laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Dannenberg

Dannenberg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Linna pindala on 76,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8311 inimest. Linn asub Elbe jõe ääres, ligikaudu 30 km Salzwedelist põhjas ja 50 km Lüneburgist kagus. See on Samtgemeinde Elbtalaue keskus. Dannenberg paikneb Saksa puitkarkassi trassil. Dannenbergi polaabi nimed on Weidars ja Woikam. Linna ajalugu algab lossi ehitamisega (seda on esmamainitud 1153. aastal) Dannenbergi krahvi Volrad I (1153–1169) valitsusajal, kellele andis ülesande territoorium asustada ja kaitsta hertsog Heinrich Lõvi. Vana Dannenbergi raekoda Łask, Poola, aastast 1999 August Noorem (1579–1666) Johannes Schultz (1582–1653), helilooja Augustin Gottfried Ludwig Lentin, (1764–1823), kirjanik ning keemia- ja metallurgiaalaste tööde tõlkija Eleonore Prochaska (1785–1813), suri Dannenbergis, naissõdur Napoleoni sõdades Theodor Körner (1791–1813), kirjanik ja sõdur Bernhard Riemann (1826–1866), oluline matemaatik Harry Bresslau, (1848–1926), juudi ajaloolane ja diplomaat Detlef Weigel (1961–), arengubioloog Kai Fagaschinski (1974–), džässklarnetist ja helilooja Nicolas Born (1937–1979), kirjanik Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht
Scharnebeck

Scharnebeck on vald Alam-Saksi liidumaal Saksamaal Lüneburgi kreisis. See asub ligikaudu 10 km Lüneburgist kirdes. Scharnebeck on tuntud oma Scharnebecki laevalift poolest Elbe külgkanalil. Scharnebeck on ka Samtgemeinde Scharnebecki keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Lüchow

Lüchow (Wendland) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Samtgemeinde Lüchowi ja Lüchow-Dannenbergi kreisi keskus. Linn asub umbes 13 km Salzwedelist põhjas. Polaabi keeles kutsuti Lüchowit Ljauchüw (Lgauchi või Lieuschü vanemas Saksa viitematerjalis). Lüchowis asub ansambli Rolling Stones muuseum Stones Fan Museum, mis on asutatud 2011. aastal. Elbe lisajõgi Jeetzel voolab läbi linna. Ümbritseva maastiku pinnamood on kujunenud liustike toimel, läänes kõrgem, idas madalam. Paika on esmamainitud 1158. aastal ja linnaõigused sai 1293. aastal. Ainus säilinud hiliskeskajal ehitatud kaitserajatis on torn, mida kohandati ja kasutatakse Ristija Johannese kiriku kellatornina. 1555. aastal püstitati värav, mis eraldas kesklinna läänepoolsetest eeslinnadest. See värav lammutati 1793. aastal. Lüchow kannatas 1537. aastal katkupuhangus ja vaevu pool sajandit hiljem, 1589. aastal, hävines suuresti tulekahjus. Veel üks tulekahju 1608. aastal hävitas enamuse sellest, mis oli taas üles ehitatud. 1811. aasta tulekahju hävitas isegi raekoja ja lossi. Drawehn Turuplats, taustal vana raekoda "Amtsturm", jäänuk lossist Friedrich Syrup sündis Lüchowis. Detlef Weigel kasvas üles ja käis keskkoolis Lüchowis. Linna koduleht
Wustrow (Wendland)

Wustrow on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis, Salzwedelist põhjas. See on Samtgemeinde Lüchowi osa. Linna pindala on 29,90 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2792 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Häädemeeste kirikumõis

Häädemeeste kirikumõis (saksa keeles Pastorat Gudmannsbach) oli kirikumõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. http://www.mois.ee/pikknimh.shtml (vaadatud 13.03.2016)
Häädemeeste mõis

Häädemeeste mõis (saksa keeles Gudmannsbach) oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. Mõis rajati 16. sajandil. http://www.mois.ee/pikknimh.shtml (vaadatud 13.03.2016) Häädemeeste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.03.2016) Häädemeeste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Orajõe mõis

Orajõe mõis (saksa keeles Orrenhof) oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal. Mõis rajati 1730. aastatel Tahkuranna mõisast eraldatud alast. Orajõe mõisa magasiait tagumine külg Orajõe mõisa magasiait Orajõe mõisa magasiait küljelt http://www.mois.ee/pikknimo.shtml (vaadatud 13.03.2016) Orajõe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.03.2016) Orajõe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Lelle mõis

Lelle mõis (saksa keeles Lelle) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Liivimaa ordu Pärnu komtuurkonna mõisat mainiti esimest korda 1559. Lelle mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 13.03.2016) Lelle mõis Eesti mõisaportaalis Lelle mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Rõusa mõis

Rõusa mõis (saksa keeles Karlshof) oli Uue-Vändra mõisa kõrvalmõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. http://www.mois.ee/pikknimr.shtml (vaadatud 13.03.2016) Rõusa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Uue-Vändra mõis

Uue-Vändra mõis (saksa keeles Neu-Fennern) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Mõis rajati 1844 Vana-Vändra mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimu.shtml (vaadatud 13.03.2016) Uue-Vändra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.03.2016) Uue-Vändra mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Kuldrenett

Kuldrenett (Goldreinette, Golden reinette, Reinette dorée, Złota reneta, Princesse Noble, English Pippin, Reinette jaune tardive jt paralleelnimed) rühm renettõunte sorte. Eestis on levinud ja hinnatud õunasort Liivi kuldrenett, mille algupära pole täpselt teada. On arvatud, et tegu on Liivimaa vana maasordiga (läti keeles Vidzemes zelta renete). Tõenäolisemalt on tegu vana saksa sordiga, mis 19. sajandi paiku Liivimaale toodud. Julius Aamisepa arvates on originaalsordiks Goldgelbe Sommer Renette. Teistel andmetel on tegu Liivimaal aretatud sordiga, mille eelkäijateks on preisi pomoloogi justiitsnõunik Burchardti aretatud Landsberger Renette (Landsberger) või Venemaa keiserliku aedniku von Hartwissi poolt oma sõbrale Burchardtile pühendatud sort Burchardt Renette (Burchardt's Goldreinette, Golden Noble).
Viluvere mõis

Viluvere mõis (saksa keeles Willofer) oli linnamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal. Mõis rajati 1628 Tori mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 13.03.2016) Viluvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 13.03.2016) Viluvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Sigtuna

Sigtuna on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Sigtuna vallas, Stockholmi ja Uppsala vahel. Sigtuna asub Mälari järve ääres ajaloolises Upplandi piirkonnas. Viikingiajal oli Rootsi poliitiline ja kaubanduskeskus Mälari järves Björkö saarel asunud Birkas. Sigtuna asutas 11. sajandi alguses Rootsi kuningas Olaf Skötkonung ja see sai kiiresti suureks kaubanduskeskuseks ja sadamaks, 10.–11. sajandil kandus keskus üle järve kaldal asunud Sigtunasse. Sigtuna asukoht oli kaubanduseks soodne, kuna järv on väinaga ühendatud Läänemerega, asudes 60 km kaugusel rannikust. Sigtuna oli ühenduspunktiks Skandinaavia mandriosa ja Soome, Karjala, Novgorodimaa, Eestimaa, liivlaste maa, Pommeri ja Saksimaaga. Sigtuna oli ka ristiusu leviku keskuseks Rootsis, alles 12. sajandi alguses viidi peapiiskopi residents üle Uppsalasse.  Pikemalt artiklis Sigtuna hävitamine Kirjalikud ajalooallikad mainivad Sigtuna põletamist "paganate" (eri versioonides karjalaste, eestlaste või kuralaste) poolt 1187. aastal. Arheoloogilised väljakaevamised pole linna (ulatuslikku) põletamist kinnitanud. Sigtuna Eesti Gümnaasium Karl Ristikivi novellikogu "Sigtuna väravad" Statistical localities 2020 Statistical localities 2020 Yri Naelapea. Sigtuna väravad tuleksid Novgorodist Eestile tagasi nõutada. Uus Eesti, 27. aprill 1938, nr 115, lk 6. Ago Vallas, "Sigtuna" (linna ajaloost) – Akadeemia 1990, nr 9, lk 1887–93. И́горь Па́влович Шаско́льский, Сигтунский поход 1187 г., Из книги: Борьба Руси против крестоносной агрессии на берегах Балтики в XII-XIII вв. Л. “Наука”. 1978.
Munsterroll

Munsterroll on nimestik, kuhu on sisse kirjutatud laevapere. Laeva sissesõidul sadamasse ja enne väljasõitu sadamast on laevaagendil, laeva kaptenil või reederil kohustus lisaks muudele dokumentidele esitada munsterroll Politsei- ja Piirivalveametile, Maksu- ja Tolliametile, sadamakaptenile ja Terviseameti piirkondlikule talitusele. Munsterrolli dateerib ja allkirjastab kapten või tema kirjaliku volitusega laeva juhtkonna liige. Laeva lahkumisel sadamast võib esitada sadamasse sisenemisel esitatud munsterrolli koopia, mis on uuesti alla kirjutatud ning milles on näidatud laevapere liikmete arvu või isikkoosseisu muudatused või kinnitatud, et muutusi ei ole toimunud. Laevade ja väikelaevade sisemerre, sadamatesse ning piiriveekogude Eestile kuuluvatesse vetesse sisenemise ja neist väljumise kord Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 8. mail 2016) Munsterrolli vorm
Tatõšlõ rajoon

Tatõšlõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Verhnie Tatõšlõ. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 75 asulat. 2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 250. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,1% baškiirid, 21,5% udmurdid, 14,9% tatarlased, 1,9% venelased ja 1,3% marid. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar, vaadatud 31.07.2017.  Tatõšlõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kugartši rajoon

Kugartši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Mrakovo. Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 114 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 863. 2010. aasta seisuga olid elanikest 55,1% baškiirid, 28,9% venelased, 13% tatarlased ja 1,1% tšuvašid. Venemaa 2010. aasta rahvaloendus  Kugartši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Burajevo rajoon

Burajevo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Burajevo. Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 95 asulat. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 22 553. 2010. aasta seisuga olid elanikest 69,5% baškiirid, 21,8% tatarlased, 4,3% udmurdid, 2,1% venelased ja 1,8% marid. http://www.gks.ru/free_doc/doc_2017/bul_dr/mun_obr2017.rar, vaadatud 31.07.2017.  Burajevo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Burajevo rajooni koduleht
Dave Benton

Dave Benton (kodanikunimega Efrén Eugene Benita; sündinud 31. jaanuaril 1951 Arubal) on Aruba-Ameerika Ühendriikide-Eesti muusik ja laulja. 2001. aastal võitis Eurovisiooni lauluvõistluse koos Tanel Padariga. 1997. aastast elab ja tegutseb ta Eestis. Koos Tanel Padariga esitas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel laulu "Everybody", mis võitis võistluse. Ta on siiani ainus Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud mustanahaline ja ühtlasi ka vanim lauluvõistluse võitja. Dave Bentoni emakeel on papiamento keel. Küsimusele, mis keeli ta oskab, vastas Benton aastal 2004 nii: "Papiamento, inglise, hispaania, hollandi. Prantsuse, itaalia ja saksa keelt poolenisti". Eesti keelt ei valda ta veel aastal 2023 isegi mitte A1 tasemel.[viide?] Benton on taustalaulja Rolf Roosalu, Lenna Kuurmaa, Chalice'i, Kaire Vilgatsi, Jüri Pootsmanni, Tanel Padari ja teiste eesti lauljate laulus "Ei ole üksi ükski maa" telesaates "Tujurikkuja" kõlanud versioonil. 2010 „Teisiti ei ole võimalik“. Autor Dave Benton. Tõlkinud Erkki Sivonen, toimetanud Marge Kask. Tallinn. Ajakirjade Kirjastus. 2020 „Olen see, kes olen. Suur intervjuu“. Autor Dave Benton. Tõlkinud Tarmo Rajamets, toimetanud Laine Randjärv. Kirjastus Goodnews Communication OÜ. Tema tütar Sissi Nylia Benita tegeleb samuti laulmisega. O'Connor, John Kennedy. The Eurovision Song Contest - The Official Celebration. Carlton Books, 2015. ISBN 978-1-78097-638-9. Lk 32-33 Meelis Kapstas. Parim paik: Lendav hollandlane. Kroonika, 2. juuni 2004. Tujurikkuja 2015 - "Ei ole üksi ükski maa". YouTube. Dave Benton kirjutas raamatu Neljas.ee, 27. aprill 2010 YouTube: Tujurikkuja 2015 - "Ei ole üksi ükski maa"
Fick

Fick oli baltisaksa aadlisuguvõsa. Suguvõsa kanti Eestimaa ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal näiteks Uue-Põltsamaa mõis, Kurista mõis. Heinrich von Fick (1678–1750), Venemaa riigitegelane Genealogisches Handbuch der Baltischen Ritterschaften (Neue Folge)
Sadama tänav (Tallinn)

Sadama tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Tänav sai praeguseni kehtiva nime 1882 (saksa keeles Hafenstraße). Eesti NSV ajal tegutses Sadama tänaval Tallinna Linnahalli läheduses raudbetoondetaile valmistanud 84. sõjatehas. Tallinki büroohoone, Sadama tänav 5/7 Tallink Express Hotel, Sadama tänav 9 Tallink Spa & Conference Hotel, Sadama tänav 11a Vanasadama A-terminal ja Vanasadama B-terminal, Sadama tänav 25 Vanasadama jahisadama kontor, Sadama tänav 25/4 Sadama turg, Sadama tänav 25/4 Tallink Express Hotel, Sadama tänav 9 Tallink Spa & Conference Hotel, Sadama tänav 11a Vanasadama A-terminal, Sadama 25/2 Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 110.
Särje tänav

Särje tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis. Särje ja Kivimäe tänava vahelisele alale, kus varem asus endine sõjaväesanatoorium, kavandatakse kümne eramukrundiga elamupiirkond ning Laane tänava poole jäävale Särje tänavalt lähtuvale tänavale valis nimekomisjon nimeks Laanelille tänava ja Kivimäe tänavalt lähtuvale tänavale Sininuku tänava nimetuse. Tänav sai nime 8. novembril 1927. Särje 22a hoones avati 1938. aastal sõjaväe tuberkuloosihaiguste ravimise sanatoorium, sanatooriumi juhatajaks on kopsuhaigete eriteadlane sanitaar-kapten dr. Herbert Hold. Nõukogude Liidu ajal paiknesid seal Nõukogude armee Eestis asuva Tallinna hospidali tuberkuloosisanatooriumi osakond ning Punalipulise Balti mere laevastiku saatejaam ja sõjaväe kütusehoidla. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Nõmme saab kaks uut tänavat, www.postimees.ee, 6. november 2020 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 118 Sõjawägi sai moodsa tiisikushaigete sanatooriumi, Päewaleht, nr. 296, 1 november 1938 Detailplaneering lubab Nõmmel hakata sanatooriumihoonet renoveerima, www.err.ee, 06.03.2020
Sõstra tänav

Sõstra tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Tänav sai nime 15. veebruaril 1933. 1940ndast Sõõru. 2014. aastal moodustati Sõstra tänava lõpuosast Mustasõstra tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 14.03.2016) "Tallinna Linnavalitsuse korraldus ja Sõstra tänava skeem" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 14. märtsil 2016.
Sõstra tänav (täpsustus)

Sõstra tänav on mitmes Eesti asulas: Sõstra tänav Audru alevikus Sõstra tänav Aruküla alevikus Sõstra tänav Haljala alevikus Sõstra tänav Narvas Sõstra tänav Pärnus Sõstra tänav Rakveres Sõstra tänav Viljandis Sõstra tänav Tallinnas
Tornimäe tänav

Tornimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri asumis. Tänav sai nime 1882 (saksa keeles Tornimägi-Strasse) ja pandi selle järgi, et 18. sajandil üüris ühte sealset maja (1708 nimetatud Tornimäe majaks (saksa keeles Tornima Haus)) töömees Tornimäe Adam. Adam ise oli arvatavasti pärit Saaremaalt Tornimäe külast. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 126
Suusa tänav

Suusa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Suusa tänav sai praeguse nime 4. aprillil 1939. Tänav on saanud nime Mustamäe tuntud suusatamiskoha järgi. Tänava varasem nimi oli Restorani tänav. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Kohanimeandmebaas (vaadatud 14.03.2016) Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 295
Taara tänav

Taara tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis. Tänav sai nime 8. novembril 1927. Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 119
Taara tänav (täpsustus)

Taara tänav on mitmes Eesti asulas: Taara tänav Tallinnas Taara tänav Rakveres Taara tänav Võrus ... Taara puiestee, tänav Tartus
Turba tänav

Turba tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis. Tänav sai nime 1900 (saksa keeles Torfstrasse). Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb umbtänavana Sõjamäe raba juures http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 14.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 127
Turba tänav (täpsustus)

Turba tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Turba tänav on tänav Lehtse alevikus Tapa vallas Turba tänav on tänav Pärnus Turba tänav on tänav Sindis Turba tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis Turba tänav on tänav Tapal Turba tänav on tänav Võrus
Tuvi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tuvi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis. Aadressil Tuvi 3 asub Herbert Johansoni projekteeritud endise Tallinna Linna Kodumajanduskeskkooli hoone (Tõnismägi 14) soojussõlm Aadressil Tuvi 12 asus Tööjõureservide ujula, kus tegutses Tööjõureservide ujumiskool. Aastatel 1958–2012 kandis Friedheimi suvemõisa vanale vundamendile rajatud kindral Johan Laidoneri villa (Laidoneri villa) aadressi Tuvi 14B, seoses Õllepruuli tänava taastamisega sai hoone aadressiks Õllepruuli 5. Tuvi 16 asub 1932. aastal insener Maximilian Grasbergi projekti järgi ehitatud ja 1938. aastal Roman Koolmari ümber ehitatud korterelamu. Tõnismägi 16A / Tuvi 18 asub Anton Lembit Soansi projekteeritud ja 1933. aastal valminud elamu. Tõnismäel asuva Tuvi tänava nimi oli varem Tui tänav (saksa keeles Rettungsgasse, Bauerstraße, Taubengasse, Taubenstraße). 1838. aastal ostis sadulseppmeister Taubenheim sinna maja (hilisem Tui 8 ja 10), mis jäi tema ja tema järeltulijate omandusse 70 aastaks. Tema nime järgi (Taubenheim, 'tuvikodu') ongi tänav nimetatud. Tui tänava nimi (vene keeles Голубиная ул.) kinnitati ametlikult 1882. aastal, kuid hiljem oli kasutusel ka nimetus Tuide uulits. 15. septembril 1922 alustas Tui (Tuvi) tänavas õppetööd Tallinna Linna Naiskutsekool. Naiskutsekooli neljas osakonnas õppis 120 neidu pesuõmblemist koos tikandiga, rõivaõmblemist ja tikkimist, kudumist ja värvimist, majapidamist ja aiatööd algul kaks, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetanud said pärast viieaastast edukat tööd ja koolis tehtud katseeksameid meistri kutse. 1937. aastal valmis koolile oma maja Tõnismäel (Tõnismägi 14), uude majja asus kooli majapidamise osakond – Tallinna Linna Kodumajanduskool, ja samuti asus sinna Tallinna Kodunduskeskkool. Naiskutsekooli põhiosa jäi ikka Tui tänavasse. Tui tänava kool hävis täielikult 1944. aasta märtsipommitamise ajal ja tegevus jätkus Kentmanni tänav 6b koolimajas. Tui tänav 12a asus Tallinna Linna abikool nõrgaandelistele. Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959. Tuvi park Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 14.03.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. Tallinna Kõrgem Kodumajanduskool, 1935-1944, TLA.593 Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 16 Tööjõureservide ujula kohale kerkivad kortermaja, www.aripaev.ee, 17. mai 2001 Tallinnas taastatakse Õllepruuli tänavwww.postimees.ee, 6. veebruar 2012 Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 28 Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 27 Tuvi tn, http://www.eki.ee/, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 26.06.2021) Mida teame Tallinna Kergetööstustehnikumist?, Õpetajate Leht, nr. 47, 5 detsember 1992 Kohanimeandmebaas (vaadatud 14.03.2016)
Tuvi tänav (täpsustus)

Tuvi tänav on mitmes Eesti asulas: Tuvi tänav, tänav Aespa alevikus Tuvi tänav, tänav Paldiskis Tuvi tänav, tänav Rakveres Tuvi tänav, tänav Sindis Tuvi tänav, tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis Tuvi tänav, tänav Tartus Tammelinnas
Vääna tänav

Vääna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. 1927. aastal nimetati Liiva – Nõmme-Väikse raudteest Harku poole suunduv tee Nõmme linna poolt Pioneerpataljoni auks Pioneeri tänavaks.[viide?] 1940–1941 kandis Vääna tänava nime hoopis Lossi tänav Nõmmel.[viide?] 1959. aastal muudeti nimede kordumise tõttu Pioneeri tänav algul Lao tänavaks.[viide?] Tänav sai tänase nime 22. aprillil 1960. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 14.03.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Kohanimeandmebaas (vaadatud 14.03.2016)
Karl Tähnas

Karl Tähnas (26. detsember 1923 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. oktoober 1993 Tartu) oli eesti loomaarst ja loomaarstiteadlane. Ta lõpetas 1942. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas. Ta mobiliseeriti 1944. aastal Saksa sõjaväe veterinaariateenistusse, oli aastatel 1945–1946 sõjavangina Siberi söekaevanduses. Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1965. aastal väitekirja "Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega" ning sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1975. aastal (kinnitati 1976) Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirja "Noorloomadel esinevate paraallergiliste tuberkuliinireaktsioonide ja neid põhjustavate atüüpiliste mükobakterite uurimine" ning sai veterinaariadoktori kraadi. Ta oli aastatel 1950–1965 Mooste ja Udeva sovhoosis peaveterinaararst. Ta oli aastatel 1965–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis erinevate tasemete teadur ning peaveterinaararst. Tähnasel on uurimusi veiste tuberkuloosi ja mükobakterioosi ning nende ja mitme muu loomahaiguse tõrje alalt. Tal on oluline osa selles, et veiste tuberkuloos on Eestis kaotatud. 1964 Hemaglutinatsioonireaktsioon veiste tuberkuloosi diagnostikas 1964 Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega 1968 Sigade naha punatäpilisuse etioloogia selgitamine ja ravi ning tõrjeabinõude väljatöötamine 1971 Allergia ja reaktiivsuse uurimine atüüpiliste mükobakteritega nakatatud veistel 1972 Mõningate keemiliste ainete toimest atüüpilistele mükobakteritele 1977 Nõukogude Eesti preemia 1993 "Karl Tähnas – in memoriam". // Agraarteadus 4/ 1993. Lk 424–425 1994 Album Academicum Universitatis Tartuensis. III köide. Tartu 1994. Lk 427 2000 "Tähnas, Karl". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 560 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 887-888 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Paul Auster

Paul Benjamin Auster (3. veebruar 1947 Newark – 30. aprill 2024 New York) oli ameerika kirjanik. Ta sündis aastal 1947 New Jersey osariigis Essexi maakonnas Newarkis Poola päritolu juudi keskklassi perekonnas. Ta õppis kirjandusteadust Columbia ülikoolis. Auster sai tuntuks 1987. aastal ilmunud krimilugudega "New Yorgi triloogia" ("Klaaslinn", "Vaimud" ja "Lukustatud tuba"). 2006 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli kirjanik Lydia Davis, abielust sündis poeg. Tema teine abikaasa oli kirjanik Siri Hustvedt (kelle isa oli ajalooprofessor Lloyd Hustvedt (1922–2004)), abielust sündis aastal 1987 tütar Sophie, kes on laulja ja näitleja. "Auggie Wreni jõulujutt". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 1999. Tõlkinud Tiina Ainola. "Juhuse muusika". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 1999. Tõlkinud Vladimir Indrikson. "New Yorgi triloogia". Tallinn, Atlantise Kirjastus, 2000. Tõlkinud Tiina Indrikson. "Oraakli öö". Tallinn, Tänapäev, 2007. Tõlkinud Tiina Randus.