laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Cape Doctor

"Cape Doctor" või Kapimaa doktor ("die Kaapse dokter" Afrikaani keeles) on tugev, kuiv ja püsivalt puhuv kagutuul, mis puhub Lõuna-Aafrika Vabariigi rannikule kevadest kuni suve lõpuni (septembrist kuni märtsini lõunapoolkeral). Seda tuult kutsutakse Kapimaa doktoriks, kuna see puhub Kaplinna kohalt eemale reostuse ning kannab hoolt selle eest, et Kaplinnas oleks puhas ja tervislik õhk.
Kristjan Moora

Kristjan Moora (sündinud 18. augustil 1964 Tallinnas) on kolonelleitnant, 2011–2015 Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik. Ta on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Ülikooli bioloogia erialal. Kristjan Moora kuulub alates 2022. aastast Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 1165 häält ning ei osutunud valituks. Kristjan Moora isa oli eesti arheoloog ja ajaloolane Tanel Moora, üks tädipoeg on Kaitseväe juhataja kindral Martin Herem, teine täidpoeg on mitmekordne minister Jürgen Ligi, vend on keskkonnateadlane Harri Moora. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] Saaremaa maleva uus pealik on kolonelleitnant Kristjan Moora, Kaitseliit. GALERII: Saaremaal kärgatasid plahvatused. Õhtuleht "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 14. aprillil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Romsdalshorn

Romsdalshorn ehk Romsdalshornet ('Romsdaleni sarv') on mägi Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas Romsdaleni oru idanõlval 15 km Åndalsnesist kagus. Kõrgus merepinnast on 1550 m. Mägi tõuseb Romsdalenist peaaegu püstloodis. Mäe jalamil asub Grytteni hüdroelektrijaam. Ronsdalshorn on mägironijate hulgas üks populaarsemaid mägesid Norras. Esimest korda tõusid selle tippu 1828 Kristen Hoel Gausdalist ja Hans Bjarmeland Vestnesist. See oli tolle aja kohta väljapaistev saavutus. Järgmistena tõusid mäetippu alles 1881. aastal Carl Hall, Mathias Soggemoen ja Erik Norahagen. Arne Randers Heen käis mäe otsas üle 230 korra ning tõusis 1930 sinna esimest korda talvel. Romsdalshorni koduleht (norra ja inglise keeles) Store norske leksikon (allikas)
Max Mosley

Max Rufus Mosley (13. aprill 1940 – 24. mai 2021) oli Briti rallisõitja, Rahvusvahelise Autoliidu (FIA) president aastatel 1993–2009. Kui Mosley oli veel advokaat ja amatöörist rallisõitja, asutas ta eduka võidusõiduautode tootmise ettevõtte March Engineering ja F1 tiimi. Aastatel 1969–1977 tegeles ta ettevõtte juriidilise ja reklaamilise poolega. Endine FIA president andis kriitikutele vastulöögi: müra tegi mind kurdiks, Postimees Sport, 12.04.2014
Héctor Pop Andrés

Héctor Pop Andrés (1976 – 12. aprill 2014 San Francisco) oli Guatemala poliitik ja San Francisco aselinnapea. Ta lasti maha San Francisco (Peténi departemang, Guatemala) linnavalitsuse hoone ees 12. aprillil 2014. Guatemala põhjaosas tapeti rahvaesindaja, Postimees Välisuudised.
2M-3

2M-3 (vene k: 25-мм спаренное универсальное орудие 2М-3) on Nõukogude Liidus valmistatud universaalne sõjalaeva kaheraudne automaatkahur.GRAU koodnimetus 2M3. On moraalselt vananenud, kuid seni veel vähesel määral kasutusel. Kaliiber: 25,4 mm (= 1 toll) Raua pikkus: 2000 mm (= 79 kaliibrit) Raudade arv: 2 Vintsoonte arv rauas: 12 Mürsu algkiirus: 890 m/s Laskekiirus: 270–300 lasku/min (x2) Tõstenurk: –10...+85° Laskesektor: 360° (sõltuvalt laeva ehitusest) Torni soomusseina paksus: 4 mm Efektiivne laskekaugus: pinnasihtmärk – 2500 m, õhusihtmärk – 1700 m Sihikuline laskekaugus: 3000 m Mürsu maksimaalne lennukaugus: kuni 4500 m Padrunlasu kaal: 0,672 kg Mürsu kaal: 0,281 kg Salve maht: 65 padrunlasku (x2) Sihik: mehaaniline sihik KMT-25 Süsteemi kogukaal tühjalt: 1515+ kg Meeskond: 2 (sihtur, laadur) Kahur on mõeldud nii pinna- kui ka õhusihtmärkide vastu ja pigem enesekaitse eesmärgilisena väiksematele sõjalaevadele ja vajadusel ka tsiviillaevadele. On üldiselt lihtsa ehitusega. Pöörlev torn paikneb silindrikujulisel alusel, mida on lihtne tekile või muule pinnale paigaldada. Jõesõjalaevadele on valmistatud pisut sissepoole kallutatud kujuga torniseina ülaservaga versiooni. Kahurid (automaadid) paiknevad paralleelselt teineteise kohal. Padrunlaskemoona etteandmine toimub lindist. Sihtimisel on võimalik nii elektriline- kui ka käsijuhtimine. Elektrilisel juhtimisel liigub kahur sekundiga peaaegu kolm korda kiiremini, kui käsijuhtimisel. Rauad on õhkjahutusega ja kipuvad laskmisel üle kuumenema. Salve laadimiseks kuluva 15 sekundi jooksul, mille hulka on arvatud ka jahtumisaeg, tuleb raudu tegelikult jahutada täiendavalt veega, mida on lastud peale otse voolikust. Sihik on mehaaniline ringikujuline visiirsihik, mis on nii pinna- kui ka õhusihtmärkidele. Sihtmärgi maksimaalne võimalik kiirus sihikule võtmiseks on 150 m/s. Kahur 2M-3 töötati välja Nõukogude Liidus aastail 1947–1953. Peakonstruktor oli Harõkin. Eelkäija oli 1944–1945 valmistatud üheraudne 25 mm kahur 84-KM. 2M-3 katsetustel oli algul suuri probleeme vastupidavusega, kuid need ületati lõpuks ja kahur võeti ametlikult mereväe relvastusse 5. märtsil 1953. Peagi töötati välja parandatud versioon 2M-3M, mille relvadel on ümberlaadimiseks ära kasutatud lisaks tagasilöögi energiale ka püssirohugaase ja raud on pisut pikem. 1952–1957 toodeti 2M-3-sid juba üle 1600 eksemplari. Samuti valmistati versioon 2M-8 allveelaevadele, kuid see ei leidnud pikka aega kasutust. Süsteem oli Nõukogude Liidus relvastuses vähemalt 30 eri klassi sõjalaeval. Lisaks eksporditi seda teistesse sotsialismileeri riikidesse. Ida-Saksamaal oli relvastuses isegi veoauto IFA W-50 veokasti kinnitatuna. Tootmine lõpetati 1984. Järeltulijaks võib lugeda automatiseeritud juhtimisega kaheraudseid automaatkahureid AK-230. Taasiseseisvunud Eestis on (või on olnud) automaatkahurisüsteem kasutusel Eesti Piirivalve- ja mereväe laevadel. Kahurisüsteemi iseloomustus [1]
Pengö

Pengö (ungari pengő [p'ängöö]) on endine Ungari rahaühik, mis oli kasutusel 1. jaanuarist 1927 kuni 31. juulini 1946. Pengö oli jagatud 100 filleriks. Pärast Esimest maailmasõda oli Ungaris suur inflatsioon ning Austria-Ungari kroon kaotas kiiresti väärtust. Ungaris võeti kasutusele uus rahaühik pengö, mis vastas 12 500 kroonile, ja 3800 pengöt määrati ühe kilo kulla väärtuseks. Esimesed rahatähed olid kroonide ületrükid. Pärast Teist maailmasõda juhtus pengöga sama mis varem krooniga. Hüperinflatsiooni tõttu kaotas raha kiiresti väärtuse. Vaatamata revalveerimisele inflatsioon ei peatunud, vaid kiirenes, ning oldi sunnitud trükkima üha suurema nimiväärtusega rahatähti. Suurim rahatäht, mis kasutusele võeti, oli 100 000 000 000 000 000 000 (100 kvintiljonit) pengöt (100 000 b.-pengő). Trükiti ka sekstiljonipengöne rahatäht, kuid seda ei jõutud kasutusele võtta. 1. augustil 1946 võeti uue rahaühikuna kasutusele forint vahetuskursiga 1 forint = 4×1029 pengöt.
Sitka

Sitka (tlingiti keeles Sheetʼká, vene keeles Ситка) on linn ja maakond Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis. Linn asub Baranofi saare lääneosas. Sitkas elas 2013. aastal 9020 inimest. Linn asub saarel ning sinna pääseb ainult lennuki või laevaga.  Pikemalt artiklis Uus-Arhangelsk Sitka ala asustasid põlisameeriklaste tlingitite esivanemad juba 10 000 aastat tagasi. Linna kaks suuremat tööandjat on South East Alaska Regional Health Consortium, kus töötab 482 inimest, ja Sitka School District, kus töötab 250 inimest. Kõige rohkem inimesi saab elatist mereandidest. Töötute protsent on 6,9. Aasta keskmine sissetulek on 62 024 USA dollarit. Elektrienergiat saadakse paisjärvedele Blue Lake ja Green Lake rajatud elektrijaamadest. Sitka sadam on suuruselt kuues kalasadam Ameerika Ühendriikides. http://factfinder2.census.gov/faces/tableservices/jsf/pages/productview.xhtml?src=bkmk Sitka linna koduleht
Aegaeon

Aegaeon (ka Saturn LIII, esmase ajutise nimega S/2008 S 1) on Saturni kaaslane. Aegaeoni olemasolust teatas 3. märtsil 2009 mehitamata kosmoseaparaadi Cassini kujutiste meeskonna liige Carolyn Porco. See kuu avastati 2008. aasta 5. augustil tehtud vaatlusandmete põhjal. Aegaeon tiirleb Saturni G-rõnga heledas osas ja on tõenäoliselt ise selle rõnga peamiseks tekkepõhjuseks. Purdmaterjal ja tolm, mis on selle kuu küljest pärit, moodustab heleda kaare rõnga sisemisel küljel, mis omakorda on hajunud laiali, moodustades ülejäänud rõnga. Aegaeon on Saturni kuu Mimasega orbitaalses resonantsis 7:6, mis põhjustab ligikaudu iga nelja aasta tagant umbes 4 km piires võnkumist ta orbiidi raadiuses. Oletuse järgi, et tal on sama albeedo mis Pallenel, on ta hinnanguliseks läbimõõduks pool kilomeetrit. Ta teeb ümber Saturni tiiru 0,80812 päevaga ja ta keskmine kaugus Saturnist on 167 500 km. Orbiidi kalle Saturni ekvaatori tasandi suhtes on 0,001° ning ekstsentrilisus 0,0002. Nime on ta saanud Aigaioni järgi, kes on üks hekatonheiridest. "IAU Circular No. 9023". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. mai 2019. Vaadatud 12. aprillil 2014. Petite Moon. CICLOPS, 29. mai 2009. Jennifer Blue, Saturnian Satellite Named Aegaeon. USGS Astrogeology Hot Topics, 5. mai 2009.
Fornjot (kuu)

Fornjot (teise nimega Saturn XLII, esmase ajutise nimega S/2004 S 8) on Saturni kaaslane ja planeedi teiste kaaslastega võrreldes kaugeim kuu. Selle kuu avastasid 4. mail 2005 Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes määrasid kindlaks selle kuu olemasolu vaatluste põhjal, mida tehti 12. detsembrist 2004 kuni 11. märtsini 2005. Fonjoti läbimõõt on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 23 609 000 km, tehes tiiru ümber Saturni 1354 päevaga. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastassuunas. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 168° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 160°). Orbiidi ekstsentrilisus on 0,186. Fornjot on saanud nime Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti järgi.
Loge (kuu)

Loge on Saturni kaaslane. Loge avastasid Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes teatasid kuu olemasolust 26. juunil 2006 . Avastus tehti vaatlusandmete põhjal, mis saadi ajavahemikul 2004. aasta jaanuarist kuni aprillini. Loget nimetatakse vahel ka nimega Saturn XLVI, selle esmane ajutine tähis oli S/2006 S 5. Loge on umbes 6-kilomeetrise läbimõõduga ja teeb ühe tiiru ümber Saturni 1314,364 ööpäevaga, olles sellest keskmisel kaugusel 23 142 000 km. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166,5° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 165,3°) ning ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas. Orbiidi ekstsentrilisus on 0,1390. See kuu nimetati 2007. aasta aprillis Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti poja Loge järgi (ka Logi, samuti hiid, vahel aetakse segi jumalus Lokiga). MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (avastamisest, andmeid)
Ymir (kuu)

Ymir ehk Saturn XIX (esialgne tähis S/2000 S 1) on Saturni kaaslane. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas. Saturni pöörlemissuunale vastupidises suunas tiirlevad kuud arvatakse olevat tulnud Saturni kaaslasteks pigem kuskilt mujalt, kui tekkinud samas akretsioonikettas, mis ümbritses noort Saturni ta moodustumisel. Näiteks Saturni suuremad ja lähemad kuud tiirlevad planeedi pöörlemisega samas suunas ning seetõttu arvatakse, et nad on tekkinud koos Saturniga, ehk tiirelnud ümber Saturni selle tekkimise ajast alates. Seetõttu on Ymir ilmselt Saturnist mööda lennata püüdnud ja Saturni gravitatsiooni poolt "kinni püütud" ning selle ümber tiirlema jäänud taevakeha. Ymiri tiirlemisperiood on 3,6 Maa aastat. Selle aja jooksul näeks Ymiril viibija umbes 2650 päikeseloojangut. Saturni kaaslastest, mille tiirlemisperiood on pikem kui kolm Maa aastat, on Ymir kõige suurem (läbimõõduga ligikaudu 18 km). Ymiri avastas 2000. aastal Brett J. Gladmani uurimisrühm. Nime Ymir sai ta augustis 2003 skandinaavia mütoloogiast pärit kõigi hiidude ehk jöötunite esiisa Ymiri järgi. Brian G. Marsden. IAUC 7512, IAU, 25. oktoober 2000. Vaadatud: 16.04.2014. Scott S. Sheppard. Saturn's Known Satellites, Department of Terrestrial Magnetism. Vaadatud: 16.04.2014. Eeldades, et tegu on keraga, mille raadius on 9 km, ning võtta tiheduseks 1,7g/cm³ (kuigi tegu võib olla rusuhunnikuga), saame massi 5,1×1015 kg ja paokiiruse 8,7 m/s (31 km/h). Denk, T., Mottola, S. Irregular Saturnian Moon Lightcurves from Cassini-ISS Observations: Update. Abstract 406.08, DPS conference 2013, Denver Ymir: Overview NASA. Vaadatud: 16.04.2014 Alex Willman. Planet Saturn Data, 5. mai 2009. Vaadatud: 16.04.2014 Daniel, W. E. IAUC 8177: Sats OF (22); Sats OF JUPITER, SATURN, URANU, IAU, 8. august 2003. Vaadatud: 16.04.2014. MPEC 2000-Y15: S/2000 S 1, S/2000 S 2, S/2000 S 7, S/2000 S 8, S/2000 S 9 (andmed) Ephemeris IAU-NSES Saturn's Known Satellites
S/2006 S 3

S/2006 S 3 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 2006. aasta jaanuarist aprillini. S/2006 S 3 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 21 076 300 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1142,366 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 150,8° (128,8° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,4710. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid)
S/2004 S 7

S/2004 S 7 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 12. detsembrist 2004 kuni 8. märtsini 2005. S/2004 S 7 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 999 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1140,24 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166° (166° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,5299. Jacobson, R.A. (2007) SAT272. "Planetary Satellite Mean Orbital Parameters". JPL/NASA. Vaadatud 13.04.2014. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid)
S/2007 S 3

S/2007 S 3 on Saturni üks kuudes. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 1. mail 2007 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 18. jaanuarist kuni 19. aprillini 2007. S/2007 S 3 on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 518 500 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1100 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 177,22° ja ekstsentrilisus 0,130. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data MPEC 2007-J09: S/2007 S 2, S/2007 S 3 (andmeid)
S/2004 S 12

S/2004 S 12 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mis olid kogutud 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005 S/2004 S 12 on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 906 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1048,541 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,396. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid)
S/2004 S 17

S/2004 S 17 on üks Saturni mitmest kaaslasest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005. S/2004 S 17 on umbes neljakilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 099 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 985,453 päeva (natuke rohkem kui 2,5 Maa aastat). Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,226. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Jewitt's New Satellites of Saturn page MPEC 2005-J13: Twelve New Satellites of Saturn (andmeid, efemeriidid)
Kari (kuu)

Kari (teise nimega Saturn XLV) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 2006. aasta jaanuarist märtsini. Esmaseks ajutiseks nimeks pandi sellele kuule S/2006 S 2. 2007. aasta aprillis pandi talle Skandinaavia mütoloogiast võetud nimi Fornjóti poja, tuule personifikatsiooni Kári järgi. Kari on umbes seitsmekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 305 100 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1243,71 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 148,4° (151,5° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3405. Pöörlemisperioodiks on määratud 7 tundi ja 42 minutit. MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid) Denk, T., Mottola, S. (2013): Irregular Saturnian Moon Lightcurves from Cassini-ISS Observations: Update. Abstract 406.08, DPS conference 2013, Denver (Colorado) (sünoodilisest perioodist)
Bestla (kuu)

Bestla ehk Saturn XXXIX (esialgne tähis S/2004 S 18) on üks Saturni kaugematest kaaslastest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005[viide?], tehes seda vaatlusandmete põhjal, mida koguti 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis sai kuu nime Skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu Bestla järgi, kes on Odini ema. Bestla on ligikaudu 7-kilomeetrise diameetriga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 192 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub sel ligikaudu 1088 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 147° (Saturni ekvaatori suhtes 151°) ja ekstsentrilisus 0,5176. 2005. aasta vaatlused viitasid, et Bestla orbiit on suure ekstsentrilisusega (0,77). Sarnaselt mitmete teiste Saturni kaugemate kuudega on Bestla ekstsentrilisus natuke perioodiliselt varieeruv Kozai mehhanismi tõttu. Jacobson, R.A. (2007) SAT270, SAT271. "Planetary Satellite Mean Orbital Parameters". JPL/NASA. Vaadatud 13.04.2014.{{cite web}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Brian G. Marsden (2005). "MPEC 2005-J13 : Twelve New Satellites of Saturn". Minor Planet Center. Vaadatud 13.04.2014.
Surtur (kuu)

Surtur (ka Saturn XLVIII) on Saturni üks kaaslastest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006, vaatlusandmete põhjal, mida saadi 2006. aasta jaanuaris ja aprillis. Algul sai selle ajutiseks nimeks S/2006 S 7, hiljem nimetati see ümber Skandinaavia mütoloogiast võetud hiiu Surtri järgi. Surtur on umbes kuuekilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 243 600 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1238,575 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166,9° (148,9° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3680. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data MPEC 2006-M45: Eight New Satellites of Saturn (andmeid)
André Kuipers

André Kuipers (sündinud 5. oktoobril 1958 Amsterdamis) on Hollandi arst ja Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut. Kuipers on viibinud kosmoses kokku kahel korral: aastal 2004 ja aastail 2011–2012. André Kuipers lõpetas keskkooli aastal 1977. Aastal 1987 lõpetas ta Amsterdami ülikooli arstina. Ta on abielus ning tal on kolm tütart ja poeg. Kuipers on öelnud, et ta unistas astronaudiks saamisest juba teismelisena. Ta unistus täitus aastal 1998, mil ta valiti Euroopa Astronautide Korpuse liikmeks. Kuipers on osalenud kahel kosmoseekspeditsioonil. Esimene neist oli DELTA missioon aastal 2004. Koos kosmonautide Gennadi Padalka (Venemaa) ja Michael Finckega (USA) lendas ta 19. aprilli varahommikul Soyuz TMA-4 pardal kosmosesse. Kaks päeva hiljem jõudis kosmoselaev rahvusvahelisse kosmosejaama. Kuipers pöördus Maale tagasi 30. aprillil 2004. 21. detsembril 2011 startis Kuipers Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosemissiooni PromISSe raames oma teisele kosmoseekspeditsioonile. Sel korral viibis Kuipers rahvusvahelises kosmosejaamas kuus kuud. Ta pöördus tagasi Maale 1. juulil 2012. "Preflight Interview: Andre Kuipers". NASA. 01.11.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.04.2014. Vaadatud 15.04.2014. "ESA astronaut André Kuipers to spend six months on the ISS starting in 2011". www.esa.int. 05.08.2009. Vaadatud 14.04.2014. Chow, Denise (01.07.2012). "Space station trio heading back to Earth in Russian capsule". www.nbcnews.com. Vaadatud 14.04.2014. André Kuipersi biograafia Euroopa Kosmoseagentuuri veebilehel (inglise keeles) ESA astronaut André Kuipers' tour of the International Space Station (Videotuur, milles André Kuipers tutvustab rahvusvahelist kosmosejaama. Pikkus 55 minutit, inglise keeles.)
Honda Mean Mower

Honda Mean Mower on Honda muruniiduk, mille nimel on muruniidukite kiirusrekord (188 km/h). Muruniiduk kasutab Honda mootorratta mootorit. Mootoril on 109 hobujõudu. Rekordiniiduk kasutab ATV vedrustust ja rattaid.
Sunbeam 350HP

Sunbeam 350HP on lennukimootoriga võidusõiduauto, mille ehitas 1920. aastal Suurbritannia firma Sunbeam. Malcolm Campbell püstitas sellega kolmel korral maad mööda sõitmise ametliku kiirusrekordi (1924. aastal 235,22 km/h, 1925. aastal 242,8 km/h ja 1927. aastal 281,44 km/h). Auto mootoriks oli lennukimootorina ebaõnnestunud 12-silindriline 350-hobujõuline vesijahutusega vankelmootor Sunbeam Manitou. Autot saab näha Beaulieus asuvas National Motor Museumis.
Sunbeam 1000 hp

Sunbeam 1000 hp on võidusõiduauto. Sellega saavutati aastal 1927 autode kiirusrekord (328 km/h).
Golden Arrow

Golden Arrow on lõppkiirusrekordi saavutamiseks ehitatud võidusõiduauto. Auto ehitati Suurbritannias ning rekordsõitu mindi tegema USA-sse. 1929. aasta märtsikuus saavutas Henry Segrave Daytona Beachil selle autoga kiiruse 372,46 km/h (231.45 mph), ületades sellega varasema maailmarekordi 39 km/h (24 mph) võrra.
Orša rajoon

Orša rajoon on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Halduskeskus on Orša linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Lisaks asuvad rajooni territooriumil veel Orša linnale alluvad Barańi linn ja Balbasava alev. Rajooni koosseisu kuuluvad Kopyśi alev ja Arechaŭski alev, selle loodeosas asub mitme arhitektuurimälestisega Smalany asula. Rajooni pindala on 1668 km². 2014. aasta seisuga elas seal 31 132 inimest. Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Andrejeŭščyna, Arechaŭski, Babiničy, Barzdoŭka, Krapiŭna, Miežava, Piščałava, Smalany, Zabałaćcie, Zadroŭje, Zubava, Zubrevičy, Vuście ja Vysokaje külanõukogu. Arechaŭsk Kopyś Smalany Smalany Rajooni suurim jõgi on Dnepr. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Aršyca, Adroŭ, Lešča ja Vydryca. Rajoon asub suuremas osas Orša kõrgustikul, kõrgeim koht asub Stajki küla lähistel (237,5 m). Madalaim koht ulatub 146 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Vialikaje Arechaŭskaje ja Dzievinskaje. 2014. aasta seisuga olid elanikest 92,01% valgevenelased, 5,99% venelased ja 2% oli teistest rahvustest. 69,05% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,47% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,18% elanikke, vene keelt aga 59,45%. The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements  Orša rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles) Rajooni kaart