laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maria de Jesus

Maria de Jesus (sünninimi Maria dos Santos; 10. september 1893 Ourém – 2. jaanuar 2009) oli Portugali ülipikaealine. Alates 26. novembrist 2008 kuni surmani maailma vanim elusolev inimene, kelle vanus oli dokumentaalselt tõestatud. Teda loetakse ka kõigi aegade vanimaks portugallaseks ja viimaseks elus olnud inimeseks, kes oli sündinud 1893. aastal. Jesus abiellus 1919. aastal ning jäi leseks 1951. aastal. Tal sündis viis last, kellest kolm on veel elus, samuti 11 lapselast, 16 lapselapselast ja 6 lapselapselapselast. Ta tervis on olnud väga hea ning ta on alati teinud maatööd ning elanud maal. Ka vanimaks inimeseks saamise ajal elas ta oma kodus. Kuigi ta suutis inimestele vastata, ei tundnud ta enam ära oma peret ning ka ta nägemine ja kuulmine olid väga nõrgad. Siiski suutis ta kõndida. Ta ei saanud peaaegu mingit haridust ega osanud ka lugeda. Euroopa vanim inimene sai 115-aastaseks, Elu24 Euroopa vanim inimene sai 115-aastaseks, Õhtuleht Igor Taro. Maailma vanim inimene elab nüüdsest Euroopas, Postimees 29. november 2008 Suri maailma vanim inimene Elu24, 2. jaanuar 2009
Lamblioos

Lamblioos ehk giardiaas (rahvapäraselt maksalutikad; ladina keeles lambliosis, giardiasis) on sooleinfektsioon, mida põhjustab viburloom Giardia lamblia. Haigus võib kulgeda sümptomiteta või põhjustada kõhulahtisust, kõhu tursumist, valusid ülakõhus ja kõhnumist. Nakatutakse mustuse ja saastunud toiduainete kaudu lambliatsüstide sissesöömisel, mõnikord ka joogiveega. Terviseamet Lambliaas ehk giardiaas Terviseamet Nakkushaigustesse haigestumine Eestis 2000-2018
Giardia

Giardia on perekond protiste, mille liigid on loomade seedeelundite parasiidid. Nad levivad ühelt loomalt teisele kas otsese kontakti kaudu nakatunud looma või inimesega või vee kaudu, sattudes sinna väljaheitega. Inimesed võivad nakatuda ka reostatud vees ujumisel. Giardia agilis Giardia lamblia Giardia muris [1] [2]
Vladislav Surkov

Vladislav Jurjevitš Surkov (sünninimega Aslambek Andarbekovitš Dudajev, tõenäoline pseudonüüm Natan Dubovitski; sündinud 21. septembril 1962 või 1964 Solntsevos) on Venemaa poliitikategelane ja ärimees, keda peetakse juhtivaks Kremli ideoloogiks ja poliittehnoloogiks. 2000. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Presidendi administratsiooni asus ta tööle 1999. aastal, mil ametist oli lahkumas Boriss Jeltsin. Aastatel 2004–2008 oli Surkov president Vladimir Putini administratsiooni ülema asetäitja ja presidendi abi. 2008. aasta maist detsembrini 2011 oli Surkov Venemaa presidendi administratsiooni ülema esimene asetäitja. 2011–2013 oli ta Venemaa asepeaminister. Surkov oli 2013–2020 Venemaa presidendi nõunik Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Ukraina teemadel. Ta eemaldati ametikohalt presidendi käsul 2020. aasta veebruaris. 2022. aasta aprillis Venemaa Ukrainasse sissetungi ajal oli Surkov väidetavalt koduarestis süüdistatuna Donbassi regioonile mõeldud rahade omastamises. Surkovi peetakse Kremli üheks peaideoloogidest ja talle omistatakse olulist rolli Vladimir Putini valimisvõidus 2004. aastal ning Ühtse Venemaa (2003) ja Õiglase Venemaa (2006) rajamises. 1999. aastal tegeles ta valimisliidu Ühtsus (Единство) kokkupanemisega. Ehkki Kremli ametlikud kanalid on seda eitanud, arvatakse üldiselt, et Vladislav Surkovile kuuluvad teosed, mis on ilmunud Natan Dubovitski pseudonüümi all. Eesti keeles ilmus 2014. aastal ajakirjas Vikerkaar Dubovitski proosapala "Ilma taevata" (tlk Kajar Pruul), mida on peetud Venemaa uue "mittelineaarse" strateegia võtmetekstiks. Surkovi ema Zinaida Surkova on venelanna, isa Andarbek Dudajev tšetšeen. Isa jättis pere maha 1969. aastal. Surkovi (endise?) naise õde on abielus Anatoli Tšubaisiga. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/eesti-vene-piir-ja-puha-soda/ Felgenhauer, Pavel (9. mai 2013). "Intrigue and Gossip Overwhelm Moscow after Surkov's Downfall". Eurasia Daily Monitor. Jamestown Foundation. 10 (88). Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2021. Vaadatud 7. juunil 2021. "Беспартийный идеолог Владислав Сурков". Gazeta.ru. 16. mai 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2012. Vaadatud 1. aprillil 2009. Venemaa presidendi määrus number 59, 17. jaanuaril 2000 Винокурова, Екатерина (20. september 2013). "Чем Владислав Сурков займется в Украине". Forbes.ua. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuli 2015. Vaadatud 21. veebruaril 2015. "Putin officially fires top political aide Vladislav Surkov". meduza.io. 18. veebruar 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2020. Vaadatud 26. septembril 2021. Anglesey, Anders (13. aprill 2022). "Who is Vladislav Surkov?". Newsweek. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2022. Vaadatud 19. aprillil 2022. Natan Dubovitski "Ilma taevata", tõlkija kommentaar Vikerkaar 6/2014 (vaadatud 6. detsembril 2019) Natan Dubovitski "Ilma taevata" Сурков, Владислав Lentapedias Vladislav Surkov määrati Venemaa asepeaministriks
UNISEX

"UNISEX" on ansambli The Sun kuues album. Plaat anti välja 28. novembril 2008 ning sellel on 12 lugu. Pidu läheb käima See on see Armetu naer Jää vait Läbi öö Saatanlik naine Kauguses Mida sa teed? Pääsemise tee Täna öösel Salamisi endaga Minugipoolest Unisex andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
Giardia lamblia

Giardia lamblia (sünonüümid Giardia intestinalis ja Giardia duodenalis) on lamblioosi tekitav parasiit. Tuntud ka kui persistentse kõhulahtisuse tekitaja. See parasiit on kõrgelt patogeenne ja levib fekaal-oraalsel teel. Plutzer, J.; Lassen, B.; Jokelainen, P.; Djurković-Djaković, O.; Kucsera, I.; Dorbek-Kolin, E.; Šoba, B.; Sréter, T.; Imre, K.; Omeragić, J.; Nikolić, A.; Bobić, B.; Živičnjak, T.; Lučinger, S.; Lazarić Stefanović, L.; Kučinar, J.; Sroka, J.; Deksne, G.; Keidāne, D.; Kváč, M.; Hůzová, Z.; Panagiotis, K. (2018). "Review of Cryptosporidium and Giardia in the eastern part of Europe, 2016". Euro Surveill. 23 (4). DOI:10.2807/1560-7917.ES.2018.23.4.16-00825. PMID 29382412. Bouwknegt, M.; Devleesschauwer, B.; Graham, H.; Robertson, L.J.; WB van der Giessen, J.; the Euro-FBP workshop participants (2018). "Prioritisation of food-borne parasites in Europe, 2016". Euro Surveill. 23 (9). DOI:10.2807/1560-7917.ES.2018.23.9.17-00161. PMID 29510783. Lassen, B.; Järvis, T.; Mägi, E. (2013). "Gastrointestinal parasites of sheep on Estonian islands" (PDF). J of Agr Sci. XXIV (1).
Tuuba

Tuuba (itaalia keeles tuba) on vaskpillirühma suurim ja madalaim pill. Heli tekib õhu liikumisel läbi huulte, mille tagajärjel hakkavad huuled vibreerima. Tekkinud vibratsioon suunatakse kausshuulikusse. Tekkinud vibratsioone võimendab pillitoru. Sümfooniaorkestris kasutatakse tuubat enamasti bassi- ja saatepillina, kuid mõnikord annavad heliloojad talle ka värvikaid meloodialõike. Harva juhusena on tuubale kirjutatud ka solookontserte. Neist vaieldamatult kõige tuntum on Ralph Vaughan Williamsi tuubakontsert f-moll. Tuuba varasemad eelkäijaid, sirged, laia kõlalehtriga signaaltorud, olid kasutusel juba antiikajal. Ilmselt oli selle riistapuu hääl niivõrd sisendava kõlaga, et ta nimi ja tähendus mingi teate või signaali andjana-toojana kandus edasi keskaega. Tuba mirum (ladina keeles 'viimsepäevapasun') pidi inglite käes kõlama sel päeval, kui maailm lõpeb. 19. sajandi algul, mil toimus suur areng vaskpillide ehituses, paigaldati ka tuubale helikõrguste mugavamaks muutmiseks ventiilid. Tuubal on neid kolm kuni kuus. Orkestri basstuuba (orkestrituuba) patenteeris Johann Gottfried Moritz 1835. aastal ja Hector Berlioz palus kirjastajal asendada "Fantastilise sümfoonia" partituuris (1830) ofikleidid tuubadega. Esimesed tuubad tõrjusid välja serpenti, bassmetsasarve ja ofikleidi. 19. sajandi keskel valmistas tšehhi pillimeister Václav Cerveny pöördventiiliga tuubasid, mida kasutati Austrias ja Saksamaal. Teistes maades eelistasid pillimehed pumpventiiliga tuubasid. Harilikult on sümfooniaorkestris üksainus tuuba, kus ta täidab bassi- ja rütmipilli rolli, andes põhja vaskpillirühmale. See on ka põhiline basspill puhkpilliorkestrites. Tänapäeval valmistatakse tuubasid neljas põhihäälestuses. Nendeks on F, C, Es ja B. F- ja C-pillid on põhiliselt kasutuses sümfooniaorkestris, Es ja B aga puhkpilliorkestris. Tuubad valmistatakse messingist ehk valgevasest. Üldiselt on pillid kuldse või hõbedase värvusega. Tuuba on mittetransponeeriv pill, mis tähendab, et noodipilt ja tegelik kõla langevad kokku. Tuuba noodid kirjutatakse bassivõtmes. Tuuba heliulatus sõltub mängija meisterlikkusest; professionaalse mängija heliulatus on umbes 5 oktavit. Wagneri tuuba Helikon Tuuba-Eufoonium Merevägi Bänd Brass instrument Tuba-Sousaphone as blues instrument
Delenn

Delenn on väljamõeldud tegelaskuju, üks peategelasi J. Michael Straczynski loodud kosmoseseriaalis "Babylon 5". Teda mängis horvaadi päritolu näitleja Mira Furlan. Sarjas esindab Delenn suursaadikuna Babylon 5 kosmosejaamas Minbari Föderatsiooni. Ta kuulub ka Minbari planeeti valitsevasse Halli Nõukokku.
Ärisaladus

Ärisaladus on teave ettevõtja äritegevuse kohta, mille avaldamine teistele isikutele võib kahjustada selle ettevõtja huve. Ärisaladuseks on näiteks ettevõtja oskusteavet puudutav tehniline ja finantsteave, sealhulgas teave rahavoogude, pangakontol toimunud rahaliikumiste, kulude hindamise metoodika, tootmissaladuste ja -protsesside, tarneallikate, ostu-müügi mahtude, turuosade, klientide ja edasimüüjate, turundusplaanide, kulu- ja hinnastruktuuride ning müügistrateegia kohta. Konkurentsiseadus § 63, lg. 1 Ärisaladuse hulka kuuluva teabe määratleb üldiselt ettevõtja ise, olles vajadusel kohustatud oma seisukohti põhjendama. Ettevõtte kohta käivat muud teavet ei loeta ärisaladuseks.
Vaablase tänav

Vaablase tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Vaablase tänav algab Nirgi tänavast, ristub Kiili, Parmu ja Algi tänava ning Tildri põiguga. Lõpeb Tildri tänavaga. Tänava pikkus on umbes 650 meetrit. Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273.
Tildri põik

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Tildri põik on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Tildri põik jääb Tildri ja Vaablase tänava vahele. Pikkus on umbes 100 meetrit. Tänavat hakati hoonestama vana Sääse tänava osana. Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal. Nime on see saanud Tildri tänavalt. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 297.
Sipelga tänav (Tallinn)

Sipelga tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Ajalooliselt asus asumis samanimeline tänav juba 1935. aastast. See tänav kandis varem nime "Siili tänav", ent 1970. aastatel hakati Siili tänavaks nimetama tänavat, mis jääb nüüdse Siili asumi aladele. Sealset ala hakati hoonestama ja maad elamuehituseks rentima 1930. aastate teisel poolel. Sipelga tänav algab Sõpruse puiesteelt ja lõpeb Kuklase tänaval. Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Sipelga tänava alguses aadressil A. H. Tammsaare tee 76 asub AS Eesti Statoili Tallinna Mustamäe teenindusjaam. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 174-177. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 294.
Kuklase tänav

Kuklase tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Kuklase tänav kulgeb Vaablase tänavast A. H. Tammsaare teeni. Tänava nimi võeti kasutusele 2008. aastal. Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Tallinna tänavanimed Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk 275.
Kiili tänav

Kiili tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. See on asumisse jääva endise Mooni tänava lõpp. Kiili tänav jääb Tildri tänava ja A. H. Tammsaare tee vahele, ristub Vaablase tänavaga. Tänavalõik eraldati Mooni tänavast eraldi tänavaks (2008. aastal), kuna Mooni tänava liiklusele läbitavus katkes Kristiine ja Mustamäe linnaosa piiril, st tänav ei moodustanud algusest lõpuni ühtset tervikut. Ajalooliselt on Sääse asumis juba 1930. aastatel olnud Kiili tänav, mis jäi omal ajal välja ehitamata ja kaotati planeeringu muudatuse tõttu Eesti NSV Tallinna Linna RSN Täitevkomitee 27. juuni 1984 otsusega. Kiili tänav kandis aga enne Mooni tänava nime saamist Sääse tänava nime. Ala hakati hoonestama 1930. aastate teisel poolel, mil sealset maad hakati elamuehituseks rentima. Tänav on saanud nime kiililiste seltsi kuuluva putuka järgi. Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Tallinna Lasteaed Mooniõied, Kiili tänav 6 Tallinna Sõbrakese Lasteaed, Kiili tänav 7 Mustamäe Maarja Magdaleena kirik, Kiili tänav 9 Tallinna 32. Keskkool, Kiili tänav 10 Tammsaare KariaMarket, Kiili tänav 19 Tallinna tänavanimed. KNAB. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Tänavanimede määramine Mustamäe linnaosas Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 177. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 273. Kiili tänava skeem
Parmu tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Parmu tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Parmu tänav algab Vaablase tänavast, suundub Tallinna 32. Keskkooli poole ja lõpeb kvartalisisese tänavaga. Kool on piiranud oma territooriumi aiaga ja muutnud tänava tupiktänavaks. Ajalooliselt oli see endise Rabaküla idapiiriks. Tänava nimi võeti kasutusele 1935. aastal ja see tähendab kärbseliste sugukonda kuuluvat putukat (parmlased). Tegemist on putukateemalise sarja nimega. Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 177. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 287.
Nirgi tänav (Tallinn)

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Nirgi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Nirgi tänav algab Linnu teelt ja lõpeb Mingi tänaval. Selle ulatusega tänav aastast 2017. Varem kuulus tänava koosseisu ka teelõik Sääse asumis Tildri ja Vaablase tänava vahel. Nimi võeti kasutusele 1949, aastatel 1930–1949 kandis tänav Metsa tänava nime. Kuni 1958 oli ka tänase Haabersti linnaosa Mustjõe asumis samanimeline tänav, mis nimetati ümber Saarma põiguks. Tänava nimi tuleb kärplaste sugukonda kuuluvalt väikselt kiskjalt nirgilt (Mustela nivalis). Eesti Televisiooni saates "Pealtnägija" (26. märtsil 2008) kajastati teemat, kus selgus, et Nirgi ja Vuti tänava 25 maja elanikest kannatab või kannatas 16 inimest erineva vähi vormi all. Elanikud ise kahtlustasid vähitekitajana majade kohal kõrguvat kõrgepingeliini (Vuti tänava eramute kõrvale rajati 1959 110-kilovoldine kõrgepingeliin). Skeptikud tõdesid: "Kui Vuti tänaval ongi keskmisest rohkem vähki põdevaid inimesi, siis on veel suur hulk muid võimalikke selgitusi, miks sellel ajal sellisel hulgal sellise soodumusega inimesi sellisesse kohta on sattunud." Tänavanime leviala muutmine Kristiine linnaosas. Tallinna linnavalitsuse korraldus, 10.05.2017. Kristiine linnaosa üldplaneering. Põhijoonis. Tallinna Linnaplaneerimise Amet, 2014. Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed "Tallinna pisitänavat kimbutab müstiline vähihaigus" "Pealtnägija", 26. märts 2008 Merje Pors: "Tallinna Vuti tänava elanikud kahtlustavad vähitekitajana elektriliini" Tarbija24 (Postimees), 26. märts 2008 Martin Vällik: "Vuu-duu teadus Vuti tänaval ja Pealtnägijas" Skeptik.ee, 27. märts 2008
Miil

Miil on pikkusühik. 1 Inglise miil = 5280 jalga = 1760 jardi ≈ 1609 meetrit 1 (Saksa) geograafiline miil = 7,42 kilomeetrit (1/15 ekvaatorikraadi) 1 maamiil = 1609,344 meetrit täpselt (1959. aasta rahvusvahelise kokkuleppega) 1 meremiil = 1,852 kilomeetrit 1 Saksa miil ehk Saksa maamiil = 7532,5 meetrit 1 Liivimaa miil = 7180 meetrit Norras ja Rootsis on miil (mil, Rootsi miil) võrdne 10 kilomeetriga. Enne 1889. aastat defineeriti miili 18 000 küünraga, millele vastas Rootsis 10 688 m ja Norras 11 298 m. Läbi aegade on kasutatud eri pikkusega miilinimelisi ühikuid, mis tulenevad Rooma miilist. Rooma miil oli umbes 1479 meetrit pikk ja ta koosnes sõduri tuhandest topeltsammust (ladina keeles passus), mis teeb iga sammu pikkuseks umbes 0,75 meetrit. Sõna "miil" on tuletatud ladinakeelsetest sõnadest mille passus (mitmuses milia passuum), mis tähendabki 1000 passust ehk topeltsammu. Maanteetranspordis kasutavad miili mõõtühikuna tänapäeval veel Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid, samas aga näiteks Austraalia, Kanada ja Iirimaa on üle läinud meetermõõdustikule.
Lioni laht

Lioni laht (prantsuse keeles Golfe du Lion) on osa Vahemerest. Laht asub Vahemere loodeosas ning piirneb kirdes Provence'i ja Languedoc-Roussilloniga ning edelas Katalooniaga. Lahte suubub Rhône. Lahel puhub tihti mistraal. Lahe rannikul on suured sadamalinnad Marseille ja Toulon.
Andøya

Andøya on saar Norra meres, üks Vesteråleni saartest. Pindala 489 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 705 m. Kuulub Norrale, Andøy valda.
Konrad von Jungingen

Konrad von Jungingen (umbes 1355 Jungingen – 30. märts 1407 Marienburg) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1393–1407. Konrad ja tema noorem vend Ulrich saabusid Preisimaale tõenäoliselt 1380. aasta paiku. 1387. aastal on Konradit märgitud Osterode linnusekomtuurina ja 1390. aastal sai ta ordu majandusülemaks (Tressler). 30. novembril 1393 valis ordukapiitel ta uueks kõrgmeistriks. 1398. aastal vallutas Saksa ordu Jungingeni juhtimisel Ojamaa, mis oli saanud vitaalivendade peamiseks tugipunktiks, ordu kätte jäi saar kuni 1408. aastani, mil Taani selle tagasi ostis. Jungingeni ajal oli ordu oma võimsuse tipul, ta valitses nii kogu Preisimaa kui ka 1398. aastal Leedu suurvürstilt Vytautaselt lepinguga saadud Žemaitija (Samogiitia) üle. Konrad von Jungingen suutis osava diplomaadina hoida rahu ka Krevo uniooni liitunud Poola ja Leeduga. Eesti ajaloos on Jungingen tuntud eelkõige Jungingeni armukirja andjana. 1397. aastal andis ta kõrgmeistri ametliku ülemvõimu alla kuulunud Harju-Viru rüütelkonnale rea privileege, millest kõige olulisem oli lääni pärimisõiguse laiendamine kuni viienda põlveni nii mees- kui ka naisliinis. Kui Jungingen Marienburgis suri, valis ordukapiitel uueks kõrgmeistriks tema venna Ulrichi. Konrad on maetud Marienburgi (Malborki). Konrad ja Ulrich Jungingenist Jungingeni omavalitsuse veebilehel
Ulrich von Jungingen

Ulrich von Jungingen (umbes 1360 Jungingen – 15. juuli 1410 Tannenberg) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1407–1410. Ulrich saabus koos oma vanema venna Konradiga Preisimaale tõenäoliselt 1380. aasta paiku. 1383. aastal on teda seal mainitud kalameistrina (Fischmeister). 1391 sai temast kõrgmeister Konrad von Wallenrode kumpan, kui aga tema vend 1393. aastal kõrgmeistriks valiti, siis kuulus ta tema kaaskonda ning sai 1396. aastal Balga komtuuriks. Alates 1398. aastast tegutses ta ka ordudiplomaadina, ajades asju nii Taani, Poola kui ka Leeduga. 1404. aastal sai ta ordumarssaliks ning ka Königsbergi komtuuriks, kuuludes seega ordu kõrgeimasse juhtkonda. Marssalina surus ta maha mässe Žemaitijas, mis alates 1398. aastast ordule kuulus. 1407. aastal suri ootamatult tema vend ja ordul oli vaja kiiresti valida uut kõrgmeistrit, sest pinged Poolaga kasvasid kiiresti ja oli oodata sõda. Nii suruski Jungingen läbi oma kandidatuuri, ehkki mitmed käsknikud pidasid teda ametisse mittesobivaks. Tal ei õnnestunud hankida ka ordu Saksa ja Liivi harude tuge, mis peagi kibedalt kätte maksis. Tema ametiajal muutusid mässud Žemaitijas üha intensiivsemateks ning kõrgmeister asus aktiivselt sõjaks valmistuma. 1408. aastal müüs ta Taanile tagasi Ojamaa, mille ta vend oli 1398. aastal vitaalivendadelt vallutanud. Samal ajal pingestusid suhted Poola ja Leeduga üha enam ning 1410. aastal puhkes Žemaitijas üleüldine ülestõus. Leedu suurvürst Vytautas kuulutas end sealsete elanike kaitsjaks ja temaga liitus ka tema Poola kuningaks saanud onupoeg Jogaila (Władysław II). Sama aasta suvel puhkeski ordu ja Poola-Leedu vahel sõjaline konflikt, ehkki Ulrich von Jungingen oli seda püüdnud veel iga hinna eest ära hoida. 15. juulil toimus Grünwaldi lahing, kus Jungingen hukkus ja orduväed lüüa said. Poola-Leedu väed vallutasid seejärel suure osa Preisimaast ja asusid piirama ka ordu keskust Marienburgi, kuhu Ulrich jõuti siiski maha matta. Tannanbergi lahingu järgset aega loetakse Saksa ordu allakäigu ajaks, ehkki Jungingeni surmale järgnenud esimestel aastatel suutis ordu Poola-Leedu Preisimaalt siiski välja tõrjuda ja isegi Žemaitija tagasi vallutada. Konrad ja Ulrich Jungingenist Jungingeni omavalitsuse leheküljel
Klassikalised lood

"Klassikalised lood" on kirjastuse Eesti Raamat taskuformaadis ilukirjanduslik raamatusari, mis ilmus esialgu aastatel 1970–1992. Silvi Liiva kujundatud sarja iseloomulikuks tunnuseks on valged kaaned musta teksti ja kuldse "templiga", kus sees ladinakeelne tsitaat Nicolaus Cusanuselt: "Ex omnibus partibus relucet totum" ('iga osa peegeldab tervikut'). 2000. aastal taaselustas kirjastus sarja ning see ilmub siiani. Uue sarja kujundus on inspireeritud vanast ning selle autor on Rudolf Pangsepp. Aastatel 1970–1992 ilmusid järgmised 33 raamatut: Aastatel 2000-2013 ilmusid järgmised raamatud:
Klassikalised lood (raamatusari)

"Klassikalised lood" on kirjastuse Sinisukk raamatusari lastele. Esimesed kuus raamatut ilmusid 2000. aastal. Kõvas köites ja suure formaadiga raamatutes on rohkesti illustratsioone (autor prantsuse kunstnik Pierre Couronne) ja adapteeritud (tugevasti kärbitud) tekst. Raamatud on eesti keelde tõlkinud Anne Tamberg. "Alice imedemaal" / Lewis Carrolli raamatu järgi "Džungliraamat" / Rudyard Kiplingi raamatu järgi "Kaunitar ja koletis" / J. M. Leprince de Beaumonti jutu järgi "Peeter Paan" / James Matthew Barrie raamatu järgi "Pinocchio" / Carlo Collodi lastejutu järgi "Väike merineitsi" / Hans Christian Anderseni muinasjutu järgi Järgmised kuus raamatut ilmusid 2012. aastal pehmes köites ja nende tekst on trükitud trükitähtedega. Tõlkinud Kristiina Orm. "Põialpoiss" "Põlluhiir ja linnahiir" "Punamütsike" "Lumivalgeke" "Inetu pardipoeg" "Bambi"
Silver Kübar

Silver Kübar (sündinud 16. novembril 1980) on kahekordne Eesti meister külgvankritega motokrossis. Ta lõpetas 1999. aastal Kose Keskkooli 40. lennu.
Metallehistöö

Metallehistöö (ka metallikunst) on traditsioonilistest materjalidest (kuld, hõbe ning muud metallid ja vääriskivid) ja tänapäevastest materjalidest (plast jms) väikevormide valmistamine inimkeha või ruumi kaunistamiseks. Filigraan Graveerimine Tsiseleerimine Jootmine Granuleerimine Kivikinnitus Kohrutamine Puurimine Saagimine Segatehnika
Ronnie Radke

Ronald Joseph Radke (sündinud 15. detsembril 1983) oli Las Vegase post-hardcore bändi Escape the Fate laulja ja laulude kirjutaja kuni jaanuarini 2008. Ronnie mängis seal bändis ka klahvpille. Ta salvestas koos teiste bändi liikmetega EP There's No Sympathy for the Dead ja ühe albumis Dying Is Your Latest Fashion, mõlemad anti valja aastal 2006. Vanemates lauludes, nagu "The Structure Falls", mängis ta klahvpille ja kitarri. Praegu on ta asutaja ja laulja bändis Falling In Reverse. 15. jaanuaril 2008 mõisteti Radke neljaks aastaks katseajale pärast süüdimõistmist katseaja rikkumises. Restitutsiooniks pidi maksma $92 000. Juunis 2008 arreteeriti ta väljaspool tema Las Vegase kodu, mis oli vastuolus tema katseajale. 12. detsembril 2010 vabanes ta vanglast http://www.punknews.org/article/42949/ronnie-radke-returns-with-falling-in-reverse http://www.epitaph.com/artists/album/623/The_Drug_In_Me_Is_You http://www.radiotimes.com/programme/rtj65/scuzz-meets-ronnie-radke http://www.ultimate-guitar.com/news/interviews/ex-escape_the_fate_vocalist_ronnie_radke_breaks_his_silence_after_prison_release.html [1]