laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Marss (astroloogia)

Marss kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Marss teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes kahe aastaga. Marss väljendab energiat, julgust ja initsiatiivi, ka konflikte, õnnetusi ja sõdu. Mehe kaardis näitab Marsi asukoht tema seksuaalset olemust, naise kaardis mehetüüpi, kelle poole teda tõmbab. Marss näitab ka, kas ja kuidas inimene oma viha väljendab, kui suur on tema füüsiline aktiivsus ja kuidas ta suhtub seksi . Marsiga seotud valdkond sünnikaardis näitab, kus peaksime "elul sarvist haarama", initsiatiivi ja julgust ilmutama, olema iseseisvad, otsusekindlad ja riskialtid. Samas valdkonnas kaldume aga olema ka hooletud, kärsitud, võimujanused ja võitlushimulised. Marss tähistab kaardis ka noori mehi (alla 40 a) ja teist poega. Inimkehas valitseb Marss pea piirkonda, lihaseid, kehatemperatuuri, punaseid vererakke, mehe suguelundeid, ka põletikke ja traumasid . Marss on Jäära märgi valitseja ja Skorpioni kaasvalitseja (koos Pluutoga) ning seotud 1. ja 8. astroloogilise majaga. Mütoloogia Kreeklaste sõjajumal Ares (roomlaste Mars) kuulub kaheteistkümne Olümpose jumala hulka. Ta oli ainus poeg, kelle Zeus oma abikaasa Heraga sai. Aresel ei olnud kindlat partnerit, küll aga hulk armuafääre. Peamiselt jooksis ta armastuse ja ilujumalanna Aphrodite järel. Arese kirg olid metsikud ja verised võitlused. Ta ei olnud strateeg, kes koostas taktikalisi plaane, vaid jõhkra ja taltsutamatu jõuga tulipea. Ka väljaspool võitlustandreid oli Ares tormakas ja riiuhimuline, nii et jumalad ja inimesed ei armastanud teda eriti, rääkimata kultuslikust austamisest. Roomlased austasid oma Marsi tunduvalt rohkem, sest ta oli algselt iidne itaalia jumal, kes kaitses linna ja talunikke väljastpoolt tuleva ohu eest. Sõjajumalaks muutus ta alles Augustuse valitsemise ajal. Marsi järgi on nimetatud märtsikuu, mis oli roomlastel esimene kuu aastas. Marss (astronoomiline käsitlus) Triin Tobber. "Sünnikaardi saladused", Tallinn, 2012, lk 114 Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 309-310 Juhani Nummela "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 78 Astrowiki.de, Marss
Berliini kongress

Berliini kongress (13. juuni – 13. juuli 1878) oli selle aja maailma suurte jõudude (Venemaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Austria-Ungari, Itaalia, Preisimaa ja Osmanite riigi) esindajate ja ka nelja Balkani poolsaare riigi esindajate (Kreeka, Rumeenia, Serbia ja Montenegro) tippkohtumine, mille eesmärk oli panna paika 1877-1878 Vene-Türgi sõja järgsed piirid Balkani poolsaarel. Kongress otsustas, et Austria-Ungarile antakse luba okupeerida Bosnia ja Hertsegoviina, kuigi de jure kuulus see endiselt veel Osmanite riigile. Kongressi tulemusel allkirjastati Berliini leping, mis asendas kolm kuud varem Venemaa keisririigi ja Osmanite riigi vahel sõlmitud esialgse San Stefano lepingu.
Menai rippsild

Menai rippsild (ka Menai sild, kõmri Pont Grog y Borth) on rippsild üle Menai väina Bangoris Walesis. Sild ühendab Suurbritannia ja Anglesey saart. Menai sild arvati 1949. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Sild esitati 2005. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse lülitamiseks. Sild ehitati aastatel 1818–1826 insener Thomas Telfordi projekti järgi. Valmimisel oli see suurima sildeavaga sild maailmas. Silla kogupikkus koos pealesõiduestakaadidega on 353 m, rippava pikkus 176,5 m. Silla sõidutee kõrgus veepinnast on 100 jalga (30,5 m). Sepisrauast kettkandureid oli kokku 16. Sillatekk oli puidust. 1893. aastal asendati puidust sillatekk terasest tekiga insener Benjamin Bakeri juhtimisel. Aastatel 1938–1940 sild rekonstrueeriti, töid teostas ehitusfirma Dorman Long and Company. Sepisrauast kettkandurid asendati terasest kanduritega. Vähendati kettkandurite arvu ja muudeti nende paiknemist sillal. Conwy rippsild Menai Suspension Bridge, Menai Bridge. britishlistedbuildings.co.uk  Menai rippsild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pomakid

Pomakid on (bulgaaria keeles: Помаци (Pomatsi), türgi keeles Pomaklar) on termin, mida kasutatakse nende slaavi moslemite kohta, kes elavad Bulgaarias, Kirde-Kreekas ja Loode-Türgis. Ametlikult tuntakse umbes 220 000 inimese suurust pomakkide vähemusgruppi Bulgaaria moslemite nime all. Vahel mõeldakse pomakite all laiemalt ka Põhja-Makedoonias ja Albaanias elavaid moslemeid. Bulgaaria keele dialekt, mida Türgi ja Kreeka pomakid räägivad, on pomaki keel. Kuigi Kreeka ja Türgi pomakid oskavad üldiselt vastavalt kreeka ja türgi keelt teise keelena, on aina levinum trend, et pomaki peredes räägitakse ainult türgi keelt; seda türgi koolide ja uute perekondlike sidemete tõttu. Pomakkide päritolu on vaidluse all, tõenäoliselt pärinevad nad bulgaarlastest, kes võtsid Ottomani võimu all elades vastu islami.
Sõltumatud sportlased 2016. aasta suveolümpiamängudel

IOC Sõltumatute sportlaste võistkonnana osalesid Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel Kuveidi sportlased, sest Kuveidi Olümpiakomitee on sealse valitsuse sekkumise tõttu Rahvusvahelisest Olümpiakomiteest välja heidetud. Koondises oli 9 sportlast, kes võistlesid 3 spordialal. Fehaid Al-Dehaani (Fuhaid ad-Dīḥānī) tuli jahilaskmises kaevikraja paarismärgi harjutuses olümpiavõitjaks ning Abdullah Al-Rashidi võitis kaarrajal pronksmedali. Kuwait ban unlikely to be lifted in time for Rio 2016 Olympics: IOC "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2016. Vaadatud 11. augustil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Ajalooline hetk: iseseisvale sportlasele kõlas olümpiamängude hümn, Postimees, 11. august 2016 https://www.rio2016.com/en/ioa
Metsamuinasjutt

"Metsamuinasjutt" on Eesti 1960. aasta animafilm. Filmi režissöör on Elbert Tuganov. Filmi tootis Kunstiliste ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudio. Film on tehtud Oskar Lutsu jutustuse "Nukitsamees" ainetel. Metsamuinasjutt Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) Metsamuinasjutt Eesti filmi andmebaasis
Jääminek (film)

"Jääminek" on Eesti 1962. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Kaljo Kiisk. Filmi tootis Tallinnfilm. Film on tehtud Aadu Hindi samanimelise novelli ainetel. Hugo Laur – Laas Lautrikivi Sirje Arbi – Linda Lautrikivi Helend Peep – Ants Lautrikivi Kaarel Karm – Tõnis Jõgel Katrin Välbe – Maris Jõgel Arvi Hallik – Peeter Jõgel Rudolf Nuude – Arvo Oskar Liigand – Madis Hilda Sooper – Madise naine Andres Särev – Vihvelin Harijs Liepiņš – Griesenau Bruno Sics – Karl Valentins Skulme – Haske Ants Eskola – Saksa ohvitser Aleksander Niitoja – Jaan Ivalo Randalu – Indrek Jääminek Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) Jääminek Eesti filmi andmebaasis
Meie Artur

"Meie Artur" on Eesti 1968. aasta dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Grigori Kromanov. Filmi tootis Eesti Telefilm. See film on muusikaline portreefilm Eesti lauljast Artur Rinnest. Meie Artur Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) Meie Artur Eesti filmi andmebaasis Portreefilm "Meie Artur" (autorid Grigori Kromanov ja Mati Põldre, Eesti Telefilm 1968) ETV2 arhiivis Meie Artur, ERR, Digihoidla
Gladiaator (film, 1969)

"Gladiaator" on 1969. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Veljo Käsper. Filmi tootis Tallinnfilm. Film põhineb Aadu Hindi romaani "Tuuline rand" kolmanda osa motiividel. Vytautas Tomkus – Joonas Tihu Vija Artmane – Anni Tihu Heino Raudsik – Tiidrik Juris Lejaskalns – Guido Astrida Vezvagare – Liina Leonhard Merzin – Laar Arnold Sikkel – velsker Mägar Valdeko Ratassepp – Gustav Vikström Aleksander Mälton – kaupmees Tammeorg Katrin Välbe – Reet Epp Kailvee – Joonase ja Anni tütar Dovylė Tomkutė – Joonase ja Liina tütar Heino Mandri – ohvitser Eduard Ralja – sõjaväelane Linda Tubin – Liina ema Jaan Sammul – kõrtsmik Olev Eskola – psühhiaater Alfred Rebane – kirikuõpetaja Gladiaator Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 11.08.2016) Gladiaator Eesti filmi andmebaasis
Thomas Telford

Thomas Telford (9. august 1757 – 2. september 1834) oli šoti ehitusinsener, arhitekt ja sillaehitaja. Ta on tegutsenud arhitekti ja insenerina, ehitanud sildu, tunneleid ning maanteid. Tema töid on Pontcysyllte akvedukt (1805), Conwy rippsild (1826) ja Menai rippsild (1826). 1793. aastal määrati ta Ellesmere'i kanali ehitusele peaprojekteerijaks, samuti võttis ta vastu Kaledoonia kanali projekteerimise. 1820. aastal valiti ta hiljuti (1818) asutatud Institution of Civil Engineersi esimeseks presidendiks. Selles ametis oli ta 14 aastat kuni oma surmani. 1803 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi liikmeks 1821 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1827 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Arula vald

Arula vald (saksa keeles Arrol) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1904 ja seejärel liideti see Palupera vallaga. Valla alal asus Arula mõis. Arula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Arula vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Aksel V. Johannesen

Aksel V. Johannesen (sündinud 8. novembril 1972 Klaksvíkis) on Fääri saarte jurist ja poliitik. Ta oli Fääri saarte peaminister 15. septembrist 2015 16. septembrini 2019. Johannesen kuulub sotsiaaldemokraatlikusse parteisse Javnaðarflokkurin. 2011 valiti ta partei esimeheks. 2009–2011 oli ta tervishoiuminister ja 2011 rahandusminister Kaj Leo Johanneseni esimeses valitsuses. 1. septembril 2015 toimunud parlamendivalimised võitnud Javnaðarflokkurin sai 25,1% valijate häältest. Johannesen sai 2405 häält, mis on suurim ühele isikule antud häälte arv Fääri saarte parlamendivalimistel. Ta on ka endine jalgpallur ning tulnud KÍ Klaksvíki meeskonnas 1991 Fääri Saarte meistriks ja 1994 karikavõitjaks.
Audru vald (Audru kihelkond)

Audru vald (varasem nimi Audru-Lindi vald; saksa keeles Gemeinde Audern) oli vald Pärnumaal Audru kihelkonnas. Vallamaja asus Audru külas. Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Muudetud piires moodustati uus Audru vald. Valla alal asus Audru ja Lindi mõis. Maa-ameti kaardirakendused Audru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Audru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Auvere vald

Auvere vald (saksa keeles Ampfer) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see Vaivara vallaga. Valla alal asus Auvere mõis. Auvere-Joala vald Auvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2016) Auvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Amm

Amm on naine, kes imetab võõrast last, keda oma ema mingil põhjusel ei saa või ei soovi imetada. Amm võib lisaks lapse eest ka muul viisil hoolitseda. Enne, kui 20. sajandil arendati välja imikute asendustoidud (rinnapiimaasendajad), oli lapse elu ohus, kui tema ema ei olnud võimeline imetama ja ei leitud ka amme. Võib olla mitmeid põhjusi, miks emal ei pruugi rinnad (piisavalt) piima eritada. Vajaduse amme järele võis tekitada ka ema surm sünnitusel või lapse hülgamine. Paljud emad (enamasti kõrgklassist) ei ole soovinud oma last rinnaga toita sotsiaalsetel põhjustel, kuna see ei võimaldanud neil kanda moekaid rõivad ning arvati, et imetamine rikub nende figuuri. Amme palkamine lapsega tegelema oli ka odavam, kui asendaja palkamine pereäri või majapidamist juhtima. Naine saab ammeks olla vaid siis, kui tema rinnad eritavad rinnapiima. Varem arvati, et selleks peab naine olema hiljuti sünnitanud. See ei ole tingimata tõsi, kuna rinnapiima eritust saab esile kutsuda ka regulaarse rinnaimemise või rinnapumbaga. amm-mesilane O'Reilly, Andrea, "Wet Nursing," Ecyclopedia of Motherhood (2010): 1271 Emily E. Stevens, Thelma E. Patrick and Rita Pickler, "A History of Infant Feeding," Journal of Perinatal Education (Spring 2009): 32-39. (accessed February 10, 2016). E. Goljan, Pathology, 2nd ed. Mosby Elsevier, Rapid Review Series. Wilson-Clay, Barbara (1996). "Induced Lactation". The American Surrogacy Center.
Kaasiku mõis

Kaasiku mõis oli kahe Eesti karjamõisa nimi: Kaasiku mõis (saksa keeles Kasik), Jäärja mõisa karjamõis Saarde kihelkonnas Kaasiku mõis (saksa keeles Kasiko), Väike-Lähtru mõisa karjamõis Martna kihelkonnas
Kiisa mõis

Kiisa mõis oli kahe Eesti karjamõisa nimi: Kiisa mõis (saksa keeles Kisa), Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Kiisa mõis (saksa keeles Kiesa), Jäärja mõisa karjamõis Saarde kihelkonnas
Georg Friedrich von Kymmel

Georg Friedrich von Kymmel (7/18. september 1749 Jelgava (Mitau) – 1/13. märts 1829 Tartu) oli Tartu kaupmees ja esimene linnapea. Ta õppis kauplemist aastatel 1764–1772 firmas D. Bruno & Palm Riias. Alates 19/30. augustist 1775 oli ta Tartu kodanik ja kaupmees, asutas koos oma venna Gottliebiga firma Gebrüder Kymmel. 1781 Tartu Suurgildi dokmann, 1782 vanem, 1786 oldermann. 1787–1788 Tartu linnapea ja vaeslastekohtu esimees. 1791–1805 Vaiatu mõisa (Somel,Torma kihelkonnas) pandiomanik, 1816–1827 Kabina mõisa omanik. Aadeldatud koos oma venna Gottliebiga Viinis 24. augustil 1792. Tema vanemad olid Johann Friedrich Kymmel (1716–1779) ja Helena Barbara Schriever (1713–1777/1779). Abiellus detsembris 1776 Friedrika Wolzonniga (1755–1837), kuus poega ja kolm tütart. Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter
Järvepall

Järvepall on hariliku karvvetika (Aegagropila linnaei) kerajas kogumik, mille läbimõõt on kuni 20 cm. Järvepalli leidub Eestis harva, näiteks Saadjärves, Õisu järves, Viljandi järves ja Uljaste järves. Hanyuda, T. et al. (2002). Phylogenetic relationships within Cladophorales (Ulvophyceae, Chlorophyta) inferred from 18S rRNA gene sequences, with special reference to Aegagropila linnaei. Journal of Phycology, nr 38(3), lk 564–571. Järvepall, Eesti järvedest kaduv haruldus, Eesti Loodus, 4/2014 Järvepall, Eesti Kalastuse Entsüklopeedia
Lõppenud on päevad

"Lõppenud on päevad" on laul, mille laulis eesti keeles tuntuks Helgi Sallo. Laul on pärit Itaaliast, originaalis on selle pealkiri "Uno tranquillo". Selle esmaesitaja oli Ricardo Del Turco. Meloodia autorid on Daniele Pace ja Mario Panzeri, sõnade autor on Lorenzo Pilat. Teised selle laulu tuntumad esitajad on olnud Joe Dassin ("Siffler sur la colline", 1968), Fredi (Matti Siitonen), Tapani Kansa jt. Laul on Eestisse jõudnud ilmselt ansambli The Tremeloes 1967. aasta esituse "Suddenly You Love Me" kaudu, mis singlina jõudis Inglismaa edetabelis 6. kohale[viide?], ja soomekeelsete esituste vahendusel. Eesti keeles on tuntuim Kustas Kikerpuu tõlge. Eesti Televisiooni saatesarja "Horoskoop" saadetes 1968. aastal laulis seda Helgi Sallo ja ühel korral ka Toomas Jõesaar. Mitu aastakümmet hiljem tegi laulust retroversiooni ansambel Kuldsed Lindid. "Itaalia muusika". Vaadatud 08.02.2020.
Chasper Kazparovich And The Deltahead

Chasper Kazparovich And The Deltahead (varasema nimega Deltähead[viide?]) on Eesti alternatiivmuusika ansambel. Ansambel asutati 2007. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud: Chasper Kazparovich – juhtmevaba kitarr, sõu Thomatheus Buck – bass, vokaal, sõu Danila Brutaloff – kitarr Albert Marginal – kitarr, vokaal 2007 singel "Avely - Vändra hästi hoitud saladus" 2007 singel "Minu tädi on Tiiu Silves" 2007 singel "Rivo Kingi hoiab Teie nibud pringid" ... http://www.muusika.ee/ansamblid/chasper-kazparovich-and-the-deltahead.html (vaadatud 12.08.2016) Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Tuld kuningale

"Tuld kuningale" on 1969. aasta Eesti dokumentaalfilm, mis räägib Eesti maletajast Paul Keresest. Filmi režissöör on Ülo Tambek. Filmi tootis Tallinnfilm. Tuld kuningale Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 12.08.2016) Tuld kuningale Eesti filmi andmebaasis
Lõppematu päev

"Lõppematu päev" on 1971. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöörid on Virve Aruoja ja Jaan Tooming. Filmi tootis Eesti Telefilm. Film tehti eksperimentaalsena. See keelati 1971. aastal ja määrati hävitamisele. Siiski õnnestus film säilitada ja 1990. aastal taastada. Lõppematu päev Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 12.08.2016) Lõppematu päev Eesti filmi andmebaasis
Põhja-Korea 2016. aasta suveolümpiamängudel

PRK Põhja-Korea osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 31 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal. Rim Jong-sim võitis tõstmises ja Ri Se-gwang võimlemises kuldmedali ning Om Yun-chol, Choe Hyo-sim ja Kim Kuk-hyang võitsid tõstmises hõbemedali. Kim Song-guk võitis pronksi laskmises ja Kim Song-i lauatennises. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Hong Kuk-hyon Kim Sol-mi Sol Kyong Pak Chol – maraton Kim Hye-gyong – maraton Kim Hye-song – maraton Kim Kum-ok – maraton Kim Jong-su Kim Song-guk Jo Yong-suk Pak Yong-hui Kim Song-i Ri Mi-gyong Ri Myong-sun Jong Hak-jin Yun Won-chol Kim Hyon-gyong Jong Myong-suk Om Yun-chol Kim Myong-hyok Kwon Yong-gwang Choe Jon-wi Choe Hyo-sim Rim Jong-sim Kim Kuk-hyang Kim Kuk-hyang Kim Un-hyang Kim Mi-rae Kang Un-ju Ri Se-gwang Hong Un-jong https://www.olympic.org/democratic-people-s-republic-of-korea Põhja-Korea Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Hõbelaev

"Hõbelaev" on 1973. aasta Eesti muusikafilm. Filmi režissöör on Jüri Müür. Filmi tootis Eesti Telefilm. Film on Eesti lauljast Heli Läätsest: kantakse ette tema menulaule, on tema vestlus Valter Ojakääruga. Hõbelaev Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 12.08.2016) Hõbelaev Eesti filmi andmebaasis
Andorra 2016. aasta suveolümpiamängudel

AND Andorra osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 5 sportlasega, kes võistlesid 4 spordialal. Olümpiapääsme said järgmised sportlased: Pol Moya – 800 m jooks Laura Sallés Esther Barrugués Pol Arias – 4000 m vabalt Mónica Ramírez – 100 m vabalt Andorra olümpiakomitee Andorra Rio 2016 ametlikul veebisaidil Andorra sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Õisu vald

Õisu vald (saksa keeles Euseküll) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vallamaja asus Sultsi külas. Vald eksisteeris 1866–1937[viide?]. 1902 liideti Paistu vallaga Morna vald. Maa-ameti kaardirakendused Õisu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Õisu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Võtikvere vald

Võtikvere vald (saksa keeles Wottigfer) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1924[viide?] ja siis moodustati Torma vald. 1892 liideti Võtikvere vallaga Kõnnu, Torma ja Vaiatu vald. Võtikvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Võtikvere vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Noarootsi vald (Noarootsi kihelkond)

Noarootsi vald (saksa keeles Nuckö) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Paslepa vallaga. Valla alal asus Noarootsi kirikumõis. Noarootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Noarootsi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Röövpüüdjajaht

"Röövpüüdjajaht" on 1975. aasta Eesti lühimängufilm, žanrilt noortefilm. Filmi režissöör on Marika Villa. Filmi tootis Tallinnfilm. Marika Villa tegi filmi diplomitööna. Film põhineb Jaan Rannapi jutustusel "Iseloomuviga". Röövpüüdjajaht Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 12.08.2016) Röövpüüdjajaht Eesti filmi andmebaasis
2016.–2017. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2016.–2017. aasta maailma karikasari laskesuusatamises on 40. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 27. novembril 2016 ja lõppes Holmenkollenis 19. märtsil 2017. Algselt pidi hooaja eelviimane etapp toimuma Venemaal Tjumenis, kuid IBU otsusel viidi võistlus üle Soome Kontiolahtisse. IBU maailma karikasarja 2016.–2017 hooaja kalender. IBU. "Kontiolahti, Finland to Host BMW IBU World Cup 8". Vaadatud 08.01.2017. "Events". Biathlonworld. International Biathlon Union. Vaadatud 12.08.2016.
Tantsib Tiit Härm

"Tantsib Tiit Härm" on 1975. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Ülo Tambek. Filmi tootis Tallinnfilm. Film räägib Eesti balletitantsijast Tiit Härmist. Tantsib Tiit Härm Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 12.08.2016) Tantsib Tiit Härm Eesti filmi andmebaasis
Maie Mägi (filoloog)

Maie Mägi (aastani 1963 Villemson, 1977–1994 Kermik; sündinud 20. mail 1940 Otepääl) on eesti mäesuusataja, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja. Ta on lõpetanud 1958. aastal Otepää Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Hakkas sportima Otepää keskkoolis, spetsialiseerus Dünamo sektsioonis mäesuusatamisele. Esimesed juhendajad olid Hindrek Väärand ja Karl Vesterstein. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel mäesuusatamises kaks kuldmedalit (1957–1958), ühe hõbemedali ja kolm pronksmedalit. 1962. aastal võitis ta Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel pronksmedali. Kuulus aastatel 1957–1964 Eesti koondisse. Mägi töötas aastatel 1966–1987 Spordilehe korrespondendina ja keeletoimetajana. Ta on koostanud, tõlkinud ja toimetanud spordiraamatuid (sh "Suusatamine. Minevikust tänapäevani", 1974) ning kirjutanud artikleid kogumikku "Tähetund" (1990). Tema talisporditeemalisi kirjutisi on ilmunud ajalehes Spordileht, ajakirjas Kehakultuur jm. 2000. aastast on ta vabakutseline toimetaja. Ta on kuulunud Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumi. Olnud 1976. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu liige.
Kahkva vald

Kahkva vald (saksa keeles Kachkowa) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas ja Võru maakonnas. Vallamaja asus Suure-Veerksu külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Kahkva mõis. 1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Räpina, Kahkva ja Toolamaa valla aladest Räpina vald ja Veriora, Kahkva ja Toolamaa valla aladest moodustati Veriora vald, Orava ja Kahkva valla aladest moodustati Orava vald Maa-ameti kaardirakendused Kahkva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kahkva vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Keeni vald

Keeni vald (saksa keeles Könhof) oli vald Tartumaal ja Valga maakonnas Sangaste kihelkonnas. Vallamaja asus Keeni külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Valla alal asus Keeni ja Lota mõis ning Sangaste kirikumõis. 1921. aastal arvati Keeni vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati Keeni valla Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, Väike-Hellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-aladest; senise Kuigatsi valla maa-alast; senise Sangaste valla Marjamäe, Pulga, Harjukse, Väike-Rehejaani ja Väike-Marjamäe talu maa-aladest Kuigatsi vald. Senise Keeni valla Sangaste kirikumõisa maa-alast ning Laatre jõest ja raudteest ida pool asuvast piirkonnast, välja arvatud Hällatu, Lombi, Ormani, Palu, Peetertinnu, Pikahansu, Tootsi, Utuse, VäikeHellatu, Käre, Vardamäe, Koka, Sootare, Pedajamäe ja Lepasaare talu maa-aladest; senise Sangaste valla maa-alast Sangaste vald. Senise Keeni valla Laatre jõest ja raudteest lääne pool asuvast maa-alast, välja arvatud Pikahansu nr. 1 talu raudteest lääne pool oleva osa maa-alast; senise Tõlliste valla maa-alast; senise Laatre valla maa-alast; senise Sooru valla maa-alast; senise Sangaste valla maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest Tõlliste vald. Maa-ameti kaardirakendused Keeni vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 12.08.2016) Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Keeni vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Alžeeria 2016. aasta suveolümpiamängudel

ALG Alžeeria osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 68 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal: jalgpallis, jalgrattaspordis, judos, kergejõustikus, laskmises, maadluses, poksis, purjetamises, sõudmises, tõstmises, ujumises, vehklemises ja võimlemises. Taoufik Makhloufi võitis hõbemedali nii 800 m jooksus kui 1500 m jooksus. Alžeeria olümpiakomitee Alžeeria Rio 2016 ametlikul veebisaidil Alžeeria sportlased Rio 2016 ametlikul veebisaidil
Kunda-Malla vald

Kunda-Malla vald (saksa keeles Kunda-Malla) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1891–1939. Vallamaja asus Malla külas. Vald moodustati 1891. aastal Kunda ja Malla valla liitmisel. 1939. aasta vallareformiga moodustati Kunda-Malla ja Varangu valla aladest Kunda vald ning Kalvi, Pada ja Kunda-Malla valla aladest Mahu vald. Kunda-Malla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 11.09.2020) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Kunda-Malla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917