laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kaerasori

Kaerasori (Gryllotalpa gryllotalpa) on kaerasorilaste sugukonda kuuluv võrdlemisi suur sihktiivaline putukas. Kaerasorid elavad maa sees, kaevandades pikki ja üsna sügavaid käike. Kaerasori laulab öösiti. Laul on tugev sirin. Kaerasori andmebaasis eElurikkus
Kaerasorilased

Kaerasorilased ehk sorilased (Gryllotalpidae) on putukate sugukond sihktiivaliste seltsis. Sugukonnas on 8 retsentset perekonda, kokku umbes 100 liigiga. Eestis elab sellest sugukonnast üks liik – kaerasori (Gryllotalpa gryllotalpa).
Liputeadus

Liputeadus ehk veksilloloogia on teadus, mis tegeleb lippude uurimisega. Sõna "veksilloloogia" tuleb ladina sõnast vexillum (teatud tüüpi lipp, mida kasutasid Vana-Rooma leegionärid), ja järelliitest "-loogia" (millegi uurimine). Peamine liputeaduseteemaline andmekogu internetis on andmebaas Flags of the World. ahtrilipp - baneer - flüügel - gonfalon - güüs - kaubalaevade lipp - kuningalipp - lahingulipp - laid - lehvis - lipukangas - lipumast - pennon - plagu - rahvuslipp - riigilipp - Skandinaavia rist - standart - sõjalaevastiku lipp - sõjalipp - vardaehis - vimpel - väeosa lipp - väli Liputeaduse sümbolid The Flag Institute (aegunud link) Lipusõnastik Venemaa liputeaduse ja heraldika keskuse koduleht (vene keeles) Flags Forum (aegunud link)
Hagudi mõis

Hagudi mõis (saksa keeles Haggud) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Tall-tõllakuur Ait Ait Tuuleveski Eesti mõisate loend Hagudi mõis kultuurimälestiste riiklikus registris Hagudi mõisast Eesti mõisaportaalis Hagudi mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Hagudi mõis (Rapla khk)
Neil Hardwick

Robert Neil Hardwick (sündinud 22. juulil 1948 Teversalis) on inglise päritolu Soome lavastaja, stsenarist, näitleja ja kirjanik. Ta õppis Cambridge'i ülikoolis algul füüsikat ja hiljem filosoofiat. Alates 1969. aastast elab ta Soomes. Neil Hardwick on lavastanud nii telesarju, filme kui ka teatrilavastusi, kirjutanud telesaadete ja sarjade stsenaariume, osalenud keeleõppe-, meelelahutus- ja komöödiasarjades näitlejana, juhtinud televisioonis jutusaateid ning kirjutanud mitu raamatut. Neil Hardwick andmebaasis IMDb Teleintervjuu
Hertu mõis

Hertu mõis (saksa keeles Hermet) oli Valtu kõrvalmõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Eesti mõisate loend Hertu mõisast Eesti mõisaportaalis Hertu (Härtu) mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Hertu mõis (Rapla khk)
Jan Długosz

Jan Długosz (ka Joannes, Ioannes või Johannes, Longinus või Dlugossius; 1. detsember 1415 Stara Brzeźnica – 19. mai 1480 Kraków) oli poola vaimulik, kroonik ja diplomaat. Ta õppis Krakowi ülikoolis ning töötas Krakowis kanoonikuna. 1434–1452 oli ta kanoonik Kłobuckis. Poola kuningas Kazimierz IV saatis Długoszi diplomaatiliste ülesannetega paavsti ja Rooma keisri juurde. Samuti osales ta Kolmeteiskümneaastase sõjaga (1454–1466) seotud läbirääkimistes. Pärast üht õnnestunud diplomaatilist käiku 1466. aastal usaldati talle kuninga poja õpetamine. Jan Długoszit tuntakse ennekõike tänu tema teosele "Annales seu cronici incliti regni Poloniae", mis jutustab Euroopa ajaloosündmustest aastatel 965–1480. Endast kirjutas ta teoses kolmandas isikus.
Kabala mõis (Rapla)

Kabala mõis (saksa keeles Kappel) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Peahoone Peahoone Meierei Meierei Vesiveski Vesiveski tamm Mõisa piirdemüürid Mõisa park Mõisa kelder Mõisa kaev Mõisa karjalaut Mõisa ait-kuivati Mõisa ait-kuivati Sild Vigala jõel Eesti mõisate loend Kabala mõis (Rapla) kultuurimälestiste riiklikus registris Kabala mõisast Eesti mõisaportaalis Kabala mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kabala mõis (Rapla khk) Kabala mõisa lugu Mõisablogis
Keava mõis

Keava mõis (saksa keeles Kedenpäh) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas. Keava mõisa on mainitud esimest korda 1486. aastal. 1561. aastast omanikud Anrepid, 1655. aastast Hermann von Anrep. 1680. aastast kuulus mõis tema tütre Helene abikaasa Reinhold von Engdesile. Meeskohtunik Reinhold von Engdesi pärijad müüsid Ingliste mõisa koos Keava, Sonni karjamõisa, Pae mõisa ning külade ja Lau, Moisama, Pallaküll, Pae ja Lalli taludega Friedrich Johann von Staalile. 1767. aastal sai pärandavara jagamise lepinguga Friedrich Johann von Staali (surn. 1767) pärijatevahelisel kokkuleppel Keava mõisa kindralmajor Gustav Wilhelm von Staal. 1797. aastal kindralmajor Gustav Wilhelm von Staal pantis ja 1808. aastal müüs mõisa ratsaväekapten Bernhard Friedrich von Rosenile. 1822. aastal müüdi Keava mõis avalik müügil kammerhärra Karl Otto von Lilienfeldtile, 1830. aastal müüsid Karl Otto von Lilienfeldi pärijad Keava mõisa haagikohtunik parun Friedrich Gottlieb von Rosenile. Friedrich Gottlieb von Roseni surma järel (1847), päris mõisa tema poeg Alexander Gottlieb Ferdiand von Rosen. Major Alexander von Rosen müüs Keava mõisa 1853. aastal Georg Magnus von Fersenile. Georg Magnus von Ferseni surma järel (1864) päris mõisa eru staabiratsaväekapten Magnus Georg von Fersen ning seejärel parun Hans Jakob Magnus von Fersen (1831–1913). Hans Jakob Magnus von Ferseni surma järel (1913) päris mõisa 1914. aastal parun Gerhard (Gert) Nikolai von Fersen (1872–1942). mõis riigistati 1919. aasta maareformiga. Mõisa valitsejamaja Mõisa tuuleveski Mõisa tall Mõisa kuivati Mõisa kuivati Mõisa kuivati Mõisa ait Mõisa tall-tõllakuur Mõisa ait-kelder Mõisa ait-kelder Eesti mõisate loend Keava mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Keava mõis (Rapla khk) Keava mõisa valitsejamaja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa tuuleveski kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa tall kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa kuivati kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa ait kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa tall-tõllakuur kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõisa ait-kelder kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.07.2021) Keava mõis kultuurimälestiste riiklikus registris Keava mõisast Eesti mõisaportaalis Keava mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Keava mõis (Rapla khk)
HRT F1

HRT Formula 1 Team oli Hispaania Vormel 1 meeskond. See on kandnud ka nimesid Campos Meta 1 ja Hispania Racing. HRT peakorter asus Madridis. HRT alustas osalemist Vormel 1 sarjas 2010. aastal. 2011. aastal sai HRT 11. koha. 2012. aasta hooajal sõidavad meeskonnas Pedro de la Rosa ja Narain Karthikeyan. 2012. aastal ei teeninud meeskond ühtki punkti. See jäi nende viimaseks hooajaks. Koduleht
Kodila mõis

Kodila mõis (saksa keeles Koddil) kuni 1876. aastani rüütlimõis, seejärel aga poolmõis Rapla kihelkonnas Harju kreisis. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Fotosid 1988. aastal läbi viidud stereo fotogramm-meetriliselt mõõdistamiselt. Eesti mõisate loend Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Kodila mõisast Eesti mõisaportaalis Kodila mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kodila mõis (Rapla khk)
2012. aasta Malaisia grand prix

2012. aasta Malaisia Grand Prix oli 2012. aasta Vormel 1 hooaja teine etapp. See peeti Malaisias Sepangi ringrajal 25. märtsil 2012. Sõideti 56 ringi, võistluse kogupikkus oli 310,408 km. Ilm oli pilves ja vihmane. Esimese stardikoha sai kvalifikatsioonis Lewis Hamilton, võistluse võitis Fernando Alonso, kiireima ringi sõitis Kimi Räikkönen (1.40,722). * Kimi Räikkönen sai käigukasti vahetamise tõttu karistuse +5 stardikohta ** Heikki Kovalainen sai eksimuse eest eelmisel etapil karistuse +5 stardikohta
Lellapere mõis

Lellapere mõis (saksa keeles Lellefer) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas. Lellapere mõisa valdajad olid: 1626 Klaus Hastfer, 1669 Johann Winrich Delwig, 1708 Reinhold Wilhelm von Essen (1669–1732), 1722. aastast Justus Johann Riesenkampff, ~ 1733 Fockid, 1754 Arend Wilhelm Taube, 1770 Karl Friedrich Staal ja sestpeale ühised omanikud Järvakandi mõisaga. 1910 Peeter Puck, 1911 Olaf Grünewaldt. Peahoone oli väike puitvoodriga maja. Eesti mõisate loend Mõisate valdajad. Lellapere, opetaja.edu.ee Lellapere mõis (Rapla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis Lellapere (Lellevere) mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Lellapere mõis (Rapla khk)
Ohekatku mõis

Ohekatku mõis (saksa keeles Odenkat, Odenkolk) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas. Mõisast on teateid aastast 1453, mil mõis kuulus Vietinghoffidele. 1485. aastal jagas Arndt Wietinghoff oma venna nõusolekul talle kuuluvad valdused kahe poja vahel. Poeg Arndt sai Järvakandi mõisa ning Fromhold Kehtna (Hof Kechenell) ja Ohekatku (Odenkolk) mõisad. Johann von Vietinghoffi (surn. 1610) pärija, tema tütar Anna abiellub Ewert von Taubega (mainitud 1639, 1649) ning mõis läks Taubede omandisse, omanikud Berend Taube (mainitud 1663), tema pojapoeg Ewert Taube (mainitud 1678, surn. 1692). Tema tütar Anna Dorothea Taube abiellus Anton Friedrich von Salzaga, kes pantis 1707 mõisa kapten Berend Otto Taube nõusolekul Ohekatku mõisa kindralmajor, viitsekuberner Dietrich Friedrich von Patkullile. Eesti mõisate loend Ohekatku mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register Heik Past, Kehtna mõis, Valla Vaatleja: Kehtna valla ajaleht, nr. 4, 1 aprill 2020 Ohekatku mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Ohekatku mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register Liivi Aarma. Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust rootsi aja lõpuni 3. Kehtna, Keava, Ohekatku, Lelle, Lellapere kant, Raplamaa Sõnumid, nr. 23, 7. juuni 2017
Ohukotsu mõis

Ohukotsu mõis (saksa keeles Odenwald, aastani 1843 Odenkotz) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Märjamaa valda Rapla maakonnas. Ohukotsu mõisas on sündinud Tallinna linnaaednik Hans Lepp. Eesti mõisate loend Hans Lepp (1873 – 1951) linnaaednik (haljastusarhitekt) Haudi (vaadatud 07.08.2017) Ohukotsu mõisast Eesti mõisaportaalis Ohukotsu mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Ohukotsu mõis (Rapla khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
Pühatu mõis

Pühatu mõis (saksa keeles Pühhat) oli kuni 1865. aastanirüütlimõis, seejärel aga poolmõisa staatuses Orgita kõrvalmõis Rapla kihelkonnas Harju kreisis. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Märjamaa valda Rapla maakonnas. Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Pühatu mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Pühatu mõis (Rapla khk)
Oktoober 2005

Oktoober 2005, kroonika Kell 9.55 kohaliku aja järgi (3.55 maailmaaja järgi) startis Kasahstanilt Baikonuri kosmodroomilt raketil Sojuz rahvusvahelisse kosmosejaama 60-aastane USA kosmoseturist Gregory Olsen. Raketis saatsid teda William McArthur ja Valeri Tokarev. Üheksa minuti pärast jõudis rakett orbiidile. Kümned tuhanded inimesed osalesid Pekingis Taevase Rahu väljakul meeleavaldusel, millega tähistati Rahvuspäeva (Hiina Kommunistliku Partei asutamise 56. aastapäeva). 2005. aasta Bali plahvatused: Indoneesias Bali saare turismipiirkonnas toimus peaaegu korraga mitu plahvatust. Üks plahvatus toimus Jimbarani supelrannas. Teine plahvatus toimus Kuta kesklinnas. Vähemalt 9 inimest sai surma, vähemalt 30 inimest surma või haavata. Tallinnas Kreutzwaldi tänav 4 hoovist tulistati majast väljunud ja tänavale liikunud Tiit Ottise suunas neli lasku. Ottis ei saanud vigastada, kuid üks lask tabas tänaval Vene gümnaasiumi poole läinud koolitüdrukut Veronika Darit oimukohta. Kashmiris aset leidnud 7,6-palline maavärin surmas kümneid tuhandeid inimesi. 2005. aasta Poola presidendivalimised: Poolas toimus presidendivalimiste esimene voor. Donald Tusk (Kodanike Platvorm) sai 36,3% ja Lech Kaczyński (Õigus ja Õiglus) 33,1% häältest. Teine voor oli määratud 23. oktoobrile. Tallinnas Mustamäe Haiglas suri Veronika Dari teadvusele tulemata. Brigaadikindral Ghāzī Kana‘ān (Ghazi Kanaan), Süüria siseminister ja endine Süüria sõjaväeluure ülem Liibanonis, tegi Süüria uudisteagentuuri teatel oma kabinetis enesetapu. Eestis toimusid kohaliku omavalitsuse volikogu valimised. Iraagis algas kohtupidamine Şaddām Husayni ja tema kaaslaste üle. Iraagis rööviti Şaddām Husayni kaaskohtualuse Awad Hamed al-Bandari advokaat Sadoun Nasouaf al-Janavi, kes leiti hiljem tapetuna. Maret Ani tõusis esimese Eesti naistennisistina WTA edetabelis esisajasse – 99. kohale. Tallinnas pandi nurgakivi Vabadussambale, tseremoonia käigus tähistati tulevase mälestussamba asukoht. "Sambale nurgakivi" Õhtuleht, 24. oktoober 2005
Rapla mõis

Rapla mõis (saksa keeles Rappel) oli Alu kõrvalmõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Alu mõisnik Hans Diedrich von Rosen (maetud 1738) müüs 26. aprillil 1705. aastal Alu mõisa Bengt Heinrich von Bistramile, jättes enesele Alust eraldatud Rapla mõisa. Sellega saab alguse Rapla mõisa ajalugu, kuigi ta jääb kuni lõpuni Alu kõrvalmõisaks. 1717. aastal ostab mõisa Jürgen Frisell (Georg Friesel). 1741. aastal ostab Alu mõisnik Bistram Rapla mõisa tagasi. 1747. aastal läheb Alu ja Rapla mõis Tiesenhausenite kätte. 1828. aastal ostab mõisa Udellide departemang 1858. aastal omandab mõisa avalikult müügilt Otto Gustav von Lilienfeld 24. veebruaril 1894. aastal liidetakse Rapla mõis ametlikult Alu mõisaga. Mõis asus jõe vasakkaldal tänase Jõe tänava piirkonnas. Tänapäevaks pole säilinud mitte ühtegi hoonet Rapla mõisast. Eesti mõisate loend ""Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Rapla mõis (Rapla khk)"". www.eha.ee/kinnistud. Vaadatud 16.06.2012. Rapla mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Rapla mõis (Rapla khk)
Reihenau mõis

Reihenau mõis (saksa keeles Reichenau) oli Järvakandi klaasivabrik poolmõisa staatuses Rapla kihelkonnas Harju kreisis. Ala eraldati 1911. aastal Järvakandi mõisast. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas. Eesti mõisate loend Järvakandi Reihenau mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
Haaknõel

Haaknõel on nööpnõela variant, millel on ühel poolel lihtne vedrumehhanism ja teisel poolel nõela kinni hoidev haarak. Haarakul on kaks ülesannet: see hoiab nõelaotsa kinni, moodustades suletud süsteemi, ning katab nõela teravat otsa, et see ei vigastaks kasutajat. Haaknõelu kasutatakse tavaliselt tekstiilide üksteise külge kinnitamiseks, näiteks tekstiilesemete valmistusprotsessis. Haaknõela eelkäijateks olid sõled, mille kinnitusmehhanism sarnanes haaknõela omaga. Haaknõela leiutajaks peetakse ameerika mehaanikut Walter Hunti, kes oli sõbrale 15 dollarit võlgu ning lootis leiutisest saadava tuluga võla tasuda. Ta patenteeris haaknõela 1849. aastal ja müüs õigused 400 dollari eest, aimamata, et tema leiutisega hakatakse teenima miljoneid.
Riidaku mõis

Riidaku mõis (saksa keeles Ridaka) kuni 1877. aastanirüütlimõis, seejärel poolmõis Rapla kihelkonnas Harju kreisis. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Märjamaa valda Rapla maakonnas. Eesti mõisate loend Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Riidaku mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Riidaku mõis (Rapla khk)
Sikeldi mõis

Sikeldi mõis (saksa keeles Siklecht) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Eesti mõisate loend Sikeldi mõisast Eesti mõisaportaalis Sikeldi mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Sikeldi mõis (Rapla khk)
Vahakõnnu mõis

Vahakõnnu mõis (saksa keeles Wahhakant) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas. Eesti mõisate loend Vahakõnnu mõisast Eesti mõisaportaalis Vahakõnnu mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Vahakõnnu mõis (Rapla khk)
Elza Radziņa

Elza Radziņa (sünninimi Elza Katrina Podniece, kodanikunimi abielus Elza Šalkone-Radziņa; 10. veebruar 1917 Harkiv – 18. august 2005 Riia) oli läti näitleja. Õppis Jelgava Teatristuudios, mille lõpetas 1942. Töötas näitlejana aastatel 1944–1953 Jelgava Draamateatris, 1953–1954 Valmiera Draamateatris ja alates 1954. aastast Läti Rahvusteatris. Alates 1949. aastast mängis Elza Radziņa ligi 40 filmis. Sealhulgas mängis ta 1969. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilmis "Viimne reliikvia" Pirita kloostri abtissi rolli. Elza Radziņa on maetud Riia metsakalmistule. Elza Radziņa kino-teatr.ru lehel Elza Radziņa imdb andmebaasis
Kabala mõis

Kabala mõis on mitme mõisa nimi: Kabala mõis Viru-Nigula kihelkonnas Kabala mõis Rapla kihelkonnas Kabala mõis Pilistvere kihelkonnas
Juha Sipilä

Juha Petri Sipilä (sündinud 25. aprillil 1961 Vetelis) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Soome peaminister. Ta lõpetas 1986. aastal Oulu ülikooli insenerina. 2011. aastal valiti ta Eduskunna liikmeks. Alates 9. juunist 2012 on ta Soome Keskerakonna esimees. 2015. aasta parlamendivalimistel sai Sipilä 30 733 häält, mis oli nende valimiste rekord. Ühtlasi sai Keskerakonnast Eduskunna suurim erakond. Juha Sipilä valitsus
Tom Thabane

Motsoahae Thomas Thabane (sündinud 28. mail 1939 Maserus) on Lesotho poliitik, kes on alates 16. juunist 2017 Lesotho peaminister. Ta oli samas ametis ka 8. juunist 2012 kuni 17. märtsini 2015. Aastatel 1990–1991 ja 1998–2002 oli ta välisminister, 2002–2004 siseminister ning seejärel kommunikatsiooni- ja teadusminister. 30. augustil 2014 põgenes Thabane Lõuna-Aafrika Vabariiki, süüdistades Lesotho armeed riigipöörde korraldamises. Peaministri kohuseid asus täitma senine asepeaminister Mothetjoa Metsing. Lesotho armee eitas süüdistusi riigipöörde korraldamises, kuid Thabane teatas, et kuna tema julgeolek Lesothos on ohus, ei saa ta riiki tagasi pöörduda. 3. septembril pöördus Thabane Lõuna-Aafrika Vabariigi politsei kaitse all kodumaale tagasi ja asus uuesti täitma valitsusjuhi kohuseid. Tema erakond kaotas 2015. aasta parlamendivalimised ja 17. märtsil 2015 astus peaministrina ametisse senine opositsioonijuht Pakalitha Mosisili. Rulers.org
Henry James

Henry James [h'enri džeims] (15. aprill 1843 New York – 28. veebruar 1916 London) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, kes elas enamiku oma elust Inglismaal. Teda peetakse üheks 19. sajandi realismi võtmekujudest. 1898 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks "Daami portree", tõlkinud Henno Rajandi, Tallinn: Eesti Raamat, 1977 (uustrükk Eesti Päevalehe raamatusarjas 2005) "Kruvi keere", tõlkinud Anne Allpere, Loomingu Raamatukogu 14–16, 1993 "Asperni kirjad", tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 37–38, 1995 "Daisy Miller", tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 21, 1996 "Saadikud", tõlkinud Urve Hanko, Tallinn: Eesti Raamat, 1999 "Eurooplased", tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 21–23, 2002 "Üleloomulikud lood", tõlkinud Vilma Jürisalu, Tallinn: Eesti Raamat, 2006 "Tuvi tiivad", tõlkinud Krista Kaer, Tallinn: Varrak, 2023
Otepää vapp

Otepää valla vapp on Valga maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Otepää valla vapp. Otepää valla moodustamisel Pühajärve valla baasil 1999. aastal jäeti valla sümboolikaks Otepää linna vapp ja Otepää linna lipp. Vapp on kinnitatud 24. juulil 1992. Mustal kilbil kuldse rebitud servaga karupea kujutis. 1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva Otepää linna vapi kirjeldus: Otepää linna vapiks on kilbi mustavärvilise välja südamikus kuldne karupea, vaatega ette. Ettepaneku kujutada Otepää vapil karu pead tegi alevivanem Julius Niklus. Vapi kasutamist sätestab Otepää valla põhimäärus. Selle järgi võib vappi kasutada: vallavolikogu, vallavalitsuse, valla asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osakute ainuomanikuks on Otepää vald, pitsatitel ja dokumendi blankettidel Otepää pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel, samuti punktis 1 nimetatud valla asutuste ümbrikel, sümboolikal ja muudel ametlikel trükistel vallavolikogu ja vallavalitsuse haldushoonetel ja valla piiritähistel Ülejäänud juhtudel võib vappi kasutada ainult vallavalitsuse loal. Otepää valla lipp Valga maakond Karu pea – Otepää linna vapiks? Esmaspäev, 14. märts 1936, nr. 11, lk. 3 Otepää valla sümboolika valla kodulehel Otepää valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kalle Päätalo

Kaarlo Alvar Päätalo (11. november 1919 Taivalkoski vald – 20. november 2000 Tampere) oli soome kirjanik. Ta hakkas juba 13-aastaselt metsatööl käima. Talle meeldis lugeda ja ta unistas juba lapsena kirjutamisest, kuigi ei pidanud seda elatusvahendiks. Päätalo osales Talvesõjas ja Jätkusõjas, kus sai haavata. Pärast sõda lõpetas ta tehnikakooli ehituse alal ja töötas seejärel ehitusmeistrina. Tema esimene romaan ilmus 1958. aastal. Alates 1963. aastast oli ta vabakutseline kirjanik. Kokku kirjutas ta üle 40 romaani. Ta kirjutas eelkõige metsa- ja ehitustööst ning vaestest ja töökatest inimestest. Tema romaanide põhjal tehti mitu filmi. Aastal 1978 sai ta professori aunimetuse. Ta sai 1999. aastal Väinö Linna auhinna ja Suomi-palkinto. Läbi aegade suuremate soomlaste seas valiti Kalle Päätalo 69. kohale. Pärast Kalle Päätalo surma püstitati Taivalkoskis talle mälestusmärk. Vallas tegutseb ka Päätalo instituut. Kirjaniku lapsepõlvekodus Kallioniemis on majamuuseum. Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Hämariku eel" (Eesti Kirjastus Orto, Toronto 1966). Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat Päätalo instituut
Ahtalehine arnika

Ahtalehine arnika (Arnica angustifolia) on taimeliik arnika perekonnast. Esmakirjeldaja on Martin Vahl. Ahtalehisel arnikal on alamliigid Arnica angustifolia subsp. alpina Arnica angustifolia subsp. tomentosa Ta on levinud Euraasia ja Ameerika Arktika-osas. Lehed on kitsad. Korvõisik on oranžikaskollane. Õisiku läbimõõt on 5–7 cm. Flora of North America
Berea ringkond

Berea ringkond on 1. järgu haldusüksus Lesothos. Ringkonna pindala on 2222 km², elanike arv oli 2006. aastal umbes 256 500. Ringkonna halduskeskus on Teyateyaneng.
Lesotho Fatse La Bontata Rona

"Lesotho Fatse La Bontata Rona" ('Lesotho, me isade maa') on Lesotho riigihümn. Hümn on kasutusel aastast 1967. Selle sõnad kirjutas prantsuse misjonär François Coillard ja muusika Ferdinand-Samuel Laur.