laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hudsoni jõgi

Hudson (mohikaani keeles Muh-he-kun-ne-tuk) on samanimelises orus asuv jõgi Põhja-Ameerikas. Jõe pikkus on 507 km ja tema valgla pindala on 36 260 km². Valgla jääb täies ulatuses Ameerika Ühendriikide territooriumile ja rõhuv enamus sellest New Yorgi osariiki . Jõgi ise asub täies pikkuses New Yorgi osariigis, üksnes alamjooksul moodustab piiri New Yorgi ja New Jersey osariigi vahel . Jõgi saab alguse Tear of the Cloudsi järvest Adirondacki mägedest. See on tema ametlik alguskoht, aga tegelikult algab sealt Feldspar Brook, mis suubub Hudsoni jõkke. Hudson algab sellest suubumiskohast mitu kilomeetrit põhja pool Hendersoni järvest 1309 m kõrguselt merepinnast. Jõe mõlemad lähtekohad asuvad Adirondacki mägede kõrgeima tipu, 1625 m kõrguse Marcy mäe loodenõlvalt . Lähtest kirdesse jääb suusakuurort Lake Placid . Hudson voolab üldiselt lõunasse. Suurimad asulad, mida ta läbib, on lähtest suudme poole minnes Warrensburg, Glens Falls, Troy, New Yorgi osariigi pealinn Albany, Hudson, Saugerties, Kingston, Poughkeepsie, Newburgh, Yonkers, New York ja Jersey City. Hudsoni suudmes on estuaar. Jõe kesk- ja alamjooks on väga lauskjad, sellepärast ulatub tõusulaine enam kui poole jõe kaugusele, kuni Troyni. Hudsonil on vähe suuri lisajõgesid. Albanys suubub temasse paremalt suurim lisajõgi Mohawk. Hudsoni jõe org on tähtis liiklustee. Peaaegu kogu ulatuses kulgevad tema kallastel maantee (Warrensburgist allavoolu) ja raudtee (Glens Fallsist allavoolu). Esimene eurooplane, kes jõudis Hudsoni jõeni, oli firenzlane Giovanni da Verrazzano aastal 1524. Ta juhtis Prantsusmaa kuninga François I korraldatud ekspeditsiooni. Verrazzano ei seilanud jõesuudmest kaugemale ülesvoolu. Jõgi on nimetatud Inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes seda 1609 uuris. Hudson töötas sel ajal Hollandi Ida-India Kompanii heaks. Hudson ise nimetas seda jõge Põhjajõeks (North River), vastandades seda Lõunajõele (South River) ehk Delaware'i jõele. Põhjajõeks nimetati Hudsoni jõge kuni 20. sajandi alguseni rahvasuus üsna üldiselt, aga tänapäeval kasutatakse seda nime üksnes erandina. Holland asutas Põhja-Ameerikasse Uus-Madalmaade koloonia ja Hudsoni jõgi oli selle peamine sisemaale viiv tee. Paljud kohanimed selles piirkonnas on hollandi päritolu, näiteks oja on hollandi keeles kill ning Hudsoni jõkke suubub palju pisikesi jõgesid ja ojasid, mille nimes on sõna "kill". Hudsoni jõe koolkond Hudsoni jõeorg Palisaadid Raritani jõgi East River Harlem River Hudsoni laht Hudsoni väin Suur maailma atlas, lk. 128
Tromsøysundet

Tromsøysundet (põhjasaami keeles Romssanuorri) on Norras asuv väin, mis eraldab Tromsøya saart Tromsø linna kohal mandrist. Manner asub saarest idas. Väin on umbes 11 km pikk ja 0,6-3 km lai. Väina ületab Tromsø sild, mis on 1036 m pikk, sildeavaga 80 meetrit ja tõuseb merepinnast 38 m kõrgemale. Väina all asub Tromsøysundi maanteetunnel (osa Euroopa teest E08), mille üks suund on 3500 ja teine suund 3386 m pikk. Tunnel ulatub merepinnast 102 m allapoole ja tee suurim kalle tunnelis on 8,2%.
Lubjavesi

Lubjavesi on kaltsiumhüdroksiidi vesilahus. Lubjapiima setitamisel või filtreerimisel saadakse lubjavesi. Lubjapiim
Møn

Møn (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju Mön) on saar Läänemeres. Pindala 218 km². Saare idaosas on kriidiastangud kõrgusega kuni 143 meetrit (Aborrebjerget - tõlk. oravamägi). Saar kuulub Taanile. Mønil elas 11 700 inimest (2006), arv on vähenenud 9910 elanikuni 2010.
Michio Kaku

Michio Kaku (jaapani keeles 加來 道雄; sündinud 24. jaanuaril 1947 San Joses Californias) on jaapani päritolu ameerika füüsikateoreetik ja futuroloog, kelle peamine uurimisvaldkond on stringiteooria. Ta on ka teaduse populariseerija ja raadiosaatejuht. Oma raamatus "Hüperruum" ("Hyperspace", 1994) räägib ta ühendvälja kirjeldusest 10- või 11-mõõtmelise ruumi abil. Koduleht
Vasha

"Vasha" on 2009. aasta Soome-Eesti-Iirimaa-Saksamaa koostöös valminud põnevik. Filmi režissöör on Hannu Salonen, stsenaariumi kirjutasid Mart Kivastik, Katrin Laur ja Hannu Salonen. Peaosades mängivad Türgi-Saksa päritolu näitleja Mehmet Kurtulus ja Mart Müürisepp (tol ajal Tallinna Jakob Westholmi gümnaasiumi 10. klassi õpilane). Teistes osades astuvad üles Jan Uuspõld, Rein Oja, Tim Seyfi, Adnan Maral, Malla Malmivaara ja Liina Tennosaar. Tom (Mart Müürisepp) on 16-aastane eesti poiss, kes küsib elult täpselt nii palju, kui mõnusaks äraolemiseks hädavajalik. Elul on aga varuks ootamatud pöörded. Tallinna kesklinnas toimuva autoplahvatuse tõttu satub Tom haiglasse ühte palatisse tšetšeen Artur Magomajevi (Mehmet Kurtulus), sõjas perekonna kaotanud kinnise ja karmi mehega. Politsei on veendunud, et Artur peab Eestis täitma oma missiooni. Tom aitab tal põgeneda. Ühise kättemaksuteekonna jooksul hakkavad ilmsiks tulema Arturi minevikuvarjud. Tomi lõbusus näib tema kaotusvalu küll leevendavat, kuid ei lõpeta vägivallaahelat, millesse ta poisi paratamatult endaga koos toonud on. Hirmutava tegelikkusega silmitsi olles peavad mõlemad tegema omad valikud. "Film räägib sõprusest, reetmisest ja andeksandmisest maailmas, kus meie koosolemine võtab vahel väga vägivaldsed vormid," on kommenteerinud filmi režissöör Hannu Salonen. "Saatus viib kokku kaks absurdselt ebavõrdset inimest: üks näeb vaid traagilist minevikku ning teisel pole õrna aimugi, mida oma eluga peale hakata. Ja kumbki ei saaks teiseta kasvada," on ta öelnud. "See on relvavendade lugu, mis ületab geograafilised ja rahvuslikud piirid." "Vasha" eelarve oli 20 miljonit krooni. Tootmist toetasid Eesti Filmi Sihtasutus, Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium, TV3, FilmFörderung Hamburg, Medienboard Berlin-Brandenburg, ARD Degeto, Soome Filmi Sihtasutus, YLE, Irish Film Board ja Euroopa Liidu Media programm. Filmi tootis Allfilm koostöös Saksamaa Homberg Filmproduktioniga, kaastootjad on Juonifilmi Soomest ja Wide Eye Films Iirimaalt. Filmi võtted toimusid 2008. aasta kevadel Tallinnas. 2009. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 3629 inimest. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2013. Vaadatud 30. detsembril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht Tiiu Laks "Salonen: kõik tšetšeenid juba ootavad seda filmi". Eesti Päevaleht, 20.01.2009 Tiit Tuumalu ""Kid ja Killerist" sai "Vasha"". Elu24.ee, 22.01.2009 Sigrid Kõiv "Meie oma maffiafilm. Võib vaadata küll!". Elu24.ee, 22.01.2009 Triin Tael ""Ükski näitleja ei suhtunud minusse kui tiinekasse, olime kõik võrdsed"". Õhtuleht, 23.01.2009 Tiiu Laks ""Vasha" on mitme lõpuga film". Eesti Päevaleht, 24.01.2009 Donald Tomberg "Kättemaks, seadus ja vendlus". Sirp, 29.01.2009 Leemet Prits "Mängufilmi "Vasha" peategelane Mart Müürisepp: Imetlen Kerli Kõivu!". Buduaar.ee, 29.01.2009 Maris Meiessaar ""Vasha" on parim, mis Mart Müürisepaga juhtunud on". Ärileht, 07.02.2009 Meelis Kapstas "500 hulgast Vasha-Tomiks". Kroonika, 17.03.2009 Andres Laasik "Vasha paugutab püstolit päriselus nagu filmis". Eesti Päevaleht, 21.03.2009
Aleksandrovskaja

Aleksandrovskaja on alev Venemaal Peterburi haldusalas Puškini linnarajoonis. Alevis on raudteepeatus Peterburi–Pihkva liinil. Aleksandrovskaja hoonestus koosneb peamiselt eramutest. Aleksandrovskaja Gorka (küla Leningradi oblastis) http://www.gks.ru/dbscripts/munst/munst40/DBInet.cgi
Silicon Valley

See artikkel räägib piirkonnast. Seriaali kohta vaata artiklit Silicon Valley (seriaal). Silicon Valley (inglise keeles 'Räniorg') on USA-s California osariigis San Francisco lahe kagu- ja lõunakaldal asuv piirkond. Hõlmab Santa Clara oru ja San Francisco poolsaare lõunaosa. Mitteametlik keskus on San Jose. Nime võttis kasutusele ajakirjanik Don C. Hoefler 1971. aastal, iseloomustamaks sinna tekkinud infotehnoloogiaettevõtete suurt hulka. Nime ajendiks on pooljuhtides ja arvutites laialdaselt kasutatav räni. Piirkond hakkas arenema 1951. aastal, kui Stanfordi ülikooli juurde rajati teaduspark. Tuntumatest infotehnoloogiaettevõtetest asuvad seal Adobe Systems, Apple, eBay, Google, Hewlett-Packard, Intel, Xerox ja Yahoo!.
Hudson (täpsustus)

Hudson võib tähendada järgmist: Hudson on jõgi Põhja-Ameerikas. Hudson on linn USA-s Ohio osariigis Hudson on mitme tuntud inimese perekonnanimi: Henry Hudson, inglise maadeavastaja Jennifer Hudson, USA näitleja ja laulja Hudsoni laht Hudsoni väin
Rossi saar

Rossi saar on saar Antarktikas Victoria maa rannikul. Saare moodustavad neli vulkaani, millest kõrgeim on Erebus (3794 m). Pindala 2460 km2. Saar oli mitmete varaste Antarktika-ekspeditsioonide lähtekohaks, sest see on lõunapoolseim saar, kuhu saab meritsi jõuda. Sai nime James Clark Rossi järgi, kes selle 1841. aastal avastas. Saar asub Uus-Meremaa nõudlusaluses Rossi sõltkonnas. Saarel asub Uus-Meremaa ainuke uurimisbaas Antarktikas, Scotti baas.
Christchurch

Christchurch (maoori Ōtautahi) on linn Uus-Meremaal, Lõunasaare suurim linn ja Canterbury piirkonna keskus. See on elanike arvult Lõunasaare suurim ja Uus-Meremaa suuruselt teine ​​linn Aucklandi järel. Christchurch asutati 1850. aastal, linnaõigused sai 1856. aastal. Christchurch paikneb Lõunasaare idaranniku keskosas Canterbury tasandikust idas, Pegasuse lahe lõunapoolse otsa lähedal ning piirneb idas Vaikse ookeaniga ja lõunas Banksi poolsaarega. Christchurchi kesklinnast voolab läbi Avoni jõgi (Ōtākoro), mille kallastel on suur park. Linn on suhteliselt tasane kui Port Hills välja arvata ning paikneb keskmiselt umbes 20 meetrit üle merepinna. Christchurchis valitseb parasvöötme ookeaniline kliima, kus sajab regulaarselt mõõdukaid sademeid. Christchurchis asuvad mitmed teatrid ja ülikoolid, sealhulgas Canterbury Ülikool. Christchurch on võõrustanud arvukalt rahvusvahelisi spordiüritusi, sealhulgas 1974. aasta Briti Rahvaste Ühenduse mänge. Linn on alates 1901. aastast olnud värav Antarktikasse ja on tänapäeval üks viiest linnast, kus asuvad mitme riigi Antarktika tugibaasid. Christchurchi teenindab Harewoodis asuv Christchurchi lennujaam, mis on riigi suuruselt teine ​​​​lennujaam. 22. veebruaril 2011 oli linnas maavärin, milles hukkus 185 inimest ja tuhanded hooned kogu linnas said tõsiselt kahjustada. 2019. aastal toimus linna kahes mošees tulistamine, milles hukkus 51 inimest. Ngaio Marsh (1895–1982), teatrilavastaja ja kriminaalromaanide autor. Skulptuur Vaka 'A Hina Christchurchis Christchurchi kunstigalerii Christchurchi raekoda Christchurchi kunstikeskus Christchurch 1918. aastal Christchurchi mošeetulistamine http://nzdotstat.stats.govt.nz/wbos/Index.aspx?DataSetCode=TABLECODE7981 Council history Christchurch City Counvil Linna koduleht
Revalveerimine

Revalveerimiseks nimetatakse rahvusvaluuta ametliku väärtuse tõstmist välisvaluutade või kulla suhtes. Revalveerimise vastand on devalveerimine. Devalveerimine
Nigul Kurdve

Nigul Kurdve (kuni 1935 Nikolai Kurjatov, 14. mai 1911 Moskva – 19. august 1976 Vejbystrand) oli eesti arst. Ta lõpetas aastal 1932 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Õppis 1933–1939 (lõpetas 1939) Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1939–1944 Tartu Ülikooli lastekliiniku assistent. 1944 põgenes Kurdve koos abikaasaga Rootsi, töötas arstina Lundis, Barkårkas, Vejbystrandis ja Stockholmis. Nigul Kurdve abikaasa Kadri (1915–1992) isa oli Nikolai Triik ning ema oli Mihkel Martna tütar Viktooria Martna. Kadri kasvas üles Viktooria teise abikaasa Konstantin Koniku peres. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2016. Vaadatud 30. septembril 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Edgar Kigaste

Edgar Ernst Kigaste (kuni 1923. aastani Edgar Ernst Ruubel; 5. jaanuaril 1901 Päri vald, Viljandimaa – 5. märts 1983 Stockholm) oli Eesti poliitik. Õppis 1922–1928 (lõpetas 1928) Tartu Ülikoolis kaubandust, Üliõpilasselts Concordia vilistlane. Osales Vabadussõjas, 1929–1932 Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondise peasekretär, 1933–1934 Johan Laidoneri valimiskampaania peatoimkonna ametnik, 1931–1933 Tallinna Liikumata Varanduste Omanike Krediitühisuse juhatuse liige, 1933–1934 kirjastusühisuse Sakala esimees. Eesti Kultuurfilmi juhatuse esimees, Riikliku Propaganda Talituse nõunik ja juhataja, alates 1. veebruarist 1939 Riigi Hoiukassa direktor kuni 22. augustini 1940. 1094. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 259., Riigi Teataja, nr. 107, 22 august 1940
Tsugaru väin

Tsugaru väin (jaapani 津軽海峡 (Tsugaru-kaikyō)) ühendab Jaapani merd ülejäänud Vaikse ookeaniga ning eraldab Honshūd ja Hokkaidōd. Laius 18,5 km, sügavus 131 m. Väina alla on kaevatud Seikani tunnel, mis on maailma pikim ja sügavaim meretunnel (max 240 m allpool merepinda). Raudteetunneli kogupikkus on 53,85 km, sellest mere all 23,3 km. Viimase näitajaga jääb ta alla vaid Eurotunnelile.
Agu Soidra

Agu Soidra (kuni 1935. aastani August Schütz; 6. juuni 1896 Ellavere, Väinjärve vald – 1. veebruar 1974) oli ametnik. Soidra oli 1921. aastal Tartu Ülikooli kaubanduse eriala vabakuulaja ning õppis 1922–1927 kaubandust. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 1916–1918 Tallinna sadamatehaste ja Peeter Suure merekindluse ametnik. 1923–1924 ASi "Kütteveo", 1924–1925 ASi "Harju Pank" ametnik Tartus. Eesti Ühistegelise Liidu revident, hiljem Ühistegevuskoja sekretär. 1941–1944 Tallinna linna toitlusosakonna ametnik. Agu Soidra on maetud Rahumäe surnuaiale Tallinnas. Tema pojad olid majandusteadlane Ivo Soidra ja tehnikateadlane Raigo Soidra. TÜ üliõpilased
Augustin Krooni

Augustin Krooni (ka August Krooni; 21. detsember 1892 (vkj)/ 2. jaanuar 1893 Sassi küla, Sinalepa vald, Ridala kihelkond, Läänemaa – 3. detsember 1949 Volgolag, Jaroslavli oblast) oli eesti advokaat. Alghariduse sai ta Mäemõisa õigeusu kihelkonnakoolis Läänemaal. Õppis 1904–1912 Riia Vaimulikus Seminaris (lõpetas selle üldharidusliku kursuse). 1912–1916 õppis ta Varssavi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas (lõpetas). Pärast Aleksandri sõjakooli lõpetamist Moskvas jaanuaris 1917 teenis allohvitserina Vene sõjaväes Soomes ja sama aasta sügisest peale Eesti Tagavara Jalaväepataljonis Tartus. Vabadussõja ajal teenis Soomusrongide diviisis. Vahetult enne ja pärast töötas Saaremaa Ühisgümnaasiumis ladina keele ja ajalooõpetajana. 1922–1926 (lõpetas cum laude) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Rotalia liige. 1921–1927 oli ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi ajaloo- ja kodanikuteaduse õpetaja, alates 1933 vannutatud advokaat Rakveres. 1942 määrati ta jaoskonnakohtunikuks Narva. Arreteeriti NKVD poolt 22. veebruaril 1945 Nõmmel, suri Nõukogude vangilaagris 3. detsembril 1949. Sõduri käsiraamat. Korraldanud A. Kaswand ja A. Krooni. [Tallinn] : Soomusrongide Diviisi Tagavara-Pataljon, 1920 1936 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk Tema vend oli arst Eugen Krooni. Ta oli abielus sise- ja lastearsti Natalie Krooniga (sündinud Kutter; 1901–1943). Kaja, nr 226, 30. september 1926 Sõna nr 144, 26. juuni 1942, lk 3 Eesti ohvitserid 1918-1940 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kaarel Leetmaa

Kaarel Leetmaa (kuni 1936. aastani Karl Land, 25. märts 1905 Lustivere vald, Viljandimaa – 11. september 1985 Geneva, Illinoisi osariik) oli eesti jurist. 1923–1927 (lõpetas) õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 1939–1940 ja 1941–1944 Viljandi Ringkonnakohtu liige. 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse. Tema vend oli Eduard Leetmaa.
Gerhard Rooks

Gerhard Gottfried Rooks (23. juuli 1901 Cēsis – 5. juuli 1975 Tallinn) oli eesti arstiteadlane. Aastatel 1920–1925 (lõpetas cum laude) õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, dr. med. 1932 ("Veregruppide jaotusest ja väljavaadetest paterniteedi määramiseks veregruppide abil Eestis"). Korporatsiooni Rotalia vilistlane. Tartu Ülikooli ja Halle Ülikooli õppejõud, dotsent (1934), professor (1937), arstiteaduskonna dekaan. Ta on kirjutanud esimese eestikeelse kohtumeditsiini käsiraamatu (Kohtuarstiteadus, Tartu 1938). Gerhard Rooks osales vaatlejana Katõni massimõrva uurimiskomisjonis. Juuksed kriminalistikas. Politseileht, 3. august 1939, nr. 14, lk. 314–319. [1] Terariista identifitseerimine haava järgi. Politseileht, 2. september 1939, nr. 16, lk. 365–367. [2] Riigivanema otsus nr. 395 dotsendiks määramise kohta Jüri Adila. Katõnist nelikümmend aastat. Rahvuslik Kontakt, 1980, nr. 4, lk. 46.
Fagnano järv

Fagnano järv ehk Kami järv ehk Cami järv (hispaania keeles Lago Fagnano või Lago Cami) on lääne–idasuunaline piklik järv Tulemaa saare kaguosas Argentina Tulemaa provintsi ja Tšiili Tulemaa provintsi territooriumil. Järve suurim pikkus on umbes 98 km ja pindala 645 km². Pikkusest 72,5 km ja pindalast 606 km² jääb Argentina territooriumile, vastavalt 13,5 km ja 39 km² aga Tšiili territooriumile. Suurim sügavus on 200 meetrit. Järve lääneotsast voolab välja Azopardo jõgi, mis suubub Almirantazgo fjordi. Idarannikul asub Tolhuini asula. Osa järvest paikneb Tulemaa rahvuspargi territooriumil. Rööpnimi Kami või Cami pärineb jaagani keelest.
Tõenäosus

Tõenäosus on tulevaste sündmuste toimumise või väidete tõesuse ebakindluse mõõt. Ladinakeelse termini probabilis (millest pärineb ka mõiste ingliskeelne vaste probability) esmakordset kasutamist on seostatud vanarooma riigimehe Ciceroga. Konkreetse terminina jõudis see tavakasutusse aga 6. sajandil seoses Rooma õiguse koguga "Digesta". Tõenäosusi hakati teaduslikult uurima uusajal. Hasartmängude vastu on huvi tuntud aastatuhandeid, kuid nende matemaatiline uurimine algas alles 17. sajandil. Tõenäosusest hakati kirjutama Pierre de Fermat' ja Blaise Pascali kirjavahetuses (1654). Tõenäosusteooria Sündmuse klassikaline tõenäosus Statistika Bayesi statistika Aposterioorne tõenäosus Aprioorne tõenäosus Risk Leonard Mlodinow. Joodiku jalutuskäik : kuidas juhuslikkus meie elu valitseb. Imeline Teadus 2013. Lk 48.
Sounds of the Universe

"Sounds of the Universe" on Depeche Mode'i kaheteistkümnes stuudioalbum. See ilmus 20. aprillil 2009. "In Chains" "Hole to Feed" "Wrong" "Fragile Tension" "Little Soul" "In Sympathy" "Peace" "Come Back" "Spacewalker" "Perfect" "Miles Away/The Truth Is" "Jezebel" "Corrupt" "Wrong" (Märts 2009) "Depeche Mode sai uue albumi valmis". Õhtuleht. 5. veebruar 2009.
Rõngu kihelkond

Rõngu kihelkond (lühend Rõn; saksa keeles Kirchspiel Ringen) oli kihelkond Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus. Rõngu kihelkonna ala kuulus muinasajal Ugandi maakonda. Seal asus mitu linnust, nende hulgas Vooremägi ja Kivivare linnamägi. Aastatel 1224–1558 oli kihelkonna ala Tartu piiskopkonna osa. Kihelkond tekkis 14. sajandil kirikukihelkonnana. Seda on esmamainitud 1413. aastal. Põhjasõja ajal sai Rõngu kihelkond raskesti kannatada. 1856. aastal hakati kihelkonnas talusid päriseks ostma. 1890. aastatel hakkas Elva raudteejaama juurde kujunema Elva alevik, mis 1923. aastal nimetati aleviks ja 1938. aastal linnaks. Kihelkonnas paiknes 9 mõisat: 1 kirikumõis, 6 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 riigimõis. Lisaks oli veel 1 karjamõis. Rõngu kirikumõis (Pastorat Ringen) Aakre (Ayakar) rüütlimõis Hellenurme (Hellenorm) rüütlimõis Rõngu ehk Suure-Rõngu (Schloß Ringen) rüütlimõis Soontaga (Sontack) rüütlimõis Uderna (Uddern) rüütlimõis Uue-Kirepi (Neu-Kirrumpäh), Vana-Kirepi kõrvalmõis Vana-Kirepi (Alt-Kirrumpäh) rüütlimõis Väike-Rõngu (Klein-Ringen) riigimõis Teedla mõis (Thedla), poolmõis, eraldati Kirepi mõisast Aakre vald (1866–1917) Hellenurme vald (1866–1917) Kirepi vald (1866–1917) Rõngu vald (1866–1917) Uderna vald (1866–1917) Väike-Rõngu vald (1866–1893) Kihelkonna ala jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Elva valda. Rõngu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. märts 2012) Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 386. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 268–271. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 294. Hagemeister, Heinrich von; F. von Bulhovden (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2. Riga: E. Frantzen. Lk 99–103. Stryk, Leonhard von (1877). Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten. Dorpat: C. Mattiesen. Lk 514 lk. lk.128–138
Manfred von Richthofen

Vabahärra Manfred Albrecht von Richthofen (2. mai 1892 – 21. aprill 1918) oli Saksa hävituslendur, tuntud kui Punane parun (lendas lahingutes üleni punaseks värvitud lennukil). Ta oli Esimese maailmasõja edukaim lennuäss 80 õhulahingu võiduga.[viide?] Manfred Albrechti noorem vend – Lothar Siegfried Freiherr von Richthofen (1894–1922), Saksamaa lennuväe lennuäss 40 õhulahingu võiduga. Who's Who – Lothar von Richthofen Joachim Castan, "Punane Parun: hävituslendur Manfred von Richthofen" (Der Rote Baron: die ganze Geschichte des Manfred von Richthofen). Saksa keelest tõlkinud Arne Nielsen. Olion, Tallinn 2011, 342 lk; ISBN 9789985666647
Imagine

"Imagine" on John Lennoni kirjutatud laul, mis ilmus 1971. aastal samanimelisel albumil ning hiljem ka singlina. Tegu on Lennoni kõige tuntuma ja ka ühe mõjukama teosega. Lennon ise on laulu kohta öelnud, et tegu on religiooni-, natsionalismi-, kapitalismivastase ja kehtivate sotsiaalsete normide vastase teosega, kuid kuna need ideed olid väljendatud leebes ja kaunis vormis, oli see kõigile vastuvõetav. Lugu on kantud Lennoni igatsusest rahumeelsema maailma järele, kus inimesi ei eristaks enam rahvuslikud, usulised ega varanduslikud lõhed. Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu kolmandale kohale. Laul on singli A-poolena välja antud neljal korral: 1971., 1975., 1988. ja 1999. aastal. 1971. aasta singlit ei antud välja Suurbritannias, nii et seal ta edetabelitesse ei jõudnud, küll jõudis laul edetabelis Billboard Hot 100 kolmandale kohale. 1975. aastal anti singel välja ka Suurbritannias, kus ta jõudis 6. kohale. Singel jõudis aga Suurbritannia edetabelisse uuesti 1980. aasta detsembris pärast John Lennoni mõrva ning 1981. aasta jaanuaris püsis see ka neli nädalat esikohal. 1988. aastal jäi singli laeks 45. koht ning 1999. aastal 3. koht. 2003. aastal anti laul välja singli "Happy Xmas (War Is Over)" uusväljaande B-poole lauluna.