laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Thomas Starzl

Thomas Earl Starzl (11. märts 1926 Le Mars, Iowa – 4. märts 2017 Pittsburgh, Pennsylvania) oli USA arst, teadlane ja siirdamise asjatundja. Ta siirdas 1963. aastal esimesena maailmas inimmaksa ning teda nimetatakse kaasaegse siirdamismeetodi loojaks. Tema esimene siiratud maksaga patsient ei jäänud ellu. Starzl asus 1980. aastatel tööle Pittsburghi Ülikooli, et luua äratõukereaktsiooni ennetavaid ravimeid, sealhulgas immuunsüsteemi alla suruva azathioprine'i ning tsüklosporiini ja takroliimuse. 1967. aastal siirdas ta inimmaksa teist korda ning seekord jäi patsient ellu. Starzl on lisaks maksale siiranud ka kaksikute ja veresugulaste laipade elundeid. Peale selle on ta siiranud loomade, näiteks paaviani maksa inimestele. 1984. aastal siirdas Starzl kuueaastasele tüdrukule maksa ja südame. 1991. aastal läks Starzl pensionile ja avaldas oma eluloo "The Puzzle People". Mul oli suur hirm, et vean alt inimesi, kes usaldasid oma tervise minu kätesse. Isegi lihtsa operatsiooni puhul vaatasin raamatust üle.., seejärel läksin kartustundega operatsioonituppa ning olin teovõimetu kuni operatsiooni alguseni. Ebaõnnestumiste unustamise asemel jäid need mulle meelde igaveseks. Ta suri 90-aastaselt 4. märtsil 2017 oma pere keskel. 1999 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks Mike Cronin (29.01.2010). "Starzl, Tribune-Review reporters claim Carnegie Science Awards". Pittsburgh Tribune-Review. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.01.2010. Vaadatud 06.03.2017. "Liver transplant pioneer Thomas Starzl dies aged 90". BBC News World US & Canada. 05.03.2017. Vaadatud 06.03.2017.
Ljubomõrka (Tšetšelnõki rajoon)

Ljubomõrka (ukraina keeles Любомирка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 971. Pindala on 3,8 km².
Balõn (Litõni rajoon)

Balõn (ukraina keeles Балин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 565. Pindala on 0,225 km².
Laili Jõgiaas

Laili Jõgiaas (aastani 1993 Land; sündinud 9. veebruaril 1974 Võrumaal Sõmerpalu vallas) on eesti laulja (sopran) ja raamatukogutegelane. Aastal 1993 lõpetas ta muusikaõpetaja erialal Tartu Õpetajate Seminari (õpetaja Mare Puusepp), aastal 1998 lauluerialal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli (Vivian Kallaste klass) ja 2004. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Riina Airenne klass). Laili Jõgiaas on täiendanud end 2008. aastal Hamburgi rahvusvahelises muusikakolledžis ning paljudel meistrikursustel (1998, 2001, 2002, 2003 ja 2007 Eva Märtsoni, 2002 ja 2003 Thomas Wiedenhoferi, 2003 Agnethe Cristenseni, 2006 Rita Damsi ja Barbara Pearsoni ning 2007 Ingrid Kremlini juures). Aastal 2009 lõpetas ta ärikorralduse erialal Tartu Kutsehariduskeskuse ning õpib aastast 2011 Eesti Maaülikooli magistriõppes majandusarvestust ja finantsjuhtimist. Aastatel 2004–2011 oli ta Vanemuise teatri kooriartist ja 2011–2012 Eesti Kontsertkoori laulja. Ta on esinenud soolokavadega Eesti linnades ja maakohtades. Alates aastast 2012 on Jõgiaas Oskar Lutsu nimelise Tartu Linnaraamatukogu Karlova-Ropka haruraamatukogu juhataja ning aastast 2013 ühtlasi Tartu I Muusikakooli lauluõpetaja.
Hordašivka

Gordašivka (ukraina keeles Гордашівка) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Talne rajoonis. Elanike arv on 986.
Marssal (Rumeenia)

Marssal (rumeenia keeles mareșal) on Rumeenia relvajõudude kõrgeim auaste. Selle annab Rumeenia president ja kinnitab Riigikaitse Ülemnõukogu (Consiliul Suprem de Apărare a Ţării) eriliste teenete eest eranditult sõja-ajal. Sellest madalam on kindrali (General) aukraad. Teiste riikide relvajõududes vastab marssalile feldmarssali auaste. Reeglina ei ole auastet Rumeenia tegevsõjaväelastele antud (väljaarvatud Antonescu) ja seega on see olnud pigemini austav nimetus. I maailmasõjas sõdinud kindralid Averescu ja Prezan said selle au osaliseks juba erus olles. See auaste on antud ka kõigile Rumeenia kuningatele. Marssal
Poola marssal

Poola marssal (poola keeles Marszałek Polski) on Poola relvajõudude kõrgeim auaste. Seda antakse komandöridele, kes on olnud sõjas võidukad. Sellest madalam auaste on kindral (generał), mis on aastast 2002 de facto kõrgeim aukraad Poola relvajõududes. Poola marssali auaste kehtestati 1920. aastal. Esimesed kolm nimetati Poola Vabariigi ajal, ülejäänud kolm said auastme Poola Rahvavabariigis. Rola-Żymierski ja Rokossowski said aukraadi Stalini korraldusel. Marssal
Impeeriumi esimene marssal (Itaalia)

Impeeriumi esimene marssal (itaalia keeles Primo Maresciallo dell'Impero) oli Itaalia kuningriigi sõjaväeline auaste aastatel 1938−1945. See oli maaväe kõrgeim aukraad, kuid oma olemuselt oli see pigemini tiitel. Sellest madalam oli maaväes Itaalia marssali (Maresciallo d'Italia), õhuväes lennuväemarssali (Maresciallo dell'Aria) ja mereväes suuradmirali (Grande Ammiraglio) aukraad. Auaste loodi 30. märtsil 1938 Itaalia parlamendi otsusega. Aukraad kaotati 1945. aastal. Itaalia marssal
Itaalia marssal

Itaalia marssal (itaalia keeles Maresciallo d'Italia) oli Itaalia kuningriigi relvajõudude auaste aastatel 1924−1947. Kuni 1938. aastani oli see kõige kõrgem aukraad, seejärel Impeeriumi esimesest marssalist madalam. Õhuväes vastas sellele lennuväemarssali (Maresciallo dell'Aria) ja mereväes suuradmirali (Grande Ammiraglio) auaste. Aukraadi kehtestas 1924. aastal Benito Mussolini. Esimesed seitse marssalit olid I maailmasõja väejuhid, kaks (De Bono ja Graziani) sai auastme tegevuse eest sõjas Etioopiaga ja ülejäänud neli olid Itaalia sõjaväelased II maailmasõjas. Aukraad kaotati 1947. aastal. Impeeriumi esimene marssal Marssal
Flagshipi programm

Flagshipi programm on üks NASA programmidest Päikesesüsteemi uurimiseks, mis on mõeldud kõige ajakulukamate ning kallimate missioonide jaoks. Flagshipi programmist väiksemad on keskmise eelarvega Discovery programm ja väikese eelarvega New Frontiersi programm. NASA Flagshipi programmi missioonide eelarve on tavaliselt üle ühe miljardi USA dollari, mis võimaldab uurida NASA jaoks eriti tähtsaid objekte. Flagshipi missioone on tänini saadetud näiteks Jupiterile, Europale, Saturnile ja Marsile. 1992. aastal otsustas NASA, et missioonid peaksid valituks osutumise nimel hakkama omavahel võistlema. Sellest otsusest sündisid esialgu Discovery ja Flagshipi programm. Hiljem lisandus nendele ka New Frontiersi programm. 2011. aastal teatas Ameerika Ühendriikide Riiklik Teadusnõukogu, et NASA Flagshipi missioonide kõrgeimaks prioriteediks peaks olema Mars Astrobiology Explorer-Cacher (MAX-C), mis pidi olema NASA panus ExoMarsi ja eelkäija Marsi pinnaseproovide Maale toomise missioonile. Tähtsuselt järgmine pidi olema NASA-ESA ühismissioon EJSM/Laplace ja oluliseks peeti ka Veenusele, Uraanile ja Enceladusele kosmosesondide saatmist. Veebruaris 2012 peatas NASA eelarvekärbete tõttu oma osaluse ExoMarsis, et kinni maksta James Webbi kosmoseteleskoobi lisakulud. Samuti peatati teadmata ajaks kõikide Flagshipi programmi missioonide planeerimine. NASA on planeerimise peatamise suhtes hiljem teinud ka erandeid ning detsembris 2012 kuulutati välja Mars 2020 missioon. 2015. aastal teatas NASA Europa Multiple-Flyby Missioni heaks kiitmisest. NASA Flagshipi programmi kuuluvad järgmised missioonid: Space Policy Online:Are the Days of NASA's Science Flagship Missions Over? Space.com:Report Prioritizes Big Missions to Mars and Jupiter, But Can NASA Afford Them? Planetary Society:Europa: No Longer a "Should," But a "Must" Universe Today:Experts React to Obama Slash to NASA’s Mars and Planetary Science Exploration SpaceRef: Do Budget Cuts Mean an End to Flagship Programs?[alaline kõdulink] NBC News:NASA shelves ambitious — and expensive — Flagship missions CNET:NASA announces plans for new $1.5 billion Mars rover Space.com:NASA's Europa Mission Approved for Next Development Stage
Zilaiskalnsi vald

Zilaiskalnsi vald (läti keeles Zilākalna pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dikļi, Bērzaine ja Kocēni vallaga. Valla pindala on 29,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 760 inimest. Aastal 2011 elas vallas 379 lätlast, 277 venelast, 54 valgevenelast, 13 ukrainlast, 10 poolakat ja 12 leedulast. Valla keskus on Zilaiskalnsi küla. Vallamaja asub aadressil Imanta iela 7, vallavanem on Anita Žogla. Valla alad kuulusid algselt Mujāni valda. Aastal 1961 sai Zilaiskalnsist alev, millega ühendati ka osa Mujāni külanõukogus asuva sovhoosi Tožas maadest, pannes niiviisi aluse Zilaiskalnsi maaterritooriumile. Aastal 1963 Mujāni külanõukogu likvideeriti ja osa selle maadest liideti Zilaiskalnsi aleviga ning Zilaiskalnsi maaterritooriumiga. Aastal 1975 liideti osa maaterritooriumi maadest Kocēni külanõukoguga. Aastal 1990 ühendati Zilaiskalnsi maaterritoorium ja alev Zilaiskalnsi vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda. Vald jääb Tālava madalikule, seal asub selle piirkonna kõrgeim punkt Zilais kalns (127 m). Suurimaks jõeks on Briede. Tähtsaim tööstusharu on turba tootmine. Vald asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās Ethnic composition of Latvia 2011 https://web.archive.org/web/20170307211525/http://www.kocenunovads.lv/lv/page/356/362 (vaadatud 7.03.2017) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. A. Rudovics, T. Rudovica. Latvijas fiziskā ģeogrāfija, 1995, 142. lk. "Zilākalna pagasts". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2017. Vaadatud 7. märtsil 2017. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zilaiskalnsi vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Michael T. Flynn

Michael Thomas Flynn (sündinud detsembris 1958 Rhode Islandi osariigis Middletownis) on erruläinud USA kindralleitnant ja endine sõjaväeluure Defence Intelligence Agency direktor ja USA presidendi Donald J. Trumpi nõunik. Flynn oli 25. USA riikliku julgeoleku nõunik alates 20. jaanuarist kuni 13. veebruarini 2017, olles sellega kõige lühema ametiajaga julgeolekunõunik USA ajaloos. Michael T. Flynn pidi tagasi astuma seetõttu, et ta ei avaldanud asepresidendile piisavalt infot seoses vestlusega Vene suursaadikuga enne ametisseastumist peetud vestluse sisust. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2014. Vaadatud 3. augustil 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://quantitativepeace.com/blog/2017/02/on-michael-flynns-tenure-as-national-security-advisor.html http://maailm.postimees.ee/4017785/trump-flynnil-paluti-lahkuda-pence-i-eest-info-varjamise-tottu?_ga=1.81871893.2083949975.1449037044
The Trump Organization

The Trump Organization on organisatsioon, mis haldab Donald Trumpi varasid. See asutati aastal 1923. The Trump Organization tegeleb kinnisvara arenduse, investeerimise ning vahendamisega. Antud brändi alla kuulub vähemalt 515 organisatsiooni. How Donald Trump brings in over $250M a year https://web.archive.org/web/20160126040555/http://www.reviewjournal.com/business/money/how-donald-trump-brings-over-250m-year
Oelsen

Oelsen (ka Olsen, U(e)lsen) oli Preisimaal ja Baltikumis tegutsev aadlisuguvõsa. Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandist. 1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. [1]
Rahden

Rahden on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Minden-Lübbecke kreisis. Linnas elab 15 581 elanikku (2015). Rahdenit on esimest korda mainitud 1033. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Rahden (aadlisuguvõsa)

Rahden on Saksamaalt Bremeni stiftist (saksa Erzstift Bremen) pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandist. Roleff von Rahdeni (* enne 1503; † pärast 1541) ajal rändas suguvõsa Baltikumi. 1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. [1]
Mirbach

Mirbach oli Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandi II poolest. 16. sajandi keskel tuli suguvõsa üks liin Kuramaale. Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Heinrich Georg von Mirbach (1674–1736), Kuramaa hertsogiriigi kantsler 1729–1731
Meerscheidt-Hüllessem

Meerscheidt-Hüllessem, ka Meerscheidt genannt Hüllessem ja Hillesheim, varem Meerscheidt on Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsa esiisaks loetakse vandekohtunik (saksa Schöffe) Henricus de Merenscede't, keda mainitakse 1325. 1530 rändas Heinrich von Meerscheidt genannt Hillessem Kuramaale. 1620. aastal kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Genealogie der Herren und Grafen von Hillesheim. − Strange, Joseph. Beiträge zur Genealogie der adligen Geschlechter. Zehntes Heft. Cöln: Druck von J. S. Steven, 1871. Lk 10−30 [1]. Jahrbuch des Deutschen Adels. Zweiter Band. Berlin: Verlag W. T. Bruer, 1898. Lk 557−565 [2].
Nettelhorst

Nettelhorst oli Saksamaalt Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Kuramaal omas aadlisuguvõsa muu hulgas Īle mõisat.
Derschau

Derschau on endisaegsel Preisimaal ja Kuramaal tegutsenud aadlisuguvõsa, kelle esindajad elavad tänapäevani. Suguvõsa tõendatud põlvnemisrida (saksa Stammreihe) algab Danzigi kaupmehe ja senaatoriga Bernhard Derschau'ga († 1590). 1682 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Canberra looduspark

Canberra looduspark (inglise keeles Canberra Nature Park) on looduspark Austraalia pealinna alal, kuhu kuulub kokku 33 Austraalia pealinna Canberra piirides asuvat eriilmelist loodusala. Looduspargi haldamisega tegeleb Austraalia pealinna ala parkide ja loodushoiu teenistus. Canberra Nature Park ACT Environment, Planning and Sustainable Development Directorate (vaadatud 7.03.2017)
Pontiac (täpsustus)

Pontiac võib tähendada järgmist: Pontiac, automark Pontiac, linn USA-s Michiganis Pontiac, indiaanipealik Pontiaci sõda
Pontiac (Michigan)

Pontiac on linn USA-s Michiganis, Oaklandi maakonna halduskeskus. See asub Clintoni jõe ääres Detroiti linnapiirist umbes 19 km loodes. 2015. aasta seisuga elab seal arvestuslikult 59 917 inimest. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 59 515. Pontiac piirneb idas ja põhjas Auburn Hillsiga, põhjas Lake Angelusega, läänes Waterford Townshipiga ja lõunas Bloomfield Townshipiga. See on saanud nime ottavate pealiku Pontiaci järgi. Pontiac asus Saginaw Traili ääres. 1861. aastal sai Pontiac linnaõigused ning 1880. aastatel muutus see oluliseks tööstuskeskuseks. 20. sajandi alguses oli oluline autotööstus. Linnas on paiknenud mitu General Motorsi tehast. Linnas on saanud alguse automargid Oakland ja Pontiac. Pontiacis asub 1975. aastal valminud staadion Silverdome, mis on olnud Ameerika jalgpalli klubi Detroit Lions (1975–2001) ja korvpalliklubi Detroit Pistons (1978–1988) kodustaadion. 2013. aastast seisab staadion kasutuseta. Pontiacis asub reisirongiliini Amtrak lõpp-peatus. Rong saabub ja väljub Detroiti kolm korda päevas. Lähim lennujaam on Oaklandi maakonna rahvusvaheline lennujaam, mis paikneb Pontiacist umbes 10 km kaugusel loodes. Linnasiseseid ja piirkondlike bussiliine opereerib Suburban Mobility Authority for Regional Transportation (SMART). Linna lähedalt mööduva kiirteega Interstate 75 on Pontiacil ühendus Flinti ja Detroitiga. Linna läbiva riikliku maantee Route 24 idapoolne lõpp-punkt asub Pontiacist põhjas Interstate 75 juures. Osariiklikud maanteed on M-1 (Woodward Avenue), M-24 (Lapeer Road) ja M-59. https://www.census.gov/quickfacts/table/PST045215/2665440 (vaadatud 7.3.2017) Pontiac. Encyclopædia Britannica. Vaadatud 24.2.2017 Koduleht
Plymouth (täpsustus)

Plymouth võib tähenda järgmist: Plymouth, linn Inglismaal Plymouth, Montserrati endine pealinn Plymouth, linn California osariigis Ameerika Ühendriikides Plymouth, linn Massachusettsi osariigis Ameerika Ühendriikides Plymouth, linn Michigani osariigis Ameerika Ühendriikides Plymouth, linn Minnesota osariigis Ameerika Ühendriikides Plymouth, automark
Reet Hiiemäe

Reet Hiiemäe (sündinud 24. märtsil 1974) on eesti folklorist. Lõpetas 1999. aastal Tartu Ülikooli germaani filoloogia ja folkloristika alal. Sai teadusmagistri kraadi folkloristikas (1999) ja kutsemagistrikraadi kirjalikus tõlkimises (2004). 2017. aastal kaitses ta doktorikraadi tööga "Folkloor kui mentaalse enesekaitse vahend: usundilise pärimuse pragmaatikast". Töötanud kuni 1999. aastani assistendina, edasi teadurina ja alates 2018. aastast vanemteadurina Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna rahvajuttude ja -usundi töörühmas. Tema artikleid on ilmunud rahvusvahelise levikuga eelretsenseeritavates teadusajakirjades. Ta on mitme teadusliku või populaarteadusliku monograafia (sealhulgas raamatute "Eesti katkupärimus" (1997), "Kaitsemaagia eesti rahvausundis" (2012), "Ended ja ennustamised eesti rahvausundis" (2013), "Armastus eesti rahvapärimuses" (2015), "Usundid ja vaimsed õpetused Eestis" (2019), "Pärimuslikud märgid ja sümbolid Eestis" (2022)) autor, lisaks on ta kirjutanud populaarteaduslikke artikleid, pidanud sadu populariseerivaid ettekandeid. Oluline on Hiiemäe roll koostöö edendamisel Saksa kultuuriruumi humanitaarteadlastega, mille väljunditeks on Jürgen Beyeriga kahasse toimetatud artiklikogumik "Folklore als Tatsachenbericht" (2001), artiklikogumik "Mis on Gilgamešil ühist geeniuurimisega? Käsitlusi kultuurist ja usundist" (2012), Reet Hiiemäe ja Leander Petzoldti ühisteosed "Väike deemonite ja vaimolendite leksikon" (2003, täiendatud kordustrükk 2010) ja "Maagia. Tekkelugu, maailmapilt, uskumused, rituaalid" (2015). Hiiemäe uurimistöö keskmes on rahvausundi ja -juttude psühholoogiline aspekt, nt hirmude, vägivalla ja epideemiatega kaasnevad stereotüüpsed käitumismudelid ja nende kajastumine pärimuses, pärimuslikud kaitsemehhanismid. Lisaks on Hiiemäe tegelenud sotsiaalhoolekande edendamisega (lähisuhtevägivalla peatamisega seotud teenused ja ennetus) ja tõlkimisega. 2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (raamatute "Eesti katkupärimused" ja "Folklore als Tatschenbericht" koostamine) 2009 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 2017 Eesti folkloristika aastapreemia "Reet Hiiemäe – Teenetemärkide kavalerid". Vabariigi President. Vaadatud 22. märtsil 2024. Reet Hiiemäe Eesti Teadusinfosüsteemis
Parika Pühajärv

Pühajärv (ka Parika Pühajärv) on kaitsealune looduslik rabajärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kuhjavere külas, Parika raba põhjaosas. Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 120 m, laius 80 m, kõrgus merepinnast 47 m ja kaldajoone pikkus 296 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda. Järv ei ole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Parika looduskaitseala koosseisu. Parika raba Parika looduskaitseala Parika järv Parika Väikejärv Pühajärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 07.03.2017) Pühajärv keskkonnaportaalis (vaadatud 07.03.2017) Pühajärv Eesti looduse infosüsteemis Pühajärv keskkonnaportaalis
Suurtükiväe peamarssal

Suurtükiväe peamarssal (vene keeles Главный маршал артиллерии) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes aastatel 1943–1993 kehtinud väeliigi peamarssali auaste. Aastast 1984 oli see lennuväe peamarssali kõrval ainus väeliigi auaste, kuigi seda kuni auastme kaotamiseni rohkem kellelegi ei antud. See oli kõrgem väeliigi marssali auastmest. Marssal Suurtükiväemarssal Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Lennuväe peamarssal

Lennuväe peamarssal (vene keeles Главный маршал авиации) oli Nõukogude Liidu relvajõududes ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes aastatel 1943–1993 kehtinud väeliigi peamarssali auaste. Aastast 1984 oli see suurtükiväe peamarssali kõrval ainus väeliigi auaste, kuigi seda kuni auastme kaotamiseni rohkem kellelegi ei antud. See oli väeliigi marssali auastmest kõrgem. Marssal Lennuväemarssal (Nõukogude Liit) Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Tankiväe peamarssal

Tankiväe peamarssal (vene keeles Главный маршал бронетанковых войск) oli Nõukogude Liidu relvajõududes aastatel 1943–1984 kehtinud väeliigi auaste. Auaste oli kõrgem väeliigi marssali auastmest. Marssal Tankiväemarssal Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Inseneriväe peamarssal

Inseneriväe peamarssal (vene keeles Главный маршал инженерных войск) oli Nõukogude Liidu relvajõududes aastatel 1943–1984 kehtinud väeliigi auaste. See oli kõrgem väeliigi marssali auastmest. Auastet kellelegi ei antud. Inseneriväe marssal Marssal Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Sideväe peamarssal

Sideväe peamarssal (vene keeles Главный маршал войск связи) oli Nõukogude Liidu relvajõududes aastatel 1943–1984 kehtinud väeliigi auaste. See oli kõrgem väeliigi marssali auastmest. Aukraadi kellelegi ei antud. Marssal Sideväemarssal Маршалы и Адмиралы Флота Советского Союза marshals.narod.ru (arhiveeritud)
Zasulauksi raudteejaam

Zasulauksi raudteejaam on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Jaamas on kolm teed ja kolm platvormi. Zasulauksis peatuvad Riia ja Dubulti, Sloka, Ķemeri ning Tukumsi vahel liiklevad rongid. Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee ja järgmise aastal avati seal Zasulauksi raudteejaam (Zasenhof). Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma ka Tukumsisse sõitvad rongid. Tänapäevane jaamahoone valmis aastal 1912. Kuni aastani 1922 järgnes jaamale Bolderāja suunal Dzegužkalnsi raudteepeatus. Aastal 1950 elektrifitseeriti Tukumsi suunas viiv raudtee kuni Dubultini. Aastal 1954 avati jaama lähistel depoo. Vaade raudteejaamale Vaade jaamast Tukumsi suunas Vaade jaamast Riia suunas RailWayz.info http://www.pv.lv/lv/zonas/ Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. lk 172 T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 56. lk. ISBN 978-9984-38-698-0 "Alexanderhalt|issueType:P Rigasche Rundshau, Nr. 259 (16.11.1922)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.04.2016. Vaadatud 7.03.2017. Infot jaama kohta; fotod (vene keeles) Jaam vanal kaardil