laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rästa tänav

Rästa tänav on umbtänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Nõmme teelt (teisele poole suundub samas sihis Siidisaba tänav) ja kulgeb loodesse. Tänavaga ristuvad Rästa põik, Tedre põik, Kännu tänav ja Lehe tänav. Räaste tänav on idakagu-lääneloode suunaline ja ligikaudu 450 meetri pikkune. 27. septembril 1930 pandi tänavale nimi Räästa tänav, praeguse nime sai tänav 10. oktoobril 1939. Aleksander Kivi. Tallinn tänavad. Tallinn, 1972, lk. 110
Trilateraalne komisjon

Trilateraalne komisjon (Trilateral Commission, kolmepoolne komisjon) on 1973. aastal David Rockefelleri initsiatiivil loodud eraorganisatsioon, mille koosseisu kuulub üle 300 eraisiku Euroopast, Põhja-Ameerikast ning Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast. Komisjoni eesmärgiks on tihedam koostöö kolme regiooni – Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani – vahel. Kolm esimeest: Thomas Foley, Põhja-Ameerika Peter Sutherland, Euroopa Yotaro Kobayashi, Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 36-liikmelise täidesaatva komitee liige on olnud Toomas Hendrik Ilves. Praegu kuulub sinna Harri Tiido. Teisi liikmeid (endisi ja praegusi): Georges Berthoin Tim Collins Zbigniew Brzezinski George H.W. Bush Jimmy Carter Gerhard Casper Dick Cheney Bill Clinton Henry Kissinger Otto Graf Lambsdorff Ritt Bjerregaard Carl Palme Jorge Braga de Macedo Kiichi Miyazawa Akio Morita David Rockefeller Paul Volcker Isamu Yamashita Dianne Feinstein Bill Emmott Mitmed vandenõuteooriad on kahtlustanud Trilateraalset komisjoni salajastes võimuambitsioonides. Trilateraalse komisjoni ametlik koduleht Noam Chomsky: The Carter Administration: Myth and Reality (kommentaar Trilateraalse komisjoni 1975. aasta raportile "The Crisis of Democracy") The Trilateral Commission: Effect on the Middle East The Political Graveyard's – Trilateraalse komisjoni liikmete (mittetäielik) nimekiri Is the Trilateral Commission the secret organization that runs the world?
Rästa tänav (Tartu)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Rästa tänav on tänav Tartus Tammelinnas. Tänav ühendab Kesk kaare tänavat Suur kaare tänavaga ja on 310 meetri pikkune. Tänava risttänavaks on Västriku tänav.
Ludvig Puusepa tänav

Ludvig Puusepa tänav on tänav Tartus Tammelinna, Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas. Tänav on nimetatud arst Ludvig Puusepa järgi Tartu täitevkomitee otsusega 11. juunist 1961, varem oli tänav osa Kesk kaarest. Selle tänava ääres asub ka Ludvig Puusepa monument. Tänava pikkus on 1030 meetrit. Puusepa tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned ja Mathieseni park. Maarjamõisa polikliinik L. Puusepa 1a TÜ Kliinikumi endine sisekliiniku hoone L. Puusepa 6 Ludvig Puusepa monument Tartu Ülikooli Kliinikumi Maarjamõisa kompleksi erakorralise meditsiiniosakonna korpus
Puusepa tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Puusepa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Tänav algab Männiku teelt ja lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Lelle raudtee ääres. Tänava pikkus on umbes 230 meetrit. Tänavaga ei ristu teisi tänavaid. Puusepa tänav sai nime 8. novembril 1927. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 96
Äksi kihelkond

Äksi kihelkond (lühend Äks; saksa keeles Kirchspiel Ecks) oli ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus. Kihelkonna pindala oli 406,7 km². Kihelkond asutati arvatavasti 15. sajandil, allikates on seda esimest korda mainitud 1443. aastal. 20. sajandi alguseks oli kihelkonnas 43 küla rohkem kui 600 taluga. Kihelkonnakirikuks oli Püha Andrease kirik. Kihelkonnas paiknes 11 peamõisat: 1 kirikumõis, 8 rüütlimõisat, 1 linnamõis ning 1 riigimõis. Lisaks veel 7 karjamõisat. Äksi (Pastorat Ecks) kirikumõis Elistvere (Ellistfer) rüütlimõis Koogi mõis (Charlottenhof) Saadjärve mõisa karjamõis Kärevere (Kerrafer) rüütlimõis Kärkna, varem Vanamõisa (Falkenau, varem Wannamoise) riigimõis Kukulinna (Kuckulin, varem Uexküllsruh) rüütlimõis Mäe (Maehof, ka Mähof, Marienburg, Marienberg ja Marienhof, varem Mäomois) rüütlimõis Saadjärve (Sadjerw, varem Brackelshof) rüütlimõis Sootaga (Sotaga) linnamõis Tabivere ehk Voldi (Tabbifer) rüütlimõis Vedu, varem Marivere (Fehtenhof, varem Marifer) rüütlimõis Visusti (Wissust, varem Fissel) rüütlimõis Elistvere vald (1866–1917) Kärkna vald (1866–1892) Saadjärve vald (1866–1917) Sootaga vald (1866–1917) Vedu vald (1866–1892) Voldi vald (= Tabivere vald) (1866–1892) Kärevere Kangelaskalmistu Lähte kalmistu Saadjärve mõisa kalmistu Vedu mõisa kalmistu Äksi kalmistu Eesti Rahva Muuseum alustas Äksi kihelkonna pärimuse kogumist 1912. aastal. Muuseumi kogudes on Äksi kihelkonnast kokku ligi 500 eset. Nende hulgas on palju tööriistu, eriti just käsitööliste spetsiifilisi esemeid. Võrreldes teiste kihelkondadega on aga suhteliselt vähe rahvariided. Lisaks esemekogule on muuseumi arhiivis ligi 200 fotot. Joonistekogus on 51 joonist, suuremalt jaolt mitmesugused hoonete plaanid ja ehitusdetailide kujutised. Tänapäeval on Äksi kihelkonna alad jaotatud kaasaegse Jõgeva- ja Tartumaa vahel. Tartumaale jääva osa enamik koos kihelkonnakeskusega moodustab Tartu valla põhjaosa. Kihelkonna edela- ja läänepoolsed alad kuuluvad Tartu valda. Kaasaegse Jõgevamaa piirides on Äksi kihelkonna põhjapoolne ots Jõgeva vallas. Äksi kogudus Äksi kirik Äksi kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) Äksi kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 384. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 242–247.
Kodavere kihelkond

Kodavere kihelkond (lühend Kod; kohalikus murdes Kõdavere, saksa keeles Kirchspiel Koddafer) oli kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Kodavere kirikumõis (Pastorat Koddafer) Alatskivi mõis (Allatzkiwwi) rüütlimõis Halliku mõis (Hallick) rüütlimõis Kadrina mõis (Hohensee) rüütlimõis Kokora mõis (Kockora) rüütlimõis Pala mõis (Palla) rüütlimõis Ranna mõis (Tellerhof) rüütlimõis Aleksandri mõis (Alexandershof) Pala mõisa karjamõis Kati mõis (Katti) Halliku mõisa karjamõis Kesklahe mõis (Kesklacht) Alatskivi mõisa karjamõis Lahe mõis (Lacht) Alatskivi mõisa karjamõis Marreti mõis (Marret) Pala mõisa karjamõis Rupsi mõis (Rupsi) Alatskivi mõisa karjamõis Rüütli mõis (Rütle) Ranna mõisa karjamõis Vanamõisa mõis (Althof) Alatskivi mõisa karjamõis Välja mõis (Feldhof, Lowisenhof) Kokora mõisa karjamõis Alatskivi vald (1866–1917) Halliku vald (1866–1893) Jõe vald (1866–1893) Kadrina vald (1866–1893) Kokora vald (1866–1917) Pala vald (1866–1917) Ranna vald (1866–1917) Kodavere Eesti Kodanike Komitee Kodavere kihelkond Eesti mõisaportaalis Eesti ala mõisate register, ra.ee (vaadatud 13.10.2020) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 383. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 232–236. Miralda Ehrlich. Ajalooline traditsioon Kodavere kihelkonnast 1929. aastal Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.
Torma kihelkond

Torma kihelkond, ka Torma-Lohhuse khk (lühend Trm; kohalikus murdes Tõrma, saksa keeles Kirchspiel Torma) on ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. 18. sajandil oli kirde-Tartumaal Lohusuu kihelkond, mis hiljem liideti kihelkond Torma kihelkonnaga.[viide?] 1920. aastal moodustati Torma kihelkonna osast, mis hõlmab umbes endise Avinurme valla ala, Eesti väikseim kihelkond, Avinurme kihelkond. Avinurme (Awwinorm) riigimõis Kõnnu (Kondo) rüütlimõis Lilastvere (Lillastfer) Torma kõrvalmõis Rahuoru ehk Friedenthali (Friedenthal) Torma kõrvalmõis Tarakvere (Terrastfer) rüütlimõis Torma (Pastorat Torma) kirikumõis Torma (Torma, varem Pattoves) rüütlimõis Tõikvere (Toikfer) rüütlimõis Vaiatu (Somel) rüütlimõis Vanamõisa ehk Paadevesti (Alt-Padefest) Torma kõrvalmõis Võtikvere (Wottigfer) Tähkvere kõrvalmõis Avinurme vald (1866–1939) Kõnnu vald (1866–1892) Lohusuu vald (1866–1939) Rääbise vald (1866–1899) Tarakvere vald (1866–1893) Torma vald (1866–1892) Tõikvere vald (1866–1899) Vaiatu vald (1866–1892) Võtikvere vald (1866–1939) Torma kihelkonna ja Kodavere kihelkonna rahvarõivastes esines 18. ja 19. sajandil vadja- ja venepäraseid jooni. Vaiga Liiwimaa kubermangu walitsus teatab, et 27. augustil uue Liiwimaa politsei kohaline sisseseadmine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale, nr. 37, 14 september 1888, lk 2 Torma kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Rahvakultuur - Paikkondlikud eripärad - Eesti rahvariided - Lõuna-Eesti Jõgevamaa, Eesti Rahva Muuseumi veebileht Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 383. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 229–231. Johannes Hiiemets "Torma kihelkonna ajalugu" (Tartu Ülikooli magistritöö 1933), esmatrükk 2014, MTÜ Tormalaste Kodupaigaühendus Ants Vihman. Ajalooline traditsioon Torma-Lohusuu ja Avinurme kihelkondadest 1928. aasta suvel Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018. Torma kihelkonna ajalugu // Portaal Virumaa.ee
Puhja kihelkond

Puhja kihelkond (lühend Puh; saksa keeles Kirchspiel Kawelecht) oli kihelkond Tartumaa lääneosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Ajalooürikutes on kihelkonda mainitud 1397. aastal. 17. sajandi alguses oli Puhja küllaltki eraldatud. Viljandi- ja Tartu-poolsetes külgedes takistasid läbipääsu Sangla ja Ulila soo, põhja pool Laeva soo. Kaugemale pääses lõunasse Rõngu suunas minnes, põhiliselt sõideti mööda jõge. 17. sajandi teisel poolel asus tänu viljakale maale kihelkonda elama palju uusi inimesi. Siis asutati ka esimene kool. 19. sajandi keskpaiku siirdus Puhja kihelkonna talupoegadest 24,4% õigeusku. Aastatel 1922–1939 hakkasid kihelkonda kuukuma Kavilda, Konguta ja Ulila vald. Varem olid kihelkonnas olnud eraldi veel Väike-Konguta vald ja Väike-Ulila vald. Kihelkonnas paiknes kaheksa mõisat: üks kirikumõis, kolm rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga, kaks riigimõisat ning üks 20. sajandi alguseks mõisa staatuse minetanud mõis. Lisaks veel üks karjamõis. Kavilda ehk Vana-Kavilda (Kawelecht ehk Alt-Kawelecht) riigimõis Pala ehk Palumõisa (Pallamois) Väike-Konguta kõrvalmõis Puhja (Pastorat Kawelecht, varem Pohja) kirikumõis Suure-Konguta (Schloß Kongota, ka Groß-Kongota) rüütlimõis Suure-Ulila, ka Ulila (Ullila) rüütlimõis Teedla (Thetlia) rüütlimõis Uue-Kavilda (Neu-Kawelecht) riigimõis Väike-Konguta (Klein-Kongota) rüütlimõis Väike-Ulila (Uhlfeld) riigimõis Kavilda vald Suure-Konguta vald Suure-Ulila vald Väike-Konguta vald Väike-Ulila vald Kihelkond ala jääb tänapäeval tervikuna Tartu maakonna Elva valla alale. Enne 2017. aasta haldusreformi jagunes kihelkonna endine ala peamiselt Puhja ja Konguta valla vahel. Puhja kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. august 2012) Ajalugu Puhja vald (vaadatud 2. august 2012) 8. Tartu - Puhja - Rannu - Võrtsjärv. Tartu turismiinfo (vaadatud 2. august 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 386. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 265–267.
Rannu kihelkond

Rannu kihelkond (ka Võrtsjärve khk; lühend Ran; saksa keeles Kirchspiel Randen) oli kihelkond Tartumaa lääneosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Ta asus Võrtsjärve idakaldal. Rannu kihelkond on üks vanemaid Eestis, see asutati 13. sajandi esimesel poolel. 13. sajandil rajati ka Rannu vasallilinnus. Ürikutes on esimesed teated kihelkonna kohta aastast 1347, kui seal oli teadaolevalt iseseisev preester. Praegusel kohal paiknev Rannu kirik ehitati tõenäoliselt 15. sajandi esimesel poolel. Enamikku kihelkonna küladest on esmamainitud 16.–17. sajandil. Dokument 1689. aastast märgib, et Rannu kihelkonda asutati kool. Kihelkonnas paiknes viis mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos ühe kõrvalmõisaga ning üks riigimõis. Lisaks veel viis karjamõisat. Rannu kirikumõis (Pastorat Randen) Aruselja (Arrosilla), Tamme kõrvalmõis Rannu (Schloß Randen) rüütlimõis Tamme (Tammenhof) riigimõis Valguta (Walguta) rüütlimõis 1. jaanuari 2010 seisuga on Eesti Rahva Muuseumi kogudes Rannu kihelkonna päritoluga 374 eset, ligi 400 fotot ja 57 etnograafilist joonist. Rannu mõisa aednikumaja Rannu vasallilinnuse territoorium Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad tervikuna Tartu maakonna Elva valla koosseisu. Enne 2017. aasta haldusreformi asus enamik kihelkonna endisest alast Ranna vallas ja selle ülejäänud lõunapoolne osa moodustas Rõngu valla loodenurga. Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Randen , ehstnisch Ranno- oder Wortsjerwe kihhelkund, 1843 seite 79 Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland III, August Wilhelm Hupel, Riga 1782, lk 267. 7254 Rannu kirik, 15–17.saj. Kultuurimälestiste register (vaadatud 29. veebruar 2012) Rannu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012) Rannu kihelkonna ajaloost Rannu valla koduleht (vaadatud 29. veebruar 2012) Rannu Keskkool. Histrodamus (vaadatud 29. veebruar 2012) Rannu kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012) Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 386. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 267–268.
Kambja kihelkond

Kambja kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Camby) on ajalooline kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus. Kihelkonna tuumikala moodustab tänapäeval Kambja valla. Kirdepoolne osa kihelkonnast Haaslava ümbruses moodustab endise Haaslava valla ala, mille alad ulatuvad Kriimani mõisa lähikonnas kihelkonnast ida poole välja Võnnu kihelkonda. Kihelkonna loodenurk Reola mõisa ümbruses kuulub Kambja valda. Kihelkonna lõunapoolsed alad kuuluvad Kanepi valda (Vissi, Maaritsa, Krüüdneri ja Sulaoja, Veski ja Prangli). Kambja kihelkonnas paiknes 18 mõisat: üks kirikumõis, 12 rüütlimõisast peamõisat koos nelja kõrvalmõisaga ja poolmõis ning 15 karjamõisat. Haaslava (Haselau) rüütlimõis Hilja (Hiljamois) Haaslava kõrvalmõis Kaarli mõis ehk Puugi mõis (Karlsberg) poolmõis, eraldati Krüüdneri mõisast. Kambja (Pastorat Kamby) kirikumõis Kammeri (Duckershof) rüütlimõis Kodijärve (Gothensee) rüütlimõis, fideikomiss Krüüdneri (Krüdnershof) rüütlimõis Maaritsa (Neu-Rewold), Vana-Prangli mõisa kõrvalmõis Maidla (Maydellshof), Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis Raanitsa (Neuhof) rüütlimõis Reola (Rewold) rüütlimõis Suure-Kambja (Groß-Kamby) rüütlimõis Uhti (Ucht) Reola kõrvalmõis Vana-Kuuste (Alt-Kusthof, varem Kusthof) rüütlimõis Vana-Prangli ehk Prangli mõis (Alt-Wrangelshof) rüütlimõis Vastse-Kambja, ka Väike-Kambja (Neu-Kamby, ka Klein-Kamby) rüütlimõis Vastse-Prangli (Neu-Wrangelshof) rüütlimõis Veskimõisa (Mühlenhof) rüütlimõis Haaslava vald Kammeri vald Päidla vald Suure-Kambja vald Vana-Kuuste vald Vana-Prangli vald Vastse-Prangli vald Veski vald Kambja kihelkonnas on sündinud esimene eesti soost piiskop Cornelius Laaland, esimene eesti soost orelimeister Johann Thal ja eesti koorimuusika suurkuju Georg Beck. Köstri ja koolmeistrina on seal töötanud Ignatsi Jaak, kes käis Forseliuse kasvandikuna koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le. Tuntud inimestest on Kambjaga seotud olnud veel Karl Ipsberg, kes alustas kooliteed Kambja kihelkonnakoolis, ning Julius Kuperjanov, kes pidas 1914. aastal Kambjas koolmeistriametit. Kambja kalmistu Maaritsa kalmistu Tuigo kalmistu Kambja kogudus Kambja kirik Kambja Eesti Kodanike Komitee Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Kambja kihelkond Eesti mõisaportaalis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 385. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 258–262. Kristjan Luhamets. Kambja kihelkonna ajalugu. Tartu: Ilmamaa, 2011. Kambja kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Nõo kihelkond

Nõo kihelkond (lühend Nõo; saksa keeles Kirchspiel Nüggen) oli kihelkond Tartumaa lõunaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. Aru (Arrohof) rüütlimõis Keeri (Kehrimois) rüütlimõis Luke (Lugden) rüütlimõis Meeri, varem Mõisaküla (Meyershof, varem Moiseküll) rüütlimõis Nõo (Pastorat Nüggen) kirikumõis Pangodi (Spankau, varem Edes) riigimõis Tähtvere (Techlefer) rüütlimõis Unipiha (Unnipicht) rüütlimõis Vana-Nõo (Alt-Nüggen) riigimõis Vastse-Nõo (Neu-Nüggen) rüütlimõis, Aru vald (1866–1917) Ilmatsalu vald (1866–1892) Keeri vald (1866–1893) Luke vald (1866–1917) Meeri vald (1866–1917) Pangodi vald (1866–1917) Tähtvere vald (1866–1917) Vana-Nõo vald (1866–1894) Vastse-Nõo vald (1866–1899) Nõo kihelkonnakool Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 262–265. Nõo kihelkond Eesti mõisaportaalis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 385–386. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 262–265.
Kursi kihelkond

Kursi kihelkond (lühend Ksi; saksa keeles Kirchspiel Talkhof) oli ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas, kunagise haldusjaotuse järgi ka Liivimaa kubermangu Tartu kreisis. Kursi kihelkonnast jäävad põhja poole Laiuse, kirdesse Palamuse, kagusse Äksi, lõunasse Puhja, edelasse Kolga-Jaani ja läände Põltsamaa kihelkond. Kihelkonna pindala oli 316,2 km². Teated Kursi kihelkonna tekkest on üsna hämarad. Kursi kihelkonna varasem nimi oli Lemestevere ja arvatavasti kuulus see Vaiga muinasmaakonda. 1224. aastal maadejagamisel Lihula piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahel jäi hilisema Kursi kirikukihelkonna ala valdavalt ordule, kes asutas hiljem Kursi komtuurkonna. Kursi ordulinnust ja komtuuri mainitakse esimest korda 1343. aastal. Kursi kihelkond tekkis ilmselt 14. sajandil seoses Kursi ordulinnuse rajamisega. Kihelkonna maa-ala oli suur, kuid asustus hõre. Põltsamaa piirkonnas paiknevat Lemestevere kihelkonda mainitakse 1411. aastal, kui ordu vahetas maid Kärkna kloostriga. Klooster omandas Leme kiriku (asus pool penikoormat linnusest ida pool) ning mõned külad Laiusel, linnus koos Puurmani mõisaga jäi ordule. Tänapäeval jagunevad Kursi kihelkonna kunagised alad Jõgeva ja Tartu maakonna vahel. Härjanurme (Herjanorm) rüütlimõis, fideikomiss Kursi (Pastorat Talkhof) kirikumõis Laeva (Laiwa) rüütlimõis Puurmani (Schloß Talkhof) rüütlimõis, fideikomiss Saduküla (Saddoküll) linnamõis Härjanurme vald (1866–1917) Kärevere vald (1874–1892) Kärevere-Laeva vald (1866–1874) Laeva vald (1874–1917) Puurmani vald (1866–1917) Saduküla vald (1866–1892) Kursi kalmistu Kursi kirikuaed Kursi II maailmasõja matmispaik Laeva kalmistu Manteuffeli kabel Otti talu kalmistu Saduküla kalmistu Kursi kogudus Kursi komtuurkond Kursi Eesti Kodanike Komitee Kursi. - Tartumaa // Eesti I. Tartu 1925, lk 204. Ilmar Arens. Liivi sõdalase saatuslik samm: Kui Klaus Kursell a. 1570 vangistas rootsi halduri. // Eesti Päevaleht, 8.07.1988 https://galerii.kirmus.ee/grafo/fpdf/pdf.php?id=55484 Kursi kihelkonnast Eesti mõisaportaalis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 384. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 247–249. Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel Kursi kihelkond portaalis "Eesti mõisad"
B.o.B

Bobby Ray Simmons (sündinud 15. november 1988), esinejanimega B.o.B, on Ameerika räppar ja muusikaprodutsent. Praegu on ta plaadifirmades Grand Hustle Records, Rebel Rock Entertainment ja Atlantic Records. Tema singel "Nothin' You" jõudis esikohale nii USA kui ka Suurbritannia edetabelites. "B.o.B Presents: The Adventures of Bobby Ray" Ametlik koduleht
Épendes (Vaud)

Épendes on küla ja vald Šveitsis Vaud' kantonis, ringkonnakeskusest Yverdon-les-Bainsist linnulennul 5 km edela pool. Kõrgus merepinnast on 477 m. Elanike arv on 315 (31. detsember 2003), pindala on 4,82 km². Sihtnumber on 1434 ja vallanumber on 5914. Kobarküla laiub madalal kõrgendikul Vaud' Mittellandis Orbe'i tasandiku kaguserval, Gros de Vaud' kõrgplatoo jalamil. Valla territoorium hõlmab osa Vaud' Mittellandist. Suurem põhjapoolne osa kuulub tasasele Orbe'i tasandikule (435 m üle merepinna) ning ulatub üle Canal le Orientali (osa Entreroches'i kanalist) kanaliseeritud La Thielle'i jõeni. Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019.
Max Reinhold Krause

Max Reinhold Krause (26. juuli / 7. august 1862 Rannu – 15. veebruar 1937 Jena) oli Eesti vaimulik. Krause lõpetas Tartus gümnaasiumi ja õppis aastatel 1881–1886 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 6. märtsil 1888 õpetajaks. Oli aastatel 1888–1903 Hanila ja Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja ning 1903–1919 oli ta Viru-Nigula koguduse õpetaja, ühtlasi 1915–1916 Eestimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja (siis, kui kindralsuperintendent Daniel Burchard Lemm Siberisse, Irkutskisse välja saadetud oli). 1918. aastal ta vahistati. 1919. aastal põgenes Saksamaale. Oli seejärel pastor Greizis, hiljem Lääne-Preisimaal Konojadis (praegune Konojady Poola Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Brodnica maakonnas). Emerituuris olles elas Jenas, kus ta ka suri. Tema isa Hermann Krause ja onu Alexander Johann Krause olid Rannu Püha Martini koguduse õpetajad. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien