laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
George Weah

George Tawlon Manneh Oppong Ousman Weah (sündinud 1. oktoobril 1966 Monrovias) on Libeeria president 22. jaanuarist 2018 ja endine jalgpallur. Weah mängis Inglismaa, Itaalia ja Prantsusmaa klubides. Ta valiti 1995. aastal Aafrika, Euroopa ja maailma parimaks jalgpalluriks. Weah on ainus maailma parimaks valitud jalgpallur, kes ei kvalifitseerunud maailmameistrivõistlustele. 2005. aastal kaotas ta Libeeria presidendivalimistel Ellen Johnson-Sirleafile. 2017. aasta valimistel valiti ta Libeeria presidendiks ja astus ametisse 22. jaanuaril 2018. George Weah on sündinud ja kasvanud Clara linnas, mis asub Libeeria kaguosas ja on üks selle riigi vaesemaid piirkondi. Ta kuulub kruude hulka. Enne jalgpalluriks saamist töötas ta Libeeria telekommunikatsioonikeskuses tehnikuna. Ta on abielus jamaicalase Clar Weahiga, neil on kolm last: George Jr., Tita ja Timothy. Karjääri alguses, 1988, mängis ta Prantsuse klubis AS Monaco. 1991 aitas ta oma meeskonna Prantsuse karika võiduni. Järgmisel aastal mängis Weah Paris Saint-Germain FC-s, millega ta võitis Ligue 1. 1995–1999 mängis ta Serie A klubis AC Milan. 1996 ja 1999 tuli Serie A võit. AC Milanis mängis ta 114 mängu ja lõi 60 väravat. Järgnevatel aastatel mängis ta Inglismaa klubides, Chelsea FC, Manchester City ja Prantsuse klubis Marseille Olympique erilist edu saavutamata. Kuigi klubikarjäär oli edukas, ei pääsenud ta Libeeria jalgpallikoondisega MM-ile. Koondises mängis ta 60 mängu ja lõi 22 väravat. Aastatel 1989, 1994 ja 1995 valiti ta Aafrika parimaks jalgpalluriks. Veidi hiljem valiti ta juba Aafrika sajandi jalgpalluriks. Aastal 1995 sai ta esimese aafriklasena Euroopa aasta jalgpalluriks. 1996. aastal sai Weah portugallase Jorge Costa löömise eest kuuemängulise keelu. Sellest hoolimata anti talle samal aastal FIFA ausa mängu auhind. Jalgpallurikarjääri jooksul eitas Weah, et läheb poliitikasse. Siiski astus ta sinna 2004. aastal. George Weahi partei "Demokraatlike kongressi muutuste eest" on üks uutest Libeeria poliitilisel areenil. Ta tahab viia presidendi ametiaja kuuelt aastalt neljale. 2005. aastal võttis ta osa Libeeria presidendivalimistest ning kaotas teises voorus Ellen Johnson-Sirleafile, kellest sai esimene naispresident Aafrikas. Liberia’s election threatens its fragile stability Financial Times, 8 April 2016 Weah maintains lead in Liberia election's early results ABC News, 10 October 2017 "Ex-soccer star 'King George' Weah wins Liberia's presidency". Reuters. 28. detsember 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. oktoober 2020. Vaadatud 28. detsember 2017. Liberia: George Weah sworn in as president George Weahi profiil ja statistika – www.liberiansoccer.com "Libeeria uus president lubas muuta "rassistlikku" põhiseadust" ERR, 31. jaanuar 2018
HSPA+

HSPA+, ka HSPA Evolved, 3,75G, on UMTS võrgu edasiarendustehnoloogia, HSPA arendus, mis võimaldab viimasest veelgi suuremaid andmesidekiirusi.
LTE

LTE (Long-Term Evolution), ka 3,9G (G < ingliskeelsest sõnast generation 'põlvkond'), on mobiilsidestandard, mis võimaldab mobiilset andmesidekiirust üle 100 Mbit/s. Raadiotehniliselt ei ole LTE praeguste W-CDMA-tehnoloogial põhinevate võrkude edasiarendus ega nendega ühilduv, vaid täiesti uus tehnoloogia, mis kasutab uut E-UTRA raadioliidest ning põhineb spektriefektiivsematel OFDMA (allalaadimisel), SC-FDMA (üleslaadimisel) ja MIMO tehnoloogiatel. Kuigi tihti nimetatakse LTE-d neljanda põlvkonna mobiilsidestandardiks, siis tegelikult see nõnda ei ole - neljanda põlvkonna standardiks võib saada LTE Advanced (Long-term-evolution Advanced). Eestis alustas LTE katsetusi EMT 2010. aasta veebruaris väikesevõimsuselise tugijaamaga Tallinnas Solarise keskuses (Estonia pst 9), kus see töötab 2600 MHz sagedusalas. Juunis 2010 alustas LTE katsetusi Tele2, samuti Tallinnas. Esialgu paigaldati 3 väikese võimsusega katsetugijaama, mis asuvad aadressidel Vabaduse väljak 10a, Viru väljak 4 ja Regati pst 1. 2010. aasta juunis alustas LTE katsetusi ka Elisa Eesti, kes paigaldas samuti 3 väikese võimsusega katsetugijaama: 2 Tallinna (Viru keskusse ja Elisa peakontorisse Sõpruse puiestee 145) ning kolmanda Pärnusse (Pärna tn 12). Norras ja Rootsis on esimesed LTE võrgud juba avatud. Stockholmis saavutati LTE-d kasutades reaalne andmesideühenduse allalaadimiskiirus 42,8 Mbit/s ja üleslaadimiskiirus 5,3 Mbit/s. Lõppkasutaja seadmena kasutati uut tüüpi USB-modemit Samsung GT-B3710. Eestis on müügil mitmeid LTE tehnoloogiat toetavaid seadmeid. 4G emt.ee Tele2[alaline kõdulink] "Tele2". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2010. Vaadatud 2. juunil 2010. MKM[alaline kõdulink] MKM[alaline kõdulink]
Anarhofuturism

Anarhofuturism on kirjandus- ja kunstivool, mis organiseerus 1910 ("Võidusõiduauto on kaunim Samothrake Nikest"). Anarhofuturismile, millele avaldas mõju revolutsioonivõitlus, on iseloomulik anarhistlik mässuvaim, püüe epateerida kodanlast. Anarhofuturistide loomingut iseloomustab anarhistlik ideelis-esteetiline karakteristika. Anarhofuturismile on omane vanade kultuuritraditsioonide hülgamine; eesmärgiks seati uue, industriaalsele tsivilisatsioonile vastava kirjanduse loomine. Kõrvuti uue elutunde kajastamisega taotlevad anarhofuturistid poeesia väljendusvahendite rikastamist, kasutavad rohkesti varem ebapoeetiliseks peetud väljendeid ja kujundeid. Poeesias hülgasid anarhofuturistid loogilise mõttearenduse ja eiravad tihti keelereegleid. Seda iseloomustab traditsioonilise süntaksi eiramine ja julge, kõlaefektidele rajatud sõnajärjestus. Poeetilise elamuse saavutamiseks püüavad nad toetuda üksiku sõna vahetule mõjule. Värssidesse põimitakse märke, valemeid ja sümboleid. Proosale on iseloomulik katkendlik ja närviline telegrammstiil. Ühisjooni anarhofuturismiga on ka küberpungil. A. Bidbei David Burljuk Freeman Dyson Elena Guro Velemir Hlebnikov Eric Hughes Vasili Kamenski Aleksei Kruchenyh B. Lifšic Timothy C. May Jude Milhon Lawrence Person Tolstoi Rostovtsev Bruce Scheiner Cory Doctorow, Down and Out in the Magic Kingdom Warren Ellis ja Darick Robertson, Transmetropolitan Nancy Kress, Beggars in Spain Ken MacLeod, The Star Fraction ja The Stone Canal Tad Williams, Otherland seeriad M.T. Anderson, Feed Richard K. Morgan, Altered Carbon ja Broken Angels Hardwired (1986), Walter Jon Williams Voice of the Whirlwind (1987), Walter Jon Williams Arachne (1990), Lisa Mason Cyberweb (1995), Lisa Mason Crashcourse (1993), Wilhelmina Baird Clipjoint (1994), Wilhelmina Baird Psykosis (1995), Wilhelmina Baird Wildlife (1994), James Patrick Kelly Battle Angel Alita, Yukito Kishiro BLAME!, Tsutomu Nihei Ghost in the Shell, Masamune Shirow Storming the Reality Studio (1991), Larry McCaffery Classix Nouveaux Future Sound of London Gridlock Orchestral Manoeuvres in the Dark Simple Minds Soft Cell Spandau Ballet Strange Advance UV Velvet Acid Christ VNV Nation RA Forum > Futurists LAND - Current show THE RISING OF THE BARBARIANS A-Infos (en) An Illusion with no future review - the falacy of ... ANARCHIST INTEGRALISM: Aesthetics, Politics and the Après-Garde Barbelith Underground > Head Shop > On the Varieties of Anarchy
Libekala

Libekala (rootsi keeles lutfisk, norra keeles lutefisk, soome keeles lipeäkala) on klassikaline roog suuremal osal Skandinaaviast. Traditsiooniliselt süüakse teda jõulude ajal. Rootsis ja Soomes on 99% söödavast libekalast kuivatatud molva ja Norras peamiselt kuivatatud tursk. Libekala tehnoloogia leiutamine ulatub viikingite aega. Legend. Ükskord olnud kuivatatud kalalastiga viikingite laev pikal teekonnal, kui sellesse laeva lõi sisse välk. Laev põles maani maha. Kuid laevalast jäi alles: kuivatatud kala oli pikka aega söestunud puude ja tuha vahel. Seda kastsid vihmad, mis põhjustasid kalade ümber leeliselise keskkonna. Mingi aja möödudes otsustati seda kala maitsta, pestes eelnevalt maha kala ümber oleva leelise. Kala oli täiesti söömiskõlbulik ja nii see tava tekkiski. Esimese usaldusväärse märkme libekala kohta on kirja pannud Rootsi õpetlane ja diplomaat, peapiiskop Olaf Magnus 1555. aastal. Tänapäevalgi valmistatakse libekala toiduks vanade meetoditega. Kuivatatud kala (kilttursk, molva) leotatakse 3–7 päeva leeliselises lahuses, mille jooksul liha pehmeneb. Pehmenenud libekala pestakse jooksva külma vee all hoolikalt ja seejärel pakitakse. Pakitud libekala säilimisaeg on 2-3 kuud. Roa valmistamisel küpsetatakse libekala ahjus 200 °C juures või keedetakse. Ka portugallaste ajalooline toit bacalhau meenutab suurelt jaolt skandinaavia libekala. Keskajal oli libekala vaatamata oma lihtsusele au sees ja hinnatud ka kuningate laual. Seda hinnati kõrgelt, kuna kuivatatud kala säilis kaua ja see oli kirikliku paastu ajal oluline valguallikas. Libekala serveeriti soolase võiga ülevalatult. Traditsiooniliselt serveeritakse libekala kõrvale tugevalt jahutatud õlut ning Norras ka akvaviiti. Ameeriklane Jeffrey Steingarten, raamatu "Inimene, kes sõi kõike" autor, kirjeldab libekala nii: "Libekala – see ei ole toit, vaid massihävitusrelv. See on näide toidust, mille maitse ei sarnane mitte millegagi, aga sealjuures põhjustab nii tugevaid emotsioone, mis sõna tõsises mõttes saadavad inimese nokauti." [1]
Diislikütus

Diislikütus (inglise diesel fuel, saksa Dieselkraftstoff) on peamiselt mootorikütusena kasutatav süsivesinike segu, mis keeb temperatuurivahemikus 200–350 °C. Saadakse enamasti nafta töötlemisel. Sõna diisel tuleneb saksa leiutaja Rudolf Dieseli nimest, kes leiutas aastal 1892 diiselmootori. Eesti Vabariigis mootorikütusena kasutatav diislikütus peab vastama standardile EVS-EN 590. Vastavalt keskkonnaministri 19. mai 2005 määrusele nr 38 "Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded" on lubatud müüa diislikütust maksimaalse väävlisisaldusega 10 mg/kg. Biodiislikütus Gaasiõli "Nõuded vedelkütusele". Riigi Teataja. 17. märts 2010. Keskkonnaministri 19. mai 2005. a määrus nr 38 "Vedelkütustele esitatavad keskkonnanõuded" Riiklik kütuseseire andmebaas Riiklik kütuselabor Kumb on parem, diiselkütus või diislikütus? Eesti Ekspress, 24. märts 2010
Hüpernatreemia

Hüpernatreemia on organismi patoloogiline seisund, mille korral on Na+-ioonide kontsentratsioon kehavedelikes on võrreldes veesisaldusega liiga suur. Hüpernatreemia on tingitud neerude kontsentratsioonivõime häirumisest. Selle haigusega kaasnevad peapööritus, kooma, hallutsinatsioonid ja nõrkushood. Hüpernatreemia võib olla tingitud mitmest tegurist, peamiselt vee ebapiisavast tarbimisest, liigsest veekaost ja Na+ kuhjumisest organismis. Ebapiisava vee tarbimise põhjused võib liigitada järgmiselt: teadvushäiretega kaasnev ebaadekvaatne veetarbimine komatoosne seisund, mille korral janu ei tunta neelamishäired janu reguleerivate osmoretseptorite kaotus Veekadu võib olla ekstrarenaalne ja renaalne. Ekstrarenaalset veekadu esile kutsuvad tegurid on järgmised: palavik – kõrge kehatemperatuuriga kaasneb higistamine, mis viib organismist vee välja. Kui haige sel ajal piisavalt vedelikku ei tarbi, on suur oht hüpernatreemia kujunemiseks; põletikud; vesine diarröa – kõhulahtisuse korral eraldub samuti suur hulk vedelikku ning vee mittetarbimise korral võib Na+ kontsentratsioon muutuda liiga kõrgeks. Renaalsed veekaod liigitatakse kaheks: diabetes insipidus, mille korral eritub suur hulk uriini ADH (antidiureetilise hormooni) puuduse või toime defekti tagajärjel ja osmootne diurees. Neurogeense diabetes insipidus'e korral on hüpernatreemia põhjustatud neurosekretoorsete neuronite defektist või nende vähesest hulgast. Need võivad olla esile kutsutud peatraumade, infektsioonide ja ajukasvajate poolt. Neil patsientidel teatav ADH sekretsioonivõime säilib, kuid uriini kontsentreerimiseks pole nad siiski võimelised. Ööpäeva jooksul võib eralduva uriini hulk kõikuda suhteliselt suurtes piirides. Tavaliselt jääb see vahemikku 4–6 liitrit, kuid pole harvad ka juhud, kui uriini hulk ulatub kuni 36 liitrini päevas. Nefrogeenne diabetes insipidus on kas kaasasündinud või omandatud. Kaasasündinud vormi korral esinevad defektid ADH V2-retseptorit kodeerivas geenis või autosomaalse akvaporiin-2 geeni mõlemas alleelis. ADH tähtsus seisneb selles, et ta takistab vedeliku liigset eraldumist urogenitaaltrakti kaudu, akvaporiin-2 aga moodustab kanaleid neeru medullaarses kogumistorus ning kui nende arv pole piisav, on takistatud ka vedeliku tagasiimendumine. Omandatud nefrogeense diabetes insipidus'e tekke teguriteks on kroonilise neeruhaiguse olemasolu ning samuti ka liitiumi tarvitamine (liitium takistab ADH toimet). See on kolmas võimalus hüpernatreemia kujunemiseks, mille kutsuvad esile: liigne soola hulk menüüs merevees uppumine
HSPA

HSPA (inglise keeles High-Speed Packet Access) on suure kiirusega pakettside juurdepääsutehnoloogiate HSDPA ja HSUPA koondnimetus. Seadmetele märgitud HSPA toetus eeldab HSDPA-d, kuid ei eelda HSUPA toetust. Siiski on viimane tavaliselt toetatud. HSPA edasiarendus on HSPA+ tehnoloogia. HSPA, whatis.com GSMworld.com, Ametlik HSPA veebileht
Tsetaaniarv

Tsetaaniarv iseloomustab diislikütuse süttivust diiselmootori silindris kõrge temperatuuri ja rõhu toimel. Tsetaaniarv määratakse vahetu katsetusega, kasutades spetsiaalset katsemootorit. Tsetaaniarvuks nimetatakse tsetaani protsentuaalset sisaldust etalonkütuses, mille isesüttimistemperatuur on võrdne katsetatava kütuse omaga. Diislikütus Biodiislikütus Oktaaniarv Eesti Keskkonnauuringute Keskuse kütuselabor Bruce Hamilton'i artikkel (inglise keeles) "What is cetane and why is it important?" BP kodulehelt
Internetitelefon

Internetitelefon või IP-telefon (inglise keeles VoIP, Voice over Internet Protocol) on kõneside liik, mille puhul kasutatakse heli transpordiks IP-andmesidepakette, mida saadetakse Interneti või kohtvõrgu kaudu. Tuntuim internetitelefoni pakkuja on Skype. Internetitelefoni kasutades saab helistada ühest arvutist teise, aga samas on kõnedeks võimalik kasutada ka tavatelefone imiteerivaid telefoniaparaate. Eksisteerivad ka teenused, kus tavatelefonilt algatatud kõne suunatakse keskjaamas edasi Interneti kaudu ja see jõuab vastuvõtjani IP-kõnena või suunatakse vastuvõtja geograafilise asukoha lähistel tagasi tavatelefonisüsteemi, nii saab kaugekõned asendada internetiühenduse ja kohalike kõnedega, mis on sageli soodsamad. Tavatelefoni puhul luuakse osapoolte vahel kõne ajaks püsiv ühenduskanal, mille kaudu edastatakse heli analoogsignaal. Internetitelefonis aga heli digiteeritakse, pakitakse, jaotatakse pakettideks ja saadetakse Interneti kaudu tükkhaaval, samamoodi nagu edastatakse võrgu kaudu vahetatavad veebilehed ja failid. Vastuvõtja juures vastu võetud paketid pakitakse lahti, järjestatakse ja mängitakse ette. Tänu tänapäeva personaalarvutite suurele arvutusvõimsusele ja kiiretele võrguühendustele toimub selline edastusviis peaaegu ilma kasutajale märgatava ajalise viiteta. Odavam hind võrreldes tavatelefoniga – vajalik on piisavalt kiire internetiühenduse olemasolu, kõne andmed edastatakse üle võrgu ja eraldi iga kõne pealt ei tule kulutusi teha. Eriti märkimisväärne sääst tekib kaugekõnede puhul, sest suurem füüsiline distants ei mõjuta internetitelefoni kõne hinda. Lisateenused – võimalus pidada rohkearvuliste osapooltega konverentskõnesid, vahetada kõne ajal koos heliga ka videopilti, tekstsõnumeid või faile. Puudub seos füüsilise asukohaga, kõnesid saab teha ja vastu võtta suvalisest asukohast, kus on internetiühendus. Hädaabikõnesid ei saa teha, sest IP-võrgu olemus ei võimalda helistaja füüsilist asukohta tuvastada, see on aga vajalik kõne suunamiseks selle piirkonna päästeameti kõnekeskusse. Elektrikatkestuse korral ei ole üldjuhul võimalik kõnesid teha, sest erinevalt tava- ja mobiiltelefonist vajavad internetiühendust tagavad võrguseadmed (modem, ruuter, traadita side võrgu tugijaam, lauaarvuti) oma toimimiseks võrguvoolu toidet. Kõnekvaliteet sõltub internetiühenduse kiirusest ja koormusest – aeglase või koormatud ühenduse puhul võib kõne hakkida või katkeda. Ajaline viide, mille põhjustab andmete kandmine üle võrgu, ilma et eksisteeriks selleks otstarbeks reserveeritud püsivat füüsilist kanalit. Võrgu ülesehitusest tulenevad takistused – kui mõlemad kõne osapooled asuvad erinevates tulemüüriga kaitstud kohtvõrkudes, siis on kõne algatamiseks ja edastamiseks vajalik avalikus võrgus asuv kolmas osapool või keskne server. Kiirsuhtlus Martin Liebicht: "Internetitelefoni VoIP trumbid on paindlikkus ja nutikad lahendused" Postimees, 8. veebruar 2010 Lauri Tibbo: "Internetiside pakub efektiivsust ja väiksemaid kulusid" Äripäev, 19. oktoober 2004
Cavally

Cavally on jõgi Aafrika lääneosas. Saab alguse Guineast Nimba mäeahelikult. Ülemjooksul voolab kagusse, pöördub edelasse ja jälle kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub 21 km kaugusel Harperi linnast Atlandi ookeani Guinea lahte. Moodustab osa Elevandiluuranniku ja Libeeria riigipiirist. Pikkus 515 km.
W-CDMA

W-CDMA (Wideband- Code Division Multiple Access 'Laiaribaline KoodiEristamisega MitmikJuurdepääs' ) on raadiosidetehnoloogia, mida kasutab oma raadioliideseks UMTS mobiilsidevõrk. Erinevalt GSM tugijaamadest, kus sageduskanali laius on 0,2 MHz ja erinevatele terminalidele mõeldud signaale eristatakse sageduskanali ning ajapiludega, on W-CDMA tehnoloogia puhul andmesidekanalid 5 MHz laiused ning kõik sama tugijaama (aga tihtipeale ka mitmete kõrvutiste tugijaamade) terminalid saadavad andmeid ühel ja samal sagedusel ning pideva "joana" ning võtavad neid samamoodi ka vastu (ajapilusid ei kasutata). Signaalide eristamine toimub n-ö "koodide" abil.
Künoloogia

Künoloogia on koerateadus, teadus koertest, nende tõugudest ja kasvatamisest. Künoloogiaga tegelev inimene või eriteadlane on künoloog. Rodion Fjodorovitš Gerngross Olaf Roig Hans Räber Eberhard Trumler Erik Zimen Rahvusvaheline Künoloogiline Föderatsioon
ADSL2+

ADSL2+ on ADSL-tehnoloogia edasiarendus, mis võimaldab andmesideühendust üle tavaliste vaskpaarkaablite (näiteks telefonikaablite) allalaadimiskiirusega kuni 24 Mbit/s ja üleslaadimiskiirusega kuni 3,5 Mbit/s (Annex M). Eestis kasutatava Annex A puhul on siiski maksimaalne teoreetiline andmesidekiirus üleslaadimisel 1,4 Mbit/s. Võrreldes ADSL-iga ja ADSL2-ga on ADSL2+ puhul muude täiustuste kõrval suurendatud signaali ülekandmiseks mõeldud sagedusvahemikku 1100 kHz-lt 2200 kHz-ni. Nagu ADSL-i puhulgi, väheneb ka ADSL2+ kasutades teoreetiline saavutatav kiirus liini pikkuse kasvades. Siiski on ka 2 km pikkuse liini puhul võimalik andmesidekiirus ca 15 Mbit/s. VDSL2 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2010. Vaadatud 13. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
EVDO

EVDO, ka EV-DO (ingl k Evolution Data-Optimized 'edasiarendus – andmesideks optimeeritud') on telekommunikatsioonistandard andmete edastamiseks traadita side võrgu kaudu, enamasti laiaribalise internetiteenuse pakkumiseks. EVDO on üks 3GPP2 poolt hallatava standardipere CDMA2000 tehnoloogiatest, mida kasutavad mitmed mobiilset internetti pakkuvad teenusepakkujad üle maailma. EV-DO-s kasutatakse nii koodipõhist (CDMA) kui ka ajapõhist (TDMA) ühispöördust, et saavutada nii maksimaalne üksiku kasutaja kui ka kogu süsteemi läbilase. EV-DO-d töötati välja kui CDMA2000 edasiarendust, mille eesmärgiks on senisest suuremate andmesidekiiruste saavutamine – EV-DO võimaldab mobiilse interneti maksimaalset teoreetilist andmesidekiirust allalaadimisel 2,4 Mbit/s, parandatud rev. A puhul kuni 3,1 Mbit/s. Viimasel juhul on ka üleslaadimiskiirus tavalisest CDMA2000 võrgu kiirusest (153 kbit/s) märksa kiirem, ulatudes kuni 1,8 Mbit/s. Lisaks andmesidele on operaatoril võimalik pakkuda ka kõneteenuseid, kuigi standard on optimeeritud kvaliteetse andmeside edastamiseks. EV-DO kanali ribalaiuseks on sarnaselt talle eelnenud standarditega 1,25 MHz, kuid kanali struktuuri on märkimisväärselt muudetud: kogu võrk on muudetud pakettsidepõhiseks. Eestis töötas EV-DO rev. A tehnoloogial AS Televõrgu Kõu, mis suleti 1. jaanuaril 2016.
Šeksna

Šeksna on alev Venemaal Vologda oblastis, Šeksna rajooni keskus. Asub Šeksna jõe ääres. Alev asub raudteede, autoteede ja veeteede ristumiskohas. Kaugus Vologdast on 83 kilomeetrit. Praeguse nime sai asula 1954. aastal, kui Nikolskoje küla nimetati Šeksna töölisaleviks. Šeksnas on toiduainete- ja puidutööstuse ettevõtted ning 1965. aastal tööle hakanud Šeksna HEJ.
VDSL2

VDSL2 (Very high speed Digital Subscriber Line 2 'väga kiire digitaalne kliendiliin 2') on uusim ja täiuslikem tehnoloogia andmesideks üle tavaliste vaskkaablite, võimaldades andmesidekiirusi kuni 100 Mbit/s nii üles- kui ka allalaadimisel. Siiski sõltub maksimaalne võimalik kiirus liini pikkusest ja kvaliteedist, nii nagu ADSL-gi puhul. Võrreldes ADSL2+-ga, on viimasest suurem kiirus saavutatav vaid liini pikkusel kuni u 1,5 km. Alates sellest pikkusest on maksimaalne kiirus võrdne ADSL2+ kiirusega sama pika liini puhul. Seega on VDSL2 kasutamisel mõtet eelkõige seal, kus liinide pikkus tarbijate ja teenusepakkuja seadmete vahel ei ole suur, näiteks kortermajade trepikodades. Kuid erinevalt VDSL-ist, mis ei tööta pikematel vahemaadel üleüldse, toimib VDSL2 nende puhul vähemalt sama hästi kui ADSL2+, ühendades seega VDSL-i ja ADSL2+ parimad omadused. VDSL2 tehnoloogiat hakkas Eestis kasutama Elion, asendades aegamööda ja vastavalt vajadusele ADSL2+ tehnoloogiat. Mart Vabar: "VDSL toob vaskkaabliga koju interneti ja TV" Äripäev, 15. oktoober 2002 Alari Alviste: "DSL–i perekond" Arvutimaailm, 22. aprill 2004 Alari Alviste: "DSL–i perekond" Arvutimaailm, 6/2003
Elektronegatiivsus

Elektronegatiivsus on dimensioonita suurus, mis iseloomustab aatomi suhtelist võimet siduda endaga molekulis või keemilises ühendis elektrone. Suure elektronegatiivsusega elementide aatomid seovad tekkinud molekulides elektrone tugevalt. Kokkuleppeliselt võetakse ühikuks liitiumi aatomi elektronegatiivsus XLi = 1. Teiste elementide elektronegatiivsused leitakse võrdluse teel. Tabelis on esitatud mõne elemendi elektronegatiivsus. Tinglikult saab elektronegatiivsuse põhjal eristada metalle ja mittemetalle. Elemendid elektronegatiivsusega alla 1,7 on metallilised, elektronegatiivsusega üle 1,7 mittemetallilised. Elektronegatiivsuste vahe alusel saab ka kindlaks teha valdava sideme liitaine molekulides ning ühendeis. Elemendid, mille elektronegatiivsuste vahe on alla 1,7, moodustavad kovalentse sideme, teised ioonilise sideme. Ühendites täiendavad suurema elektronegatiivsusega elemendid oma välist elektronkihti kuni oktetini (8 elektronini) nende valentselektronide arvel, mida loovutavad väiksema elektronegatiivsusega elementide aatomid. Erandiks on vesinik, mis täiendab elektronide arvu kuni kaheni. Keemiline side
Madeleine Berthod

Madeleine Chamot-Berthod (sündinud 1. veebruaril 1931 Château-d'Œxis Vaud' kantonis) on endine Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja (1956). 1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos oli Berthod nii kiirlaskumises kui ka slaalomis kuues. 1956. aasta OM-il Cortina d'Ampezzos sai ta suurslaalomis neljanda koha, kuid kiirlaskumises tuli ta koguni 4,7-sekundilise eduga olümpiavõitjaks. See on kõigi aegade suurim võit olümpiamängude ajaloos. Berthod võistles ka 1960. aasta OM-il Squaw Valleys. 1954. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai Berthod nii suurslaalomis kui ka Alpi kahevõistluses hõbemedali. 1956. aastal Cortina d'Ampezzos võitis ta MM-i arvestuses Alpi kahevõistluses hõbemedali, mis toona ei kuulunud veel olümpiamängude programmi. 1956 Cortina d'Ampezzos olümpiavõitja kiirlaskumises 1954 Åres hõbemedal suurslaalomis hõbemedal Alpi kahevõistluses 1956 Cortina d'Ampezzos maailmameister kiirlaskumises maailmameister Alpi kahevõistluses Madeleine Berthod FIS-i kodulehel (inglise) Madeleine Berthod Alpine Ski Database kodulehel Madeleine Berthod veebisaidil Olympedia (inglise)
Takõrr

Takõrr (türgi-tatari keeles Тақыр – sile, tasane, paljas) on savika pinnasega paljas tasane ala, mis tekib kõrbetes ja poolkõrbetes sooldunud muldade ärakuivamisel. Takõrr kujuneb tavaliselt tasaste nõgude põhjas, kus tekivad vihmade korral ajutised madalad järved. Õhukese veekihi aurumisel paljastub mudane põhi, mille pinnakihi ruumala väheneb ja tekib erineva kuju ja suurusega hulknurkadeks pragunev koorik. Nende hulknurksete plaatide pindala sõltub põhjasetete koostisest, sooldumusest, kuivamise režiimist jne. Takõrrid on iseloomulikud Aasia parasvöötme kõrbetele, nende pindala võib olla kuni mitukümmend ruutkilomeetrit. USA kõrbetes nimetatakse sarnaseid struktuure playaks või salt flatiks, araabia riikides sabhaks. hammaada