laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
78 protsess

78 protsess oli 20.–22. juulil 1925 Tartus Sõjaringkonnakohtu väljasõiduistungil toimunud kohtumõistmine 78 kommunisti üle, keda süüdistati riigivastase relvastatud organisatsiooni tegevusest osavõtus. Protsessi peakaebealune Hans Heidemann mõisteti surma, ülejäänud said eri pikkusega vanglakaristused. Eluks ajaks mõisteti sunnitööle Voldemar Telling ja Emmeliine Tooming. Viieteistkümneks aastaks mõisteti sunnitööle Elmar Kauer. Päevaleht. 23. juuli 1925
Jean Moulin

Jean Moulin (20. juuni 1899 Béziers – 8. juuli 1943 Metz) oli Teise maailmasõja aegse Prantsuse vastupanuliikumise üks juhte. Charles de Gaulle'i juhtimise alla koondada. Ta tapeti Gestapo poolt. Teda tuntakse vastupanuliikumise plakatinäona peamiselt seetõttu, et tal õnnestus vastupanuliikumine kindral Jean Moulin sai postuumselt kaks sõjaväelist auastet – 1944. aastal brigaadikindrali ja 1946. aastal diviisikindrali auastme. Tema põrm maeti 1964. aastal ümber Panthéoni. Vabastusorden (1942) Médaille militaire Prantsusmaa Croix de guerre 1939–1945 palmilehega (1945 postuumselt) Auleegioni ohvitseri klassi orden (1945 postuumselt)  Jean Moulin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Apodemus

Apodemus on hiirlaste sugukonda kuuluv näriliste perekond. Perekonda Apodemus klassifitseeritakse järgmised hiirlaste liigid: Apodemus agrarius Pallas, 1771 – juttselg-hiir Apodemus alpicola Heinrich, 1952 – alpi metshiir Apodemus argenteus Temminck, 1844 Apodemus chevrieri Milne-Edwards, 1868 Apodemus draco Barrett-Hamilton, 1900 Apodemus epimelas Nehring, 1902 Apodemus flavicollis Melchior, 1834 – kaelushiir Apodemus gurkha Thomas, 1924 Apodemus hyrcanicus Vorontsov, Boyeskorov & Mezhzherin, 1992 Apodemus latronum Thomas, 1911 Apodemus mystacinus Danford and Alston, 1877 – kalju-metshiir Apodemus pallipes Barrett-Hamilton, 1900 Apodemus peninsulae Thomas, 1907 Apodemus ponticus Sviridenko, 1936 Apodemus rusiges Miller, 1913 Apodemus semotus Thomas, 1908 Apodemus speciosus Temminck, 1844 Apodemus sylvaticus Linnaeus, 1758 – metshiir ehk lääne-metshiir Apodemus uralensis Pallas, 1811 – väike-metshiir Apodemus witherbyi Thomas, 1902 Sissekanne ADW-s Sissekanne Mammal Species of the Worldis Sissekanne NCBI-s
Aarne Kõiv

Aarne Kõiv (sündinud 21. aprillil 1945 Viljandis) on eesti endine maadleja ja maadlustreener. Ta lõpetas 1964. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Maadlemist hakkas ta harrastama 1959. aastal Viljandi Laste ja Noorte Spordikoolis. Ta on tulnud viiel korral (aastatel 1970, 1972, 1973, 1974 ja 1979) vabamaadluses Eesti meistriks. Ta on 1969. aastast Viljandi Spordikoolis vabamaadlustreeneriks (aastast 2005 treeneri V kutsetase), ta on olnud ka Eesti vabamaadluskoondise vanemtreener. Ta on kuulunud Eesti Maadlusföderatsiooni presiidiumi ja Eesti Maadlusliidu juhatusse. Ta on tegutsenud ka kohtunikuna (1991 vabariiklik kategooria). Tema õpilasteks on olnud Küllo Kõiv, Meelis Sillat ja Germo Koltsin. 2003 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk Tema poeg oli maadleja Küllo Kõiv (1972–1998). Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Elulugu ESBL-is
Jüri Morozov

Jüri Morozov (sündinud 10. septembril 1958 Otepääl) on Eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1973 Otepää Keskkoolis põhikooli (kaheksa klassi). Aastal 1977 lõpetas ta Kehtna Näidissovhoostehnikumi hüdromelioratsiooni erialal. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli põllumajanduse ökonoomika ja juhtimise erialal. Aastal 2008 kaitses ta Tallinna Ülikoolis riigiteaduste erialal magistritööga "Kohaliku võimu ja kodanikeühiskonna suhete analüüs" sotsiaalteaduste magistri väitekirja. Ta töötas aastatel 1978–1991 Lembitu kolhoosis (praeguse haldusjaotuse järgi Saare vallas Jõgeva maakonnas) agronoomi, vanemagronoomi ja peaagronoomina. Aastatel 1991–1997 töötas ta Eesti Politseis nooreminspektori, inspektori ja vaneminspektorina. Aastatel 1997–2013 oli ta Saare vallavanem. Ta on 31. jaanuarist 2001 Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta sai 31. oktoobril 2013 Kajar Lemberi asemel (kes asus Tartu abilinnapeaks) XII Riigikogu asendusliikmeks. Ta on abielus ning tal on kaks tütart ka üks poeg. 2005 Poola Vabariigi Kuldne teeneterist 2008 Jõgevamaa Kuldrist Äriregistri päring, kasutatud 15. jaanuaril 2013.
Hüpertermia

Hüpertermia ehk liigsoojus ehk ülekuumenemus (ladina hyperthermia) on organismi seisund, mil termoregulatsiooni mehhanismid ei tööta kaasa ja kehatemperatuur tõuseb normaalsest kehatemperatuurist kõrgemale harilikult välise soojusallika või ka ravimite toimel. Looduses elavatel organismidel põhjustab hüpertermiat enamasti päikesekiirgus. Madude kehatemperatuur looduses on kõikuv ning sõltub nii aastaajast kui ka sünnipaiga kliimast. Maod reguleerivad seda iseseisvalt - kord päiksevanne võttes ja vajadusel pesapaikadesse liikudes. Nii kõigub ka hariliku rästiku kehatemperatuur looduses vahemikus 9–31 °C. Optimaalne kehatemperatuur on isastel ligi 25 °C, tiinetel emastel 28 °C. Rästikute jaoks surmav kehatemperatuur on 37 °C, mis toob kaasa ülekuumenemuse. Loomaaedades ja maokasvandustes ning koduloomadena peetavatel madudel tuleb keskkonna ja kehatemperatuuri pidevalt jälgida, et maokeha ei kuumeneks üle. Ülekuumenemust võivad põhjustada ka mitmed psühhotroopsed retseptiravimid nagu selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid, monoamiini oksüdaasi inhibiitorid ja mõned antidepressandid, ka mitmed ravimid mida kasutatakse üldnarkoosiks (maliigne hüpetermia). Hüpertermilise seisundi indutseerimist kasutatakse ka pahaloomuliste kasvajate ravis (kiiritusonkoloogia) Inimestel loetakse ülekuumenemust erakorraliseks sündmuseks, mis vajab kiiret esmaabi, vältimaks kahjustusi ning surma. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hyperthermia seisuga 15.01.2014. Hüpotermia "Meditsiinisõnastik" 279:2004.
Äriühing

Äriühing on omanikule või omanikele kuuluv majandusüksus, ka eraõiguslik juriidiline isik, mille tegevuse eesmärk on kasumi teenimine. Eestis registreeritavate äriühingute liigid on sätestatud äriseadustikus: aktsiaselts osaühing tulundusühistu täisühing usaldusühing Seaduses võib ette näha ka muid äriühinguid, kuid seni seda tehtud ei ole. Piiratud vastutusega äriühing Füüsilisest isikust ettevõtja Ettevõtlusvormid U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N-Y). Äriseadustik
Bürokratism

Bürokratism ehk bürokraatlik valitsuskultuur (mesogrupp) märgib ühiskonnakorda, milles riigi bürokraatlik aparaat on koondanud võimutäiuse enda kätte (maksutulud, teadmised, seadusloome ja karistuspoliitika) ning allutab kõigi teiste isikute ja gruppide elukorralduse oma huvidele. Bürokratism on kahedimensioonilises ühiskonnakorralduse mudelis üks neljast sotsiaalsest korrast. Bürokraatia saavutab oma ülemvõimu, apelleerides hädas või puuduses olevate inimeste abistamise vajadusele. Bürokratism tekib, kui ametnikud riigi haldussüsteemi ära kasutades koondavad võimu enda kätte ja hakkavad kas otse või kaudselt kogukonna või ühiskonna esindusorganit ära kasutades kehtestama seadusi enda huvidest lähtudes. Seetõttu on bürokratismi tunnuseks õigusaktide arvu kiire kasv ning karistuspoliitika, mis on suunatud ametnike poolt kehtestatud õiguskorra rikkujate karistamisele, kuid mis jätab tegelike kuritegude ohvrid ilma nii kaitsest kui ka kompensatsioonist. Teiseks tunnuseks on maksukoormuse kasv, mis on tingitud ühelt poolt riigieelarvest töötasu saavate ametnike arvu kasvust ja teiselt poolt sunnist, maksta üha suuremas koguses raha nendele, kes ise oma elu ja toimetulekuga hakkama ei saa. Kõik see on võimalik, kui tootmises minnakse üle plaanimajandusele ning raha asendatakse tšekkidega, millega kindlustatakse, et iga inimene saab soetada enesele vajaliku koguse eluks tarvilikke kaupu. Bürokratistliku maailmavaate pooldaja tunnuseks on arusaam, et inimeste toimetuleku ja heaolu eest vastutab riik, s.t selle bürokraatlik aparaat. Bürokraatia Individualism Elitarism Kooperativism Personalism Sotsiaalne kord Paul Tammert, Liberaalne või kapitalistlik turumajandus – selles on küsimus, Riigikogu Toimetised 25/2012, lk 77-94; http://www.riigikogu.ee/rito/index.php?id=16132
Ebafolklorism (EP)

"Ebafolklorism" on Eriti Kurva Muusika Ansambli ja Riikliku Akadeemilise Meeskoori koostöös 2005. aastal ilmunud EP-album, mille ansambel ise CD-R plaadil välja andis. EP ilmus kolm aastat pärast ansambli samanimelist albumit "Ebafolklorism" ning EP neljast loost kolm pärinevadki sellelt albumilt. Neljas lugu, avalugu "Ilus elu", on aga 1999. aastal ilmunud albumilt "Haua plaadi lood 1991-1999". EP neli lugu salvestati stuudios 25. veebruaril 2005. Kontsertidelt sai koos EP-plaadiga osta ka samal aastal valminud nime "Aega ei ole" kandvat väikest fotode ning laulutekstidega reisikirjeldust, mis sisaldab hulga pilte aastast 1993, mil ansambel käis oma ühel esimesel tuuril (Poolas, Saksamaal ja Prantsusmaal), kus esineti põhiliselt tänavamuusikutena. Vähemalt EP ilmumise aegu Tartus toimunud kontserdil müüdud ilma karbi ja ümbriseta plaatidel erineb ketta peal olev lugude nimekiri tegelikust. Kui plaadi enda peal on kirjas lugude järjekord "Ilus elu", "Meie aknad", "Kus sa käisid" ja "Seltskonna mäng", siis tegelikult on plaadi peal lood "Ilus elu" ja "Kus sa käisid" omavahel kohad vahetanud. "Kus sa käisid" (muusika: S. Soop, EKMA / sõnad: rahvalaul, S. Kuntu). Albumilt "Ebafolklorism". "Meie aknad" (muusika: EKMA / sõnad: S. Kuntu). Albumilt "Ebafolklorism". "Ilus elu" (muusika: EKMA / sõnad: S. Kuntu). Albumilt "Haua plaadi lood 1991-1999". "Seltskonna mäng" (muusika: L. Peterson, EKMA). Albumilt "Ebafolklorism". "Eesti rahvusbibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2014. Vaadatud 15.01.2014. "Eriti Kurva Muusika Ansambel". Vaadatud 15.01.2014. "Eriti Kurva Muusika Ansambel Eesti Ansamblite Andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 9.01.2014. Vaadatud 09.01.2014.
Guss-Hrustalnõi

Guss-Hrustalnõi (vene Гусь-Хрустальный, kuni 1926. aastani Guss-Maltsevski Гусь-Мальцевский) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. Asub Gussi jõe ääres Meštšora madalikul, 63 km Vladimirist lõunas. Asula on teada 17. sajandist, 1756. aastal asutati sinna kristallivabrik. Asulast sai klaasi- ja kristallitootmise keskus, hiljem ka tekstiilitööstuse keskus. 1931. aastal sai linnaõigused. Linnas asub kristallimuuseum. 76 400 (1989) 64 900 (2005) 62 700 (2007) 61 000 (2009) 60 800 (2010, rahvaloendus) 55 973 (2016) Q126684906 Guss-Hrustalnõi koduleht Linna infoportaal http://gus-city.ru/
Veronika Einberg

Veronika Einberg (sündinud 11. mail 1966) on eesti tõlkija. 1991. aastal lõpetas Einberg Tartu ülikooli vene filoloogia erialal. Ta on eesti keelde tõlkinud üle poolesaja teose, peamiselt vene keelest, vähemal määral inglise keelest. Boriss Akunin Achilleuse surm : Tänapäev, 2004. Altõnn-tolobass : Tänapäev, 2007. F. M. : Tänapäev, 2010. Klassiväline lektüür : Tänapäev, 2009. Kroonimine : Tänapäev, 2005. Maailm on lava : Tänapäev, 2011. Must linn : Tänapäev, 2013. Nefriitpalvehelmed : Tänapäev, 2008. Pistrik ja Pääsuke : Tänapäev, 2011. Planeet Vesi : Tänapäev, 2015. Spiooniromaan : Tänapäev, 2012. Surma kallike : Tänapäev, 2005. Teemantvanker : Tänapäev, 2006. Türgi gambiit : Tänapäev, 2003. Svjatlana Aleksijevitš Pruugitud aeg : (punainimese lõpp) : Tänapäev, 2014. Darja Dontsova Inetu pardipoja hobi : Ersen, 2005. Lendas üle kalkunipesa : Ersen, 2003. Maniküür laibale : Ersen, 2004. Minu mehe naine : Ersen, 2003. Mittesalajased toimikud : Ersen, 2005. Märtsikassi tuluõhtu : Ersen, 2005. Pikaküüneline daam : Ersen, 2005. Pilet lendavale vaibale : Ersen, 2008. Pokkeripartii haiga : Ersen, 2005. Rahakas kärnkonn : Ersen, 2004. Siirupine madu : Ersen, 2005. Sulnis kaabakas / Ersen, 2005. Õhtusöök inimsööja juures : Ersen, 2006. Andrei Ivanov Bizarre : Varrak, 2014. Hanumani teekond Lollandile : Varrak, 2012. Harbini ööliblikad : Varrak, 2013. Kuutõbise pihtimus : Varrak, 2015. Mihhail Jelizarov Raamatuhoidja : Varrak, 2012. Nadežda Katajeva-Valk Seal, kus ma sündisin : Dialoog, 2016. Juri Lotman. Suurilma lõunasöögid : pealinnaelu panoraamid 19. sajandi Peterburist  : Tänapäev, 2015 Aleksandra Marinina Laske timukal tegutseda : Ersen, 2006. Meeste mängud : Ersen, 2007. Patuillusioon : Ersen, 2006. Surma helge pale : Ersen, 2007. Aleksei Pehhov Džanga varjudega : Varrak, 2012. Varjude tuisk : Varrak, 2013. Varjus hiilija : Varrak, 2010. Dina Rubina Päikeselisel tänavapoolel : Tänapäev, 2008. Cordoba valge tuvi : Tänapäev, 2017 Pavel Sanajev Matke mind põrandaliistu taha : Tänapäev, 2014. Marina Stepnova Itaalia õppetunnid : Tänapäev, 2015. Lazari naised : Tänapäev, 2012. Mihhail Šiškin Kiri sinule : Varrak, 2013. Ljudmila Ulitskaja Medeia ja tema lapsed  : Tänapäev, 2009. Jevgeni Vodolazkin Lavr : romaan müstilisest ravitsejast : Kunst, 2014. Polina Borodina Mets, Kellerteater, 2023. 2013 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: Boriss Akunini “Must linn”, Andrei Ivanovi “Harbini ööliblikad” ja Mihhail Šiškini “Kiri sinule” vene keelest) Tema vend oli egüptoloog Sergei Stadnikov.[viide?]
Kuklane

Kuklane (Formica) on peamisi sipelgate perekondi. Perekond kuulub sugukonda sipelglased Perekonnas on kirjeldatud ligi 300 liiki. Formica aquilonia – laanekuklane Formica cinerea – hallkuklane ehk sametkuklane Formica cunicularia – tuhmjas kuklane Formica exsecta – kusikuklane ehk niidukuklane Formica forsslundi Formica fusca – raudkuklane Formica lugubris – karukuklane Formica nemoralis Formica nigricans – veerekuklane Formica picea rabakuklane Formica polyctena – palukuklane Formica pratensis – liivakuklane ehk salukuklane Formica pressilabris – põhjakuklane Formica rufa – arukuklane ehk metsakuklane Formica rufibarbis – liivikukuklane Formica sanguinea – röövkuklane Formica truncorum – kännukuklane Formica uralensis – mustpea-kuklane
Kibe paprika

Kibe paprika ehk kirbik ehk kajenni paprika (Capsicum frutescens) on maavitsaliste sugukonna paprika perekonda kuuluv taimeliik. Vili on koonusjas (munajas) paljuseemneline ebamari, mida ekslikult nimetatakse kaunaks. Kibe paprika on liigitatud Cronquisti ja APG III süsteemis maavitsalaadsete seltsi maavitsaliste sugukonda. Kibeda paprika levinumad kultivarid on Capsicum frutescens var 'Kambuzi' Capsicum frutescens var 'Malagueta' Capsicum frutescens var 'Piri piri' Capsicum frutescens var 'Tabasco' Capsicum frutescens var 'Tjabe Rawit' Capsicum frutescens var 'Siling labuyo'. Kajenni paprika on nime saanud Prantsuse Guajaanale kuuluva Cayenne'i linna järgi. Carl von Linné,Species plantarum :exhibentes plantas rite cognitas, ad genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synonymis selectis, locis natalibus, secundum systema sexuale digestas..., BDL'i raamat veebiversioon (vaadatud 15.01.2014) Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 165, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 165, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010 Sissekanne GRIN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne veebisaidil Wikispecies Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Capsicum frutescens seisuga 15.01.2014.
Axel Brun

Axel Brun (sünninimi Axel-Helmuth Brun, ka Helmut Aksel Brun) (5. veebruar 1930 Österby – 13. september 2020 Rootsi) oli eestirootslasest maadleja ja maadluskohtunik. Axel Brun lõpetas Eestis Pürksi algkooli. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, hiljem töötas Stockholmis lukksepana. Ta tuli 1952. aastal nii Kreeka-Rooma maadluses kui ka vabamaadluses Stockholmi meistriks. Axel Brun kuulus 1952. aastast Stockholmi klubi Djurgårdens IF juhtkonda. Klubi 1974. aasta aastakoosolekul määrati klubi maadlussektori tollasele laekurile Brunile kuldmedal teenete eest. Tema olulisust sealsetes maadlusringkondades näitab ka see, et maadlusklubi ajaloo lühiülevaates on viie tähelepanuväärsema nime seas lisaks olümpiamängude medalistile, teisele eestirootslasele Edvin Vesterbyle, ära toodud ka Axel Bruni nimi. Klubi andis Brunile 50. sünnipäeva puhul teenetemärgi Hõbedane Hobuseraud (Silverhästskon), mis on määratud ka kahele Rootsi kuningale. 1965. aastal sai Brunist Rahvusvahelise Maadlusliidu kõrgema kategooria maadluskohtunik. Kohtunikuna võttis ta osa 1976., 1980., 1984. ja 1988. aasta olümpiamängudest. Lisaks osales ta 14 korda maailmameistrivõistlustel ning 21 korda täiskasvanute ja noorte Euroopa meistrivõistlustel. 1975. aastal sai ta Rootsi Maadluskohtunike Liidult (Svenska Brottningsdomarförbundet) suure maadluskohtuniku märgi (Stora brottningsdomarmärket). Talle antud märk oli ajaloo esimene ning kannab seega järjekorranumbrit 1. 2011. aastal sai ta neljadel olümpiamängudel tegutsenud maadluskohtunikuna Nelja Linna medali (Fyrstadsmedalj). EAA.3169.1.67. Noarootsi koguduse personaalraamat, 1915-1932, L 86-a. SvenskaGravar.se. Vaadatud 27.09.2023. "BRUN, AXEL-HELMUTH". Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. 31.12.2010. Vaadatud 15.01.2014. Om oss - DIF Brottning. Vaadatud 12.10.2023. "Silverhästskon" (rootsi). Vaadatud 15.01.2014. https://difhistoria.se/media/medlemstidningar/djurgardaren_1975.pdf Djurgårdaren], 1975, lk 71. "Stora brottningsdomarmärket" (rootsi). 02.03.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.04.2016. Vaadatud 15.01.2014. Statistik & historik. Vaadatud 09.10.2023.
Võla-Jaruzki

Võla-Jaruzki (ukraina keeles Вила-Ярузькі) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 514. Pindala on 2,463 km².
Uladivka

Uladivka (ukraina keeles Уладівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 2753.
Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistu

Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistu (prantsuse keeles cimetière communal de Sainte-Geneviève-des-Bois, vene keeles кладбище Сент-Женевьев-де-Буа) on õigeusu surnuaed Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Essonne'i departemangus Sainte-Geneviève-des-Bois' linnakeses 23,5 kilomeetri kaugusel Pariisist. Kalmistule on maetud paljud vene päritolu kultuuritegelased. Vene päritolu inimesi hakati sellele kalmistule regulaarselt matma aastast 1929. Aastatel 1938–1939 ehitati kalmistule 15.-16. sajandi Pihkva arhitektuurikoolkonna stiilis Jumalaema Uinumise (Uspenski) kirik (Albert Benois projekti järgi); kirik pühitseti sisse 14. oktoobril 1939. Andrei Amalrik, vene ajaloolane, publitsist, dramaturg ja dissident Sergei Bulgakov, vene õigeusu vaimulik, teoloog ja filosoof Ivan Bunin, vene kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat Gaito Gazdanov, vene kirjanik Aleksandr Galitš, juudi päritolu vene luuletaja, dramaturg ja laulja Zinaida Hippius, vene luuletaja, näitekirjanik, toimetaja, prosaist, kirjanduskriitik ja filosoof Grigori Jelissejev, vene ettevõtja Feliks Jussupov, vürst, üks Grigori Rasputini mõrva organiseerijatest Alexander von Kaulbars, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral) Vladimir Kokovtsov, Venemaa keisririigi poliitik Mathilda Kšesinskaja, vene baleriin ja balletipedagoog Nikolai Losski, vene filosoof Georgi Lvov, Venemaa riigitegelane ja Ajutise Valitsuse esimene juht Dmitri Merežkovski, vene proosakirjanik, luuletaja, ajaloolane ja usufilosoof Viktor Nekrassov, vene kirjanik Rudolf Nurejev, tatari päritolu Nõukogude ja Suurbritannia balletiartist Andrei Tarkovski, vene filmilavastaja Andrei Vladimirovitš, Venemaa suurvürst
Katelok

Katelok (ka ätel) on peamiselt välitingimustes kasutamiseks valmistatud kompaktne söögi- ja toiduvalmistamisnõu. Katelok on tavaliselt kahepoolne, sügava kaanega ja riputussangaga. Sügavat kaant on võimalik kasutada näiteks joogikruusina ja sang võimaldab kandmist või lahtise tule kohale riputamist. Kateloki juurde võib kuuluda spetsiaalne või sobitatud priimuse komplekt. Samuti peavad kasutajal kaasas olema söögiriistad. Katelokki kasutavad peamiselt sõjaväelased ja matkajad, kes kannavad seda endaga kaasas seljakotis või jalaväerakmete taskus.
Hemerophis

Hemerophis on maoperekond. Perekonda Hemerophis arvatakse roomajate andmebaasis üks maoliik: Hemerophis socotrae (Günther, 1881). Need maod on endeemsed Jeemenis Sokotra saarel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hemerophis. Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 16.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-is
Hierophis

Hierophis on maoperekond. Perekonda Hierophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Hierophis andreanus (Werner, 1917) Hierophis cypriensis (Schätti, 1985) Hierophis gemonensis (Laurenti, 1768) Hierophis spinalis (Peters, 1866) Hierophis viridiflavus (Lacépède, 1789). †Hierophis arcuatus H.Meyer, 1845 †Hierophis cadurci Rage, 1974 †Hierophis caspioides Szyndlar & Schleich, 1993 †Hierophis dolnicensis Szyndlar, 1987 †Hierophis freybergi G.Brunner, 1954 †Hierophis hungaricus Bolkay, 1913 †Hierophis poucheti Rochebrune, 1880 †Hierophis robertmertensi Mlynarski, 1964. Need maod on levinud Euroopas ja Aasias. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Hierophis Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 16.01.2014) (inglise keeles) Sissekanne ADW-s Sissekanne IUCN-is Sissekanne NCBI-s Sissekanne ReptileDB-s Sissekanne uBIO-s Sissekanne saidil Wikispecies Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill 2014, lk 331–332, CRC Press. Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Hierophis seisuga 16.01.2014.
Chittagongi jaotis

Chittagongi jaotis (bengali চট্টগ্রাম বিভাগ, Caṭṭagrām bibhāg) on 1. järgu haldusüksus (jaotis) Kagu-Bangladeshis. Piirneb idas Indiaga ja kagus Myanmariga. Jaotise keskus on Chittagong. Jaguneb 11 ringkonnaks.
Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaal

Muusika- ja filmisaal on Tallinna Keskraamatukogu teenindussaal, mis asub raamatukogu peahoones eestikeelse kirjanduse osakonnas aadressil Estonia puiestee 8. Tegemist on endise Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnaga. Osakond alustas tööd koos raamatukogu peahoone taasavamisega 29. jaanuaril 2002. Saali kogutakse muusikaalast kirjandust ja perioodikat, noote ning heli- ja videosalvestisi.Koju saab laenata raamatuid, muusikainstrumente, noote, ajakirju, helisalvestisi (mille müügilejõudmisest Eestis on möödunud 4 kuud) ning laenutuslitsentsiga videoid. Otsinguid abistab e-kasutajakoolitus. Kohapeal on võimalik kasutada WiFi-t. Muusika- ja filmisaalis on mitmeid võimalusi muusikamaailma avastamiseks. Noodikirjutusprogrammi FINALE abil saab käsikirjalised noodid digitaalseteks vormistada. Lugejate kasutuses on arvutid, mis on varustatud muusikaloomise programmiga Cubase LE AI Elements 10.5 ja MIDI-klaviatuuriga M-AUDIO Oxygen49. Soovijad saavad katsetada erinevaid kõlavärve, luua ja salvestada omaloomingulisi heliteoseid. Samuti saab luua fonogramme või improviseerida MIDI-klaviatuuril. Osakonnas on järgmised e-teenused: E-kontserdisaal Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis E-noodikogu Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis E-näitused Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis Tallinna Keskraamatukogu kuulub Eesti Muusikakogude Ühendusse. Tallinna Keskraamatukogu saalides, osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart. "Videoteek Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaalis". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2014. Vaadatud 16. jaanuaril 2014. Kaie Viigipuu. Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakond 2002–2007. – Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn 2007. Lk 241–242. Muusika- ja filmisaal Tallinna Keskraamatukogu kodulehel Tallinna Keskraamatukogu muusika- ja filmisaal Facebookis
Kovrov

Kovrov (vene Ковров) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. Kovrov asub Kljazma jõe kaldal, 64 km Vladimirist idas. Linna geograafilised koordinaadid on 56°22′N, 41°20′E. Kovrov on pärimuse järgi asutatud 12. sajandil. Linnaõigused sai 1778. aastal. Elanike arv oli 2020. aasta alguses 135 715 (2007. aastal 150 900). Kovrovis on sõjatööstuse (revolvrid, kuulipildujad, tanki- ja õhutõrjeraketid) ettevõtted. Toodetakse ka mootorrattaid "Voshod" ("Kovrovets"). Q126684906 Kovrovi ametlik koduleht Kovrovi infoportaal