laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Nordleda

Nordleda on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 21,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1084 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln. Nordleda kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Nordledast, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.nordleda.de
Oberndorf (Cuxhaven)

Oberndorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1359 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln. Oberndorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oberndorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.oberndorf-oste.de
Odisheim

Odisheim (alamsaksa: Godshem; sõnasõnalt Odini kodu või Jumala kodu) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 13,50 km². 31. detsembril 2015 elas seal 497 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln. Odisheim kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Odisheimist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Aerofoto (mai 2012) Luterlik St. Josse kirik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.sietland.de
Osterbruch

Osterbruch on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis. Valla pindala on 10,21 km². 31. detsembril 2015 elas seal 520 inimest. Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln. Osterbruch kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Osterbruchist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Osterbruch.de
Varbola paisjärv

Varbola paisjärv (ka Sirgu paisjärv) on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 141 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Turba karjäärid

Turba karjäärid on tehisjärved (karjäärid) Harju maakonnas Saue vallas Lehetu külas. Veekogude pindala on 3,3 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 986 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kabala järv

Kabala järv (ka Veskijärv, Tamme veskipaisjärv, Kabala veskipaisjärv) on paisjärv Rapla maakonnas Rapla vallas Kabala ja Ummaru külas. Veekogu pindala on 1,3 ha ja kaldajoone pikkus 1076 m. Kabala järv. Keskkonnaregister, vaadatud 20.03.2022.
Kuusiku veehoidla

Kuusiku veehoidla on veehoidla Rapla maakonnas Rapla vallas Kuusiku alevikus, Iira ja Kuusiku-Nõmme külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2905 m. Järves on kolm saart. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Sõerumäe paisjärv

Sõerumäe paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Tuti külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 303 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vanamatsi laugas

Vanamatsi laugas (ka Palasi järv) on järv Rapla maakonnas Kehtna vallas Palasi külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1318 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuisu paisjärv

Tuisu paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Palase külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 150 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tapu paisjärv

Tapu paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Palase külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 134 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vängla paisjärv

Vängla paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vängla külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuhhino tiik

Tuhhino tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Langerma külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kivi-Vigala paisjärv

Kivi-Vigala paisjärv on järv Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Elias Mendes Trindade

Elias Mendes Trindade (enam tuntud lihtsalt nime all Elias; sündinud 16. mail 1985 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Bahia. Elias alustas jalgpallurikarjääri Palmeirase noortesüsteemis. 2005. aastal hakkas ta mängima Náuticos. Pärast seda mängis ta veel mitmes Brasiilia klubis, paistes kõige enam silma Corinthianses. 2010. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas seitse väravat ja tuli klubiga Brasiilia meistrivõistlustel kolmandaks. Lisaks valiti ta sel aastal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2010. aasta detsembris liitus ta esimese Euroopa klubiga, sõlmides lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Madridi Atléticoga. 2011. aasta augustis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Sporting, kuid juba 2013. aastal suundus ta laenule Brasiilia kõrgliiga klubisse Flamengo. Flamengoga võideti 2013. aastal Brasiilia karikas, kuid samal hooajal jäädi Brasiilia kõrgliigasse väga napilt püsima. Sellest hoolimata valiti Elias ka sel hooajal Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2014. aastal liitus ta taas Brasiilia kõrgliiga klubiga Corinthians. 2015. aastal tuli ta Corinthiansega Brasiilia meistriks ja ta valiti kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aasta hooaja teise poole veetis ta taas Sportingus, kuid suundus juba järgmise aasta jaanuaris tagasi Brasiiliasse, sõlmides lepingu Atlético Mineiroga. 2020. aastal siirdus ta Bahiasse. Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Elias 7. oktoobril 2010 sõprusmängus Iraani jalgpallikoondis vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal ning 2016. aasta Copa América Centenario. Juventus Copa Paulista: 2007 Corinthians Campeonato Brasileiro Série B: 2008 Campeonato Paulista: 2009 Copa do Brasil: 2009 Campeonato Brasileiro Série A: 2015 Flamengo Copa do Brasil: 2013 Atlético Mineiro Campeonato Mineiro: 2017 "ELIAS". Soccerway. Vaadatud 2. juuli 2016.
Annes Meister

Annes Meister (sündinud 17. juunil 1988 Kuressaares) on harrastusluuletaja. Ta on lõpetanud 2006. aastal Leisi Keskkooli. Aastatel 2008–2010 õppis Tallinnas infotehnoloogiat ja omandas pagari eriala. luuleraamat "Pühendus I" 2017 (https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/81743) luuleraamat "Pühendus II" 2018 (http://www.paljasjalg.ee/toode/puhendus-ii-annes-meister/) 2011–2015 oli Annes korraldajaks Saaremaalt 1949. aastal küüditatute kokkutulekutel. 2011. aastal asutas Annes koos oma sõbraga MKR klubi ehk Muheda Külarahva Klubi, mille tegevusalaks on päevahuumoriga seonduv ja kus Annes tegevana oli 2018 aasta suveni. 2020. juunist alates on MTÜ Soela Sadama seltsi liige. 2022. aastaks kogus Annes kokku üle 30000 suitsukoni, mida oli ta kogunud üle kue ja poole aasta. Teadaolevalt oli tegemist ühe suurima ja ainulaadsema suitsukonikoguga Eestis, mis põhines isiku enda ära tarbitud sigaretidest. Sellega seoses pälvis Annes meedia tähelepanu juba 2019. aasta talvel, mil ta näitas avalikkusele oma kogu kanal2 saates "Õhtu". Mõned aastad hiljem 2022. aastal otsustas Annes annetada oma kogu teaduse ja kunsti tarbeks, otsides sobivat inimest tv3 saate "Läbi suve Taaviga" kaudu. https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496&fbclid=IwAR2sjjBIb_a_KjIFhZS3_8IdF6H3BGVE-rD0bKbElelIpoxfJ23AhQi_G1E Maist 2023 kuni juulini 2024 oli Annes Eesti Konservatiivse Rahvaerakond (EKRE) liige. https://play.tv3.ee/clips/7-uudised---saaremaal-toimus-represseeritute-kokkutulek,clip-2664532 https://elu24.postimees.ee/6848235/veider-hobi-eesti-mees-on-kolm-ja-pool-aastat-suitsukonisid-kogunud?_ga=2.170864352.1768827950.1576101058-1101820660.1572029496&fbclid=IwAR2sjjBIb_a_KjIFhZS3_8IdF6H3BGVE-rD0bKbElelIpoxfJ23AhQi_G1E https://www.tv3.ee/3-portaal/tele-ja-kino/labi-suve-taaviga/puha-taevas-saaremaa-mees-kogub-purkidesse-suitsukonisid-mul-on-kokku-neid-umbes-30-000/ https://play.tv3.ee/clips/7-uudised---saaremaal-toimus-represseeritute-kokkutulek,clip-2664532
Ümera Põhikool

Ümera Põhikool oli venekeelne põhikool Tallinnas aadressil Ümera tänav 46. Kool tegutses 1986–2004. Tänapäeval tegutseb seal koolimajas Lasnamäe Põhikool. 1986–1990 kandis kool nime Tallinna 38. 8-klassiline Kool. 1990–1998 kandis kool nime Tallinna 38. Põhikool. Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 348
Ülemiste luited

Ülemiste luited on luitestik Tallinnas Ülemiste järve loodekaldal. Luited on enamikus kirde-edelasuunalised. Luidete pikkus on 4,2 km ja nende kõrgus on kuni 7 m. Luidete järgi on nime saanud Tallinna kesklinna linnaosas asuv Luite asum. Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 347 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Ülemiste järve äärne mets

Ülemiste järve äärne mets on mets Tallinnas Ülemiste järve juures. Keskajal oli järv ümbritsetud männimetsaga, mis hävitati Liivi sõja ajal. Uue metsa rajamine järve kaldale tõusis päevakorrale 1830. aastal. Liivikute süsteemne ja ulatuslik metsastamine algas alles 1870. aastate lõpus. 1918. aastaks oli Ülemiste järve ja Pärnu maantee vahelisele alale istutatud 184 ha metsa (1994. aasta seisuga 126 ha). 2010. aastast saadik kannab osa sellest metsast Järve metsa nime. Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Läti 100

Läti 100 (läti keeles Latvija 100 või Latvijas valsts simtgade) oli Läti iseseisvumise ja Läti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamine 4. maist 2017 kuni 2019. aastani. Ülelätiline programm hõlmas nii kontserte, filme, festivale, infrastruktuuri arendamise projekte. Suurüritustest toimusid näiteks Läti Film 100, XXVI läti üldlaulupidu ja XVI läti üldtantsupidu. Eesti Vabariik 100 Läti 100 koduleht LV100Sportisti.lv
Dienas Lapa

Dienas Lapa oli Lätis Riias 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul ilmunud lätikeelne ajaleht. See oli läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise "Uus vool" häälekandja. Ilmumise ajal oli see üks populaarsemaid lätikeelseid ajalehti. Ajaleht ilmus 1886–1905, pärast vaheaega uuesti 1913–1914 ja pärast vaheaega uuesti 1918 Riias ja Peterburis. 1886–1899 andis ajalehte välja Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrība, seejärel 1899–1904 A. Plātesi kirjastus (A.Plātes izdevniecība) ja seejärel 1904–1905 J. Jākobsons ja K. Ozoliņš.
Läti kultuurikaanon

Läti kultuurikaanon (läti keeles Latvijas kultūras kanons) on nimekiri 99-st kunstiteosest ja kultuuriväärtusest, mis on kuulutatud Läti rahvuskultuuri pärandis eriti olulisteks. Need kuuluvad seitsmesse kategooriasse: arhitektuur ja disain, filmikunst, kirjandus, muusika, lavakunst, rahvakombed ja visuaalkunst. Kaanonit hakati koostama 2007 Läti rahvusliku kunstimuuseumi direktori Māra Lāce eestvõttel. Hollandi kultuurikaanon Taani kultuurikaanon Kultuurikaanoni koduleht
Kiissa laht

Mitte segi ajada Saare maakonnas asuva Kiisa lahega Kiissa laht (ka Kiissa järv, Kissa veehoidla) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu ja Muriste külas. Veekogu pindala on 26,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4363 m. Kiissa lahe vesi on põhjani läbipaistev (0,4 m). Sealse vee pH-tase on väga kõrge (9,48), st vees on hapniku üleküllastus (139%). Samuti on lahes rohkesti orgaanilist ainet ja toitesooli. Kokkuvõtlikult on sealne vee kvaliteet kesine. Läheduses olevalt valgalalt on sattunud lahte erinevat reostust. Praeguseks on see aga lõppenud ja Kiissa lahe veekogu seisund paraneb. Lahe settekiht on 15–50 cm paksune, millest kõige suurem osa on koondunud veekogu keskossa ja läänekaldasse. Kiissa lahe põhjaosas on sette peamiseks koostisosaks aleuriit, mis sisaldab ka peenliiva. Seevastu veekogu keskosas on aleuriit hoopis savirikas, liiva on sealsetes setetes minimaalselt. Kiissa lahe taimestik on mitmekesine. Peamiselt on esindatud kaldaveetaimed, näiteks harilik pilliroog (Phragmites australis), kare kaisel (Schoenoplectus tabernaemontanii) ja ahtalehine hundinui (Typha angustifolia). Samuti leidub erinevaid veesiseseid taimi, mis levivad ulatuslikult järve avaveelises osas, näiteks kamm-penikeel (Potamogeton pectinatus; sünonüüm Stuckenia pectinata) ja räni-kardhein (Ceratophyllum demersum). Kaitsealustest liikidest leidub lahes vahelmist näkirohtu (Najas marina subsp. intermedia), mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse. Kiissa laht on liigirohke veekogu, milles esineb kõige arvukamalt roosärge (Scardinius erythrophthalmus). Ka on esindatud nii linask (Tinca tinca L.), ogalik (Gasterosteus aculeatus) ja hõbekoger (Carassius gibelio; sünonüüm (Carassius auratus gibelio) kui ka ahven (Perca fluviatilis) ja haug (Esox lucius). Kaitsealustest liikidest leidub lahes hinku (Cobitis taenia). Veekogus ja selle läheduses pesitseb mitmeid linnuliike. Näiteks on Kiissa lahes märgatud laululuike (Cygnus cygnus) ja sookurge (Grus grus), kellest mõlemad kuuluvad looduskaitsealuste liikide II kategooriasse. Kiissa laht asub Nehatu looduskaitsealal, mille eesmärk on säilitada sealsete roostike ning vee- ja rannikulinnustiku kaitse ja püsimine. Ka kuulub ala Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustiku raames Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040002) hulka. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
Lehu tiik

Lehu tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Lehu külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rabavere tiik

Rabavere tiik (ka Lõpe paisjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rabavere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 828 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ulglaht

Ulglaht (ka Ulgulaht, Ulklaht) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1381 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Maalaht

Maalaht on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Veekogu pindala on 20,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2445 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Rammusaare laht

Rammusaare laht (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 453 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Maajärv

Maajärv (ka Rammusaare järv) on järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu saarel. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 896 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kotka järv

Kotka järv (ka Kotka paisjärv, Kotkaveski paisjärv) oli järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kotka külas. Veekogu pindala oli 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus oli 1176 m. Järves oli kaks saart. Kotka järv kadus seoses Kotka paisu purunemisega 7. augustil 2016.[viide?] Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Loo paistiik

Loo paistiik on tiik Harju maakonnas Kuusalu vallas Soorinna külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 197 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Aruoja veehoidla

Aruoja veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1515 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laijärv

Laijärv (ka Pühamäe Laijärv, Pühameeste Laijärv, Pühameeste Suurjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 327 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Davey Havok

David Paden Marchand (sündinud 20. novembril 1975 Rochesteris New Yorgi osariigis), esinejanimega Davey Havok, on Ameerika Ühendriikide poplaulja (rokkansambli AFI ja elektronmuusika bändi Blaqk Audio solist). Havok on itaalia päritolu. Tema isa suri, kui ta oli kolmeaastane. Hiljem abiellus tema ema uuesti ning Havok sai kasuisa perekonnanime Marchand. Kui Havok oli kuuene, kolis pere California osariiki. Seal käis ta kaheksanda klassini katoliku koolis. Tema muusikukarjäär algas keskkoolis, kui ta moodustas koos Mark Stopholese'i, Vic Chalkeri ja Adam Carsoniga ansambli, millest hiljem sai AFI. Pärast keskkooli lõpetamist läks bänd lahku ja Davey kolis Berkeleysse, et astuda California ülikooli Berkeleys. Ülikooli ajal hakkas ta kirjutama laulusõnu, mis ilmusid AFI albumitel "Answer That and Stay Fashionable" (1995) ja "Very Proud of Ya" (1996). AFI tuli taas kokku 1995. aastal. Davey Havok on poplauljana teinud koostööd bändiga Son of Sam, neil ilmus 2001. aastal albumi "Songs from the Earth". "Glitterboy" on lühikest aega eksisteerinud rõivakollektsioon, mille Havok lõi 2003. aastal. Muu hulgas oli see inspireeritud 1970. aastate glämm-muusikute stiilist. Kollektsiooni kiire lõpu põhjustasid Davey ja tema koostööpartneri Serious Clothing disainerite erimeelsused. Havoki hiliseim rõivakollektsioon "Paden" loodi 2007. aastal. Kollektsioon on saadaval vaid Fred Segali butiigis. 2007. aasta septembris nõustus Davey koos Jeffree Stariga olema Tarina Tarantino ehtekollektsiooni "Tokyo Hardcore" modell. Kollektsiooni kataloog ja reklaamvideo ilmusid sama kuu lõpus. Zu Boutique on Davey 2008. aastal asutatud ettevõte, mis müüb peamiselt T-särke. Havok on mänginud filmides "Mary Jane Is Not a Virgin Anymore", "Live Freaky, Die Freaky" (hääl), "Godkiller" (hääl) ja "Knife Fight" ning Tim Armstrongi veebiseriaalis "Tim Timebomb's Rock'n'Roll Theatre". Havok on tuntud taimetoitluse ja straight edge'i elustiili propageerija. Daveyl on palju tätoveeringuid, nende hulgas suured mustad tiivad seljal, tähed mõlemal rangluul, leegitsev süda rinnal ja sõna "Moz" (Morrissey) paremal randmel. Lisaks on tal roietel pistodad, parempoolse peal on x-täht, mis tähistab tema straight edge'i elusstiili, ning vasakpoolsel on kõrvits. Tema pahkluul on roosade tiibadega must jänes, kellel on mustad südamed (üks neist murtud) mõlema kõrva taga, käsivarrel on tal palveasendis käed, mille peal on x-tähed, ja palju muud. Sullivan, James (March 9, 2003). "AFI aims to conquer". San Francisco Chronicle. Metal Hammer intervjuu, veebruar 2003
Pühamäe Väikejärv

Väikejärv (ka Pühamäe Väikejärv, Pühajärv, Pühameeste Väikejärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Järvi Särgjärv

Särgjärv (ka Järvi Särgjärv, Järvi järv, Väike Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pärnjärv

Pärnjärv (ka Järvi järv, Suur Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Julia Barysenka

Julia Barysenka (valgevene keeles Юлія Барысенка; 4. märts 1990 Tallinn – 23. juuli 2018) oli Valgevene jalgpallur (kaitsja). Valgevene naiste jalgpallikarikas 2010 Valgevene naiste superkarikas 2010 Venemaa meister naiste jalgpallis 2013 Venemaa naiste jalgpalli karikas 2014 Barysenka suri 23. juulil 2018. Esialgsete teadete järgi ta uppus. Умерла футболистка «Зоркi-БДУ» Юлия Борисенко. Девушка утонула в озере Suri Tallinnas sündinud Valgevene jalgpallur Tallinnas sündinud jalgpallur sai traagilises õnnetuses surma "Стала вядома, ад чаго памерла 28-гадовая футбалістка Юлія Барысенка". Naša Niva. Vaadatud 26. juulil 2018
Kõrgessaare järv

Kõrgessaare järv on mitme järve nimevariant: Korgõssaarõ järv, järv Põlvamaal Uibujärv, järv Põlvamaal Tammelais, järv Hiiumaal