. Tallinn, 1997. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 332–333 II, 139 EE 14, 392 Tartu ülikool]]i ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 230, 301 Nõukogude Eesti Tervishoid (1985) 6, 436–437; Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tiit Pärnik

Tiit Pärnik (21. jaanuar 1938 Rakvere-– 14. veebruar 2017) oli Eesti taimefüsioloog. Tiit Pärnik oli õpetajate poeg. Lõpetas 1956 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1962 TÜ füüsikaosakonna, bioloogiakandidaat (1973, TÜ), väitekiri "Исследование фотосинтетического газообмена и метаболизма углерода на изолированных от растений листьях радиометрическим методом". Oli 1962–66 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vaneminsener, 1966–74 nooremteadur, 1974–75 teadussekretär, 1975–86 vanemteadur, 1986–96 juhtivteadur, 1996–2004 EPMÜ EBI vanemteadur, 2005– 2015 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi taimefüsioloogia osakonna erakorraline vanemteadur. Uurimisvaldkond: kõrgemate taimede fotosüntees, hingamine ja CO2 metabolism. Võttis 1988–89 osa NSVL Teaduste Akadeemia Kaug-Ida Osakonna Merebioloogia Instituudi, USA ja Vietnami teadlaste ühisekspeditsioonist India ookeani edelaossa, osales 1994, 1995, 1996 Umeås Eksperimentaalbioloogia Instituudi fotosünteesi labori ja Umeå Ülikooli taimefüsioloogia osakonna ühisuurimustes. Kirjeldanud esmakordselt troopilistes vetes kasvava veetaime Thalassodendron ciliatum süsiniku assimilatsiooni mehhanismi. Loonud originaalse aparatuuri taimelehtede süsiniku fotosünteetilise metabolismi dünaamilise reguleerimise uurimiseks radiogasomeetrilisel meetodil. Välja töötanud uue metoodika taimelehtede hingamiskomponentide mõõtmiseks ja dekarboksüülimisreaktsioonides vabanenud CO2 reassimilatsiooni määramiseks (koos O. Keerbergiga). ENSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Üle 100 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Быстродействующая экспозиционная камера для изученя фотосинтеза при помощи 14CO2 (kaasautorid O. Keerberg, E. Jürisma).//Физиология растений 34 (1987) Photosynthesis of the seagrass Thalassodendron ciliatum: leaf anatomy and carbon metabolism (kaasautor). // Photosynthetica 26 (1992) Light-and CO2-saturated photosynthesis: enhancement by oxygen (kaasautor). // Photosynthesis Res. 88 (2006) Advanced radiogasometric method for the determination of the rates of photorespiratory and respiratory decarboxylations of primary and stored photosynthates under steady-state photosynthesis (kaasautor O. Keeberg). // Physiologia Plantarum 129 (2007) Photorespiratory and respiratory decarboxylations in leaves of C3 plants under different CO2 concentrations and irradiances (kaasautorid H. Ivanova, O. Keerberg). // Plant, Cell and Envir. 30 (2007) 12. EE 14, 392 Teadusasutus Harkus. Eksperimentaalbioloogia Instituut. Tallinn, 1989, 33, 36 Eksperimentaalbioloogia Instituut 40. Harku, 1997, 16, 21 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tiit Pärnik Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Evi Pärnits

Evi Pärnits (aastani 1970 Evi Muru; sündinud 26. juulil 1946 Tartus) on eesti majandusteadlane. Evi Pärnits on teenistujate tütar. Lõpetas 1964 Tartu 7. Keskkooli, 1971 EPA majandusteaduskonna, majandusmagister (1999, EPMÜ), väitekiri "Raamatupidamise automatiseerimise probleeme Eestis". Oli 1971–90 EPA raamatupidamise kateedri assistent, 1990–91 raamatupidamise ja analüüsi kateedri vanemõpetaja, 1991–92 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse õppetooli vanemõpetaja, 1992–99 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse instituudi assistent, 1999–2006 lektor, 2006– majandus- ja sotsiaalinstituudi lektor. Õpetanud põllumajandusraamatupidamist ning rahandust ja pangandust, audiitorkontrolli, raamatupidamist arvutitel. Uurimisvaldkond: põllumajandusraamatupidamine, automatiseeritud andmetöötlus, raamatupidamise tarkvara ja selle kasutamine. Üle 10 teadustrükise. Põllumajandustehnika tootmiskoondiste raamatupidamine. Tartu, 1982 Põllumajandusettevõtete infosüsteemi automatiseerimine. // EPMÜ teadustööde kogumik 181 (1995) Raamatupidamisprogrammide õpetamisest EPMÜ-s. // 188 (1996) Majandusarvestuse automatiseerimisest. // EPMÜ teadustööde kogumik 190 (1997) Problems of automation of accounting in Estonia. // Accounting perspectives on the treshold of the 21st century. Tartu, 1999 Raamatupidamistarkvara kasutamisest Eestis. // Arvutimaailm (2002) 10, (2003) 1 Raamatupidamistarkvara Eesti ettevõtetes. // Arvutimaailm (2005) 6. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70; II, 124 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 101. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eed Pärnoja

Eed Pärnoja (aastani 1968 Eed Vahter, sündinud 23. juulil 1946 Tartus) on eesti keemik. Eed Pärnoja on Hermann Vahteri tütar ja Mihkel Pärnoja abikaasa. Lõpetanud 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Oli aastatel 1969–1971 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1971–1991 nooremteadur, 1993–2000 keemilise füüsika instituudi keemik-analüütik, 2001– keemik. Uurimisvaldkonnad: luminestseeruvate ainete keemia, kõrgtemperatuursete ülijuhtide keemia. Üks keskkonnakaitselise tähtsusega termoluminestsentsdosimeetrite (radioaktiivse kiirguse mõõtmiseks) väljatöötajaist. 18 teadustrükist, 2 autoritunnistust (kaasautor). 2006 Tartu Ülikooli aumärk Синтез и свойства сверхпроводящих керамик типа Bi-Sr-Ca-Cu-O (kaasautor). // Тр. ИФ АН ЭССР 67 (1990) Optimal conditions for europium and samarium determination in cathodo-luminophors by induktivly coupled plasma atomic emission spectrometry (kaasautor). // J. Anal. Atomic Spectr. 16/11 (2001) EPR of V-Hal centres in SrS (kaasautor). // Phys. Status Solidi B-Basic Solid Res. 243 (2006) 8. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aarne Pärnpuu

Aarne Pärnpuu (12. märtsil 1938 Martna vald Läänemaa – 22. aprill 2004) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa matemaatik. Aarne Pärnpuu oli talupidaja poeg. Oli 1949–1957 küüditatuna Barabinski rajoonis Novosibirski oblastis, lõpetas 1956. aastal Barabinski 2. Keskkooli (Novosibirski oblast) Ta lõpetas 1962. aastal Leningradi Ülikooli matemaatika-mehaanika-teaduskonna, 1965 aspirantuuri NSVL Teaduste Akadeemia Arvutuskeskuses Moskvas, füüsika-matemaatikakandidaat (1966, Leningradi Ülikool), füüsika-matemaatika-doktor (1985, Moskva Füüsika-tehniline Instituut). Oli 1965–1974 NSVL TA Arvutuskeskuse nooremteadur, 1974–1987 vanemteadur, 1987–1994 juhtivteadur, ühtlasi 1970–1987 Moskva Lennundusinstituudi dotsent ja aastast 1987 professor. Külalisprofessorina pidas 1970 loenguid Poola Teaduste Akadeemia Rakendusmatemaatika Instituudis ja Krakowi Ülikoolis, 1990 Chalmersi Tehnikaülikoolis Göteborgis ja 1991 Pekingi Rakendusfüüsika ja Arvutusmatemaatika Instituudis. Õpetas peamiselt informaatika aluseid ning algoritmikeeli ja programmeerimist. Töötas 1992–1994 (kohakaaslasena) EV Moskva Suursaatkonna konsultandina hariduse ja teaduse küsimustes, aastast 1995 oli ta samas referent. Uurimisvaldkonnad: hõredate gaaside dünaamika (gaasi molekulide infraktsioon tahke pinnaga, lendava keha aerodünaamiliste koefitsientide arvutamine, keemilise reaktsioonide modelleerimine gaasides); arvutusmatemaatika (matemaatiliste mudelite loomine ja nende programmeerimine arvutitele). Uurimistöö tulemus oli Maa atmosfääri ülakihtide hõredate gaaside dünaamikaga seotud füüsiliste nähtuste modelleerimine ja konstruktiivsete algoritmide loomine. Osales lähikosmose uurimises. Uurimissuundadel oli Nõukogude Liidus strateegiline tähtsus, mistõttu tööd olid salastatud. Üle 100 teadustrükise, sh 3 monograafiat. Computer study of gas atom scattering from a solid surface with application to space problems. // Archivum of Mechanics 25 (1973) 2 Взаймодействие молекул газа с поврхностями. Moskva 1974 Параллельное вычисление в прикладных задачах (kaasautor V. Hohljuk). Moskva 1985 Программирование на современных алгоритмических языках. Moskva 1978, 3. trükk 1990 Kinetic simulation of chemical reactions in rarefied gas near solid surfaces (kaasautorid G. Tsvetkov, V. Shematovitch). // Rarefied Gas Dynamics. New York 1991 Основы информатики. Moskva 1994 1989–2000 Moskva Eesti Selts 1994 Universal Ecological Academy (UEA) 1995 asepresident 1995 International Informatization Academy (IIA) 2000 Eesti teadlased Moskvas asutajaliige ja esimene esimees 1973 NSV Liidu riiklik preemia Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EE 14. Lk 392–393 Maaleht, 25. mai 2005 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Eevi Pärsim

Eevi Pärsim (21. aprill 1936 Valga – 5. juuni 2006 Valga) oli eesti mullamikrobioloog. Eevi Pärsim oli puusepa tütar. Lõpetas 1954 Valga 1. Keskkooli, 1960 TÜ bioloogia osakonna, 1965 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis (EBI); bioloogiakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Клубеньковые бактерии бобовых растений, растущих в Эстонской ССР, и их физиологические, биохимические и инфекционные свойства". Oli 1960–62 EBI laborant, 1965–71 nooremteadur, 1971–2001 vanemteadur, 2001–03 taimefüsioloog. Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia ja ökoloogia. Näitas, et 1) õhulämmastikku siduvate mügarbakterite liigitamine nende morfoloogilis-füsioloogiliste ja bioloogiliste omaduste ning võime alusel moodustada mügaraid liblikõieliste taimede juurtel ei vasta Rhizobiumi levinud klassifikatsioonidele; 2) rabaturba kasutamine katmikaladel koos põhuga intensiivistab mikrobioloogilisi protsesse; 3) ravimudade mikrobioloogiline seisund võimaldab hinnata nende reostusastet ja isepuhastusvõimet. Looduseuurijate Seltsi (aastast 1962), Üleliidulise Mikrobioloogia Seltsi Eesti osakonna (1962–92) ja Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige (aastast 1992). Üle 40 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eestis kasvavate liblikõieliste mügarbakterid. Tallinn, 1969 Lämmastiku bioloogilise sidumise teoreetilised aspektid. // Lämmastiku kasutamine taimekasvatuses. Saku, 1973 General characteristics of Rhizobium strains of their collection in the Institute of experimental biology. // World Catalogue of Rhizobium Collections. St. Lucia, Queensland, 1983 Mineraalsete lämmastikuühendite transformatsioonist katmikala substraatides. // Eesti TA Toim. Biol 34 (1985) Distribution of microorganisms in some Estonian curative muds. // Estonian curative muds. Tallinn, 1992 Regulation of ribulose-1,5-bisphosphate carboxylase/oxygenase in vivo: control by high CO2 concentration (kaasautor). // Photosynthetica 42 (2004), 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Peeter Pärt

Peeter Pärt (sündinud 6. mail 1953 Uppsalas Rootsis) on Rootsi ja Eesti zoofüsioloog. Peeter Pärt on arsti poeg ja Toomas Pärdi ja Eva Silvia Pärt-Enanderi vend. Lõpetas 1972 Gävles Vasaskolani gümnaasiumi, 1976 Uppsala Ülikooli bioloogia ja keemia erialal, Ph.D. (zoofüsioloogia, 1983, samas), väitekiri "Cadmium uptake in perfused rainbow trout gills. Mechanisms and effect of water quality". Oli 1986–97 Uppsala Ülikooli ökotoksikoloogia ülikoolilektor, 1997–2001 Euroopa Komisjoni üksuse juhataja, 2001– keskkonna- ja tervisenõunik. Olnud 1978 stipendiaadina Prantsusmaal (Centre Energie Atomique), 1979–81 töötanud periooditi Soomes (Helsingi Ülikool), 1981 ja 1984 Hollandis (Katholieke Univ., Nijmegen), 1991–92 külalisteadurina Kanadas (McMaster University, Hamilton) ja 1996 USA-s (Rosenstiel School of Marine and Atmospheric Science, University of Miami). Uppsala Ülikoolis lugenud zoofüsioloogiat, inimfüsioloogiat ja ökotoksikoloogia kursusi. Uurinud kalade füsioloogia, veetoksikoloogia, inimese tervisele mõjuvate keskkonnategurite kvantifitseerimise mudeleid. Ajakirja Aquatic Toxicology (Elsevier) peatoimetaja (1994–2005). Suurbritannia Eksperimentaalbioloogia Ühingu liige. 67 teadustrükist, aimeartikleid. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Cultured epithelia from fish gills (kaasautor C. M. Wood). // In vitro Methods in Aquatic Toxicology. Chichester, UK, 2003 Environment and health. // EEA Report 10 (2005) Sub-report to the European Environ. Agency's State of the Environ. in Europe Report 2005 (SOER 2005) Apolipoprotein A1 could be a significant determinant of epithelial integrity in rainbow trout gill cell cultures: A study in functional proteomics (kaasautor). // Biochim. Biophys. Acta 1749 (2005) Effects of copper on CYP1A activity and epithelial barrier properties in the rainbow trout gill (kaasautor). // Aquatic Toxicology 12 (2006) 1 ECVAM key area ecotoxicology: summary of activities and future perspectives (kaasautor M. Halder). // Comp. Biochem. Physiol. 146 (2007) 4, suppl 1 Environment and Health (kaasautor D. Jarosinska). // Europe's Environ. – The 4th Assessment Report. European Environ. Agency contribution to the UNECE 6th Ministerial conf "Environment for Europe" in Belgrade 10–12 October 2007. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Toomas Örjan Pärt

Toomas Örjan Pärt (sündinud 5. mail 1959 Gävles Rootsis) on Rootsi ja Eesti bioloog. Ta on lõpetanud 1978. aastal Gävle Vasaskolani gümnaasiumi reaalharu, 1983 Uppsala Ülikooli bioloogia, keemia, statistika ja lineaaralgebra erialal, Ph.D. (zooökoloogia, 1991, samas), väitekiri "Philopatry and age as factors influencing reproductive success in the collared flycatcher (Ficedula albicollis)". Oli 1986–1991 Uppsala Ülikooli nooremteadur, 1991–1995 Rootsi Põllumajandusülikooli vanemteadur, 1996–2001 ülikoolilektor, 2006– kaitsebioloogia professor, ühtlasi 1993–1995, 1997–1999 ja 2006–2007 ka Rootsi Põllumajandusülikooli eluslooduse ökoloogia õppetooli juhataja abi kraadiõppe alal ja 1995–1996 eluslooduse ökoloogia õppetooli bakalaureuseõppe õppealajuhataja, 2008. aastast asurkonnaökoloogia õppetooli juhataja. Õpetanud üldbioloogia, ökoloogia, loomade ja taimede levimise, elulugude teooria, asurkonnageneetika ja evolutsiooni kursusi. Oli 2000. aastal stipendiaadina California Ülikoolis (San Diego). Ta on pidanud loenguid teadusüritustel Uus-Meremaal (Christhurchis), Viinis, Hamburgis, Rootsis ning mitmes USA ülikoolis. Toomas Örjan Pärt on arsti poeg, Peeter Pärdi ja Eva Silvia Pärt-Enanderi vend. Peamised uurimisvaldkonnad: kaitsebioloogia ja asurkonnaökoloogia. Rahvusvahelise ornitoloogiasümpoosiumi (Hamburg, 2006) organisaatoreid. Ajakirja Ornis Svecica abitoimetaja (1990–2006). 47 teadustrükist. Philopatry pays: a comparison between collared flycatcher sisters. // Am. Naturalist 138 (1991) Terminal investment and a sexual conflict in the collared flycatcher (kaasautorid L. Gustafsson, J. Moreno). // Am. Naturalist 140 (1992 The importance of familiarity and search costs for age and sex-biased philopatry: an experiment. // Animal Behaviour 49 (1995) Age and reproduction in birds – hypotheses and tests (kaasautor P. Forslund). // Trends in Ecol. and Evolution 10 (1995) Badge size predicts the outcome of male competition over territories (kaasautor A. Qvarnström). // Animal Behaviour 54 (1997). Conservation value of semi-natural pastures in Sweden: contrasting botanical and avian measures (kaasautor B. Söderström). // Conservation Biol. 13 (1999) Influence of landscape scale on farmland birds breeding in semi-natural pastures (kaasautor B. Söderström). // Conservation Biol. 14 (2000) Experimental evidence of environmental effects on age-specific reproductive success: the importance of resource quality. // Proc. Royal Society of London, B. (2001) Nest predators affect spatial distribution of red-backed shrikes (kaasautor S. Roos). // J. Animal Ecol. 73 (2004). Non-ideal habitat selection: a mismatch between preference and breeding success (kaasautor D. Arlt). // Ecol. 88 (2007). Linking agricultural policies to population trends of Swedish farmland birds in different agricultural regions (kaasautor). // J. Appl. Ecol. 44 (2007). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.