laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Fallen Leaves

"Fallen Leaves" on ansambli Billy Talent kolmas singel, albumilt "Billy Talent II". Singel ilmus 2006. aasta novembris. Laul on kahest sõbrast, kes olid bändi liikmete sõbrad, kuid kes mõlemad oleksid äärepealt surnud heroiinisõltuvuse tõttu. Laulu sõnad toovad suhteliselt hästi välja need kohad, millega vihjatakse heroiinile, näiteks: "I left my best friends, or did they just leave me?", mis viitab sõltlase kaotustele sõprade osas, samal ajal kui tema sõltuvus suurenes. Ning tema järjepidavad lubadused: "Just one more hit, and I'll be fine. I swear to God this'll be my one last time!". "Fallen Leaves" (Album Version) "Fallen Leaves" (Live at MTV Campus Invasion Germany) "Prisoners of Today" (Album Version) Muusikavideo lasti avalikkuse ette Kanadas 27. novembril 2006 ja üle maailma juba nädal hiljem. Video algab kukega, kes seisab liikuva auto kapoti peal, autos on Billy Talenti liikmed. "Kukk" on ka Iani kitarri hüüdnimi, milleks on „Striped Rooster”. Video jätkub sellega, et nad sõidavad mööda teed edasi, ning autole langevad vahtralehed, mis on kollased, kuid lõpuks nad jõuavad aiani, millest läbi minnes satuvad nad lõunasöögile, kus on goblinid ja muinasjutulised kollid. Üks koletistest käsib neil lugu mängida, ning nad kuuletuvad. Nad hakkavad mängima lugu „Fallen leaves”. Ühel hetkel kõnnivad bändi liikmed läbi metsa, ning jõuavad naiseni, kes ulbib väikese basseinis, silmad suletud ja pealtnäha elutult. Kui nad uurima lähevad, ärkab naine ellu ja hakkab paanitsema. See võib viidata narkomaanidele, kes on tänaval ja võitlevad elu eest. Seda näitavad ka laulu sõnad: "Run away before you drown, or the streets will beat you down." Kollid ja monstrumid sümboliseerivad inimesi, kes on narkomaaniaga nakatunud.
This Suffering

"This Suffering" on viies singel Billy Talenti albumilt Billy Talent II. Singel avaldati 26. novembril 2007. Plaadil on ka video, mis on bändi esimene kontsertesituse videosalvestis. Video on salvestatud "Much music" muusikaauhindade jagamisel. Sama video on ka albumil "666".
Surrender (Billy Talenti laul)

"Surrender" on Billy Talenti neljas singel albumilt "Billy Talent II". Singel anti välja 2. aprillil 2007. Muusikavideo filmiti veebruaris. Muusikavideo jõudis edetabelis esikohale ja püsis seal kaks nädalat. "Surrender" (Radio Version) "This Suffering" (Live at The Orange Lounge Toronto) "Devil in a Midnight Mass" (Live at The Orange Lounge Toronto) Bänd esineb korterelamus. Taust, varjundid ja eriefektid kulgevad aeglasemalt kui laulja ja bändikaaslased. Sellega püüti anda dramaatilist efekti. Kuid kui video edasi areneb, hakkavad korterelamus esemed (nt vaasid, taldrikud, pildiraamid, aknad jms.) plahvatama, mis sobib muusikalise tooniga ja pingelisusega. Video lõpus langeb Benjamin laastatud korterelamus põrandale. Enamik muusikakanaleid lõikas selle koha välja, sest originaalvideos lastakse talle kuul pähe, mis seletab ka eelnevaid plahvatusi.
Billy Talent (album)

"Billy Talent" on Kanada rokkansambli Billy Talent debüütalbum. Nende eelmine album "Watoosh!" (1999) ilmus, kui bänd kasutas veel nime Pezz. Jaanuaris 2007 sai album kolmekordseks Kanada plaatinaplaadiks. Albumi andis välja plaadifirma The Factor, mis asub Kanadas Briti Columbia provintsis Vancouveris. "This is How it Goes" – 3:27 "Living in the Shadows" – 3:15 "Try Honesty" – 4:14 "Line & Sinker" – 3:37 "Lies" – 2:58 "The Ex" – 2:40 "River Below" – 3:00 "Standing in the Rain" – 3:20 "Cut the Curtains" – 3:50 "Prisoners of Today" – 3:53 "Nothing to Lose" – 3:38 "Voices of Violence" – 3:10 Laul "Line & Sinker" esineb ka filmi "Grind" soundtrack'il. Benjamin Kowalewicz Ian D'Sa Jonathan Gallant Aaron Solowoniuk
Scandalous Travelers

"Scandalous Travellers" (inglise keeles 'skandaalsed reisijad') on Billy Talenti esimene DVD. See on dokumentaalfilm, milles jälgitakse bändi tegemisi nende esimesel, kaheaastasel turneel. DVD sisaldab ka kontsertesinemisi ja raadiojaamade intervjuusid Londonis Ontario provintsis Kanadas. DVD-l on laulude "This is how it goes", "Cut The Curtains", "Line and Sinker", "Living in the shadows" kontsertesitused, ning ka seni nägemata akustilised esitused lauludest "Standing in the rain", "Lies" ja "Try Honesty".
Fotoaparaatide loend

Siin on loetletud fotoaparaate. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Agfa ... Agilux .. ARCA-Swiss ... Arsenal Kiev Balda ... Bolex ... Braun ... Bronica ... Burke & James ... Cambo ... Canon Canon EOS 450D Canon EOS-1Ds Mark II Canon Powershot S3 IS Casio ... Contax ... Corfield ... Coronet ... Ebony ... FED ... Folmer & Schwing ... Fujifilm ... Graflex ... Hasselblad ... Hewlett Packard ... Holga ... Horseman ... Ilford ... Kodak ... Konica Minolta Leica ... Linhof ... Nikon Olympus – Olympus Corporation Olympus µ 1030 SW sony
Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee

Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee (põhimaantee nr 9) on üks Eesti põhimaanteedest. See saab alguse Ääsmäe liiklussõlmest, kus eraldub Tallinna–Pärnu–Ikla teest. Tee pikkus on 80,5 km, kaasa arvatud 1,0 km pikkune lõik Ääsmäe liiklussõlmes ja 3,2 km pikkune lõik Haapsalu linnas. Esimesed statsionaarsed kiiruskaamerad paigutati maanteele 2013. aasta detsembris. Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist. "Esmaspäeval alustavad tööd Ääsmäe-Haapsalu maantee kiiruskaamerad" ERR, 21.12.2013 Teeregistri andmed seisuga 27. mai 2021.
Kestvusratsutamine

Kestvusratsutamine ehk rännak on ratsaspordi ala, kus pannakse proovile hobuse kiirus ja vastupidavus ning ratsaniku maastikul ratsutamise oskused. Ametlikud võistlused toimuvad ühisstardist distantsidel 15–160 kilomeetrit. Võistlused toimuvad maastikul märgitud rada mööda. Rajal võib olla mitmesuguseid looduslikke takistusi, maastik on vahelduv. Olenevalt distantsi pikkusest on võistluse jooksul üks kuni mitu veterinaarkontrolli. Lisaks kontrollitakse hobuse tervist enne ja pärast võistlust. Levinuim tõug kestvushobuste seas on araabia hobune. Olenemata stardi viisist ja reeglitest, võistleb iga võistleja läbi kogu sõidu nagu ta oleks üksi ja vastane oleks ainult rada, distants, kliima, pinnas ja kell. Võistluste ajal tuleb eriti hästi hoolitseda hobuse eest ja see on väga tähtis osa kogu võistlusest. Et edu saavutada, peab võistleja omama teadmisi hobuse efektiivsest ja ohutust liikumisest maastikul. Hobustele tehakse veterinaarülevaatus enne ja pärast sooritust ja ainult need hobused, kes läbivad veterinaarkontrolli edukalt, saavad arvessemineva tulemuse. Üle 40 km võistlused jagatakse nii, et veterinaarkontroll on kuni iga 40 km järel ja samal ajal on ka kohustuslik puhkepaus 30–40 minutit. Puhkepausi ei loeta lõpptulemuse hulka. Igas vahefinišis on hobusele ettenähtud maksimaalne taastumisaeg 20 minutit (lõppülevaatusel 30 minutit). Taastumisaja jooksul peab hobuse pulss olema max 64 l/min. Lisaks pulsile peab ta näitama korrapärast ja ergast traavi, tema organismi vedelikutase peab olema normis ning sooled jm siseelundid toimima. Ka viimases, finišijärgses veterinaarkontrollis peab hobune olema fit to continue seisundis. Ühepäevastel võistlustel läbitakse kuni 160 km pikkusi distantse. Korraldatakse ka kahe- ja kolmepäevaseid võistlusi. www.kestvusratsutamine.ee 2014. aastal on Eestis poolsada aktiivselt võistlevat paari (ERL-i edetabel 2012), lisaks neile veel ca 20 paari, kes osalevad kalenderplaani välistel võistlustel (tutvumisklassid). Aastas korraldatakse 6–8 rahvuslikku võistlust, sh meistrivõistlused ponidele, juunioridele, noortele ja seenioridele. Järjest kasvavat populaarsust koguvad nn tutvumisklassid (u 20–30 km). Tutvumisklassis on võimalik saada aimu kestvusratsutamisest kui ratsaspordialast. Järjest enam liigutakse sealt edasi kõrgematele raskusastmetele. Olgu märgitud, et kestvusratsutamises on kvalifitseerumise tingimused küllaltki karmid. Tegemist on ratsaspordialaga mis esitab tõsiseid väljakutseid nii ratsaniku kui hobuse füüsisele. Ettevalmistus 160 km distantsiks võtab aastaid. Selleks, et kvalifitseeruda CEI 1* võistlusele ehk madalamaile tasemele tuleb eelnevalt läbid viis rahvuslikku võistlust etteantud distantsidel ja kiirustel. Vaatamata eeltoodule on Eesti kestvusratsutajad aktiivsed osalema FEI võistlustel. FEI edetabelist võib leida 11 ratsanikku, kes lõpetanud edukalt sõidu CEI 1*–4* tasemel.
Ninaõõs

Ninaõõs (ladina keeles cavum nasi) on paljude selgroogsete hingamisteede valdavalt paariline algusosa. Ninaõõnel eristatakse ninaesikut ja pärisninaõõnt. Ninaõõne anatoomia, morfoloogia, tsütoloogia, füsioloogia ja patoloogia erinevad nii liigiti kui ka indiviiditi. Ninaõõs jaguneb vaheseina varal kaheks sümmeetriliseks pooleks. Nina vaheseina ja karbikute vahele jääb ühine ninakäik.  Pikemalt artiklis ninakarbikud Ninaõõne külgmisel seinal on kummalgi pool kolm luulist ninakarbikut: ülemine ninakarbik (concha nasalis superior), keskmine ninakarbik (concha nasalis media), alumine ninakarbik (concha nasalis inferior) (selle all avaneb pisarakanal).  Pikemalt artiklis ninakäigud Ninakäigud, mis paiknevad ninakarbikute all, jagavad ninaõõne omakorda kolmeks: ülemine ninakäik, keskmine ninakäik, alumine ninakäik. Ninaõõne näärmeterikas ripsepiteeliga limaskest sisaldab rohkesti limanäärmeid ja veresooni. Limaskest on paks ja tursub kergesti ärritajate mõjul (keemilised ained, infektsioon jne). Ninaõõne tagaosa siseseinal paikneb haistmisepiteel. Veelise eluviisiga madudel paiknevad ninaõõne ees ninasõõrmed, mis on varustatud isesuletavate ringiliste klappidega ja klapilaadeste kilbistega (veemadulased), mis sulgevad nii nina kui ka suu kui nad vee all ujuvad. Lisaks paiknevad merevees elavatel madudel ninaõõnes ninanäärmed (inglise keeles salt glands), mille kaudu liigne sool väljutatakse. Eest on ta avatud ninasõõrmetega, tagant toimub tagasõõrmete ehk koaanide kaudu ühendus neelu ninamise osaga. Ninaõõne kohale jääb eesmine koljuauk, alla suuõõs, külgmiselt asuvad silmakoopad ja ninakõrvalurked. Ninaõõs on ühendatud koljuluude (ülalõua-, otsmiku-, kiil- ja sõelluus) õhkusisaldavate urgetega. Ninakõrvalurked on limaskestaga kaetud õhuruumid mis osalevad sissehingatava õhu soojendamises ja on ka hääle resonaatoriteks. nina ninahaigused ninaõõne histoloogia Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, Kirjastus Koolibri, lk 121, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Henry Gray, "Anatomy of the Human Body". 1918. 1b. The Organ of Smell Organon Olfactorius; The Nose, Veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Malcolm Peaker, J. L. Linzell,Salt Glands in Birds and Reptiles, 1975, Cambridge University Press, ISBN 0 521 206294, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles) Johannes Lang,Clinical Anatomy of the Nose, Nasal Cavity and Paranasal Sinuses, 1989, Georg Thieme Verlag, ISBN 3 13 7384 01, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.11.2013) (inglise keeles)
Koaanid

Koaanid on ninaõõne tagasõõrmed, mille varal on ninaõõs ühenduses ninaneeluga.
Harilik kukesaba

Harilik kukesaba (Lythrum salicaria) on rohttaim kukesabaliste sugukonna kukesaba perekonnast. Taime vars on 30–100 cm pikk ja tugev. Taime õied on roosakaslillad, õitseb juulist septembrini. Taim kasvab madalsoodes, veekogude kallastel jt. Harilik kukesaba on pärismaine Euroopas, Aasias, Aafrika põhjaosas ja Kagu-Austraalias. Eestis tavaline. Sissetoodud võõrliigina on ta levinud invasiivsena Põhja-Ameerikas ja Uus-Meremaal. Põhja-Ameerikas on tema leviku piiramiseks kasutatud biotõrjemeetodeid. Harilik kukesaba andmebaasis eElurikkus Video harilikust kukesabast
Gustav Otto Douglas

Krahv Gustav Otto Douglas-Skenninge (Оттон Густав Дуклас (Дуглас-Скеннинген); 23. veebruar 1687 Stockholm – 2. veebruar 1771 Tallinn) oli šoti päritolu Rootsi ja hiljem Venemaa sõjaväelane ning riigitegelane. Gustav Otto Douglas sündis Västerbotteni lääni kuberneri ooberst Gustaf Douglase (1648–1705) ja Beata Margareta Stenbocki (1661–1735) pojana. Tema isapoolne vanaisa oli Rootsi feldmarssal Robert Douglas ja emapoolne vanaisa feldmarssal Gustaf Otto Stenbock. Ta teenis noorena Rootsi armees, kuid langes 1709. aastal Poltava lahingus vangi ja alates 1714. aastast teenis Vene sõjaväes, osaledes Soome okupeerimisel Isoviha ajal. Oli hiljem Eestimaa maanõunik. 1725. aastast oli ta kindralmajor ja 1729. aastast kindralleitnant. 1735–1739 osales Douglas Vene-Türgi sõjas ning sai 1737. aastal général en chefi auastme. 11. august 1738 – 22. märts 1740 oli Douglas Eestimaa kuberner. 1740. aasta juunis ta arreteeriti. Talle kuulusid Albu ja Kukevere mõis. Piiskopi tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Douglase tänav, Duglase tänav, Tuglase tänav, Kallaku tänav; saksa keeles Douglasstraße, Douglasberg. Püha Aleksander Nevski orden (1734) Ta abiellus 26. oktoobril 1715 Tallinnas Eestimaa kindralkuberneri Wolmar Anton von Schlippenbachi tütre Helena von Schlippenbachiga. Abielust sündisid: Robert Wilhelm Douglas (1724–1778), Albu ja Kukevere mõisnik, polkovnik veel üks poeg ja viis tütart Eesti šotlased Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930, lk.71 "Eestimaa kuberner Albu Douglas hoidis talupoegade nahku kirstus". Maaleht. 20. mai 2020. Vaadatud 16. mail 2023. Erelt, Pekka (28. aprill 2020). "Albu krahv Douglas – Eesti Dracula". Eesti Ekspress. Vaadatud 16. mail 2023. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 3: Estland, Görlitz, 1930, lk.325 Albu mõis 1771–1818: Douglased Douglas, Gustaf Otto Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles)
Kõri

Kõri (ladina keeles larynx) on hingamisteede osa. Kõri asub 4.–6. kaelalüli kõrgusel. Ta on kaetud kaelalihastega, külgedel asuvad kilpnääre ja suured veresooned, taga neel. Kõri sisemuses paikneb kõriõõs (ladina keeles cavum laryngis).
Vesihark

Vesihark (Nepa cinerea) on vee-eluline lutikas harklutiklaste sugukonnast. Vesihark on levinud Kesk- ja Ida-Euroopas ning Suurbritannias. Eestis tavaline. Putukas elab seisuveekogudes, näiteks tiikides ja lompides. Vesihargil nimi tuleb sellest, et suguküpsete isendite tagakeha tipust ulatub välja pikk jätke, millega putukas veepinnalt õhku hingab. Vesihargi keha on piklik, eesjalad on tugevad ja nendega püüab ta saaki. Toidus on näiteks kalamaimud, väikesed putukad. Vesihargil on olemas ka tiivad, kuid ta lendab väga harva.  Vesihark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Vesihark andmebaasis eElurikkus
Parenhüümne rakk

Parenhüümne rakk ehk isodiameetriline rakk on taimerakk, mis on igas mõõtmes enam-vähem võrdse läbimõõduga. Parenhüüm Parenhüümne kude Prosenhüümne rakk
Prosenhüümne rakk

Prosenhüümne rakk on taimerakk, millel on väga piklik kuju. Prosenhüümse raku pikkus võib küündida 25 sentimeetrini (lumivalge bömeeria). Prosenhüüm Prosenhüümne kude Parenhüümne rakk
Protoplast

Protoplast on rakuseinaga raku "elus osa". See hõlmab rakutuuma ja protoplasmat. Sellesse ei kuulu muu hulgas rakukest, varuained ja eritusained. Taimeraku protoplast sisaldab membraan-, fibrillaar- ja makromolekulaarseid struktuure (kromosoomid, ribosoomid). Need paiknevad tsütosooliks nimetatavas vedelikus.
Tsütosool

Tsütosool ehk põhiaine ehk rakuvedelik ehk tsütoplasmaatiline maatriks ehk maatriks on raku vedelad koostisosad. Nad moodustavad läbipaistva vedeliku. Tsütosool koosneb umbes 70% ulatuses veest. Peale selle on seal vees lahustunud ioonid, väikesed molekulid ja suuremad vees lahustuvad molekulid, näiteks valgud. Et tsütosoolis on makromolekulid tihedalt koos, on seda täpsem pidada geeliks, mitte lahuseks. Tsütosooli valgusisaldus on 20–30%. Olenevalt rakutüübist paikneb tsütosoolis 25–50% kõigist raku valkudest. Tsütosoolis leiab aset osa valkude biosünteesist, nimelt translatsioon. Peale selle toimuvad seal glükolüüs, paljud proteolüüsi etapid ning paljud raku vaheainevahetuse reaktsioonid, sealhulgas nukleotiidide ja aminohapete süntees. Eukarüootidel läbib tsütosooli mikrofilamentide (sh aktiinfilamentide, vahefilamentide ja mikrotuubulite) võrgustik. Prokarüootidel paikneb DNA tsütosoolis vabalt, sest nende rakkudes pole kompartemente.
Kortikaalne tsütoplasma

Kortikaalne tsütoplasma ehk raku korteks on tsütoplasma väline tumedam kiht rakumembraani läheduses, kus aktiinifilamentide võrgustik on tihedam. Kortikaalse tsütoplasma paksus varieerub eri rakutüüpidel. Vereliistakud on tegelikult kortikaalse tsütoplasma fragmendid, mis pärinevad megakarüotsüütidest.
Membraanstruktuurid

Membraanstruktuurid on rakumembraanid, mis ühe või kahe kihina ümbritsevad organelle (välja arvatud vahetult rakukestast seespool asetsev plasmalemm, mis ümbritseb ühe kihina tsütoplasmat). rakutuum mitokondrid plastiidid diktüosoomid lüsosoomid peroksisoomid endoplasmaatiline retiikulum vakuoolid (membraan on tonoplast) mikrokehad, sealhulgas peroksüsoomid ja glüoksüsoomid
Võrguprinter

Võrguprinter on printer, mis on ühendatud arvutivõrku IP-aadressi või mõne muu võrguprotokolli alusel või teenindab võrku baasarvuti (prindiserveri) kaudu. Võrguprinter võib olla ühendatud arvuti perifeeriaseadmeks ja olla jagatud kasutamiseks selles võrgus olevate arvutite vahel, kuid võib olla ka iseseisev üksus arvutivõrgus. Põhiliselt kasutatakse võrguprintereid ettevõtetes ja asutustes. Laserprinter LED-printer Nõelprinter Termoprinter Termosiirdeprinter Tindiprinter
1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, olid 16. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 11.–19. veebruarini Zakopanes Poolas. Zakopane sai õiguse korraldada MM-võistlused juba teist korda ajaloos. Võistlused olid viimased enne teise maailmasõja põhjustatud pikka pausi maailma spordielus. Kuupäev: 15. veebruar Kuupäev: 17. veebruar Kuupäev: 19. veebruar Kuupäev: 11. veebruar Kuupäev: 11. veebruar
Black Label Society

Black Label Society on Los Angelesest pärit USA heavy metal'i bänd. Bändi eestvedaja on Zakk Wylde. Zakk Wylde – kitarr, laul Nick Catanese – rütmikitarr John DeServio – basskitarr Craig Nunenmacher – trummid Phil Ondich – trummid (1998–2000) Steve Gibb – basskitarr (2000–2001) Mike Inez – basskitarr (1999, 2001, 2003) Robert Trujillo – basskitarr (2002) James LoMenzo – basskitarr (2004–2005) Sonic Brew (1999) Stronger Than Death (2000) Alcohol Fueled Brewtality (2001) 1919 Eternal (2002) The Blessed Hellride (2003) Hangover Music Vol. VI (2004) Mafia (2005) Kings of Damnation 98-04 (2005) Shot to Hell (2006) Order of the Black (2010) Catacombs of the Black Vatican (2014) Grimmest Hits (2018) Boozed, Broozed, and Broken-Boned (Live DVD) (2003) The European Invasion – Doom Troopin' Live (Live DVD) (2006) Skullage (2009) Unblackened (2013) http://www.blacklabelsociety.com/
Zakk Wylde

Zakk Wylde (sündinud 14. jaanuaril 1967 Bayonne'is New Jerseys) on Ameerikast pärit muusik, kes on tuntud Ozzy Osbourne'i kitarristi ja ansambli Black Label Society asutajana. Sooloartistina andis 1996. aastal välja albumi "Book of Shadows". Instrumental Solo Demo Tape (1987) Book of Shadows (1996) Book of Shadows II (2016) Pride & Glory (1994) Sonic Brew (1999) Stronger Than Death (2000) Alcohol Fueled Brewtality Live +5 (2001) 1919 Eternal (2002) The Blessed Hellride (2003) Boozed, Broozed and Broken Boned (DVD) (2003) Hangover Music Vol. VI (2004) Mafia (2005) Kings of Damnation 98-04 (2005) Shot To Hell (2006) The European Invasion: Doom Troopin' (DVD) (2006) No Rest For The Wicked (1988) Just Say Ozzy (1990) No More Tears (1991) Ozzmosis (1995) Down to Earth (2001) Live at Budokan (2002) Black Rain (2007) Inertia (2001) Black Utopia (2003) Mythology (2004) Blood of the Snake (2006)
Nädal

Nädal on ööpäevast pikem ja kuust lühem ajaühik, mille kestus on enamikus kultuurides 7 ööpäeva. Nädalapäevade nimetused eesti keeles on: esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, reede, laupäev, pühapäev. Sõna nädal on slaavi päritolu, aluseks kirikuslaavikeelne pühapäeva nimetus nedělja, 'ei tee (tööd)'. soomekeelne sõna viikko pärineb muinasgermaani sõnast *weyg- ('painutama, pöörama', 'tuul', 'saak'). Laialt kasutust leidnud seitsmepäevane nädal põhineb Kuu seitsmepäevastel faasidel ja on Lähis-Ida päritolu. See pärineb iidse Babüloni (Paabeli, Babeli, Bāb-ili) ajast 6. sajandist eKr, kust levis ühes raamatu-uskudega üle maailma. Tuntakse ka kolme-, nelja-, viie-, kuue-, kaheksa-, üheksa-, kümnepäevaseid nädalaid. Eestlaste muinasaegne nädal oli tõenäoliselt viiepäevane (ühe käe sõrmede järgi): esmaspäev, teisipäev, kolmapäev, neljapäev, viiespäev (vadja keeles viddezpäivä, vrd vepsa keeles pätnic, vene keeles пятница). Üleminekul seitsmepäevasele nädalale viiespäev asendus reede'ga (germaani Freitag, ilmselt emand-jumalannast Freyjast, näiteks liivi keeles breidig või siis M. Vasmeri Russisches etymologisches Wörterbuch järgi ladina sõnast feria, 'pidulik päev'), lisandusid laupäev (vanapõhja laugr/laug, 'saun', seega saunapäev ehk pesupäev, samas liivikeelne puol päävä, võrukeelne puulpäiv ehk puulpühä) ja pühapäev. Samas pole välistatud võimalus, et reede kandis viiepäevases nädalas pühapäeva nime, mis reede ja laupäeva lisandumisel nihkus kahe päeva võrra edasi. Kolmapäev kannab ka kesknädala nime (vrd soome keskiviikko). Viiepäevase nädala puhul on kolmapäev keskel, seitsmepäevase nädala puhul aga on ta keskel juhul, kui nädal algab pühapäevast. ISO 8601
Föderaalne pealinnaala

Föderaalne pealinnaala (Federal Capital Territory) on Nigeeria 1. järgu haldusüksus, kus asub Nigeeria pealinn Abuja. See asub peaaegu riigi keskel, Nigeri ja Benue jõe ühinemiskohast vahetult põhja pool. Geograafilised koordinaadid on 8,25...9,20° N, 6,45...7,39° E. Föderaalne pealinnaala piirneb läänes ja kirdes Nigeri osariigiga, kirdes Kaduna osariigiga, idas ja lõunas Kaduna osariigiga ning edelas Kogi osariigiga. Pindala on 7315 km² (29. koht Nigeeria 1. järgu haldusüksuste seas), millest Abuja linn moodustab umbes 250 km². Aastal 2006 elas pealinnaalal hinnanguliselt 5 miljonit inimest. 2006. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 1 405 201 (rahvastiku tihedus 192 in/km²). 1991. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 378 671. Pealinnaala sarnaneb halduslikult osariigiga, kuid tal pole kuberneri ega pealinna. Teda haldab Föderaalse pealinnaala minister, kes on valitsuse liige ning kelle nimetab ametisse Nigeeria president. Föderaalse pealinnaala minister on 27. juulist 2007 Aliyu Modibbo Umar Demokraatlikust Rahvaparteist. Pealinnaala saadab Rahvuskogusse (Senatisse) ühe senaatori. Pealinnaala asub savannialal. Kõrgus merepinnast on 70–760 m. Kliima on troopiline. Novembrist märtsini on kuiv aastaaeg, aprillist oktoobrini niiske aastaaeg. Kuival aastaajal on temperatuur kirdes 30°, edelas kuni 37°. Aasta keskmine sademete hulk on 1100–1600 mm. Standardi ISO 3166-2 järgi on Föderaalse pealinnaala tähis NG-FC. Aastal 1975 oli riigi tollase pealinna Lagosega mitmeid probleeme: selle elanikkond ei esindanud Nigeeria rahvuslikku mitmekesisust, selle asend ei võimaldanud laienemist, linn oli saastunud ja ülerahvastatud ega asunud riigi keskel. 9. augustil 1975 kutsus tollane riigipea kindral Murtala Ramat Mohammed kokku komisjoni pealinna üleviimiseks soodsamasse kohta. Vähem kui kahe kuu pärast otsustas valitsus rajada uue linna Abuja ning eraldas sellele territooriumi, mis on Lagose osariigi omast poole suurem. Hoolimata president Alhaji Shehu Shagari (võimul 1979–1983) valimislubadustest viidi pealinn ametlikult Abujasse üle alles 12. detsembril 1991 president Ibrahim Babangida ajal. Föderaalne pealinnaala loodi 3. veebruaril 1976 Nasarawa, Nigeri ja Kogi osariigi (kunagise Benue-Plateau, Põhjakesk- ja Põhjalääneosariigi) osadest. Nigeri osariigilt saadud ala arvel on 77% territooriumist ja 71% elanike arvust; Nasarawa osariigi ala arvel 16% territooriumist ja 21% elanike arvust; Kogi osariigi ala arvel 5% territooriumist ja 8% elanike arvust. Föderaalne pealinnaala jaguneb 6 omavalitsuseks (area council): Abuja (Abuja municipal) Abaji Gwagwalada Kuje Bwari Kwali
Karu (Abuja)

Karu on Nigeeria Nasarawa osariigis asuv pealinna Abuja eeslinn, mis algselt oli mõeldud ametnikele ja vaesematele perekondadele. Asub umbes 10 km Abujast kagus. Karus ei ole veevärki, kanalisatsiooni ega elektrit. Senan Murray: "Life of poverty in Abuja's wealth", BBC, 13. veebruar 2007