laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Madatyphlops

Madatyphlops on maoperekond. Perekonda Madatyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Madatyphlops andasibensis (Wallach & Glaw, 2009) Madatyphlops arenarius (Grandidier, 1872) Madatyphlops boettgeri (Boulenger, 1893) Madatyphlops calabresii (Gans & Laurent, 1965) Madatyphlops comorensis (Boulenger, 1889) Madatyphlops cuneirostris (Peters, 1879) Madatyphlops decorsei (Mocquard, 1901) Madatyphlops domerguei Lemuriatyphlops domerguei (Roux-Estève, 1980) Madatyphlops leucocephalus (Parker, 1930) Madatyphlops madagascariensis (Boettger, 1877) Madatyphlops microcephalus (Werner, 1909) Madatyphlops mucronatus (Boettger, 1880) Madatyphlops ocularis (Parker, 1927) Madatyphlops platyrhynchus (STERNFELD, 1910) Madatyphlops rajeryi (Renoult & Raselimanana, 2009) Madatyphlops reuteri Lemuriatyphlops reuteri (Boettger, 1881) . Need maod elavad Madagaskaril. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Madatyphlops Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Madatyphlops seisuga 20.06.2014.
Amerotyphlops

Amerotyphlops on pimemadulaste sugukonna maoperekond. Perekonda Amerotyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Amerotyphlops amoipira (Rodrigues & Juncá, 2002) Amerotyphlops arenensis Graboski, Pereira-Filho, Silva, Costa Prudente & Zaher, 2015 Amerotyphlops brongersmianus (Vanzolini, 1976) Amerotyphlops costaricensis (Jimenez & Savage, 1963) Amerotyphlops lehneri (Roux, 1926) Amerotyphlops microstomus (Cope, 1866) Amerotyphlops minuisquamus (Dixon, 1979) Amerotyphlops paucisquamus (Dixon, 1979) Amerotyphlops reticulatus (Linnaeus, 1758) Amerotyphlops stadelmani (Schmidt, 1936) Amerotyphlops tasymicris (Thomas, 1974) Amerotyphlops tenuis (Salvin, 1860) Amerotyphlops trinitatus (Richmond, 1965) Amerotyphlops tycherus (Townsend, Wilson, Ketzler & Luque-Montes, 2008) Amerotyphlops yonenagae (Rodrigues, 1991). Need maod elavad Ameerikas. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Amerotyphlops Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 8.05.2015) (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Amerotyphlops seisuga 20.06.2014.
Antillotyphlops

Antillotyphlops on maoperekond. Perekonda Antillotyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Antillotyphlops annae (Breuil, 1999) Antillotyphlops catapontus (Thomas, 1966) Antillotyphlops dominicanus (Stejneger, 1904) Antillotyphlops geotomus (Thomas, 1966) Antillotyphlops granti (Ruthven & Gaige, 1935) Antillotyphlops guadeloupensis (Richmond, 1966) Antillotyphlops hypomethes (Hedges, 1991) Antillotyphlops monastus (Thomas, 1966) Antillotyphlops monensis (Schmidt, 1926) Antillotyphlops naugus (Thomas, 1966) Antillotyphlops platycephalus (Duméril & Bibron, 1844) Antillotyphlops richardi (Duméril & Bibron, 1844). Need maod elavad Antillidel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Antillotyphlops Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne roomajate andmebaasis S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Antillotyphlops seisuga 20.06.2014.
Cubatyphlops

Cubatyphlops on maoperekond. Perekonda Cubatyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid: Cubatyphlops anchaurus (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops anousius (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops arator (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops biminiensis (Richmond, 1955) Cubatyphlops caymanensis (Sackett, 1940) Cubatyphlops contorhinus (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops epactius (Thomas, 1968) Cubatyphlops golyathi (Dominguez & Moreno, 2009) Cubatyphlops notorachius (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops paradoxus (Thomas, 1968) Cubatyphlops perimychus (Thomas & Hedges, 2007) Cubatyphlops satelles (Thomas & Hedges, 2007). Need maod elavad Antillidel. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Cubatyphlops Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 20.06.2014) (inglise keeles) Sissekanne NCBI Taxonomy database-s Sissekanne roomajate andmebaasis S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 10.06.2014) (inglise keeles) Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cubatyphlops seisuga 20.06.2014.
Pimemadu

Pimemadu (Typhlops) on maoperekond. Pimemaod on levinud Antillidel. Typhlops agoralionis Thomas & Hedges, 2007 Typhlops anchaurus THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops annae BREUIL, 1999 Typhlops anousius THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops arator THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops biminiensis RICHMOND, 1955 Typhlops capitulatus Richmond, 1964 Typhlops cariei HOFFSTETTER, 1946 Typhlops catapontus THOMAS, 1966 Typhlops caymanensis SACKETT, 1940 Typhlops coecatus JAN, 1864 Typhlops contorhinus THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops disparilis Jan, 1860 Typhlops dominicanus STEJNEGER, 1904 Typhlops epactius THOMAS, 1968 Typhlops eperopeus Thomas & Hedges, 2007 Typhlops geotomus THOMAS, 1966 Typhlops golyathi DOMINGUEZ & MORENO, 2009 Typhlops gonavensis Richmond, 1964 Typhlops granti RUTHVEN & GAIGE, 1935 Typhlops guadeloupensis RICHMOND, 1966 Typhlops hectus Thomas, 1974 Typhlops hypomethes HEDGES & THOMAS, 1991 Typhlops jamaicensis (Shaw, 1802) Typhlops leptolepis Dominguez, Fong & Iturriaga, 2013 Typhlops longissimus (Duméril & Bibron, 1844) Typhlops lumbricalis (Linnaeus, 1758) Typhlops monastus THOMAS, 1966 Typhlops monensis SCHMIDT, 1926 Typhlops naugus THOMAS, 1966 Typhlops notorachius THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops oxyrhinus Dominguez & Diaz, 2011 Typhlops pachyrhinus Dominguez & Diaz, 2011 Typhlops paradoxus THOMAS, 1968 Typhlops perimychus THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops platycephalus DUMÉRIL & BIBRON, 1844 Typhlops proancylops Thomas & Hedges, 2007 Typhlops pusillus Barbour, 1914 Typhlops richardi DUMÉRIL & BIBRON, 1844 Typhlops rostellatus Stejneger, 1904 Typhlops satelles THOMAS & HEDGES, 2007 Typhlops schwartzi Thomas, 1989 Typhlops silus LEGLER, 1959 Typhlops sulcatus Cope, 1868 Typhlops sylleptor Thomas & Hedges, 2007 Typhlops syntherus Thomas, 1965 Typhlops tetrathyreus Thomas, 1989 Typhlops thurstoni Gerrhopilus thurstoni Boettger, 1890 Typhlops titanops Thomas, 1989 Typhlops zenkeri STERNFELD, 1908 †Typhlops cariei Hoffstetter, 1946(IUCN-i staatus EX). Loomade elu 5:248. Peter Uetz & Jakob Hallermann, Typhlops. Roomajate andmebaas. Vaadatud 11.06.2016 Sissekanne andmebaasis ADW [http://www.catalogueoflife.org/col/search/scientific/genus/Typhlops/match/1 Sissekanne} andmebaasis Catalogue of Life Sissekanne andmebaasis Fauna Europaea Sissekanne andmebaasis IUCN Sissekanne andmebaasis ITIS Sissekanne andmebaasis NCBI Taxonomy database Sissekanne Roomajate andmebaasis Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Typhlops seisuga 20.06.2014.
Küprose vapp

Küprose vapp on Küprose Vabariigi riigivapp. Vapikilbil on kuldsel taustal tuvi, kes hoiab nokas oliivioksa, mis sümboliseerib rahu. Arv 1960 tähistab iseseisvumise aastat. Kuldne värvus sümboliseerib riigi rikkalikke vasemaagi varusid. Põhja-Küprose vapp
Tõnu Võimula

Tõnu Võimula (aastani 1935 Daniel Wiedemann; 23. september 1871 Triigi vald – 1. august 1955 Tallinn) oli eesti maadleja, sporditegelane ja rahvaluulekoguja. Ta treenis Eesti maadlejat Martin Kleini, kes võitis 1912. aasta olümpiamängudel hõbemedali Kreeka-Rooma maadluse keskkaalus. Biograafia ESBL-is
Lõman

Lõman (ukraina keeles Лиман) on linn Ukrainas Donetski oblastis, 136 km kaugusel Donetskist põhjas. Lõman on Kramatorski rajooni halduskeskus. Lõmani elanike arv on 22 509 ja asustustihedus on keskmiselt 1125 inimest ruutkilomeetri kohta.  Pikemalt artiklis Krasnõi Lõmani lahing 1667. aastal asutatud Lõman (1925–2016 Krasnõi Lõman) sai linnaõigused 1938. aastal. Donbassi sõja ajal peeti linnas ja selle ümbruses ägedaid lahinguid valitsusvastaste relvajõudude üksuste ja valitsusvägede vahel.  Pikemalt artiklites Esimene Lõmani lahing ja Teine Lõmani lahing 2022. aasta 24. veebruaril tungis Venemaa Ukrainale kallale ning 23. mail ründasid Vene väed Lõmani. Linn okupeeriti 27. mail. 10. septembril ilmusid meedias teated, mille kohaselt oli Ukraina maavägi 2022. aasta septembris alanud vasturünnaku ajal asunud Lõmani tagasi vallutama. 30. septembril 2022 võtsid Ukraina väed enda kontrolli alla Lõmani lähedal asuva Drobõševe. Lõman vabastati Ukraina vägede poolt 1. oktoobril 2022. Tank-monument Sissesõidutee linna http://www.ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2015/zb/06/zb_nas_14.zip "Верховна Рада України ухвалила Постанову "Про перейменування окремих населених пунктів та районів"" (ukraina). Ukraina Ülemraada. 4. veebruar 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.06.2016. Vaadatud 5. veebruaril 2016. (4. juuni 2014). Ukraine crisis: Rebels take bases in Luhansk region, BBC News Online "Сепаратисты захватили отделение милиции в Красном Лимане – очевидцы". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.06.2014. Vaadatud 20.06.2014. "Analysis: Russia caught out by Ukraine's double offensive". Al Jazeera. Vaadatud 10. septembril 2022. Іванна Гордійчук. ЗСУ звільнили ще один населений пункт поблизу Лимана (відео) - Glavcom.ua, 30.09.2022 (vaadatud: 30.09.2022) ISW: Ukraine's Armed Forces likely 'enveloped Russian grouping in Lyman'. kyivindependent.com, 30. september 2022 Населений пункт Лиман звільнено та взято під контроль, - воїни 81-ї ОАБр та батальйону ім. Кульчицького записали відео із центру міста. ВIДЕО https://censor.net/ua/n3370917 (vaadatud: 01.10.2022) Linnavalitsuse koduleht Ukrainian Forces Continue Advance In Lyman Area As Russian Losses Mount. RFE/RL Ukrainian Service, 3. oktoober 2022 Russian artillery shelling kills 6 civilians in Ukraine's Lyman, governor says. Reuters, 8. juuli 2023 Hamza Mohamed and Federica Marsi. Russia-Ukraine live: Shelling kills eight in Lyman, says ministry. aljazeera.com, 8. juuli 2023
Lēdurga-Turaida kihelkond

Lēdurga-Turaida kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Loddiger-Treyden, läti keeles Lēdurgas-Turaidas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Turaida ehk Lēdurga kirikumõis (saksa Treiden/Loddiger Pastorat, läti Turaidas-Lēdurgas mācītājmuiža) Turaida mõis (Treiden, Turaidas muiža) Inzeem mit Krüdenershof, Inciema muiža an Krīdeneru muiža Lode mõis (Lohdenhof, Lodes muiža) Loddiger, Lēdurgas muiža Murrikas, Murkužu muiža Ayasch, Ajasch, Ajaži Widdrisch, Vidrižu muiža Igate mõis (Idsel, Igates muiža) Lensküll, Lenčkule Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 234–235. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 367. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 87–89. Bienenstamm, H. von (1826). Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner. Lk 234–235. von Hagemeister, Heinrich (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1. Riga: Eduard Frantzen. Lk 162–168.
Vulcano

Vulcano (sitsiilia keeles Vurcanu) on saar ja vulkaan Türreeni meres. Saar on üks Lipari saartest. Vulkaani kõrgus on 499 meetrit. Saarel elab ligi 500 inimest. Saar on nime saanud vanarooma mütoloogia sepistamise jumala Vulcanuse järgi. Selle vulkaani järgi on vulkaanid nime saanud.
Amvrossijivka

Amvrossijivka on linn Ukrainas Donetski oblastis. Amvrossijivka on Amvrossijivka rajooni halduskeskus. 1869. aastal asutatud Amvrossijivka sai linnaõigused 1938. aastal. Amvrossijivka elanike arv on 18 832 ja asustustihedus on keskmiselt 992 inimest ruutkilomeetri kohta. 2014. aasta Ukraina kriisi ajal peeti linnas ja selle ümbruses ägedaid lahinguid venemeelsete separatistide ja valitsusvägede vahel. 24. augustil sisenesid linna eraldusmärkideta Venemaa Föderatsiooni regulaarväeüksused, umbes 250 ühikut soomustehnikat ja suurtükiväge. http://www.ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2017/zb/06/zb_chnn_0117pdf.zip Амвросіївку обстріляли, імовірно, з Граду - Міноборони. Korrespondent.net, 15. juuni 2014 "Три человека погибли, десятки ранены в результате обстрела города Амвросиевка в Донецкой области — ополченцы" [Three people killed, tens wounded by shelling of the city of Ambrosievsk in the Donetsk region – militiamen], Vedomosti.ru (vene), 15. juuni 2014, vaadatud 15. juunil 2014 "В Амвросиевку вошли российские войска без знаков отличия". Liga News. 24. august 2014. Vaadatud 24. augustil 2014.  Amvrossijivka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 22. oktoober 2014. Liga Novosti. http://news.liga.net/news/politics/3765618-v_donbass_pribyla_kolonna_voennoy_tekhniki_i_500_voennykh_rf_is.htm В Донбасс прибыла колонна военной техники и 500 военных РФ - ИС] (vene keeles)
Protoonne lahusti

Protoonne lahusti on selline lahusti, mis võib kergesti loovutada reagendile prootoni (H+). Protoonse lahusti ehk protoonse solvendi molekul sisaldab labiilset vesiniku aatomit, mis enamasti on seotud hapniku või lämmastiku aatomiga, näiteks rühmades –OH, –NH2 või >NH. Sellised lahustid on vesi, alkoholid, karboksüülhapped, ammoniaak, primaarsed ja sekundaarsed amiinid. Solvente, mis ei sisalda labiilset vesiniku aatomit, nimetatakse aprotoonne lahusti (näiteks benseen, heksaan). Polaarsed protoonsed lahustid soodustavad SN1 reaktsioone, kuid polaarsed aprotoonsed lahustid on soodsad SN2 reaktsioonide keskkonnana. Protoonseid lahusteid iseloomustab: vesiniksidemete moodustamine nõrk happelisus soolade lahustamine Lahusti Lahus Prootonhapped
Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam

Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam (IATA: GYD, ICAO: UBBB, endine Bina Rahvusvaheline Lennujaam) on Aserbaidžaani rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Azerbaijan Airlines baasjaam. Lennujaam asub Binəs, Bakuu kesklinnast 20 kilomeetrit kirde pool.
Veli Saarinen

Veli Selim Saarinen (16. september 1902 – 12. oktoober 1969) oli Soome meessuusataja. 1932 Lake Placidis kuldmedal 50 km pronksmedal 18 km 1926 Lahtis 3. koht 30 km 1929 Zakopanes 1. koht 17 km 2. koht 50 km 1933 Innsbruckis 1. koht 50 km 1933 Sollefteås 1. koht teatesõidus 2. koht 18 km
Ankara Esenboğa rahvusvaheline lennujaam

Ankara Esenboğa rahvusvaheline lennujaam (IATA: ESB, ICAO: LTAC) on Türgi rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Ankaras, Ankara kesklinnast 28 kilomeetrit kirde pool.
Azerbaijan Airlines

Azerbaijan Airlines (Aseri keel: Azərbaycan Hava Yolları) on Aserbaidžaani lennufirma, mille peakorter asub Bakuus. Lennufirma kodulennujaam on Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma asutas 7. aprillil 1992 Aserbaidžaani valitsus. 20. oktoobril 1910 lendas lennuk esmakordselt üle Bakuu.
Kristīne Želve

Kristīne Želve (sündinud 17. märtsil 1970 Riias) on läti kirjanik, režissöör, näitleja ja saatejuht. Želve lõpetas 1996. aastal Läti Kultuuriakadeemia režii erialal. Jutukogu "Juukselõikaja-tüdruk" ("Meitene, kas nogrieza man matus", Loomingu Raamatukogu, 2014, tõlkinud Hannes Korjus; ISBN 9771406051101) 2011 Kirjanduse aastapreemia (debüüt) http://www.apgadsmansards.lv/lv/meitene-kas-nogrieza-man-matus/
1157

1157. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad Aastad: 1152 1153 1154 1155 1156 - 1157 - 1158 1159 1160 1161 1162 ... ... 8. september – Richard I Lõvisüda, Inglise kuningas 15. märts – Juri Dolgoruki, Kiievi suurvürst
Jampil (Donetski oblast)

Jampil (ukraina keeles Ямпіль) on alev Ukrainas Donetski oblasti Kramatorski rajoonis, Lõmanist mõne kilomeetri kaugusel kagus, Zaritšnest 10 km kaugusel lõunas. Donbassi sõja ajal 2014. aastal toimus asula lähistel relvastatud võitlus valitsusvägede ja venemeelsete separatistide vahel. Pärast 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi ajal langes Venemaa vägede kätte, kuid 30. septembril 2022 võtsid Ukraina väed selle asula enda kontrolli alla. Jampili ümbruses kasvab suur männimets, kus tänu liivasele pinnasele ja soodsale kliimale kasvab rohkelt metsmaasikaid, mis meelitab hooajal sinna hulgaliselt korjajaid. Saadusi turustatakse lähedalasuva Lõmani turul. Jampili männimets Raudteejaam "Maasikaturule" suunduvad inimesed jaama perroonil (19. juuni 2014). Ukraine rebels speak of heavy losses in battle against government troops, Reuters In the National Security Council said that the border is still a hole, Ukrayinska Pravda (20. juuni 2014) ЗСУ звільнили селище Ямпіль на Донеччині (vaadatud: 30.09.2022)
Toomas Karu

Toomas Karu (sündinud 22. augustil 1935 Tartus) on eesti arstiteadlane ja spordiarst. Ta lõpetas aastal 1953 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1959 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1961–1964 oli ta Moskva Kehakultuuri Keskinstituudi aspirant; kaitses seal aastal 1967 väitekirja "Приложение корреляционного анализа при изучении воздействия повторных силовых нагрузок на гемодинамику у юных спортсменов" ja sai meditsiinikandidaadi kraadi. Aastal 1975 kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Automatiseeritud arstliku kontrolli süsteem treenitusseisundi komponentaalse struktuuri hindamiseks kõrge kvalifikatsiooniga sportlastel" ja sai meditsiinidoktori kraadi. Ta oli aastatel 1959–1961 Tartu Arstliku Kehakultuuri Dispanseri spordiarst. Aastatel 1964–1968 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli spordimeditsiini kateedri vanemõpetaja, aastatel 1964–1973 ja 1975–1979 oli ta sama kateedri dotsent; aastatel 1973–1975 oli ta vanemteadur ning aastatel 1979–1992 oli ta sama kateedri professor; lisaks oli ta aastatel 1971–1990 spordimeditsiini kateedri juhataja. Aastatel 1992–1998 oli ta Tartu Ülikooli spordimeditsiini ja taastusravi erakorraline professor; lisaks oli ta aastast 1989 Kuopio Ülikooli dotsent. Aastast 1998 on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor. Ta on uurinud hemodünaamikat ning automatiseeritud analüüsi abil füsioloogiliste näitajate dünaamikat kehaliste koormuste korral, spordivigastuste ravi ning treenitusseisundi määramist labori- ja treeningutingimustes. Ta on avaldanud uurimusi ka röntgenkardiomeetria alalt ning spordimeditsiini üldküsimuste kohta. Ta on olnud Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni liige ja aastatel 1970–1996 selle aseesimees. Aastast 1992 on ta Balti Spordimeditsiini Assotsiatsiooni president. Tal on üle 120 teadustrükise. Tartu Ülikooli suur medal (1998) Leedu Olümpiakomitee medal (2015) Tema isa oli psühhiaatriaprofessor Elmar Karu, tema vend oli arstiteadlane, teadusorganisaator ja poliitik Laur Karu (1942–1996), teine vend on majandusteadlane Jaak Karu ning õde oli suusataja ja taastusravi arst Ann Tamm. Biograafia ESBL-is "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 4.12.2022.
Kommunismi Koit (Krüüdneri)

Kommunismi Koit oli Krüüdneris 14. maist 1953 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Veski Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Kommunismi Koit (Lihula)

Kommunismi Koit oli Lihulas 10. juunist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Lihula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Sotsialismi Tee (Audru)

Sotsialismi Tee oli Audrus 2. aprillist 1951 kuni 26. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Audru Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
1199

1199. aasta Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand Aastakümned: 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad - 1190. aastad - 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad Aastad: 1194 1195 1196 1197 1198 - 1199 - 1200 1201 1202 1203 1204 Galiitsia ja Volõõnia vürstiriigid ühendatakse Volõõnia vürsti Roman Mstislavitši juhtimisel Galiitsia-Volõõnia vürstiriigiks 11. märtsi paiku pühitsetakse Liivimaa piiskopiks Albert Buxhoeveden. ... 6. aprill – Richard I Lõvisüda, Inglise kuningas Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 21
Töölipp

Töölipp oli Kilingi-Nõmmes 19. aprillist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud ajaleht, Kilingi-Nõmme Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja. Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Koppelmaa mõis

Koppelmaa mõis (saksa keeles Koppelmann) oli kuni 1864. aastanirüütlimõis, seejärel poolmõis Keila kihelkonnas Harju kreisis, Keila jõe vasakul kaldal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Koppelmaa küla lähedale Saue valda Harju maakonnas. Esimesed teated mõisast on 1566. aastast, sellel ajal kuulus valdus Bengt Johanssonile. 17. sajandil kuulus mõis järgemööda Flemingite, Beckhusenite ja von Knorringute omandusse. 18. sajandil kuulus mõis von Stackelbergidele, von Uexküll-Güldenbandidele, von Wrangellidele, von Kotzebuedele ja von Straelbornidele. 19. sajandil kuulus mõis von Frey, von Oettingenide, von Pistohlkorside, von Rosenthalide aadliperekondadele. Koppelmaa mõisa kahekorruseline kivist peahoone on ehitatud arvatavasti 18.-19. sajandi vahetuse ajal. Eesti mõisate loend Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool Koppelmaa ms, www.eki.ee Koppelmaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Koppelmaa mõisast, Eesti Mõisaportaalis Koppelmaa mõis. Inventariseerimine, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid Koppelmaa mõisast, Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register Fotosid Koppelmaa mõisast [1], [2],