laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kemba

Kemba on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 22.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kiiu-Aabla

Kiiu-Aabla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Kolga lahe ääres. Aabla Kolga-Aabla Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kodasoo

Kodasoo on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Kodasoo–Kaberla tee Kodasoo liiklussõlm Kodasoo viadukt I Kodasoo viadukt II Kodasoo mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nouméa

Nouméa on Uus-Kaledoonia halduskeskus. Numa-Daly Magenta staadion https://www.insee.fr/fr/statistiques/4464931?sommaire=2122859
Kolgaküla

Kolgaküla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis. Külas asub Kolgaküla rahvamaja ja Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum.ja sportimiseks terviserajad. Kolgaküla palliplatsil on võetud suur osa filmi Inimesed sõdurisinelis võtetest. Kotka–Valgejõe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kosu

Kosu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/116.html http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=1500&page=3
Kotka (Kuusalu)

Kotka on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Küla läbib Valgejõgi. Mööda küla idapiiri voolab Loobu jõgi. Valgejõel asus Kotka pais. Riik keelas paisul elektritootmise 2001. aastal ja soovis paisu omandada, et see lammutada ja tagada lõheliste pääs kudemisalale. Pais purunes tulvavees 9. augustil 2016. Küla läbib Liiapeksi–Loksa maantee ja seal lõppeb Võsu–Kotka tee. Suur osa küla territooriumist on metsa all. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Riik ei jõudnud Kotka paisu ostuhinnas omanikuga kokkuleppele" ERR, 15. jaanuar 2019 "Kotka pais Valgejõel purunes tulvavees, hea uudis lõhelistele" ERR, 9. august 2016
Kupu

Kupu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Kupukivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kursi (Kuusalu)

Kursi on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Hirvli–Vahastu tee Luubakivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Dave Pirner

David A. Pirner (sündinud 16. aprillil 1964 Green Bays Wisconsinis) on USA muusik, rokkansambli Soul Asylum solist ja laulukirjutaja. 1981. aastal kolis Pirner Minneapolisesse Minnesota osariigis ning asutas seal koolikaaslaste Karl Muelleri ja Dan Murphyga punkansambli Loud Fast Rules, kus Pirner mängis trumme, Mueller basskitarri ja Murphy kitarri. Lühikese aja pärast täitis trummari koha Pat Morley ning Dave vahetas pilli – temast sai kitarrist ja esilaulja. 1983. aastal muudeti ansambli nimi Soul Asylumiks. Lõputud klubiturneed mööda USA-d teenisid ansamblile ustava austajaskonna ja eriti energiliste kontsertesinemistega bändi maine. Üleriigiline kuulsus saabus 1992. aastal, mil Soul Asylum andis välja oma kuuenda plaadi, "Grave Dancers Union" (Columbia Records). Selle albumi tuntuim laul "Runaway Train" võitis 1994. aastal parima rokkloo Grammy. Ühegi hilisema plaadi ega singliga seda edu korrata ei õnnestunud. Nüüd, kus Pirneri nimi oli üldiselt teada, kasutas ta oma kuulsust toomaks avalikkuse ette artiste, keda ta imetles, tehes koostööd mitme vähetuntud ansambliga. 1994. aastal välja tulnud filmis "Backbeat", mis kajastas The Beatlesi varajasi aastaid Hamburgis Saksamaal, laulis Dave John Lennoni osa. Aastaks 1997 Soul Asylum laiema avalikkuse tähelepanu enam ei köitnud. Pirner asutas kõrvalprojekti The O'Jeez, kuhu lisaks temale kuulusid Jesse Greene (ansamblitest The Geraldine Fibbers ja The Jayhawks) ja Kraig Johnson (Run Westy Run). Bändi liikmed mängisid instrumentidel, mis erinesid neist, mille poolest nad varem tuntud olid; Dave oli taas trummari rollis nagu Loud Fast Rulesis, samuti musitseeris ta trompetil ja plokkflöödil. 1998. aastaks, mil Soul Asylum andis välja oma viimase plaadi enne kaheksa-aastast vaheaega, oli The O'Jeezil valmis vähemalt 14 lugu, millest ükski ametlikult ei ole ilmunud. 1999. aastal kolis Pirner New Orleansi Louisiana osariigis, kus töötas koos sõpradega muusikaringkonnast oma sooloplaadi "Faces & Names" kallal. Album on erinevalt Soul Asylumi loomingust mahe ja soulilik, tuntavate R&B mõjutustega. Salvestis valmis 2001. aastal, misjärel vahepeal "puhkust võtnud" Soul Asylum uue hooga järgmise albumi kallal tööle hakkas. 2006. aastal, umbes üheksa kuud pärast bändikaaslase ja asutajaliikme Karl Muelleri surma, ilmus Soul Asylumi viimane plaat, "The Silver Lining" (Sony, Legacy). Pirneri austajad tunnustavad teda laulusõnade leidlikkuse, muusikapaladega lugude jutustamise ja halbade naljade (dave jokes) eest. Pirneri koostööpartnerite hulka kuuluvad Victoria Williams, Mike Watt, Paul Westerberg (The Replacements), The Autumn Defence, Golden Smog, Coup de Grace, Michel ja Cazebo Princess. Pirneri koostöö režissöör Kevin Smithiga: "Poesellid ("Clerks.") (1994) – filmi lõpetab Soul Asylumi laul "Can't Even Tell", "Chasing Amy" (1997) – Pirner komponeeris filmimuusika, "Clerks II" (2006) – linateose lõpus Soul Asylumi lugu "Misery". Intervjuu 07/2006 Dave Pirner AOL Musicus
Kanakad

Kanakad [kan'akad] on etnos, kelle põhiliseks asualaks on Uus-Kaledoonia Okeaanias, Uus-Kaledoonia põliselanikud. Moodustavad umbes 45% Uus-Kaledoonia rahvastikust. Tänapäeval elab kanakasid rohkelt ka Austraalias, Tšiilis ja Kanadas.
Kursi

Kursi on mitme koha nimi: Kursi, küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Kursi, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Kursi, küla Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas Kursī, laud ja tool koraanile ning selle lugejale. Kursi kihelkond, kihelkond ajaloolisel Tartumaal nüüdses Jõgeva maakonnas Kursi kirikumõis, mõis Kursi kihelkonnas nüüdses Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Kursi koolkond, nelja kunstniku poolt 1988. aastal Tartus moodustatud kunstnike ühendus Kursi vald, Tartumaal aastail 1939–1950 eksisteerinud vald Kursi ordulinnus
Matthew Perry

Matthew Langford Perry (19. august 1969 Williamstown, Massachusetts – 28. oktoober 2023 Los Angeles, California) oli Emmy auhinnale ja Kuldgloobusele nomineeritud USA-Kanada filminäitleja. Tema tuntuim roll on Chandler Bing aastail 1994–2004 toodetud USA komöödiasarjas "Sõbrad". Ta on kehastanud Matt Albie't telesarjas "Studio 60 on the Sunset Strip" ja Ryan Kingi telesarjas "Elu läheb edasi". Matthew sündis USA Massachusettsi osariigis Williamstownis. Tema isa oli ameeriklasest näitleja John Bennett Perry, ema aga kanadalanna Suzanne Morrison. Vanemad lahutasid enne tema esimest sünnipäeva ja ta kolis emaga Ottawasse Kanadasse. Noorena oli ta lootustandev tennisist, kuid kui ta 15-aastaselt USA-sse isa juurde kolis, otsustas ta tennisest loobuda ja saada näitlejaks. 2022. aastal avaldas ta oma eluloo "Sõbrad, kallimad ja suur hirmus asi“. "Studio 60 on the Sunset Strip" (Matt Albie, 2006–2007) "Kollanokad" (Murray Marks, 1 osa, 2004) "Sõbrad" (Chandler Bing, 237 osa, 1994–2004) "Presidendi meeskond" (Joe Quincy, 3 osa, 2003) "Ally McBeal" (Todd Merrick, 2 osa 2002) "Caroline in the City" (Chandler Bing, 1 osa, 1995) Perryl oli armusuhe Julia Robertsiga, kui too mängis episoodilist rolli telesarjas "Sõbrad".[viide?] Tal on olnud suhe Heather Grahamiga.[viide?] Seltskonnaajakirjandus on teda korduvalt paari pannud tema sõbra Jennifer Anistoniga, kellega ta mängis koos telesarjas "Sõbrad".[viide?] Ajakirjandus on rääkinud ka tema armusuhetest Jennifer Capriati, Claire Forlani, Kristin Davise, Meg Ryani ja Lauren Grahamiga. Alates 2006. aastast on tema elukaaslane Lizzy Caplan. Ta on olnud koomas nooruses alguse saanud opioidide sõltuvuse tõttu. Steve Gorman; Ismail Shakil (29. oktoober 2023). "'Friends' TV show star Matthew Perry, who struggled with substance abuse, dead at 54". reuters.com (inglise). Reuters. Vaadatud 29. oktoobril 2023. Karoliina Vasli (21. detsember 2022). "ARVUSTUS | Matthew Perry autobiograafia on segu oma ego paitamisest ja nukrast sisekaemusest". Eesti Päevaleht. Vaadatud 21.12.2022. "Matthew Perry's Student Body Hookup". TMZ.com. 16. november 2006. Vaadatud 12.08.2012. Matthew Perry andmekogus IMDb (inglise) Ian Youngs. Matthew Perry obituary: Friends brought fame but couldn't quell personal demons [Matthew Perry järelhüüd: Sõbrad tõid kuulsust, kuid ei suutnud maha suruda isiklikke deemoneid]. BBC News, 29. oktoober 2023
OD-N-Aiwo Hotel

OD-N-Aiwo Hotel on hostel Naurus Aiwo ringkonnas. Üks kahest Nauru majutusasutusest. Tubades on õhukonditsioneerid, tee- ja kohvimasinad. Saab rentida autot. Samuti asub hotellis restoran, mis pakub kohapealseid toite. Meneni hotell
Meneni hotell

Meneni hotell on üks kahest hotellist Naurus. Ehitatud 1969. aastal. Hotellis on 119 tuba ja konverentsikeskus 200 inimesele. Igas toas on konditsioneer, televiisor, videomakk ning tee- ja kohviaparaadid. Hotellis asuv restoran pakub tai, hiina ja teiste rahvusköökide toite. Hotelli taga asub kaunis liivarand Anibare Bay. OD-N-Aiwo Hostell Pilte Meneni hotellist ja Naurust.
Friends

Friends ('sõbrad') võib tähendada järgmist: Sõbrad, Ameerika Ühendriikide telesari Friends (album), The Beach Boysi album Friends (Blake Sheltoni laul) Friends (Justin Bieberi ja Bloodpopi laul) Friends (ansambel), Rootsi ansambel
Bellona (täpsustus)

Bellona oli vanarooma mütoloogias sõjajumalanna, tema järgi on nime saanud erinevad asjad ja mõisted: asteroid 28 Bellona. Bellona, Norra keskkonnaorganisatsioon. Bellona saar asub Saalomoni saarestikus. Bellona on linn Itaalias.
4 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 7 eKr | 6 eKr | 5 eKr | 4 eKr | 3 eKr | 2 eKr | 1 eKr | ► | ►► Aasta 4 eKr Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Calnisius Sabinus, Lucius Passienus Rufus, Gaius Celius ja Gallus Sulpicius. Rooma keiser Tiberius võitis olümpiamängudel neljahoburakendite võidukihutamise, saades ühtlasi esimeseks roomlasest olümpiavõitjaks. ... Jeesus Kristus (kõige levinum dateering) Seneca Herodes Suur
Šahada

Šahada (araabia keeles شهادة‎ šahāda) on islami usutunnistus, üks islami viiest sambast. Kes lausub šahada veendumusega, see on muslim. Kui keegi selle kolm korda tunnistajate juuresolekul lausub, siis loetakse islami teoloogias, et ta on end muslimiks tunnistanud. Usutunnistus kõlab nii: "Kuulutan, et ei ole jumalat peale Jumala, ja kuulutan, et Muhammad on Jumala saadik." Lühem vormel on: "Ei ole jumalat peale Jumala ja Muhammad on Jumala saadik." Araabia keeles kõlavad need vormelid ligikaudu nii: لا إله إلا الله محمد رسول الله ] ['ašhadu laa ill'aaha 'illa all'aah ua 'ašhadu 'anna muh'ammadu-rras'uul-all'aah] ja [laa ill'aaha 'illa all'aah ua-muh'ammad ras'uulu-llaah]. Häälduse variandid on [ras'uulu-llaah] ja [ras'uul-all'aah]. Usutunnistust korratakse igas islami palves. See kõlab muuhulgas mitu korda päevas valjuhääldite kaudu mošeesse palvetama kutsumisel (azan). Jumalat nimetatakse islami kontekstis ka Allahiks. Šahada ütleb, et Jumal ehk Allah on ainus jumal, sätestades monoteismi. Jumal tunnistatakse ülimaks väärtuseks. Kui inimese elus on mingi muu ülim väärtus, siis on see tema "jumal". Peale selle tunnistatakse Muhammad Jumala saadikuks (prohvetiks; araabia keeles rasūl). Prohvetiteks peetakse islamis siiski ka Vana Testamendi prohveteid (lisaks judaismis tunnistatud prohvetitele ka näiteks Aadamat) ning Jeesust (araabia keeles Isa). Osa muslimeid (näiteks mõned sufid) peab vajalikuks nimetada usutunnistuses kõiki prohveteid, keda mainib Koraan.
Lek

Lek on 62 km pikkune jõgi Lääne-Hollandis. Lek on Reini jõe haru. Enne Wijk bij Duurstede linna (Utrechti lähedal) kannab Rein nime Alam-Rein. Selle linna juures läheb nimi Rein üle palju väiksemale jõele, mille nimi on Kromme Rijn ('kõver Rein') ja edasi Oude Rijn ('vana Rein'), lääne suunas voolav peaharu aga saab nimeks Lek. Varem oli Lek Reini kõrvalharu, kuid endise peaharu liivatumise tõttu on nüüd Lek peaharu. Varsti lõikub Lek Amsterdam-Reini kanaliga, mis jätkub Waali suunas. Üks selle kanali haru, Leki kanal, on Leki jõega ühenduses Nieuwegeini linna juurest. Leki jõe ääres suuri linnu ei ole, küll aga mitmeid ajaloolisi linnakesi: Wijk bij Duurstede, Culemborg, Vianen, Ameide, Nieuwpoort ja Schoonhoven. Suudme juures on suuremad linnad Lekkerkerk ja Krimpen aan de Lek. Kõige suurem Leki-äärne linn on aga Nieuwegein, mille uuslinn ei ole jõe ääres, küll aga vanalinn Vreeswijk. Jõe säng on ümbritsevast maast pisut kõrgemal, mistõttu jõge peavad kaitsema tammid. Kinderdijki küla juures (Krimpen aan de Leki juures) kohtub Lek Noordi jõega ning ühinenud vetest saab Nieuwe Maas, mis voolab lääne suunas Põhjamere poole. Jõgi on täies ulatuses laevatatav. Lek moodustab kuni Vianenini Utrechti provintsi ja Gelderlandi provintsi piiri, läbib Vianeni juures Utrechti provintsi territooriumi, moodustab seejärel kuni Schoonhovenini Utrechti provintsi ja Lõuna-Hollandi provintsi piiri ning voolab lõpuks läbi Lõuna-Hollandi provintsi. Leki jõgi on muuhulgas Amsterdam-Reini kanali ja Merwede kanali kaudu ühenduses teiste veeteedega. Amsterdam-Reini kanal ristub Leki jõega Wijk bij Duurstede kohal ja Merwede kanal Vianeni kohal. Üks vanem veeühendus on Vlist, mis ühendab Leki jõge Schoonhoveni kohalt Hollandse IJsseliga, mis on muide Leki jõe endine kõrvalharu. Hagesteini kohal on suur tammikompleks. Leki jõel on sillad Vianenis ja Culemborgis (raudteesild). Mujal saab jõge ületada ainult arvukate parvlaevadega. (foto) (tuulikud Leki jõe ääres)
Väike-Pakri

Väike-Pakri ehk Lilla Rågö on saar Soome lahe lääneosas Pakri poolsaarest 3 kilomeetrit läänes. Mandrist eraldab saart Kurkse väin. Saare pindala on 13,5 km². Saar on pindalalt naabersaare Suur-Pakri omast veidi suurem. Mõlemad saared kuuluvad Paldiski linna koosseisu. Saare rootsikeelne nimi Rågö tähendab rukkisaart. Selgusetu on, miks pindalalt suuremat saart on väiksemaks nimetatud. Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu. Saare põhjaosas on kuni 11 meetri kõrgune Väike-Pakri pank. Saare keskosas on kuni 17 meetri kõrgune kõrgendik. Saare idarannikut ilmestab Väike-Pakri paerand. Saarel on looduskaitsealune Väike-Pakri rändrahn. Saare põhjaosas on Pakri saarte ainus soo (Väike-Pakri soo), kus on arvestatav turbakihi paksus (60 cm); soo pindala on alla 10 hektari. Saare lõunaosas asuvad lähestikku kaks järve: Storträske ja kinnikasvanud Lihlträske. Saarel kasvavad haruldased liigid ümaralehine tömptipp, kolmis-seligeeria, kaljuskapaania, kurdsammal, arktika pungsammal, soohiilakas ja nõmmnelk. Saarel esineb rannaniite ja kasvab lehtmetsa. Mets katab kolmandiku saarest. Valdavad on soovikumetsad, kus kasvavad hall lepp, harilik saar, sookask, harilik haab, harilik toomingas ja magesõstar. Varasemad rannaniidud on roostunud. Pakri saari on esmamainitud 1283. aastal kui Taani kuningas Erik V Klipping kinnitas Padise kloostri valdused. Saarele asusid elama rannarootslased, kuid saar kuulus edaspidi Keila mõisale. 1628. aastal ostis saare Padise mõisnik Thomas von Ramm. Saarel kujunes kaks küla: Suurküla ja Väikeküla. Mais 1940 pidid saare elanikud saarelt ära kolima ja saar muudeti Punaarmee polügooniks. Saarele rajati ka sõjaväelinnak. Viimased Venemaa sõjaväelased lahkusid Väike-Pakrilt mais 1994. Väike-Pakri Suurkülas on mitu hoonet uuesti üles ehitatud. Saarel on loomi. Elektrit toodetakse väikse tuulegeneraatoriga. Saare asustas uuesti 2004. aastal esimese püsielanikuna Mati-Erki Nyman. 2011. aastal oli saarel kaheksa püsielanikku ja 2017. aastal viis püsielanikku. Viimane säilinud suitsutare Väike-Pakril (1932) Võrkude ettevalmistamine kalapüügiks (1932) Suurküla (Storbyn) aerofoto (1934) Väikeküla (Lillbyn) aerofoto (1934) Endise NSV Liidu piirivalvevägede lagunev hoone saare põhjaosas (2013) Saare pankrannik Väike-Pakri rändrahn Väike-Pakri kalmistu Väike-Pakri Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 9. juunil 2019. Püsielanikud on 22 saarel. Statistikaamet, 23. oktoober 2017. .Väike-Pakri saare põhjaosa soo Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013) Istun nagu tavaliselt üksinda. Õhtuleht, 23. detsember 2006. Andres Tõnisson (2006). "Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava" 2007-2016.  Väike-Pakri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Pakri saarte ajaloost.
Kuusalu küla

Kuusalu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Tallinna–Narva maantee ääres Kuusalu alevikust põhjas. Loodusobjektidest asuvad külas Nelja kuninga kivi, Tülivere hiietamm, Võnsi männik. Külaterritooriumi lääneosas on Kuusalu Keskkool ja Kuusalu staadion. Nelja kuninga kivi Kultusekivi Võnsi männik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lia Laats

Lia Laats (17. veebruar 1926 – 24. aprill 2004) oli eesti näitleja. Laats õppis aastatel 1940–1946 Tallinna 8. Keskkoolis ning seejärel 1946–1948 nii Draamateatri stuudios kui ka Estonia teatri draamaõpperühmas. Ta töötas Estonia teatris aastatel 1946–1948 ning 1976–1980, Endlas 1948–1951, Vanemuises 1960–1976 ning pikemalt ka Eesti Filharmoonias ajavahemikes 1951–1960 ja 1980–1981. Eesti Filharmoonias tegutses ta ka estraadinäitlejana. Tema lavapartneriks oli Helmut Vaag. Lia Laats võitis 1958. aastal Moskvas toimunud üleliidulise estraadiartistide konkursi. Näitleja tööst loobus ta 1986.aastal. Ta paistis Pärnus Endla teatris silma Katariina rolliga William Shakespeare'i "Tõrksa taltsutuses" (1949). Üks väljapaistvamaid osatäitmisi oli Vanemuises Iokaste roll Sophoklese "Kuningas Oidipuses" (1963). Muid osatäitmisi Vanemuises: "Ookean" "Olen 30-aastane" Bertolt Brechti "Kolmekrossiooper" "Leskmees" "Mee maik" Oskar Lutsu "Tagahoovis" Ain Kaalepi "Sinu silmad ja minu silmad" (peaosa) Kersti Merilaasi "Kaks viimast rida" 1947 "Elu tsitadellis" mängufilm, Lydia 1957 "Pöördel" mängufilm, episoodiline osa 1958 "Esimese järgu kapten" mängufilm, kabaree tantsijanna 1959 "Veealused karid" mängufilm, Lidia Lauer 1960 "Läänemere meloodiad"" mängufilm/muusikafilm, Marika Ferrooni 1961 "Juhuslik kohtumine" mängufilm, Marika 1968 "Mehed ei nuta" telemängufilm, Laats 1971 "Noor pensionär" telemängufilm(tummfilm) 1972 "Noor pensionär" telemängufilm, ema-lendur 1978 "Siin me oleme" telemängufilm, Kohviveski 1968 Eesti NSV teeneline kunstnik Eesti Näitlejate Liidu auliige 1990 huumoriauhind Meie Mats 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk Lia Laatsil olid abikaasa Kalju Vahaga pojad Jaak ja Madis ning teise abikaasa (1964. aastast) Harry Karroga tütar Kadi. Madis hukkus 2003. aastal. Lia Laats loobus näitlejatööst pärast esimest infarkti 1986. aastal. 1. aprillil 2004 viidi ta halvatuse põhjustanud ajuinfarktiga haiglasse. Lia Laats. Eesti Teatriliit. 20 aastat tagasi suri legendaarne näitleja Lia Laats. Õhtuleht, 24. aprill 2024. Enno Tammer. "Elu jälg. Tuntud eestlaste elulood: Lia Laats, Kalmer Tennosaar, Toomas Sulling, Allar Levandi". Tänapäev. Tallinn 2005; Lia Laatsist lk 7–148 Lia Laats, foto. ajapaik.ee. "Mõtisklus enne hääletamist". Eesti Päevaleht, 5. september 2003 (suhtumisest Euroopa Liitu) "Primadonna Lia Laats: «Nii hullu aastat pole mul varem olnud!»". SL Õhtuleht, 19. detsember 2003 (intervjuu; foto koos Harry Karroga) "Lia Laats suri laupäeval". Eesti Päevaleht, 26. aprill 2004 (artikkel fotoga) 20 aastat tagasi suri legendaarne näitleja Lia Laats. Õhtuleht arhiiv, 24. aprill 2024.
Kõnnu (Kuusalu)

Kõnnu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 1977. aastal liideti Kõnnu külaga Kimbalu. Kotka–Valgejõe tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 23.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Marje Joalaid: artikkel "Kõnnu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Leesi

Leesi (kohanimekääne Leesile) on küla Harjumaal Kuusalu vallas. Leesi asub Juminda poolsaare läänerannikul. Kaldaäärset teed mööda põhja poole minnes on järgmine küla Tammistu ja lõuna poole minnes Kiiu-Aabla. Läheb ka tee ida poole poolsaare idarannikul oleva Tapurla poole. Leesit on esmamainitud 1517. aastal kujul Leisy. Järgnesid nimekujud Lesy (1586), Lessi (1637), Lesze Bÿÿ (1693) ja Lesibÿÿ (1699). Leesi kuulus varem lahustükina koos Tammistu ja Kiiu-Aablaga Kiiu mõisale Kolga mõisa maade keskel. 18. sajandi lõpul, kui krahvidele Stenbockidele kuulusid mõlemad mõisad, arvati see lahustükk Kolga mõisa alla. Mõlemad mõisad kuulusid Kuusalu kihelkonda. Per Wieselgreni järgi tuleb külanimi sõnast "leesk" (leesl : leese; 'liivamadalik'). See tähendus paralleelvormiga "lees" on ka Wiedemanni sõnaraamatus. Tavaliselt jagatakse küla kolmeks: põhjas Ternemäeots, keskel Suugu talu ümber Suuguots ja lõunas Liivaots ehk Liivaniots. Mõned eristavad Leesil ka Rasiotsa ja Sebaotsa. Külas on Leesi Katariina kirik (ehitatud 1865–1967) ja rahvamaja. Päikeseloojang Leesi rannas Leesi pood Bussipeatus Leesi kirikuaed Kirik Maa-alune kalmistu Kaevumägi ehk Kalmemägi Rand küla lõunaosas Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Eesti kohanimeraamat, lk. 309 Eesti kohanimeraamat, kaardid 3-4 Suur maailma atlas, lk. 186
Loksa (Kuusalu)

Loksa on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Külas asub Mardimiku kivi. Loksa–Viinistu tee Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 24.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Banaba

Banaba on saar Okeaanias Naurust 300 kilomeetrit idas. Banaba kuulub Kiribatile, olles selle läänepoolseim ja edelapoolseim saar. Nauru on Banabale lähemal kui Kiribati ülejäänud saared. Saare pindala on 5 km². Saare kõrgeim punkt on ühtlasi Kiribati kõrgeim punkt (81 meetrit üle merepinna). Banaba on Kiribati ainus saar, mis ei ole korallsaar, ja seetõttu ei kahjusta teda nii palju globaalse soojenemisega kaasnev maailmamere taseme tõus. Banabal on ekvatoriaalne kliima. Aastas sajab keskmiselt 1940 mm, kõige rohkem jaanuaris (270 mm), kõige vähem septembris (100 mm). Banabal elas 2020. aastal 330 inimest (2005. aastal 301 inimest). Ajalooliselt on Banabal neli küla: Antereen (Tabiang), Umwa (Uma), Tabewa (Tapiwa) ja Buakonikai. Jaapan okupeeris Banabat alates 26. augustist 1942 kuni Teise maailmasõja lõpuni. Banaba on Nauru kõrval teine saar Okeaanias, kus leidub väga palju fosforiiti. Suurbritannia võimud hakkasid seda kaevandama väetiseks juba 1900. Sellest ajast peale on 90% saare pinnast "ära kooritud". Banaba külad hakkasid kaevandusele jalgu jääma ja sellepärast asustasid Suurbritannia võimud 1945 külaelanikud ümber Fidžil olevale Rabi saarele. Rabi saar on kaugel, mõnestki muust tänapäeva riigist oleks lähemalt leidnud saare, kuhu banabalased asustada, aga Rabi sobis enam-vähem nii suuruselt kui kliimalt. Banabalased rajasid Rabile neli küla, mis kandsid sama nime kui Banaba külad. 1979 Kiribati iseseisvus. Osa banabalasi tuli kodusaarele tagasi, enamik siiski mitte. Banabal asuv Buakonikai küla on tänapäeval inimtühi. Banabalasi elab maailmas umbes 6000, neist Banabal iga kahekümnes. Fosforiidi kaevandamine on jätkunud. Banabalaste seas on juurdunud sügav umbusaldus valitsuse vastu ja eksisteerib poliitiline liikumine, mis taotleb Banaba üleminekut Fidži riigi võimu alla. Suur maailma atlas, lk. 151 Saar Google mapis