laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Popurriid

"Popurriid" on Eesti ansambli Karavan 1999. aastal ilmunud album. Tegemist on ansambli Karavan 15. juubeliaastaks ilmunud, järjekorras kuuenda laserplaadiga, mis on välja antud tantsumuusika sarja "Kutse tantsule" 13. plaadina. Antud plaadil olevatesse popurriidesse on põimitud ansambli läbi aegade tuntud hitte. "Popurrii" Amarillo (N.Sedaka / K.Kikerpuu) Maria pärast (P.Callander / M.Murray / L.Tungal) Kullast süda (N.Miller / T.Tasa) Sinilill (rahvalik laul) Seitse ööd ja seitse päeva (L.Finnegan) Oh, Roosi, Roosi (T.Kõrvits / H.Käo) Sõrmus (P.Ortega / V.Ojavere) Sind Palun, isa (B.Danoff / T.Nivert / H.Käo) Mööda teed (T.Paxton / H.Karmo) Valged Roosid (T.Spielman / V.Salumets) Can-Can (J.Offenbachi ooperist «Orpheus põrgus») Kaera-Jaan (Eesti rahvatants) Ra-ta-ta (C.Juwens / C.Heilburg) Vana jõgi (J.Christie / H.Karmo) Kolumatsi laul (rahvalik laul / H.Käo) Liisa (J.Rodgers / H.Käo) Õrn ööbik (G.Wulff-Õis / K.Ramm) Hei, aidake meid (D.Vangarde / N.Byl) Pühapäev (D. Boone / R. McQueen) Koputa! (L.Russell-Brown /I.Levine / H.Karmo) Korraks vaid (R.German / K.Kikerpuu) Sõber, võta üles viis (D.Clifford / O.Arder) Amarillo (N.Sedaka / K.Kikerpuu) Kõrtsi show (M.Fredman / D.Knight / T.Aare, G.Kriik) "Valsside popurrii" Läänemere lained (S.Krannig) Mets mühiseb (rahvalik laul) Laias laanes (rahvalik laul) Ma ei tea (rahvalik laul) Minu vend on kalamees (autor teadmata) Rannalinna restoranis (K.Kilvet / H.Runnel) Valss filmist "Kaluri poeg" (E.Vinters) Las jääda nii kui oli (Kihnu viis) Ei me ette tea (J.Livingstone / H.Karmo) Valss filmist "Lily" (B.Kaper / H.Karmo) Punapea Mary (rahvalik laul) Tüdruk (E.Uustulnd) Ma tahaksin kodus olla (rahvalik laul) Silmad (E.Uustulnd) Saaremaa (rahvalik laul) See oli ennemuistsel aal (rahvalik laul) Joo, sõber, joo (Q.M.Cortes) Õllepruulija (W.Gabriel) "Mehhiko teel" Mehhiko teel (J.Kennedy / M.Carr / H.Karmo) Küünlavalgus, valss filmist "Waterloo sild" (Šoti rahvaviis) Vikerkaar (Taamal, kus laiub taevas vikerkaar) Capri saarel (W. Grosz / J. Kennedy) Sinult silmi pöörata ei saa (B.Crewe / B.Gaudio) Võõrad öös (B.Kaempfert / H. Karmo) Ques as, ques as (autor teadmata) Besa Me Mucho (T.C.Velazquez) Looduslaps (E.Ahbez / K.Kotkas) "Karavani hitid" Peitus (P.Haycock / O.Arder) Pärlipüüdja (F.& R.Bollard / R.Linna) Seisvad seierid (A.Tammeorg / O.Arder) Suvepidu (B.Andersson - B.Ulvaeus / V.Salumets) Räägin tõtt (S.Twain - R.J.Lange / K.Kotkas) Pärnu ballaad (R.Valgre) Ma ei usu enam armastusse (R.J.Lange / R.Linna) Mu laulud, mu laulud (M.Martmaa / E.Niit) Vaat, mis juhtus! (A.Tammeorg) Üks naine öös (B.M.Gibb / R.Linna) Paradiisi saar (B.Wilson / R.Linna) Me armastame suplemist (T.R.Costa / O.Arder) Kauge kõu (A.Tammeorg / O.Arder) Rock 'n' rolli lapsed (B.Graham / V.Salumets) Üht väikest poissi tean (D.Forman / R.Linna)</small> Vaikselt (A.Tammeorg / O.Arder) Võta nüüd või jäta (A.Tammeorg / O.Arder) Lõpulaul (A.Tammeorg / O.Arder)
Kaarepere rahvamaja

Kaarepere rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas. Rahvamaja on ehitatud 1936. aastal. Maja haldab Palamuse Kultuur. https://web.archive.org/web/20171128164553/http://www.rahvakultuur.ee/Kaarepere_Rahvamaja_147?&v=298&o=1104 (vaadatud 28.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis http://www.vooremaa.ee/kaarepere-rahvamaja-lugu-algas-kunagisest-magasiaidast-3/
Kasepää rahvamaja

Kasepää rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kasepää külas. Rahvamaja juhataja on Terje Lill. https://web.archive.org/web/20171128164841/http://kasepaa.kovtp.ee/rahva-ja-kultuurimajad (vaadatud 28.11.2017) Rahvamajast Kasepää valla kodulehel
Pala kultuurimaja

Pala kultuurimaja on kultuurimaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas. Kultuurimaja tegevus on tihedalt seotud lähedal asuva Ranna rahvamajaga. Kultuurimaja juhataja on Margit Soieva. https://web.archive.org/web/20171128165222/http://www.pala.ee/index.php?lang=est&main_id=138,706,725 (vaadatud 28.11.2017) Kultuurimajast Pala valla kodulehel
Palamuse rahvamaja

Palamuse rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Palamuse alevikus. Rahvamaja on ehitatud enne 1900. Palamuse Kultuur https://web.archive.org/web/20171128165649/http://www.rahvakultuur.ee/Palamuse-Rahvamaja_147?view_building=133 (vaadatud 28.11.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Alice ja Elisabeth Cahen d'Anvers

"Alice ja Elisabeth Cahen d’Anvers", ka "Roosa ja sinine", on prantsuse kunstniku Pierre-Auguste Renoiri (1841–1919) teos. Prantsuse pankuri Louis Cahen d'Anversi tütreid Alice'it ja Elisabethi kujutav maal asub alates 1952. aastast São Paulo kunstimuuseumi kogudes. Bardi, Pietro M. & Camesasca, Ettore. Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand. Catálogo – I França e Escola de Paris. São Paulo: MASP, 1979, pp. 82. Julian, Ph. Rose' de Renoir retrouvé. In: Le Figaro littéraire. Pariis, 1962, pp. 22. Marques, Luiz (org). Catálogo do Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand: Arte Francesa e Escola de Paris. São Paulo: Prêmio, 1998, pp. 124–141.
Saare rahvamaja

Saare rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. Rahvamaja haldab SA Kalevipoja Koda. Rahvamaja valmis 1934 ja see oli ümberehitus endisest magasiaidast. Maja omanik on olnud Saare Põllumeeste Selts. 1960. aastate alguses nimetati rahvamaja ümber kultuurimajaks. https://web.archive.org/web/20171128170605/https://kalevipojakoda.ee/kalevipoja-koda/saare-rahvamaja (vaadatud 28.11.2017) Rahvamajast SA Kalevipoja Koda kodulehel
Tokio Hotel

Tokio Hotel (algse nimega Devilish) on 2001. aastal asutatud saksa pop- ja rokkansambel Magdeburgist. Bill Kaulitz (vokaal) Tom Kaulitz (kitarr) Georg Listing (bass) Gustav Schäfer (trummid) "Schrei" (2005) "Schrei (so laut du kannst)" (2006) "Zimmer 483" (2007) "Scream" (2007) "Humanoid" (2009) "Kings Of Suburbia" (2014) "Durch den Monsun" (2005) "Schrei" (2005) "Rette Mich" (2006) "Der letzte Tag" (2006) "Übers Ende der Welt" (2007) "Spring Nicht" (2007) "Monsoon" (2007) "Ready, Set, Go" (2007) "An Deiner seite (Ich bin da)" (2007) "Scream" (2007) "Heilig" (2008) "Automatic" (2009) "World Behind My Wall" (2010) "Run, Run, Run"(2014) "Girl Got A Gun" (2014) "Love Who Loves You Back" (2014) "Leb die Sekunde" (2005) "Schrei Live" (2006) "Zimmer 483 - Live in Europe" (2007) "Tokio Hotel TV - Caught On The Camera "(2008) Comet – parim uustulnuk 2005 & Supercomet Bambi – pop riiklik Eins live Krone – parim uustulnuk Echo – parim uustulnuk Golden Pinguin (Xpress) – parim uustulnuk ja parim singel Radio Regenbogen Award – pop riiklik Steiger Award – parim noortebänd Bravo Otto – Superbänd Rock Bild Oskar – muusika Sold-out-Award Königpilsener Arena – väljamüüdud kontsert Bravo Otto Hungary – parim välismaine bänd ja parim välismaine uustulnuk Hungarian Readersprice Popcornist – parim välismaine uustulnuk Goldene Stimmgabel – parim saksa popgrupp World Music Awards – parim saksa artist European Border Breakers Award – Schrei Island / Universal DEU BZ-Kulturpreis: rokkmuusika Echo – parim Saksamaa muusika video BRAVO Otto – parim rokkbänd VIVA Comet – parim bänd VIVA Comet – parim video VIVA Comet – Supercomet Jabra Music: parim bänd Festivalbar – "Premio Digital" Goldene Stimmgabel: parim rokkbänd MTV Europe Music Awards – InterAct TMF awards: parim video TMF awards: parim album TMF awards: parim pop TMF awards: parim uus artist Nickelodeon Kid's Choice Awards – parim bänd NRJ Music Awards 2008 – parim bänd Rockbjören Awards 2008 – parim bänd Goldene Kamera 2008 – parim bänd Echo 2008 – parim muusikavideo Comet 2008 – parim kontserdiartist Comet 2008 – parim bänd Comet 2008 – parim video Comet 2008 – Supercomet Comet Awards – Best Online Star MTV Europe Music Awards – Best Group Ingliskeelne ametlik koduleht Ametlik koduleht Ansambli kohta allstarz.ee lehel Eesti ametlik fännisait Polish Tokio Hotel website in Finnish Eestikeelne fännileht
Tabivere rahvamaja

Tabivere rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus. Praegune rahvamaja tegutseb endisest kauplus-sööklast ümber ehitatud hoone teisel korrusel. Majas on suur saal lavaga, fuajee ning koosoleku- ja ringiruumid. Saal mahutab kuni 200 inimest kontserdiks või muuks ürituseks, laudadega peo korral kuni 100 inimest. Alumisel korrusel tegutseb noortekeskus ning on ruumid hambaarstile, juuksurile, küünetehnikule ja kohvikupidajale. Rahvamajas tegutseb auhindu võitnud Tabivere Harrastusteater ja Teater EHK. Tabivere vana kultuurimaja asus Voldis, kunagises Voldi VTÜ seltsimajas, mis hävis täielikult tulekahjus 11. mail 2001. Vanas rahvamajas korraldati 2001. aasta märtsis esimene vabariiklik Külateatrite festival. Tabivere rahvamaja juhataja on 2022. a sügisest Anette Ant. Rahvamaja koduleht Tabivere Rahvamaja Facebook
Laleh' park

Laleh' park (pärsia keeles پارک لاله Pârk-e Laleh; endise nimega Park-e Farah, šahhinna Farah Diba järgi) on suur puhkeala Iraani pealinnas Teheranis. 1966. aastal rajatud pargi pindala on 35 hektarit. Park piirneb lõunas Keshavarzi puiestee (pärsia keeles بلوار کشاورز, ‘farmerite puiestee’), idas põllumajandusminiteeriumi, loodes Iraani vaibamuuseumi ja läänes Teherani kaasaegse kunsti muuseumiga. https://www.tehrantimes.com/news/15989 "Tehran Keshavarz Boulevard" (inglise). Iran Review. 28. jaanuar 2013. Vaadatud 28. novembril 2017.  Laleh' park – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Raimond Valgre laule

"Raimond Valgre laule" on ansambli Karavan album, kus on esitatud tuntud Raimond Valgre laule. "Pärnu ballaad" "Õige valik" "On kevad tulnud taas" "Veel viivuks jää" "Muinaslugu muusikas" "Helmi" "Ma olen liig' halb" "Saaremaa valss" "Kirjake koju" "Sinilind" "Läbi saju" "Pühapäev Kadriorus" "Joogilaul" "Hääd ööd, hääd ööd"
Pretendent

Pretendent (kitsamalt trooninõudleja) on isik, kes taotleb põhjendatult pääsu valitsejatroonile või muule kõrgele positsioonile või tiitlile, mille on parajasti hõivanud teine (tavaliselt tunnustatum) isik. Enamasti viitab see endisele monarhile (või tema järeltulija(te)le), kelle asemel valitseb rivaal, või kelle valitsetud territooriumil on monarhia kukutatud. Ülekantud tähenduseks võidakse nimetada pretendendiks mis tahes tiitli nõudlejat või taotlejat, ka favoriiti, näiteks poliitikas või spordis jne.
Ruuna külanõukogu

Ruuna külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Alaküla külanõukoguga. Ruuna külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Ruusmäe külanõukogu

Ruusmäe külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960, seejärel jagati selle territoorium Haanja ja Misso külanõukogu vahel. Ruusmäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Rõuge külanõukogu

Rõuge külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rõuge vallas. Külanõukogu pindala oli 275 km² (1977). Rõuge külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Saaluse külanõukogu

Saaluse külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Vastseliina külanõukoguga. Saaluse külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Wang Ximeng

Wang Ximeng (hiina keeles 王希孟; pinyinis Wáng Xīmèng; Wade'i-Giles'i transkriptsioonis Wang Hsi-meng; 1096–1119) oli Songi dünastia aegne Hiina maalikunstnik. Ta oli imelaps, tema õpetaja oli Põhja-Song'i dünastia viimane keiser Huizong isiklikult. Wang oli üks kuulsamaid Põhja-Songi õukonnakunstnikke. Ta suri 23-aastaselt. Wangi ainus säilinud töö on 11,9 meetri pikkune pildirull pealkirjaga "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (《千里江山图》). Teos valmis 1113. aastal, kui Wang oli vaid 18-aastane. Maal on suurimaid Hiina ajaloos ja seda peetakse üheks parimaks hiina kunsti teoseks. "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" asub Paleemuuseumi püsikogus Pekingis Keelatud Linnas. Alfreda Murck (2000). Poetry and Painting in Song China: The Subtle Art of Dissent. Harvard Univ Asia Center. Lk 123. ISBN 978-0-674-00782-6. Dwight, Jane (2007). The Chinese Brush Painting Bible. North Light Books. Lk 9. ISBN 978-1845431723. Barnhart: Page 124. Liu, Heping (1997). Painting and commerce in Northern Song Dynasty China, 960-1126. Yale University. Lk 7. Caradog Vaughan James (1989). Information China: the comprehensive and authoritative reference source of new China, Volume 3. Oxford: Pergamon Press. Lk 1114. ISBN 0-08-034764-9. Barnhart, R. M., et al. (1997). Three Thousand Years of Chinese Painting. New Haven, Yale University Press. ISBN 0-300-07013-6 Wang Ximeng`i "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" online-näitus Owlstand
Saarde külanõukogu

Saarde külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saarde vallas. Külanõukogu pindala oli 493 km² (1977). Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Surtsi külas, 1960. aastast Kilingi-Nõmme linnas. Saarde külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 10. september 1960
Saarepeedi külanõukogu

Saarepeedi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 98 km² (1977). Saarepeedi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Ainult üks

"Ainult üks" on ansambli Karavan 1998. aastal ilmunud album. "Reisime taas!" "Mu laulud, mu laulud!" "Räägin tõtt" "Looduslaps" "Kroonikasse!" "Hääletajad" "Bill'i pihtimus" "Oled mees või ei?" "Õnneseen" "Suvepidu" "Valge kuu ja mina"
Sadala külanõukogu

Sadala külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sadala vallas. Külanõukogu pindala oli 152 km² (1977). Sadala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sagadi külanõukogu

Sagadi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu moodustati 1945 augustis Virumaal Palmse vallas. Külanõukogu keskus asus Sagadi-Metsanurga külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Sagadi külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu. 1954 juunis Sagadi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Vihula külanõukoguga. Sagadi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Saka külanõukogu

Saka külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kohtla külanõukoguga. Saka külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Saksi külanõukogu

Saksi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1982. Saksi külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Saksi asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Saksi külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Saksi külanõukoguga osa likvideeritud Udriku-Tuha külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Punalipu" kolhoos, Käravete sovhoosi Nõmmküla osakond ning Imastu ja Saksi Lastekodu. 1960 oktoobrist liideti Saksi külanõukoguga "Leegi" kolhoosi maakasutuse ala likvideeritud Põima külanõukogu maadest. 1962 veebruaris viidi külanõukogu keskus Saksi külast üle Moe külla. Seoses Tapa rajooni likvideerimisega liideti Saksi külanõukogu 1962 aprillist Paide rajooniga, kuid 1962 detsembris viidi (koos Kadrina ja Vohnja külanõukoguga) üle Rakvere rajooni. 1964 aprillis eraldati osa Saksi külanõukogu maadest ja liideti need Kadrina külanõukoguga. 1972 veebruaris liideti Saksi külanõukoguga 2146 ha suurune ala varem Ambla külanõukogule kuulunud maadest. 1972 märtsis liideti Saksi külanõukoguga 3125 ha suurune ala varem Kadrina külanõukogule kuulunud maadest. 1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 118 km² ja elanike arv 1814. Külanõukogu maadel tegutses Nõmmküla sovhoos. 1982 märtsis Saksi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga. Saksi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. veebruari 1962 seadlus Tapa rajooni Saksi külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 9, 23 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. märtsi 1962 seadlus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. detsembri 1962 seadlus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. aprilli 1964 seadlus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. veebruari 1972 seadlus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 31. märtsi 1972 seadlus Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 5. märtsi 1982 seadlus
Salla külanõukogu

Salla külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rakke ja Simuna külanõukoguga. Salla külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Samma külanõukogu

Samma külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Nigula külanõukoguga. Samma külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sangaste külanõukogu

Sangaste külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 195 km² (1977). Sangaste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sargvere külanõukogu

Sargvere külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Paide külanõukoguga. Sargvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Saru külanõukogu

Saru külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Mõniste külanõukoguga. Saru külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sauga külanõukogu

Sauga külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Sauga vallas. Külanõukogu pindala oli 157 km² (1977). Sauga külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Jõuluks koju

"Jõuluks koju" (kaanel pealkiri ka inglise keeles: "Home for X'mas") on ansambli Velikije Luki 1989. aastal ilmunud album. Album ilmus ainult helikassetil, väljaandjaks Levimuusikute Klubi "Muusik" (MUUSIK 4). "Kohvik" (Imre Orro/Imre Orro) – 2:50 "Kivilinn" (Imre Orro/Merle Jääger) – 2:50 "Süütud väiksed loomakesed" (Imre Orro/Villu Tamme) – 4:44 "Laul suurest armastusest" (Imre Orro/Juhan Smuul) – 2:32 "Toksikomaan" (Imre Orro/Ivo Uukkivi) – 3:43 "Sadamas" (Imre Orro/Imre Orro) – 2:37 "Laul Nõukogude aatomist" (Imre Orro/Sergei Mihhalkov) – 3:38 "Tallinn põleb" (Villu Tamme/Villu Tamme) – 3:34 "Oh laula ja hõiska" (Ivar Kont/Karl August Hermann) – 2:24 "See vist ongi armastus" (Villu Tamme/Villu Tamme) – 3:23 Jõuluks koju andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Sauvere külanõukogu

Sauvere külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kärla külanõukoguga. Sauvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Seliste külanõukogu

Seliste külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1971 ja seejärel liideti see Tõstamaa ja Audru külanõukoguga. Seliste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Selja külanõukogu

Selja külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Nigula külanõukoguga. Selja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Seljametsa külanõukogu

Seljametsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Seljametsa külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Paikuse valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Pustuski asunduses. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Seljametsa külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu. Seljametsa külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Paikuse külanõukoguga. Seljametsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 16. augusti 1945 seadlus "Pärnu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 30, 463 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Siimusti külanõukogu

Siimusti külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Jõgeva külanõukoguga. Siimusti külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sikeldi külanõukogu

Sikeldi külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rapla külanõukoguga. Sikeldi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Soinaste külanõukogu

Soinaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Soinaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Ropka vallas. Külanõukogu keskus asus Reola külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Soinaste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu. 1954 juunis Soinaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lemmatsi külanõukoguga. Soinaste külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Sompa külanõukogu

Sompa külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Jõhvi külanõukoguga. Sompa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Sonda külanõukogu

Sonda külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Erra vallas. Külanõukogu pindala oli 194 km² (1977). Sonda külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Soometsa külanõukogu

Soometsa külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Häädemeeste ja Uulu külanõukoguga. Soometsa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
Velikije Luki 15

"Velikije Luki 15" on ansambli Velikije Luki 1997. aastal ilmunud kogumik. "Tallinn põleb" "To mr. Reagan" "Sadistist perekonnapea" "Üleeestiline vägivald" "Viina veel" "Kevad (tsüklist "Aastaajad")" "See vist ongi armastus" "Südasuine sügise" "Agul" "Külm sõda" "Toksikomaan" "Kohvik" "Oh laula ja hõiska" "Laul Nõukogude aatomist" "Õnn on elada me maal" "Espana" "Irve (Naeratus)" "Paaria" "Afganistan" Velikije Luki 15 andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)