laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaak Oja

Jaak Oja (sündinud 16. augustil 1953 Viljandi rajoonis Karksi-Nuias) on eesti vandeadvokaat. Ta on lõpetanud 1971. aastal A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Suunati tööle Tallinna. Augustist 1976 oli stažöör Tallinna I Õigusnõuandlas, kus jätkas 1977. aastal tööd advokaadina. Veebruaris 1977 sai ta Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liikmeks – advokaadiks – ning veebruarist 1992 on ta Eesti Advokatuuri kuuluv vandeadvokaat. Detsembris 1991 asutas ta omanimelise advokaadibüroo, mille ärinimi on 2012. aastast Advokaadibüroo Oja, Nõu ja Partnerid. Jaak Oja tegeleb põhiliselt tsiviilõiguse ja -protsessi küsimustega. Septembrist 1989 kuni märtsini 1990 oli Jaak Oja Eesti NSV Plaanikomitee uue seadusandluse osakonna nõunik ja juhataja[viide?]. Aastatel 1990–1994 osales ta õigusaktide projektide väljatöötamisel. Aastatel 1997–2016 oli Islandi aukonsul Eestis[viide?], pärast seda on olnud Austria Suursaatkonna usaldusadvokaat.[viide?] Jaak Oja oli Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi esimees aastatel 1990–1992[viide?] ning 1992–1994 Eesti Advokatuuri esimees[viide?], olles seega esimene taasiseseisvumisjärgne advokatuuri esimees.[viide?] Aastatel 1994–1995 kuulus Jaak Oja advokatuuri juhatusse[viide?]. Aastatel 1993–1998 oli ta Avatud Eesti Fondi nõukogu liige, aastatel 1994–1996 ka nõukogu esimees. 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk 2016 Eesti Advokatuuri teenetemedal http://www.htg.tartu.ee/d7/lennud_d.php?aasta=1971 "Avatud Eesti Fond 1990–2000" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. november 2020. Vaadatud 28. mail 2022. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Stockholmi Bromma lennujaam

Stockholmi Bromma lennujaam (rootsi Stockholm-Bromma flygplats, mitteametlikult Bromma Flyghält) asub Stockholmis Bromma linnaosas. Lennujaam asub 9 km kaugusel Stockholmi südalinnast. Lennujaam avati 1936. aastal. Arlanda lennujaam avati 1962. aastal, mille järel Bromma lennujaama kasutamine on jäänud väikeseks. See oli esimene täielikult sillutatud maandumisradadega lennujaam Euroopas. Arutluse all on lennujaama sulgemine. BRA Braathens Regional Airlines (Åre-Östersund, Ängelholm, Göteborg, Halmstad, Helsingi, Kalmar, Malmö, Ronneby, Sundsvall-Timrå, Trollhättan, Umeå, Visby, Växjö) British Airways (Århus) Brussels Airlines (Brüssel) Finnair (Helsingi) "Stockholmi Bromma lennujaam võib lähiaastatel kinni minna" ERR, 31. august 2021 Bromma lennujaam Swedavia kodulehel
Charles Kálmán

Charles Kálmán (ka Charles Kalman; õieti Karl Emmerich Kalman; 17. november 1929 Viin – 22. veebruar 2015 München) oli Austria filmi- ja lavahelilooja. Nii nagu ta isa Imre Kálmán kirjutas ta ka operette, kuid oli pühendunud peamiselt muusikalile. Pärast anšlussi viibis ta emigratsioonis USA-s ja Prantsusmaal. Klaverit ja kompositsiooni õppis ta New Yorgi Riverdale'i muusikakoolis ja Columbia ülikoolis. Hiljem õppis ta Pariisi Konservatooriumis Jean Rivier' käe all.
Rannu lahingu mälestussammas

Mitte segi ajada Tartumaal asuva Rannu Vabadussõja mälestussambaga Rannu lahingu mälestussammas oli Virumaal Kalvi vallas Rannu külas Rannu kooli ees asuv Vabadussõja Rannu lahingus langenute mälestusmärk. Sammas avati 4. mail 1930. Samba avamisel osalesid muuhulgas kindral Aleksander Tõnisson, Kaitseliidu ülem kindral Johannes Roska, erukindral Ernst Põdder, Rakvere garnisoni ülem kolonel Heinrich Paavijaan (Pallandi) ning lahingut juhtinud Aleksander Seiman. Aleksander Seiman eemaldas ka mälestuskivilt katte. Mälestuskivi õnnistas sisse Viru-Nigula kirikuõpetaja Aleksander Alver. Sammas hävitati 1940. aastal. 24. juunil 2004 avati sammas uuesti Kaitseliidu Alutaguse maleva ettevõtmisel. Samba asukoht on esialgsega võrreldes muutunud, kuna vana asupaiga kohal kulgeb nüüd Tallinna–Narva maantee. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 143 Pulver, Andres (7. mai 2020). "Rannu lahing aitas punavägesid pidurdada" (PDF). Virumaa teataja. Vaadatud 8. novembril 2023.
Suruõhuvasar

Suruõhuvasar (ingl k pneumatic drill or demolition hammer) on pneumaatiline (esineb ka elektromehaanilisi variante) tööriist, milles on kombineeritud haamer ja kõvasulamist meisel. Kuigi suruõhuvasarad on saanud mitmeid patente, pärinevad esimesed kanded Charles Brady Kinglt aastast 1892 . Suruõhuvasar saab tööks vajaliku löögijõu suruõhukompressori toodetud suruõhust, mis juhitakse suruõhuvasarani survevooliku kaudu. Tänapäeval asendavad suruõhuvasaraid üha enam eri suuruse ja võimsusega elektrilised vasarad, mille võimalikke kasutusvaldkondi on rohkem kui suruõhuvasaratel. Eriti võimsad, lammutustöödel kasutatavad ehitusmasinate külge kinnitatud löökvasarad töötavad hüdraulilisel meetodil. Suruõhuvasar opereerib tänu suruõhu poolt üles-alla liigutatavale tööriistasisesele haamrile, mille löögitugevus sõltub tööriistale mõjuvast survest. Suruõhuvasarat kasutatakse kõva pinnase nagu asfalt ja betoon lõhkumiseks. Puurvasar http://www.explainthatstuff.com/jackhammer.html
Vesilood

Vesilood on tööriist, millega määratakse vedelikuga täidetud klaasampullis paikneva õhumulli asendi järgi rõhtsihti või -tasandit. Enamasti kasutusel ehitusel. Lood Nivelliir Vesiloodi tutvustus
Kaablitangid

Kaablitangid on tööriist sidekaablite otsastamiseks. Enamik kaablitange võimaldavad otsastada nii RJ45 kui ka RJ11 pistikutega. Kaablitange on mugav kasutada koos kaablikoorijaga. Tehtud tööd saab kontrollida kaablitestriga.
Kapillaarviskosimeeter

Kapillaarviskosimeeter ehk Ostwaldi viskosimeeter on viskosimeetrite liik, mis on saanud nimetuse Wilhelm Ostwaldi järgi. Teist liiki viskosimeeter on Ubbelohde viskosimeeter, mis koosneb U-kujulistest klaasitorudest, mis hoitakse vertikaalselt, kontrollitud temperatuuriga vannis. U-kujulise viskosimeetri ühel poolel on vertikaalne sektsioon, kus asub kapillaar. Üleval ja all on vedeliku mahuti. Kasutamisel lastakse vedelik läbi ülemise mahuti, seejärel lastakse vedelik voolata alumisse mahutisse. Kaks märki (üks üleval- ja teine allpool ülemist mahutit) näitavad viskoossuse mahtu. Aeg, mis kulub vedelikul kahe märgi läbimiseks, on võrdeline kinemaatilise viskoossusega. Mõõdetakse aeg, mis kulub katsevedelikul läbivooluks kapillaari kahe märgitud punkti vahel. Läbivooluaeg korrutatakse viskosimeetri konstandiga ning saadakse kinemaatiline viskoossus.
Tungraud

Tungraud on seade raskuste tõstmiseks või pikisuunalise pressjõu tekitamiseks. Tungraud töötab inimjõu, elektri või suruõhuga. Tungraud võib oma tööpõhimõttelt olla mehaaniline või hüdrauliline, st tungraud muudab sisendenergia kas mehaanilise ülekandega või hüdraulika abil tõstejõuks. Tungraua peamine omadus on maksimaalne tõstevõime. Tungraudu kasutatakse laialdaselt autode remondi juures (tehase poolt on iga sõiduauto varustatud tungrauaga). Samuti leiavad mitmesugused tungrauad kasutust tööstuses, ehitusobjektidel, põllumajanduses – kõikjal, kus on vaja tõsta raskeid esemeid.
158 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 161 eKr | 160 eKr | 159 eKr | 158 eKr | 157 eKr | 156 eKr | 155 eKr | ► | ►► Aasta 158 eKr oli 158. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DXCVI (596). Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Aemilius Lepidus ja Gaius Popillius Laenas. ... ... 159 või 158 eKr: Terentius, vanarooma näitekirjanik
156 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 159 eKr | 158 eKr | 157 eKr | 156 eKr | 155 eKr | 154 eKr | 153 eKr | ► | ►► 156. aasta eKr ehk ab urbe condita DXCVIII (598). Rooma ründas Dalmaatsiat, kuid see säilitas iseseisvuse lubadusega Roomale andamit maksta. ... ...
157 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | 140. aastad eKr | 130. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 160 eKr | 159 eKr | 158 eKr | 157 eKr | 156 eKr | 155 eKr | 154 eKr | ► | ►► 157. aasta eKr ehk ab urbe condita DXCVIII (597). Vana-Rooma konsuliteks olid Sextus Iulius Caesar ja Lucius Aurelius Orestes. ... Gaius Marius, Vana-Rooma riigimees ja sõjaväelane Han Wendi, Hiina keiser
Cosmos (ajakiri)

Cosmos (alapealkirjaga The journal of The Traditional Cosmology Society) on The Traditional Cosmology Society väljaantav akadeemiline ajakiri, mis ilmub kord aastas Edinburghis ja avaldab eelretsenseeritavaid interdistsiplinaarseid artikleid müütide, religiooni ja kosmoloogia alalt, hõlmates mitmesuguseid kultuure minevikus ja tänapäeval. Cosmose toimetaja on olnud pikka aega Emily Lyle ja ülevaadete toimetaja Aude Le Borgne, toimetajana on töötanud Mirjam Mencej ja Lousie Milne. Cosmos veebis
Adlai E. Stevenson I

Adlai Ewing Stevenson vanem (23. oktoober 1835 Kentucky – 14. juuni 1914 Bloomington, Illinois) oli Ameerika Ühendriikide poliitik Demokraatlikust Parteist. Ta oli Ameerika Ühendriikide asepresident aastatel 1893–1897, Grover Clevelandi teisel ametiajal. Ta oli hariduselt jurist. Enne asepresidendiametit oli Stevenson Esindajatekoja liige 1875–1877 ja 1879–1881. 1885–1889 oli ta USA postiminister. 1900. aasta presidendivalimistel oli ta William Jennings Bryani asepresidendikandidaat, kuid nad kaotasid valimised vabariiklastele William McKinleyle ja Theodore Rooseveltile. Tema poeg Lewis Stevenson oli Illinoisi riigisekretär, pojapoeg Adlai Stevenson noorem oli USA suursaadik ÜROs ja Illinoisi osariigi kuberner ja kahekordne Demokraatliku Partei presidendikandidaat ja pojapojapoeg Adlai Stevenson III oli USA Senati liige.
De oppresso liber

"De oppresso liber" on Ameerika Ühendriikide maaväe erioperatsioonijõudude moto. Tõlgituna tähendab see "rõhututest vabastatuteks" või "vabastada rõhutud".
Järvakandi Vabadussõja mälestussammas

Järvakandi Vabadussõja mälestussammas on Vabadussõjas Rapla kihelkonna Järvakandi vallast pärit langenutele püstitatud mälestusmärk, mis tänapäeval asub Purku külas Rapla vallas Rapla maakonnas. Mälestussamba autor oli kujur Richard Hammer ja see avati 22. juunil 1930, sammas asus kooli kirdefassaadi ees. Mälestussammas lõhuti teise Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal. Teise Saksa okupatsiooni ajal sammas taastati. Sellele järgnenud kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal lõhuti sammas 1950. aastal lõplikult. 24. juunil 1989 avati uus mälestussammas endisest kohast umbes 30 meetrit eemal kagus, kus kunagi oli tee, kuid nüüd oli kooli park. Uus sammas on algupärase samba ligilähedane koopia, kuid nimetahvel on pärit 1942. aastal püstitatud sambalt. Mälestussammas tunnistati 26. juunil 2003 riiklikuks kultuurimälestiseks. Foto: Robert Treufeldt, 9. oktoober 2020 Vaade esiküljele. Taamal endine Järvakandi ministeeriumikool 1942. aasta tahvel samba esiküljel Vaade samba tagant kirdesse vana Rapla tee suunal Kultuurimälestis nr 27154 "Vabadussõja mälestussammas" Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila 2002. Lk 143–144 "Järvakandi Vabadussamba avamine 1926.a.". Mahtra Talurahvamuuseum, MT _ 153 F "Kultuurimälestiseks tunnistamine". Vastu võetud 26.06.2003 nr 116. RTL 2003, 78, 1155 Kultuurimälestis nr 27154 "Vabadussõja mälestussammas" "Järvakandi Vabadussamba avamine 1926.a.". Mahtra Talurahvamuuseum, MT _ 153 F "Eesti Vabadussõja mälestusmärk: Järvakandi.". Postkaart, 1993. Saaremaa Muuseum, SM F 3801:17 F "Vabadussõjas langenute mälestusmärk kunagises Järvakandi valla keskuses Purkus". Foto: Hanno Talving, 1997. Eesti Vabaõhumuuseum, EVM N 380:508
Saduküla Vabadussõja mälestussammas

Saduküla Vabadussõja mälestussammas on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadukülas asuv Vabadussõja lahingupiirjoone tähistamiseks püstitatud mälestusmärk. See avati 6. juulil 1930. Nõukogude okupatsiooni ajal võeti sammas maha. Algupärane mälestusmärk taasavati 24. juunil 1989. Tekst monumendil Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 146–147 Saduküla Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Haljala Vabadussõja mälestussammas

Haljala Vabadussõja mälestussammas on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 7. septembril 1930. Haljala Vabadussõja mälestussammas oli üks väheseid Vabadussõja mälestussambaid, mida Nõukogude teise okupatsiooni ajal ei jõutud hävitada. See-eest Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal 1945. aasta sügisel sammas õhiti ja tükid maeti sinnasamasse maa sisse. Samba alus jäi terveks. 24. veebruaril 1989 avati samas kohas uus sammas, mis on endise samba täpne koopia. Uus sammas on püstitatud vana samba alusele. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila 2002. Lk 150–151 "Haljalasse kangelaskalmistu". Virumaa Teataja nr 64, 10. juuni 1943. Lk 3 Haljala Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Lääne-Nigula Vabadussõja mälestussammas

Lääne-Nigula Vabadussõja mälestussammas on Lääne maakonnas Taebla vallas Lääne-Nigula asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 14. septembril 1930, kavandi autor oli Roman Espenberg (Haavamägi). Nõukogude okupatsiooni ajal 1946. aasta septembris mälestussammas purustati. Sambast säilisid vundament ja samba pronksist osad. 10. septembril 1989 avati samas kohas uus mälestussammas, mis on endise samba täpne koopia. Algupärased pronksist osad restaureeriti. Mälestussamba juurde on paigaldatud kaks mälestuskivi Teises maailmasõjas hukkunuile ja küüditatuile. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss Ija René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 151–152 27142 Vabadussõja mälestussammas (vaadatud 09.03.2018) Lääne-Nigula Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Rahumäe Vabadussõja mälestussammas

Rahumäe Vabadussõja mälestussammas (alternatiivse nimega Kalevlaste mälestusmärk) on Tallinnas Rahumäe kalmistul asuv Vabadussõjas langenud spordiseltsi Kalev liikmetele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas avati 31. mail 1931 spordiseltsi Kalev asutamise 30. aastapäeval. Nõukogude okupatsiooni ajal 1951. aastal võeti sammas maha. 20. juunil 1997 avati enam-vähem samas kohas uus sammas, mis on endise samba täpne koopia. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 154–156
Rannu Vabadussõja mälestussammas

Mitte segi ajada Virumaal asunud Rannu lahingu mälestussambaga Rannu Vabadussõja mälestussammas on Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk Tartumaal Rannu asulas Rannu kalmistul. Mälestussammas avati Rannu maanaiste seltsi “Laine” toel 1931. aasta 23. augustil, selle autor oli kujur Voldemar Mellik. Sambale oli kantud 27 Vabadussõjas langenud Rannu kihelkonnast pärit sõduri nimed. Nõukogude okupatsiooni ajal 1949. aasta mais sammas lõhuti. 1976. aastal avati endise samba asukohas Ole Ehelaidi skulptuur "Rannu ema". 1989. aastal arutati samba taastamist, kuid taastama ei hakatud. Samba taastamise asemel paigaldati Rannu kirikule mälestustahvel. 2014. aastal käidi välja idee taastada mälestusmärk ning sama aasta suvel tulid kalmistu korrastustööde käigus välja samba nimedega kiviosad. Mälestusmärk taastati ja paigutati oma esialgsele asukohale. "Rannu ema" asukohta muudeti pisut. Mälestusmärk taasavati 23. augustil 2015. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 158–160 "FOTOD: Maa seest tuli välja Vabadussõja ausammas". Maaleht. 13. august 2014.
Rägavere lahingu mälestussammas

Rägavere lahingu mälestussammas on Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Rägavere külas asuv Vabadussõja Rägavere lahingu langenutele püstitatud mälestusmärk. Sammas avati 13. septembril 1931. 1940 sammas purustati. 1942 sammas taastati. 1944 purustati sammas lõplikult. Samas kohas avati Rägavere vallas 1. juulil 1989 uus sammas, mis on endise samba ligilähedane koopia. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 160–161 Rägavere lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Vastseliina Vabadussõja mälestussammas

Vastseliina Vabadussõja mälestussammas on Võru maakonnas Võru vallas Vastseliina asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Mälestussammas kujutab endast kaheastmelisele alusele paigutatud pruunist graniidist risttahukat, mille otsas on pronksist valatud haavatud sõduri kuju. Mälestusmärgi kujundas Pallase kunstikooli kasvandik, skulptor Martin Saks. Samba poleeritud raudkivist risttahuka esiküljel on Vabadusristi kujutis ja pühendus: "Eesti vabaduse eest langenud kangelastele ja vägivalla ohvritele. Vastseliina kihelkond." Mälestussamba avamisel 18. oktoobril 1931 osales ligikaudu 3000 inimest. Monument lõhuti ühel 1948. aasta augustiööl. Samba kiviosale löödi peale uued kirjad ja pandi Teises maailmasõjas langenud Punaarmee sõdurite ühishauale. Nõukogude okupatsioonivägede sõdurid viisid pronkskuju Nursi lähistele ja tõukasid selle võssa. Seda nägi pealt võrulanna Anna Avara ja korraldas kuju päästmise. Rõuge valla Lauri küla talupidajad August Soe ja Rudolf Palu toimetasid pronkskuju hobusega öösel Lauri küla palu servale ja peitsid kartulihaua põhja. Vastseliina haavatud sõduri pronkskuju kaevasid välja 8. juulil 1988 Rõuge Muinsuskaitse Seltsi mehed, kes otsisid oma vabadussammast. Kuju toimetati Vastseliina 12. juulil. Samba kivitahukas võeti punaväelaste ühishaualt maha ja taastati endised kirjad. 16. oktoobril 1989 avati parandatud originaalosadest kokku pandud sammas taas endises kohas. Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila, 2002. Lk 163–164 Vastseliina valla koduleht "Vastseliina gümnaasiumi almanahh". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2014. Vaadatud 19. jaanuaril 2019. Vastseliina Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Aadamsoo

Aadamsoo on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadamsoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Luurmann. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadamsoo Eestis 15 mehel ja 17 naisel. Arno Aadamsoo (1944–2006), eesti psühhiaater Helga Aadamsoo (sündinud 1964), eesti jurist Martin Aadamsoo (sündinud 1975), eesti filmindustegelane
Aade (perekonnanimi)

Aade on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aade uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adelbert. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aade Eestis 6 mehel ja alla viiel naisel. Mare Aade (sündinud 1945), Eesti motosportlane
Aademets

Aademets on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aademets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Timofei (1936. aastal Kalvi vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadla

Aadla on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Aadla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aadolv, Aadov, Adamson, Alfeld, Aller, Armberg, Esperk, Kelus, Kristlieb ja Vanker. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadla Eestis 17 mehel ja 19 naisel. Heilo Aadla (sündinud 1963), eesti näitleja ja muusik
Jahn Teigen

Jahn Teigen (27. september 1949 Tønsbergi vald, Norra – 24. veebruar 2020 Ystad, Rootsi) oli Norra laulja. 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Mil etter". 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Anita Skorganiga Norrat lauluga "Adieu". 1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Do Re Mi".
Mattis Hætta

Mattis Hætta (27. märts 1956 – 9. november 2022) oli Norra saami laulja. 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Sverre Kjelsbergga Norrat lauluga "Sámiid Ædnan"".
Ketil Stokkan

Ketil Stokkan (29. mail 1956) on Norra laulja. 1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Romeo". 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Brandenburger Tor".
Julija Samoilova

Julija Olegovna Samoilova (Юлия Олеговна Самойлова; sündinud 7. aprillil 1989 Uhtas) on Venemaa laulja. Lapsepõlves avaldunud seljaaju lihaste atroofia tõttu liigub ta ratastoolis. 2013. aastal sai ta talendisaate "Faktor A" kolmandal hooajal teise koha. Ta osales esinejana 2014. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial. Ta pidi esindama Venemaad 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis, kuid ei saanud osaleda, sest oli rikkunud Ukraina seadust. Ta sai Ukrainasse kolmeaastase sissesõidukeelu, sest ta esines 27. juunil 2015 Krimmis Kertšis aasta peale selle okupeerimist Venemaa poolt, olles Krimmi sisenenud Venemaa kaudu ilma Ukraina loata. Ta esindas Venemaad 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis lauluga "I Won't Break". See oli esimene kord, kui Venemaa poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Arken Abdulla

Arken Abdulla (uiguuri keeles ئەركىن ئابدۇللا; hiina keeles 艾爾肯•阿布都拉; sündinud 18. oktoobril 1978) on uiguuri muusik.
Rohense soo

Rohense soo on soo Lääne maakonnas Haapsalu linnas Rohense, Kadaka ja Kabrametsa külas. Soo oli suuremas osas madalsoo, endise Juurika järve ääres oli ka raba. Praeguseks on enamus soost kuivendatud ja asendunud kõdusoometsa, soised võsa ja kultuurheinamaaga. Toimiv madalsoo (luhttarna soo) on praegu kuivakslastud Juurika järve kohal. Soo eesvooluks on Uuemõisa oja ja Võnnu oja. Ala madalsood on enne kuivendamist kasutusel olnud heinamaana. Raba alal on vähesel määral turvast lõigatud.
Sevara Nazarxon

Sevara Nazarxon (sündinud 18. detsembril 1976; teistel andmetel 26. detsembril 1976) on Usbekistani laulja.
Sogdiana Fedorinskaja

Sogdiana Fedorinskaja (Согдиана Федоринская, sünninimi Oksana Netšitailo, Оксана Нечитайло; sündinud 17. veebruaril 1984 Taškendis) on ukraina päritolu Usbekistani ning Venemaa laulja ja näitleja.
Usbekistani lauljate loend

Abbos Bakirov Feruza Jumaniyozova Sevara Nazarxon Shoira Otabekova Sogdiana Fedorinskaja Munojotxon Yoʻlchiyeva
Tor Endresen

Tor Lars Oskar Endresen (sündinud 15. juunil 1959) on Norra laulja. 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "San Francisco".
Lars Fredriksen

Lars Fredriksen (sündinud 28. veebruaril 1971) on Norra laulja. 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Alltid sommer".
Stig van Eijk

Stig Andre van Eijk (sündinud 21. märtsil 1981) on Norra laulja. 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Living My Life Without You". Ta oli esimene Norrat Eurovisionil esindanud neegerlaulja. Ta adopteeriti Colombiast 9-kuusena.
Haldor Lægreid

Haldor Lægreid (sündinud 30. märtsil 1970) on Norra laulja. 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "On My Own".
Jostein Hasselgård

Jostein Hasselgård (sündinud 24. märtsil 1979 Fredrikstadis) on Norra laulja. 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "I'm Not Afraid To Move On".
Klaartje & Nicky

Klaartje & Nicky on Hollandi ansambel. 2004. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad Hollandi lauluga "Hij is een kei".
Tess Gaerthé

Tess Gaerthé (sündinud 21. augustil 1991 Amsterdamis) on Hollandi laulja. 2005. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Stupid".
Marissa Grasdijk

Marissa Grasdijk (sündinud 19. novembril 1993 Kampenis Overijsseli provintsis) on Hollandi laulja. 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "1 dag".
Anna ja Senna

Anna ja Senna on Hollandi ansambel. 2010. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindasid nad Hollandit lauluga "My Family".
Rachel Traets

Rachel Traets (sündinud 16. augustil 1998 Wouw's Põhja-Brabandi provintsis) on Hollandi laulja. 2011. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Ik ben een teenager".
Femke Meines

Femke Meines (sündinud 11. mail 2000 Tuitjenhornis Põhja-Hollandi provintsis) on Hollandi laulja. 2012. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Tik tak tik".