laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sügis

Sügis on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Sügisele on iseloomulikud õhutemperatuuri langus, sajab vihma ja vahel ka lund ning veekogudel tekib jääkate. Igapäevaelus arvestatakse sügiskuudeks põhjapoolkeral september, oktoober ja november; lõunapoolkeral on sügiskuud märts, aprill ja mai. Sügise algus on vastavalt 1. septembril või 1. märtsil. Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõunapoolkeral kevadisel pööripäeval. Meteoroloogiline sügis algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla +10 °C. Sügis algab 60% vegetatsioonperioodi üleminekul arvestades suve algusest. Vabrikusaare peegeldused Kavadi järves Vaskna järve kaldapealne Suure Munamäe jalamil Viljandi-Rõngu maantee ääres sügiseses Viisukülas Hilissügis Kevadtalv Talv Kevad Suvi  sügis – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus  Sügis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fantoom (muusikal)

"Fantoom" on muusikal ooperifantoomist, mille kirjutasid Maury Yeston ja Arthur Kopit Gaston Leroux' romaani "Ooperikummitus" põhjal. Muusikal esietendus 1991. aastal Houstonis. Muusikali hakati kirjutama juba 1983. aastal, kuid kuna samal ajal töötati ka Andrew Lloyd Webberi "Ooperifantoomi" välja, siis jäeti Yestoni ja Kopiti versioon aastateks sinnapaika. Seda on nimetatud "kõige edukamaks muusikaliks, mida pole iial Broadwayl mängitud". Eestis on Yestoni-Kopiti "Fantoomi" mängitud 2007. aasta novembris Tallinna Linnahallis (esietendus 16. novembril 2007, lavastaja Liis Kolle).
Fantoom

Fantoom on eeskätt popkultuuris ja -mütoloogias tuntud olend, kes võib olla olemuselt üleloomulik (kummitus, viirastus) või ka lihtsalt salapärane ja ettearvamatu. Sõna tuleneb kreeka- ja ladinakeelsest sõnast phantasma ('ilmutis, lummutis, varikuju, pettepilt'), mis omakorda on tagasiviidav indoeuroopa tüvele *bha- ('särama, hiilgama'). Fantoom on koomiksite, raamatute, filmide, arvutimängude jms tegelane: Lee Falki koomiksis "Fantoom" ja 1996. aasta filmis "Fantoom"; peategelane Ooperifantoom Gaston Leroux' romaanis "Ooperikummitus"; aastatel 1911–1914 Pierre Souvestre'i ja Marcel Allaini kirjutatud romaanides ja romaani põhjal tehtud filmides: "Fantoom" (1964); *"Fantoom tegutseb jälle" (1965); "Fantoom Scotland Yardi vastu" (1967). ... Fantoomrasedus Fantoomvalu
Serbia ja horvaadi kirjandus

Serbia ja horvaadi kirjandus on serbia-horvaadi, serbia, horvaadi või bosnia keeles kirjutatud kirjandus. Mira Alečković Ivo Andrić Tanja Bakić Umihana Čuvidina Milorad Pavić Tanja Stupar-Trifunović Jovan Sundečić Dragutin Tadijanović Čedo Vuković
Bernstadt auf dem Eigen

Bernstadt auf dem Eigen on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Altbernsdorf auf dem Eigen Bernstadt a.d.Eigen Buschschenkhäuser Dittersbach a.d.Eigen Kemnitz O/L Kunnersdorf a.d.Eigen Lehdehäuser Russen Linna koduleht (saksa keeles)
Ebersbach (Saksimaa)

Ebersbach on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Tšehhi piiri ääres. 1. jaanuaril 2011 liideti see Neugersdorfi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf. Haine Hempel Neue Sorge Niederdorf Oberdorf Oberland Spreedorf
Stockholmi kuningaloss

Stockholmi kuningaloss (rootsi keeles Stockholms slott) on Rootsi kuninga ametlik residents, kus asuvad kuningapaari ja teiste pereliikmete tööruumid, vastuvõtusaalid, kuningliku majapidamise peakontor ning mitu muuseumi. Kuningaloss paikneb Stadsholmeni saarel Stockholmi vanalinnas ning lossi naabruses asub Rootsi parlament Riksdag. Praeguse lossi kohale lasi Birger Jarl juba 13. sajandil ehitada kivilinnuse, mis ajapikku kasvas lossiks ning sellele pandi nimeks Tre Kronor ('kolm torni'). 16. sajandi lõpus lasi Johan III lossi ümber ehitada renessanss-stiili ning 1690. aastal otsustati loss muuta hoopis rokokoolossiks. 1692. aastal hakkas Nicodemus Tessin noorem ümber ehitama põhjatiiba ning tööd lõpetati 1697. aastal. Sama aasta 1. mail põles aga suurem osa lossist maha. Ülesehitustööd võttis enda kanda taas Nicodemus Tessin noorem ning 1734. aastal rajati läänefassaadi välisküljele poolkaarekujulised ehitised. 1740. aastal saadi valmis ka lossikirik ning 1754. aastal lõpetati välisseinte taastamine. Samal aastal asus kuningapere lossi elama. 1824–1830 rajati põhjafassaadi ette nn Lejonbacken ehk Lõvide kallak, mille nimetus tuleneb seal asuvatest lõviskulptuuridest. Lossis on 609 ruumi ning see on üks suuremaid tänapäeval kasutatavaid losse. Lossi valvab Rootsi Sõjaväe alla kuuluv Högvakten ehk kuninglik ihukaitsevägi, mille ajalugu ulatub tagasi 16. sajandi algusse. Loss on ehitatud tellistest, mis on ida-, lääne- ja lõunatiiva keskosas kaetud liivakiviga. Katus on kaetud vasega ja ümbritsetud kivist balustraadiga. Kõik neli fassaadi on erineva kujundusega ning sümboliseerivaid erinevaid asju: lõunafassaad esindab rahvast, läänefassaad esindab kuningat, idafassaad esindab kuningannat ja põhjafassaad esindab monarhiat. Läänest itta on loss 115 m pikk ning põhjast lõunasse 120 m. Välisnurkade külge on ehitatud 4 tiiba: 2 kaarjat ja 2 sirget. Lossi tagaküljel kahe sirge tiiva vahel paikneb pisike aed, mida nimetatakse Logården'iks. Teisel korrusel vasakul paikneb Bernadotte'ide galerii ja paremal on Rüütliordude saal. Kolmandal korrusel vasakul paiknevad külalisteruumid ja paremal ametiruumid. Selle ühel korrusel paikneb Livrustkammaren, Rootsi vanim muuseum, kus saab vaadata relvi, ordeneid ja kroonijuveele. Seal asuvad kunagiste kuningate ja kuningannade eluruumid ning peosaalid, mille hulka kuulub ka ballisaal Vita Havet ehk Valge Meri. Lisaks asub seal Karl XI galerii. Esimesel korrusel asub Konseljrummet ehk Nõukogusaal. Keldrisse on rajatud Museum Tre Kronor, kus on väljapanek Birger jarli rajatud kindlusest. Seal paiknevad Riigisaal, lossikirik ja varakamber, kus asuvad kuninglikud juveelid. Lossi koduleht
Drottningholm

Drottningholm on tiheasustusega paikkond Rootsis Stockholmi läänis Ekerö vallas Mälareni järve Lovöni saarel. Seal asub Drottningholmi loss. Elanike arv on 398 (31. detsember 2010). Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Löbau

Löbau (sorbi keeles Lubij) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. Löbau asub Maagimäestiku kirdetipus, kohas, kust algavad kagusse suunduvad Sudeedid. Linnast pisut kagus asub 561 meetri kõrgusele ulatuv mäetipp. Löbaud on esimest korda kirjalikult mainitud 1221 nimega Oppidum Lubaw. 1346 moodustati Ülem-Lusaatia kuue linna liit, kuhu kuulusid Bautzen, Görlitz, Kamenz, Lauban, Löbau ja Zittau. Löbaust saab nii maanteed kui ka raudteed mööda sõita lääne poole Bautzeni kaudu Dresdenisse ja ida poole Görlitzi kaudu Poola. Kagusse läheb raudtee Ebersbachi kaudu Tšehhi. Löbau raekoda on mitme arhitektuuristiili eklektiline segu. 1854 valmis Löbau mäel kuningas Friedrich Augusti torn, mis on 28 meetrit kõrge. See on Euroopa kõrgeim malmtorn; sellelt avaneb suurepärane vaade ümberkaudsetele maadele ja mägedele. Huvitav ehitis on arhitekt Hans Scharouni Villa Schminke, mis valmis 1930. aastatel, kuid meenutab 1950. aastate arhitektuuri. Löbau linna piiresse kuuluvad peale linnasüdame veel järgmised linnaosad: Altcunnewitz (Stara Chójnica), Bellwitz (Bělecy), Carlsbrunn, Dolgowitz (Dołhaćicy), Ebersdorf, Eiserode (Njeznarowy) koos Peschen'iga (Stwěšin), Georgewitz (Korecy), Glossen (Hłušina), Großdehsa (Dažin), Löbau-Kittlitz (Ketlicy) koos Unwürde'ga (Wujer), Kleinradmeritz (Małe Radměrcy), Krappe (Krapow), Laucha (Luchow), Lautitz (Łuwoćicy), Mauschwitz (Mučnica), Nechen (Njechań), Neucunnewitz, Neukittlitz, Oelsa (Wolešnica), Oppeln (Wopaleń), Rosenhain (Róžany), Wendisch-Cunnersdorf (Serbske Kundraćicy), Wendisch-Paulsdorf (Serbske Pawlecy) ja Wohla (Walowy). Suur maailma atlas, lk. 57 Linna koduleht (saksa keeles)
Heebrea kirjandus

Heebrea kirjandus on heebrea keeles kirjutatud kirjandus. Shmu'el Yosef Agnon Aharon Appelfeld Yehoshu'a Kenaz Alona Kimhi Ya'ir Lapid Amir Or Amos Oz Rami Sa'ari
Jidiši kirjandus

Jidiši kirjandus on jidiši keeles kirjutatud juudi kirjandus. Jidiši kirjandus sai alguse 13. sajandil Saksamaal. Šolem Alejchemi, Jitshok Leib Peretsi ja Isaac Bashevis Singeri jidiši keeles kirjutatud raamatuid on ka eesti keelde tõlgitud. Jitshok Leib Perets Isaac Bashevis Singer Šolem Alejchem Elie Wiesel Šolem Alejchem, "Ülemlaul" (jutustus). LR 1987, nr 3 Šolem Alejchem, "Piimamees Tevje" (romaan). LR 1989, nr 14/15 Jitshok Leib Perets, "Kui mitte veel kõrgemale..." (jutustused). LR 1991, nr 36/37 Isaac Bashevis Singer, "Ori" (romaan). AVIV, Tallinn 1992 Isaac Bashevis Singer, "Saatan Gorais; Patukahetseja" (romaanid). Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat, Tallinn 1995
Itaipu (muusikateos)

"Itaipu" on Philip Glassi sümfooniline kantaat neljas osas. Ta kirjutas selle 1989. aastal anonüümse patrooni tellimusel Atlanta Sümfooniaorkestrile pühenduseks samanimelisele maailma suurimale hüdroelektritammile. Teose esmaettekanne oli 2. novembril 1989. Teose tekst on guaraniikeelne ja Itaipu tähendab laulvad kivid. Osade pealkirjad on "Mato Grosso", "Järv" (The Lake), "Tamm" (The Dam) ja "Merele" (To the Sea). Eestis kandsid "Itaipu" 10. augustil 2007 Leigo Järvemuusikal ette Tartu Noortekoor ja Vanemuise Sümfooniaorkester Lauri Sirbi dirigeerimisel.
Anne

"Anne" võib tähendada erinevaid asju: Anne on eesnimi, mida on kandnud järgmised kuningannad ja printsessid: Anne, Inglismaa ja Šotimaa valitseja ning Suurbritannia esimene monarh Anne Boleyn, Inglismaa kuninganna, Henry VIII teine abikaasa Anne Klevest, Inglismaa kuninganna, Henry VIII neljas abikaasa Anne Bretagne'ist, Charles VIII ja Louis XII abikaasa Anne Taanist, James I abikaasa Anne Kiievist ehk Anna Jaroslavna, Henri I abikaasa Anne Neville, Richard III abikaasa Anne, Taani printsess (1917–1980) Anne, Eesti naisteajakiri. Anne küla Võrumaal Anna vananenud nimekuju Anne, andekus, talent Anne looduskaitseala Anne peakraav Anne kraav
George I

George I (sünninimi: Georg Ludwig; 7. juuni (28. mai) 1660 – 22. juuni (11. juuni) 1727) oli Suurbritannia ja Iirimaa kuningas ning Hannoveri kuurvürst (Georg I). George I sai Suurbritannia troonile pärast Stuartite dünastia protestantliku haru väljasuremist 1714. aastal. Tema trooniletõusuga loodi Hannoveri ja Suurbritannia personaalunioon, mis kestis 1837. aastani. George I oli sakslane ega osanud inglise keelt, suhtles oma ministritega prantsuse või ladina keeles. 1682. aastal abiellus George I oma nõo Sophie Dorotheaga. George Augustus (10. november (31. oktoober) 1683 – 25. oktoober 1760) Sophia Dorothea (26. märts (16. märts) 1687 – 28. juuni 1757), 1713–1740 Preisimaa kuninganna.
Juudi kirjandus

Juudi kirjandus on juutide poolt heebrea, jidiši või mõnes muus juutide keeles (laiemas mõttes mis tahes keeles) kirjutatud kirjandus.
Daniel Katz

Daniel Katz (sündinud 25. novembril 1938 Helsingis) on juudi päritolu Soome kirjanik. Ta kirjutab soome keeles. Ta on kirjutanud romaane, novelle, näidendeid, kuuldemänge ja telesarju. Tema teoseid on tõlgitud saksa, rootsi, eesti, ungari ja tšehhi keelde. Ta on pälvinud 1977. ja 2009. aastal Soome riikliku kirjandusauhinna, 1969. aastal J. H. Erkko auhinna ja 2015. aastal Pro Finlandia medali. Kun isoisä Suomeen hiihti, WSOY 1969; eesti keeles "Kui vanaisa Soome suusatas", Tallinn, Perioodika, 1992, tõlkinud Endel Mallene. Selle põhjal valmis Eestis 1997. aastal film "Perekondlik sündmus" Mikko Papirossin taivaallinen niskalenkki, WSOY 1972 Orvar Kleinin kuolema, WSOY 1976 Laturi, WSOY 1979 Peltisepän päivällinen, WSOY 1981 Satavuotias muna, novelle, WSOY 1983 Antti Keplerin lait, WSOY 1987 Naisen torso, novelleja, WSOY 1989 Saksalainen sikakoira, WSOY 1992; eesti keeles "Saksa sigakoer", Tallinn, Varrak, 2000, tõlkinud Endel Mallene. Otelo, novelle, WSOY 1994 Herra Lootin tyttäret, WSOY 1999 Laituri matkalla mereen, WSOY 2001; eesti keeles "Paadisild triivib merele", Tallinn, Eesti Raamat, 2006, tõlkinud Kalle Kurg. Berberileijonan rakkaus ja muita tarinoita, WSOY, 2008. Soome proosa virtuoos Daniel Katz, Maimu Berg, Eesti Päevaleht, 6. aprill 2001
ČME3

ČME3 on diiselvedurite seeria, mida valmistas aastatel 1963–1994 Tšehhoslovakkia tehas ČKD Praha. Vedur konstrueeriti manöövritöödeks jaamades ja tööstuslikel raudteeharudel ning väljaveorongide teenindamiseks. Vedureid valmistati enamikus Euroopa maades (sh Tšehhoslovakkias) kasutatavale standardrööpmele 1435 mm ja Nõukogude Liidus kasutatavale laiale rööpmele 1520 mm. ČME3-l on kapottkere, mida ümbritsevad reelingutega piiratud käiguteed. Kasutatakse Co-Co teljevalemit. Jõuallikas on 6-silindriline 4-taktiline turbodiiselmootor K6S310DR, mis käitab alalisvoolugeneraatorit TD802B. Võimsus: 993 kW / 1330 hj (750 p/m) Max veovõime kestevrežiimil: 308 kN Kiirus: 95 km/h Mass: 123 t Pikkus: 17 200 mm Ülekanne: diiselelektriline alalisvooluga Teljevalem: Co-Co Kütusevaru: 6000 l Ida-Euroopa riikides tekkis 1960. aastatel nõudlus võimsa manöövervedurite seeria järele. Seni kasutatud auruvedurid olid amortiseerunud ja väikestele veomahtudele konstrueeritud diiselvedurid (eeskätt Bo-Bo teljevalemiga) osutusid transpordimahu kasvu tingimustes väheefektiivseteks. Veduriseeriat nõustus projekteerima ja tootma Tšehhoslovakkia tehas ČKD Praha. Esimesed 3 prototüüpi valmisid 1963. aastal ning neid katsetati Tšehhoslovakkia ja Nõukogude Liidu raudteedel. Tehas andis katseveduritele nimeks T-669 ning selle nime all toodeti vedureid Tšehhoslovakkiale kuni lõpuni. Vedurid paistsid silma heade kasutus- ja hooldusomadustega ning 1965. aastal hakati neile Nõukogude Liidust, Tšehhoslovakkiast ja Poolast esitama seeriatellimusi. Kaugemate ekspordipiirkondadena lisandusid hiljem Albaania, India, Iraak ja Süüria. Kuna Nõukogude Liit tellis vedureid suurte partiidena, rajas tehas filiaalid ka Sokolovosse ja Dubnicasse. Veduriseeria ČME3 tootmine lõpetati aastal 1994. Ühtekokku valmistati koos prototüüpide ja väikeseeriatega 7855 vedurit. Esimesed vedurid ČME3 saabusid Eestisse kevadel 1980 (15 aastat pärast seeria tootmisseminekut). Suurema veovõimega uued vedurid hangiti seni kasutatud VME1 ja TEM2 vedurite asemele. Aastaks 1987 oli Eestisse saabunud 41 masinat: Tapa depoosse 17 ja Tallinna 24. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja AS Eesti Raudtee asutamist loobuti vedurite tehasenumeratsioonist, mis kajastas veduri tootmise järjekorranumbrit. Seeria ČME3 tähistati 13xx-ga ja numbrid varieerusid vahemikus 1301–1340. Vedurite ČME3 kasutamine Eestis vähenes järsult 2002. aasta kevadel pärast Ameerika veduriseeriate C30-7Ai ja C36-7i kasutuselevõttu. Baltic Trains Picture Gallery "Russian Railway Portal – Steam Train IS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.06.2013.
Bernstadt

Bernstadt on mitme koha nimi: Bernstadt auf dem Eigen, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Bernstadt, asula ja vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Alb-Donau-kreisis Bierutów (saksakeelne nimi Bernstadt an der Weide), linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Oleśnica maakonnas
Fánis Katergiannákis

Theofánis Katergiannákis (sündinud 16. veebruaril 1974) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004). 1994–2002 Saloniki Aris 2002 Olympiakós 2004–2005 Cagliari Calcio 2005 Sevilla FC 2005–2007 Iraklis 2008–2011 Kavala FC 2004 Euroopa meister Fánis Katergiannákis on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Tartu linna põhimäärus

Tartu linna põhimäärus on Tartu linna omavalitsuse alusdokument, mille tervikteksti kinnitas Tartu Linnavolikogu 21. detsembril 2006. Tartu linna põhimäärus
Ebersbach

Ebersbach on mitme koha nimi: Ebersbach an der Fils, linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Göppingeni kreisis Ebersbach, linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Ebersbachi vald, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Riesa-Großenhaini kreisis Ebersbach, Döbelni linnaosa, Saksamaal Kesk-Saksimaa kreisis
Aho Rebas

Aho Rebas (sündinud 17. juulil 1946 Boråsis Rootsis) on eesti pedagoog. Aho Rebas omandas Göteborgi Ülikoolis filosoofiamagistri kraadi 1972, õppides ajalugu, kirjanduse ajalugu, Põhjamaade keeli ja maateadust. Aho Rebas on Rootsi kaitseväe reservkapten ja Eesti kaitseväe reservmajor. Töötanud Rootsis muuhulgas eesti laste suvekodude juhatajana, Göteborgi Eesti Kooli direktorina, Partille vallavalitsuses kultuuriametnikuna. Ta on olnud mitme rootsieestlaste organisatsiooni juhatuse liige ja esimees. Rebas on GEORGi (Göteborgi Eesti Organisatsioonid) asutaja ja esimees 2000–2008, oli 2004–2006 Rootsi Eestlaste Liidu esimees ja kuulus Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) juhatusse. Oli aastal 2002 Partille Rotary klubi president. Aho Rebase harrastusteks on muuhulgas korvpall, suusatamine ja koorilaul. Mängis viis aastat Rootsi esiliigas korvpalli ja on osalenud kaks korda Vasaloppeti suusamaratonil. Aho Rebas oli 1990–1992 Eesti Kongressi saadik. Ta töötas 1993 Eesti välisministeeriumis konsultandina ning Kaitsejõudude Peastaabis Kaitseväe peainspektori ning luure ja vastuluure osakonna ülemana. On olnud instruktoriks ja tõlgiks mitmel Kaitseväe, Kaitseliidu ja Piirivalve kursusel Eestis ja Rootsis. Alates veebruarist 2008 töötas Aho Rebas Eesti rahvastikuministri nõunikuna ja Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esindajana Eestis. Alates kevadest 2009 töötab Aho Rebas Eesti Haridus- ja teadusministeeriumi nõunikuna, peaülesandeks Rahvuskaaslaste programmiga seotud tegevuste koordineerimine. Aho Rebas oli 2007 Göteborgis ja 2013 Stockholmis Eesti kultuuripäevade – Estivalide – vastutav peakorraldaja. Rebas on olnud lektor Rootsi (METROO) ja Kanada eestlaste metsaülikoolides. Aho Rebas on peamiselt elanud Göteborgis ja tal on neli last, kes räägivad eesti keelt. Aho Rebas on Hain Rebase vend ja Rain Rebase poeg. 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Intervjuu Aho Rebasega
Gripsholmi loss

Gripsholmi loss (rootsi keeles Gripsholms slott) asub Kesk-Rootsis Strängnäsi vallas Mariefredi linna lähedal Mälareni järve ääres 60 km kaugusel Stockholmist. Praeguse lossi kohale ehitas tolle aja Rootsi rikkaim mees, Rootsi drots ja Rootsi Riiginõukogu juht Bo Jonsson (Grip, surnud 1386), kellele kuulus peaaegu terve Soome ja paljud lossid ja piirkonnad põhiliselt Rootsi idaosas (Nyköpingi, Stäkeholmi, Kalmari, Öresteni, Oppensteni, Forsholmi läänid ja mõisad ida-Götamaal, Smålandis, Ölandil ja Upsalas ning Västeråsi ja Strängnäsi piiskopkonnas, samuti Soomes Turus, Viiburis, Raseborgis, Hämeenlinnas ja Korsholmis) 1380. aastal kivilinnuse. Bo Jonsson toetas 14. sajandi Rootsi kuningavalikutes Mecklenburgi ja Mecklenburgi hertsog Albrechti, Rootsi kuningana. Linnus püsis tema suguvõsa valduses aastani 1526, mil Gustav I hakkas mõisaid ja losse riigistama. Kuningas lammutas senise kindluse maha ja rajas selle asemele kindlustatud lossi. Aastail 1563–1567 hoidis Erik XIV kuningas oma venda Soome hertsog Johanit ja ta naist Katarina Jagellonicat lossis vangis ning 1566. aastal sündis seal nende poeg, hilisem Poola ja Rootsi kuningas Sigismund. Rootsi kuninglik perekond kasutas lossi oma residentsina 1713. aastani. Aastail 1713–1773 kasutati lossi vanglana ning 1773. aastal lasi Gustav III lossi oma naise jaoks renoveerida. Sel ajal ehitati lossi ka teater. 1889–1894 viidi arhitekt Fredrik Lilljekvisti juhtimisel läbi ulatuslikud muutmistööd ning paljud 17. ja 18. sajandi lisandused eemaldati. Suurima uuendusena lisati lossile kolmas korrus. Tänapäeval paikneb lossi ühes osas rahvuslik portreedekogu (Statens porträttsamlingar).
Tartu Tarbijate Kooperatiiv

Tartu Tarbijate Kooperatiiv asutati 1908. aastal. Aastal 2007 on Tartu Tarbijate Kooperatiivil järgmised kauplused: 5 kauplust Konsumi kaubamärgiga 8 kauplust A ja O kaubamärgiga 4 lähikauplust Töötajate arv aastal 2007 on üle 380. Tartu Tarbijate Kooperatiiv on Eesti Tarbijateühistute Keskühistu liige.
Paul Lauterbur

Paul Christian Lauterbur (6. mai 1929 Sidney, Ohio osariik – 27. märts 2007 Urbana, Illinois) oli USA keemik, kes koos Peter Mansfieldiga sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna. Paul Lauterbur lõpetas 1951 keemia alal Clevelandi kõrgkooli Case Institute of Technology. Mõni aasta hiljem sai ta samal alal Pittsburghi ülikoolist doktorikraadi. Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid tuumamagnetresonantsi abil, mis on praegu tähtis mitteinvasiivne meditsiinilise diagnostika tehnika. 1972 kirjeldas ta magnetresonantskuvamise printsiipe ning 1973 avaldas esimese neil printsiipidel saadud ülesvõtte. 1963–1984 töötas ta New Yorgi osariigi ülikoolis Stony Brookis, alates 1985. aastast oli ta UIUC meditsiinilise informaatika, keemia, biotehnoloogia, molekulaar- ja integratiivfüsioloogia ja biofüüsika professor. 1985 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1987 – National Medal of Science 1992 – valiti Leopoldina liikmeks 1994 – Kyoto auhind 2003 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind  Paul Lauterbur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tasandike loend

Tasandike loend loetleb tasandikke, lauskmaid, madalikke ja alamikke. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Akvitaania madalik Alam-Doonau madalik ehk Valahhia madalik Amazonase madalik Andaluusia madalik Ararati tasandik Baktria tasandik Dainava tasandik Duarsi tasandik Friuli madalik Gangese madalik Guajaana madalik Harku tasandik Ida-Euroopa lauskmaa ehk Vene tasandik Ida-Läti madalik Induse madalik Induse-Gangese madalik Kaspia alamik ehk Kaspia madalik Kesk-Jakuutia madalik Kesk-Doonau madalik ehk Pannoonia madalik ehk Alföld Kesk-Eesti lavamaa ehk Kesk-Eesti tasandik Kesk-Leedu madalik Kesk-Läti madalik Kesktasandik Kura-Araksi madalik Lənkərani madalik Lida tasandik Lääne-Eesti madalik Lääne-Siberi lauskmaa ehk Lääne-Siberi madalik Läänemere rannikumadalik Mandžuuria tasandik Masoovia-Podlaasia madalik Mesopotaamia madalik Mili tasandik Mississippi madalik Meštšora madalik Muğani tasandik Musta mere rannikumadalik Neugrundi madalik Nullarbori tasandik Oka-Doni madalik Peipsi madalik Po madalik ehk Lombardia madalik Polatski madalik Polesje madalik Pontino tasandik Põhja-Eesti madalik Põhja-Läti madalik Põhja-Saksa madalik Põhja-Siberi madalik ehk Taimõri madalik Sarpa madalik Şirvani tasandik Suur tasandik Suur-Hiina tasandik ehk Põhja-Hiina tasandik Tereki-Sulaki madalik Tessaalia tasandik Torgaj lavamaa Turaani madalik Zemgale madalik Villachi tasandik Võrtsjärve madalik
Tullgarni loss

Tullgarni palee (rootsi keeles Tullgarns slott) on Rootsi kuninglik suveresidents, mis asub Södertälje vallas Stockholmist lõunas Trosa saarestikus Häggnäsvikeni lahe kaldal. 1720. aastal ehitatud palee sisekujundust peetakse parimaks Rootsis. 1719. aastal lammutati senine renessanssloss ning arhitekt Joseph Gabriel Destain projekteeris praeguse palee, mis valmis 1720. aastal. Merele avatud aed valmis 1820ndail ja selle loomisel võeti eeskujuks Stockholmi kuningalossi taga olev aed. 1772. aastal läks palee kuningakoja omandusse ning see anti hertsog Fredrik Adolfile, kuningas Gustav III noorimale vennale. Tema ajal uuendati paleed uusklassitsistlikus stiilis, hoone tiibadele ehitati teine korrus ning kogu lossile pandi peale Itaalia stiilis madal katus. Sisekujundate hulgas olid näiteks Louis Masreliez, Jean Baptiste Masreliez, Per Ljung ja Ernst Philip Thoman. Fredrik Adolfi ajal tehtud sisekujundus on suures osas püsinud puutumatuna tänini. 1881. aastal läks palee Gustav V (tollal kroonprints) ja kuninganna Victoria omandusse, kes koos tegid palees mitmeid muudatusi. Peahoone muudeti õdusaks suvekoduks ning sisekujundusse lisati Hollandi-elemente (Victoria päritolumaa järgi).
Kos

Kos (uuskreeka keeles Κως, vanakreeka keeles Κῶς) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere kaguosas Lõuna-Sporaadides. Selle keskasula on Kos. Kosil tegutses Hippokrates.  Kos – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Turismiinfo
Beitbridge

Beitbridge on linn Zimbabwes Lõuna-Matabelelandi provintsis. Asub Limpopo jõest põhjas. Linn on nime saanud teemandimagnaadi Alfred Beiti järgi nimetatud Beiti silla järgi, mis asub 1 km kaugusel linnast ja viib üle Limpopo Lõuna-Aafrika Vabariiki.