laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Voose (Anija)

Voose (18. sajandi kaartidel Wosel) on küla Harju maakonnas Anija vallas. Voose juures paiknevad männimetsarikkad Voose mäed (Tagasauna mänd), viimase jääaja servamoodustised. Praegu on nad paraku intensiivse kruusa kaevandamise tõttu osaliselt löögi all.[viide?] Voose külas asus kuni 17.–18. sajandini Ida-Harjumaa üks tähtsamaid teeriste. Seal ühinesid omavahel kaks olulist Tartu (Jäneda) poole kulgevat kaugmaanteed: Tallinnast üle Peningi, Kiviloo ja Alavere (Mõisaaseme) kulgenud tee (vt. Alavere–Voose tee) ning Tallinnast üle Jüri, Saula, Kose-Risti ja Paunküla (Kiisa) kulgenud teetrass (vt. Paunküla–Vetla tee). [viide?] Voose külje all Saia koolmekohas ületas nimetatud ühinenud tee Jägala jõe.[viide?] Arvatavasti olid mõlemad teetrassid kasutusel juba muinasajal.[viide?] Rahvasuu kohaselt on läheduses asunud linnamägi, kuid mäe 2005. aasta arheoloogilise uurimisega ei leitud sealt inimese rajatud kindlustusi ega kultuurikihti, seega puuduvad tõendid, et Voosel oleks linnamägi olnud. Senini on säilinud ajaloolises teeristis asuv puidust maanteekõrtsihoone, mis on lagunemas. Tegu on arvatavasti Eesti ühe vanima säilinud puidust maanteekõrtsiga – seda on dateeritud 18. sajandisse, kuid ta võib pärineda ka 17. sajandist või veelgi varasemast ajast.[viide?] Voose-Vetla juures suudeti Vabadussõjas 1919. aasta algul peatada punaste pealetung Tallinna suunal.[viide?] Voose ohvriallikas Tagasauna mänd Voose kultusekivi Voose kultusekivi Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas Tagasauna mänd Voose linnamägi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 31.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Valter Lang. Settlement development and power structures in the Late Iron Age Harju District. Estonian Journal of Archaeology, 1, 2012, lk 211
Jädivere õpetajate seminar

Jädivere õpetajate seminar Vigala kihelkonnas Jädiveres asunud pedagoogikaõppeasutus, mis tegutses aastail 1844–1864. Tänini säilinud koolihoone asub Jädivere mõisa naabruses. 1842. aastal oli Eestimaa rüütelkond otsustanud avada igas kihelkonnas õpetajate ettevalmistamiseks näidis-kihelkonnakoolid. Kuigi kava jäi realiseerimata, reorganiseeriti 1844. aastal Jädivere kihelkonnakool õpetajate seminariks, mis pidi koolmeistreid andma Lääne- ja Harjumaa jaoks. Enamuse seminari ülalpidamiskuludest kattis Eestimaa rüütelkond. Seminari tegevus oli kolmeliikmelise kuratooriumi järelevalve all. Kuratooriumi esimeheks oli Carl von Uexküll, liikmeteks maanõunik Ungern-Sternberg ja leitnant von Essen. Õppetöö Jädivere seminaris toimus eesti keeles, kuid soovi korral oli võimalik õppida ka saksa keelt. Õppeaeg kestis kolm aastat, mille jooksul õpiti kirjutamist, rehkendamist, ajalugu, geograafiat, pedagoogikat ja orelimängu. Õppimine oli tasuta, kuid lõpetamise järel pidi seminari kasvandik töötama teatud aja Eestimaa kubermangus õpetajana. Seminari esimeseks juhatajaks aastail 1844–1851 oli koolmeistri perest päritkirjamees ja haritlane Berend Gildenmann (1822–1884), kes lisaks seminari juhatamisele andis Jädiveres välja ka Vigala kihelkonna käsikirjalist nädalalehte "Öppetus Vabbadrahvale". Gildenmanni järel asus seminari juhatama Johann Heinrichsen (1824–1881). Õpilaste arvuks oli määratud 40, kuid esialgu kogunes neid vaid kuus. Edaspidi õpilaste arv siiski kasvas ning aastail 1848–1851 õppis Jädiveres juba 20 seminaristi. Kogu seminari tegevuse jooksul õppis seal 73 poissi. Lõpetanud asusid enamasti tööle talurahvakoolidesse õpetajaks, mõnest sai köster. Seminari kasvandikest on nimekamad kirjamees ja raamatuköitja ning Sipa koolmeister Friedrich Brandt ja rahvaraamatute autor Georg Vänjas-Rosenberg. 1864. aastast otsustas Eestimaa rüütelkond finantseerida vaid Kuuda seminari tegevust ning Jädivere seminar suleti. Veel lõpetamata õpilased suunati samuti Kuudale õpinguid lõpetama. Jädivere seminari hoones tegutses edaspidi kuni aastani 1965 Jädivere algkool. Ataste õpetajate seminar Kuuda õpetajate seminar Cimze seminar Aarma, L., Talvoja, R., Viitkar, Ü. Kuuda seminar 150. Ülevaade ja lühielulood. Juuru: Mahtra Talurahvamuuseum, 2004, lk 22. Eesti kooli ajalugu. 1. köide. 13. sajandist 1860. aastateni. Tegevtoimetaja E. Laul. Tallinn: Valgus, 1989, lk 487.
Boriss Pankin

Boriss Pankin (vene keeles Борис Дмитриевич Панкин; sündinud 20. veebruaril 1931) on endine Nõukogude Liidu diplomaat ja poliitik ning endine Venemaa diplomaat. Ta oli viimane Nõukogude Liidu välisminister (1991) ja Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis (1982–1990). Ta lõpetas 1953. aastal Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonna. Pärast seda töötas ta päevalehes Komsomolskaja Pravda ja oli aastatel 1965–1973 ajalehe peatoimetajana. Aastatel 1973–1982 juhtis Pankin NSV Liidu autoriõiguste agentuuri. Aastatel 1982–1990 oli ta NSV Liidu suursaadik Stockholmis. Ta pidi lahkuma diplomaatilise skandaali tõttu suursaadiku kohalt, kui NSV Liidu allveelaev Rootsi rannikul karidele sõitis. Aastatel 1990–1991 oli ta NSV Liidu suursaadik Prahas. Ainsa suursaadikuna mõistis ta avalikult hukka president Mihhail Gorbatšovi vastase putši augustis 1991. Augustis-novembris 1991 oli Pankin NSV Liidu viimane välisminister. Aastatel 1991–1994 oli ta Venemaa suursaadik Londonis, taunis Tšetšeenia sõda ja lahkus diplomaatiliselt töölt. Pankin on ühenduse Global Panel Foundation liige. Jaanuaris 2005 pälvis ta aunimetuse "kuu stockholmlane".
Ookeanipõhja laienemine

Ookeanipõhja laienemine ehk spreeding on osa laamtektoonika teooriast. Spreedingu kohaselt tekib ookeani keskahelikes vulkaanilise tegevuse läbi pidevalt juurde uut ookeanilist maakoort. Seetõttu liiguvad laamad keskahelikest aeglaselt (mõni kuni mõnikümmend cm aastas) eemale ning ookeanipõhi laieneb. Kuna Maa tervikuna siiski ei paisu, peab olema mehhanism, mille läbi ookeanipõhi umbes sama kiirusega hävineb. See juhtubki subduktsioonivööndeis, kus üks ookeaniline laam sukeldub teise ookeanilise või mandrilise maakoorega laamaosa alla. Laamtektoonika
Ruteenium

Ruteenium on keemiline element järjenumbriga 44. Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 96, 98, 99, 100, 101, 102 ja 104. Omadustelt on ruteenium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Normaaltingimustel on ruteeniumi tihedus 12,37 g/cm3 ja sulamistemperatuur 2334 Celsiuse kraadi. Looduslik plaatina sisaldab kõiki kuut plaatinametalli. Plaatina tundsid ja kasutasid juba Kolumbuse-eelsed indiaanlased ja Euroopa 16. sajandi keemikud, aga alles 18. sajandi keskel näidati, et plaatina on iseseisev keemiline element. Ülejäänud plaatinametallid pallaadium, roodium, osmium ja iriidium avastati 1803–1804. Plaatina saadi peamiselt Venemaalt jõesetetest. Sellepärast tehti tol ajal enamik plaatinametallide uuringutest Ida-Euroopas. Venemaal hakati plaatinast tootma kandikuid ja medaleid ning alates 1828 vermima rublasid. On võimalik, et esimesena eraldas ruteeniumi 1807 poola keemik Jędrzej Śniadecki, kes avaldas 1808 Vilniuses poola keeles artikli "Rosprawa o nowym metallu w surowey platynie odkrytym", kus nimetas uut metalli vestiumiks. Kuid tema tööd ei kinnitatud iialgi ja hiljem loobus ta ka ise väitest, et on avastanud uue metalli. Plaatina avastamisest ei jäänud palju puudu Jöns Berzeliusel ja Gottfried Osannil aastal 1827. Osann oli sel ajal Tartu ülikooli õppejõud. Nad uurisid Uuralitest pärit loodusliku plaatina kuningvees lahustamise järel tekkinud jääke. Berzelius ei leidnud sealt midagi erilist, aga Osann väitis, et avastas kolm uut metalli: pluraaniumi, ruteeniumi ja poliiniumi. Nad ei jõudnudki omavahel kokkuleppele selles, missugune nende jääkide keemiline koostis on. 1844 näitas Tartus sündinud Kaasani ülikooli õppejõud ja hilisem Tartu ülikooli õppejõud Carl Claus rublade tootmisjääkidest Kaasanis uue metalli. Samal aastal näitas ta, et segu, mida uuris Osann, sisaldab sedasama metalli. Klaus eraldas kõigepealt ruteeniumoksiidi ja sai sellest 6 g puhast ruteeniumi. Claus nimetas elemendi ladinakeelse kohanime Ruthenia järgi, mis tähendab Vene. See on ajalooline piirkond, mis hõlmab Lääne-Venemaa, Valgevene, põhiosa Ukrainast ning osalt Slovakkia ja Poola. Claus kasutas Osanni pakutud nimetust oma sünnimaa Venemaa auks (Osanni sünnimaa see ei olnud, tema oli Saksamaal sündinud).
Värtnaõli

Värtnaõli ehk spindliõli (inglise spindle oil) on vedel õli vähekoormatud kiirekäiguliste laagerduste määrimiseks. Hangumistemperatuur alla 45 °C. Kasutatakse ka hüdroõlina.
Himavat

Himavat ('lumerikas') on hinduismis lumejumal, Himaalaja kehastus. Himavati ja apsaras Menā (Menakā) tütred on Pārvatī ja Gangese jumalanna Gangā, kes mõlemad on Šiva abikaasad. Bô Yin Râ maal "Himavat"
Black Holes and Revelations

"Black Holes and Revelations" on Muse'i neljas stuudioalbum. Album avaldati juulis 2006. "Take a Bow" – 4:35 "Starlight" – 3:59 "Supermassive Black Hole" – 3:29 "Map of the Problematique" – 4:18 "Soldier’s Poem" – 2:03 "Invincible" – 5:00 "Assassin" – 3:31 "Exo-Politics" – 3:53 "City of Delusion" – 4:48 "Hoodoo" – 3:43 "Knights of Cydonia" – 6:06 "Supermassive Black Hole" "Starlight" "Knights of Cydonia"
Trafoõli

Trafoõli ehk isolatsiooniõli (inglise keeles transformer oil ja insulating oil) on kõrge puhtusastmega mineraalõli, millel on head dielektrilised omadused ja mida kasutatakse transformaatorite ja muude elektriseadmete mähiste isoleerimiseks, samuti reostaatides, kondensaatorites, õlilülitites ja õlikaablites. Tänu oma puhtusele kasutatakse seda ka reaktiivmootorites määrdeõlina ning mõnede hüdrovedelike baasõlina. Alajaama võimsuslülitis kustutab õli elektrikaart. Omadusteks on suur oksüdatsioonikindlus, kõrge leektemperatuur ning hangumistemperatuur alla –45 °C.
Turbiiniõli

Turbiiniõli (ingliseturbine oil) on suure oksüdatsioonikindlusega ja kõrge kvaliteediga mineraalõli. Kasutatakse seadmetes, mis peavad pikemat aega töötama õli vahetuseta.
Tihendusmääre

Tihendusmääre on määre, mida kasutatakse keermestatud toruühendite, gaasikraanide, pumpade jms hermetiseerimiseks.
Aparaadiõli

Aparaadiõli (inglise instrument oil) on väga puhas madala hangumistemperatuuriga õli aparaatide ja peenmehhanismide määrimiseks. Aparaadiõlide hulka kuuluvad kellaõli, kondiõli ja vaseliinõli.
Destillaatõli

Destillaatõli (inglise distilled oil) on naftaõli, mis saadakse naftast destillatsiooni või rektifikatsiooni tulemusena. Rektifikatsioonikolonn Flegma Fraktsioneeriv destillatsioon
Hüdroõli

Hüdroõliks nimetatakse hüdrosüsteemis töövedelikuna kasutatavat õli. Pidurivedelik
Jääkõli

Jääkõli (inglise residual oil) on nafta destilleerimis- või krakkimisjääk, mille määrimisvõime on oluliselt parem kui destillaatõlidel. Rektifikatsioon Rektifikatsioonikolonn Flegma Fraktsioneeriv destillatsioon
Baasõli

Baasõli ehk põhiõli (inglise base oil või basic oil) on mineraalne või sünteetiline õli, millele on lisatud manuseid nõutavate omadustega õli saamiseks.
Elektroreoloogiline vedelik

Elektroreoloogiline vedelik on kahe plaatelektroodi vahelises pilus muudetava viskoossusega ja nihketakistusega suspensioon mineraalõli või sünteesõli baasil. Elektroreoloogilises vedelikus on hajutatud mittemetalseid polariseeruvaid osakesi (süsinikkiude, silikaate, polümeere) suurusega 0,1–50 μm. Kasutatakse mitmekettalistes pidurites, hüdrosidurites jne.
EM-määre

EM-määre (inglise EM-grease või extreme pressure, with molybdenum disulphide grease) on molübdeendisulfiidi lisandiga sööbekindel määre tööks rasketel koormustel.
Kaabliõli

Kaabliõli (inglise cable oil) on suure puhtusastmega õli elektrikaablite paberisolatsiooni immutamiseks või õlikaablite täitmiseks.
Tanatofoobia

Tanatofoobia (ka tantofoobia) on haiglane hirm (foobia) surma või suremise ees. Nekrofoobia Foobiate loend
Kompaundõli

Kompaundõli (inglise compounded oil või blended oil) on õli mineraalõlide baasil, kus on kõige rohkem 10% taimset või loomset naturaalõli.
Mizan Zainal Abidin

Mizan Zainal Abidin (tiitlite ja täieliku nimega Duli Yang Maha Mulia Al Wathiqu Billah, Al-Sultan Mizan Zainal Abidin Ibni Almarhum Al-Sultan Mahmud Al-Muktafi Billah Shah Al-Haj; sündinud 22. jaanuaril 1962 Kuala Terengganus) on Malaisia koosseisu kuuluva Terengganu sultan alates 15. maist 1998. Ta oli Malaisia kuningas 13. detsembrist 2006 kuni 13. detsembrini 2011. Ta vannutati kuningaks 26. aprillil 2007. Alghariduse omandas tulevane valitseja Sultan Sulaimani nimelises algkoolis, jätkates hiljem õpinguid Sultan Sulaimani nimelises keskkoolis Kuala Terengganus. Osaliselt omandas ta keskhariduse ka Austraalias anglikaani kirikule kuuluvas Geelongi humanitaargümnaasiumis. 1980. aastatel läbis ta sõjaväekursused Malaisia sõjakoolis ja Suurbritannia mainekas Sandhursti Kuninglikus Sõjaväeakadeemias. 1. märtsil 1984 anti Mizan Zainal Abidinile kuningliku ratsaväe leitnandi aukraad. Kõrghariduse omandas ta samuti Suurbritannias, lõpetades 9. juunil 1988 Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Ülikooli Euroopa esinduse bakalaureusena rahvusvaheliste suhete alal. Mizan Zainal Abidinist sai Terengganu sultanaadi kroonprints aastal 1979. Aastast 1988 töötas ta oma kodusultanaadis riigiametnikuna, kuid oli 20. oktoobrist 8. novembrini 1990 ka Terengganu sultani kohusetäitja. Sultaniks krooniti ta mais 1998. 3. novembril 2006 valis Malaisia valitsejate nõukogu Mizan Zainal Abidini Malaisia uueks kuningaks. Ametisse astus ta viieks aastaks pidulikul kroonimistseremoonial sama aasta 13. detsembril. Mizan Zainal Abidin on alates 28. märtsist 1996 abielus Nur Zahirahiga, kellega neil on tütar (sündinud 1996) ja poeg (sündinud 1998).
Lihvõli

Lihvõli (inglise grinding oil või grinding fluid) on õliemulsioon või õli, mida kasutatakse lihvimisel jahutus- ja määrdevedelikuna.
Ligroiin

Ligroiin ehk toorbensiin on fraktsioon, mis saadakse nafta esmasel destilleerimisel. Kasutatakse näiteks traktorite kütusena, lahustina ning mõningates hüdrosüsteemides töövedelikuna. 5. augustil 1888 ostis Bertha Benz Wieslochi apteegist ligroiini, et seda kasutada Benz Patent Motorwageni kütusena. Wieslochi apteeki nimetataksegi seetõttu maailma esimeseks tanklaks. Lakibensiin Bensiin Petrooleeter
Leektemperatuur

Leektemperatuur ehk leekpunkt on õli või muu põlevvedeliku kuumutamisel selline madalaim temperatuur, mille juures vedeliku pinnalt eraldunud aurud, segunedes õhu hapnikuga hetkeks süttivad kui puutuvad kokku lahtise leegiga. Leektemperatuuri saavutamisel vedelik ise veel ei sütti (õieti küll ei sütti vedelik kunagi. Süttivad ja põlevad vedelikust eralduvad gaasid). Võrdluseks olgu toodud põlevvedeliku süttimistemperatuur, mille juures vedeliku auru on sedavõrd palju, et selle segu õhu hapnikuga põleb vähemalt viis sekundit või kauem. Oluline erinevus leekpunkti olukorraga võrreldes on see, et leek püsib ka siis kui lahtise tule allikas on eemaldatud. Leekpunkti temperatuuriga olukorras leek kaob, kui lahtise tule allikas eemaldada. Süttimistemperatuur on tavaliselt leekpunktist 10–50 °C kõrgem. Isesüttimine tekib sellisel temperatuuril, kui põlevvedeliku auru kontsentratsioon on sedavõrd suur, et ei vaja süttimiseks lahtist leeki vaid üksnes õhu hapniku juurdepääsu.
Kütteõlid

Kütteõlid ehk õlikütused (inglise keeles fuel oils) on vedelkütused, mis on enamasti toodetud nafta fraktsioneeriva destillatsiooni teel. Kütteõlisid on võimalik aga toota ka näiteks põlevkiviõlist (põlevkivi kütteõli, põlevkivimasuut). Kütteõlide kaks peamist kategooriat on kerge kütteõli ja raske kütteõli, mis mõlemad omakorda jagunevad mitmesse alaliiki. Kerged kütteõlid (ehk ahjukütus, inglise keeles light heating oil) on enamasti gaasiõlide hulka kuuluvad naftasaadused. Kerget kütteõli kasutatakse eramute kütteks, tööstuses, põllumajanduses ja laevadel. Rasked kütteõlid (inglise keeles heavy fuel oils, kõnekeeles kasutatakse tihti ebakorrektset venekeelset laenu masuut) jagunevad tootmisviisi järgi kahte gruppi - destillaatkütused ja jääkõlidest toodetud kütused. Rasked kütteõlid on ruumitemperatuuril (ca 20 °C) suure viskoossusega vedelikud. Kuna viskoossus on raskete kütteõlide põhiline omadus mis määrab nende kasutuvaldkonna, siis on see ka aluseks nende jaotamisel markideks. Vajaliku viskoossusega raske kütteõli margi saamiseks segatakse erinevaid destillaatkütuseid ja jääkõlidest toodetud kütuseid omavahel, lisades viskoossuse näitaja täpsemaks määratlemiseks tihti ka gaasiõlisid. Raskeid kütteõlisid kasutatakse eeskätt suurtes katlamajades ja laevakütusena.
Rennes

Rennes on linn Prantsusmaal, Bretagne'i piirkonna ja Ille-et-Vilaine'i departemangu keskus. Asub Ille'i ja Vilaine'i jõe liitumiskohas. Linna vanim ülikool on asutatud 1735. aastal. Peamised tööstusharud on auto- ja telekommunikatsioonitööstus. Rennesis asub Bretagne'i parlament. Jalgpalliklubi Rennesi Stade mängib riigi kõrgliigas. Paris School of Business Rennes School of Business Populations légales 2021  Rennes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Rennesi koduleht
Magnetvedelik

Magnetvedelik on muudetava viskoossusega määrdeainena kasutatav suspensioon. Koosneb baasvedelikust (vesi, õli, glütseriin vms), kuhu on hoolikalt segatud vähemalt poole mahu ulatuses imepeenikesi (0,7 nm...20 nm) ferromagneetiku magnetiidi osakesi. Magnetväljas magneetub ja koguneb hõõrdepaaris hõõrdepiirkonda, vähendades kulumisintensiivsust 8...10 korda.
Mineraalõli

Mineraalõli on naftast, põlevkivist, jt. maavaradest toodetud õli. Naftaõli on naftast toodetud õli.
Mootoriõli

Mootoriõli ehk autoõli on manustega mineraal- või sünteesõli kolbmootorite määrimiseks. Omadusteks on suur puhtus, kõrge leektemperatuur, suur viskoossusindeks (tänapäeval on saavutatud üle 200), pesemisvõime jne. "3.1. SAE viskoossusklassifikatsioon". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2016. Vaadatud 15. aprillil 2016.
Ribe

Ribe on linn Taanis, Ribe maakonna ja Ribe valla keskus. Asub Jüüti poolsaare läänekaldal, Põhjamere ääres. Ribet peetakse Taani vanimaks linnaks. Linna kohale tekkis turg 8. sajandi alguses. Linnas asub 12. sajandil ehitatud Ribe toomkirik ja hilisgooti stiilis raekoda. Põhjamere impeerium Ribe turismiportaal
Määrdeõli

Määrdeõli on puhastatud õli hõõrdetakistuse ja kulumise vähendamiseks tribosüsteemis.
Naatriummääre

Naatriummääre ehk konstaliin on õlist ja seebist koosnev määre, mis võib töötada kuni 120 °C. Vee toimel laguneb algkomponentideks: õliks ja seebiks.
Esbjerg

Esbjerg on linn Taanis Ribe maakonnas, Esbjergi valla keskus. Asub Jüüti poolsaare läänekaldal, Põhjamere ääres. Esbjerg on elanike arvult Taani viies linn. Esbjergis asub Ålborgi Ülikooli üks linnak. 4. septembril 1939 pommitati Esbjergi Briti lennukilt. Linnas mängib jalgpalliklubi Esbjerg fB. Befolkningstal fordelt på byer og sogne 2022 Esimene ohver oli naine. Eesti Sõna, 8. juuli 1943, nr. 153, lk. 1. Esbjergi turismiportaal
Rasvõli

Rasvõli ehk naturaalõli on taimset või loomset päritolu õli. "Selgitamisel rasvõli tootmisvõimalused kodumaal." Uus Eesti, nr. 71, 14. märts 1940
Eesti NSV hümn

Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn ehk Eesti NSV hümn oli Eesti NSV hümn. Muusika autor oli Gustav Ernesaks, sõnade ("Jää kestma, Kalevite kange rahvas") autor Johannes Semper. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kinnitas Eesti NSV hümni 20. juulil 1945. Pärast Stalini surma muudeti hümni 3. salmi sõnu kahel korral (teisel korral jäeti välja muuseas ka Stalini ülistamine). Hümn kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 25. detsembril 1954 ja viimaks 21. juulil 1956. Eesti NSV, Gruusia NSV ning kuni 1956. aastani eksisteerinud Karjala-Soome NSV hümnid olid NSV Liidus ainsad, mille tekst ei maininud vene rahvast. Oma versiooni hümnist salvestas ansambel Meie Mees aastal 2001 pealkirjaga "Hümn" (ilmus albumil "Pööning põleb") ning selles on teksti muudetud Euroopa Liidule vastavaks. Mälk, V. (1980). "Internatsionaal, NSV Liidu hümn, Eesti NSV hümn". Tallinn: Eesti Raamat. G. Ernesaks (1944). Rahvalikke laule segakoorile. Tallinn: RK Ilukirjandus ja kunst. Lk 3-4. Eesti hümn ERA.R-3.3.2807. Seadlus uue, parandatud Eesti NSV hümni teksti kinnitamisest. 21.07.1956 MP3-fail (2,4 MB) Hümni 1945. aasta versiooni lühifilm YouTube'is (halb kvaliteet, teine salm ja lühilõike mujaltki puudu). Huvitav, et filmi tegemisel on kasutatud sõjaeelseid kaadreid, nt Tartu vaadetes näeb tervet Kivisilda.
Anarhia (rahvusvahelised suhted)

Anarhia omab rahvusvahelistes suhetes iseseisvat tähendust, kuna selle tähenduseks olev "valitsuse puudumine" on rahvusvahelises poliitikas tavaline olukord. Sellisena on anarhia üks rahvusvahelise süsteemi tunnuseid ning ei oma iseenesest ei positiivset ega negatiivset konnotatsiooni. Tegemist on lähtekohaga rahvusvaheliste suhete analüüsiks. Leidub autoreid, kelle arvates tuleneb rahvusvaheliste suhete anarhilisusest igasugune rahvusriigist kõrgemate institutsioonide, reeglite või normide puudumine. Väidetakse, et rahvusvaheline kogukond on lakkamatult "loodusolukorras", kus valitseb "kõikide sõda kõikide vastu". (Vt Thomas Hobbes.) Realistlikud teooriad rahvusvahelistes suhetes väidavad tavaliselt, et anarhia ei välista korda või rahvusvahelise ühis- ega kogukonna võimalikkust. Realistid ei pea asjakohaseks väidet, et rahvusvaheline kord peaks moodustuma analoogselt riigisisese korraga (siseriiklik analoogia). Idealistlikud ja liberalistlikud teooriad väidavad vastupidi realistlikele, et anarhia ei ühildu korra ja kogukonna ideaalidega ning nende saavutamine on võimalik üksnes anarhia asendamisel mingisuguse valitsemisega. Riiklikud institutsioonid nagu parlament, kohtud jne tuleb mingil viisil taasesitada rahvusvahelises sfääris. (Vaata Immanuel Kanti Zum Ewigen Frieden) Anarchy, Internet Encyclopedia of International Relations.
Parafiin

Parafiin on naftast deparafiinimisel eralduv värvitu vahataoline saadus. Parafiini sisaldust määrdeõlis piirab selle kõrge hangumistemperatuur. Parafiini pikad molekulid koosnevad süsiniku ja vesiniku aatomitest. Süsiniku aatomite "kett" lookleb molekuli keskel, vesiniku aatomid selle ümber. Keemiline valem on alates С18Н38, kuni С35Н72. Parafiinist tehakse küünlaid.
Penetromeeter

Penetromeeter (inglise penetrometer) on mõõteriist määrete voolavusastme ehk konsistentsi määramiseks, harilikult standardkoonuse määrdesse sissevajumise sügavuse järgi viie sekundi jooksul.
Petrolaatum

Petrolaatum on kollakas määrdetaoline parafiini, tseresiini ja mineraalõli segu. Toorõli deparafiineerimise saadus. Kuulub vaseliini, määrete ja kaitsesegude koostisse.
Polüglükoolõli

Polüglükoolõli on suure oksüdatsioonikindlusega veest raskem sünteesõli. Kasutatakse eelkõige temperatuuridel üle +90 °C: kuivatite, paberimasinate ja kalandrite laagrites.
Rafineeritud õli

Rafineeritud õli (refined oil) on puhas õli, mis saadakse naftast pärast deparafiinimist, hüdrogeenimist ning hapete ja leelistega töötlemist.