laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Turbiin

Turbiin (lad. turbare 'pöörlema', turbo pööris) on labamasin, mille suure kiirusega pöörlev tööratas muundab voolava aine energia mehaaniliseks pöördliikumiseks. Näiteks: vesi ‒ hüdroturbiin, veeaur ‒ auruturbiin, gaas ‒ gaasiturbiin või tuul ‒ tuuleturbiin, ka tuulemootor.. Energia muundamisest võtavad osa liikumatult kinnitatud staatori juhtlabad või düüsid, mis kiirendavad ja suunavad liikuva aine voolust, ning rootorile kinnitataud töölabad, millele voolus avaldab jõutoimet. Auru- ja gaasiturbiinid on enamasti mitmeastmelised (energia muundub mitmes jadamisi ühisel võllil asuva rootorite rõhuastmes) Aktiivturbiinis mõjub töölabadele ainult nende vahel vooluse suuna muutumise põhjustatud jõud. Reaktiivturbiinis kandub töölabadele olulisel määral ka reaktiivjõud, mis tekib vooluse kiirenemisest labade vahel. Hüdro- ja gaasiturbiinid on enamasti reaktiivturbiinid, auruturbiinides kasutatakse eeskätt väikese reaktiivsusega aktiivtüüpi rõhuastmeid. Et turbiinidel on suur pöörlemissagedus ja ei ole edasi-tagasi liikuvaid osi, on suhteliselt väikesest jõuseadmest võimalik saada suurt võimsust. Turbiini põhiosad on rootor, laba(d) ja düüs(id). Turbiine kasutatakse näiteks tuuleelektrijaamade, hüdro- ja soojuselektrijaamade elektrigeneraatorite põhiliste jõumasinatena. Turbiini kasutatakse laialdaselt reaktiivmootorites, turbokompressorites jm. Eristatakse auru-, gaasi-, tuule- ja hüdroturbiine, millel kõigil on mitu alatüüpi.  Pikemalt artiklis Auruturbiin  Pikemalt artiklis Gaasiturbiin  Pikemalt artiklis Hüdroturbiin Hüdroturbiinide põhiliigid: vesiratas kopp- ehk Peltoni turbiin (vesiratta arendus) radiaal-aksiaalne ehk Francise turbiin pöördlabaline ehk Kaplani turbiin Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] Eesti entsüklopeedia 9. köide, 1996. Eesti Entsüklopeedia EE 9, Tallinn, 1996, lk. 622 Turbiin "Eesti entsüklopeedia" veebiversioonis
Givi Kartozia

Givi Kartozia (29. märts 1929 – 3. aprill 1998) oli grusiinist NSV Liidu maadleja. Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali – 1952, 1953, 1954, 1955. aastal. Hõbemedali - 1956. aastal ja pronksmedali - 1950 ja 1951. aastal. 1954. aastal vabamaadluse maailmameistrivõistlustel Tōkyōs, kus eestlane August Englas võitis kuldmedali, saavutas ta viienda koha. Ta lõpetas 1963. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli kehakultuuri teaduskonna. Peale sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina. Thbilisis peetakse temanimelist mälestusvõistlust Kreeka-Rooma maadluses. Givi Kartozia veebisaidil Olympedia (inglise)
Pastora Imperio

Pastora Imperio (õieti Pastora Rojas Monje; 1889 Sevilla – 14. september 1979 Madrid) oli üks kuulsamaid hispaania flamenkotantsijaid. Ta oli näitleja Pastora Vega vanavanaema. Tema ema oli flamenkotantsija La Mejorana ja isa rätsep Víctor Rojas, kes õmbles tuntud härjavõitlejatele riideid. Pastora astus esimest korda lavale juba kümneaastaselt. 12-aastaselt esines ta Pastora Monje nime all, seejärel Pastora Rojase nime all. Hiljem valis ta oma artistinimeks Pastora Imperio (hispaania keeles 'impeerium'). Ta oli väga andekas etleja, laulja ja tantsija. Peagi sai temast laialt tuntud artist. 1912. aastal esines ta Madridi Teatro Romas ja hiljem paljudes paikades üle kogu Hispaania. 1914. aastal reisis ta Pariisi ja hiljem käis muu hulgas Kuubas, Argentinas ja Mehhikos. Ta sai naispeaosa Manuel de Falla balletis "El amor brujo". Esietendus toimus 15. aprillil 1915 Madridi Teatro Laras. 14. veebruaril 1917 esines ta ühe Punase Risti ürituse raames Hispaania kuningapaarile. 1928. aastal lõpetas ta karjääri, kuid naasis lavale juba 1934. aastal. Lõpliku punkti oma karjäärile pani ta 1962. aastal. Ta oli abielus ühe kõigi aegade kuulsama härjavõitleja Rafael Gómezega (hüüdnimega El Gallo; 'kukk'). Pastora mängis filmides "Surmatants" (La danza fatal) (1914), "Ühe rassi kuninganna" (La reina de una raza) (1917), "María de la O" (María de la O) (1936), "Suur markiis" (La marquesona) (1940), "Kaneelikooreke!" (¡Canelita en rama!) (1943), "Nõiduslik armastus" (El amor brujo) (1949) ja "Duell karjas" (Duelo en la cañada) (1959). Ta mängis ka Juan Ignacio Luca de Tena näidendis "Kuhu lähed, Alfonso XII? (¿Dónde vas, Alfonso XII? ) (1957).
Mahoni kohus

Teatud Planeeritavate Küsimuste ja Väljamaksete Uurimiskohus ehk Mahoni kohus oli avalik kohtuorgan Iirimaal, mis kehtestati 1997. aastal Dáil Éireanni poolt, et uurida korrumpeerunud poliitikute makseid poliitiliste otsuste kaudu. 1990. aastatel olid Dublini Krahvkonna Nõukogus uurimise all peamiselt plaanitud nõusolekud ja Iand rezoningi probleemid. Kohtu viimaseks juhatajaks oli kohtunik Alan Mahon ning kaasliikmeteks kohtunik Mary Faherty ja kohtunik Gerald Keys. Esimeseks juhatajaks, kes oli tunnustatud liige enne pensionile minekut, oli kohtunik Feargus Flood, kelle teguviiside ajal sai kohus tuntuks nimega Flood Tribunal (Üleujutuste kohus). Juhtumite käigus on kogutud tõendusmaterjale ja avalikke tunnistusi koos tunnistajate abiga, et uurida kohtu enda kohta ilmunud väiteid ajakirjanduses. Kohus, mis oli kõige pikemalt tegutsenud ning avalikest kohtutest kalleim, tegutses Põhja-Iirimaal 1997. aasta novembrist kuni 2012. aasta märtsini. Kohtu ülalpidamise maksumus küündis 250 miljonist eurost 300 miljoni euroni. 2008. aasta septembris said otsa avalikud arvamused ning legaalsete kohtumõistmiste tõttu toimusid mitmepäevased viivitused. Ülevaade: Mis on Mahoni kohus?, The Irish Times. 22. märts 2012. "Mahoni kohus 1997 – 2012", Iirimaa iseseisvus. "Cuts in tribunal barristers' fees delayed over fear of 'disruption'", The Irish Times. Mahoni kohusel on lõpuks võimalik avaldada viimne raport, The Journal.ie.
Kuldhamster

Kuldhamster (Mesocricetus auratus) on hamsterlaste sugukonda kuuluv näriliseliik. Ta on populaarne lemmikloom. Yigit, N. & Kryštufek, B. (2008). Mesocricetus auratus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011.
Kuu tänav (täpsustus)

Kuu tänav on tänav mitmes Eesti asulas: Kuu tänav Kohtla-Järvel Kuu tänav Luigel Kuu tänav Narvas Kuu tänav Paides Kuu tänav Pärnus Kuu tänav Tapal Kuu tänav Tartus Kuu tänav Viliveres Kuu tänava nime kandis aastatel 1959–1991 Kesk-Ameerika tänav Tallinnas Kuu põik Kuu tee
Adventism

Adventism on kristlik liikumine, mis kuulub protestantide hulka ning tekkis 19. sajandil Ameerika Ühendriikides Jeesuse Kristuse teise tuleku ootuses. Nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast adventus 'saabumine', mis viitab Kristuse teisele tulemisele. Adventistide tuntuimaks jutlustajaks oli algusaastatel William Miller ning liikumine kogus kiiresti 50 000 – 100 000 järgijat, kes uskusid, et Jeesus Kristus tuleb tagasi 22. oktoobril 1844. See arvamus oli tekkinud Piibli prohvetikuulutuste väärtõlgendamisest ning tõi endaga kaasa suure pettumuse, mille tagajärjel paljud kaotasid usu. Esialgu oli tegu liikumisega, milles osales mitme kiriku liikmeid, sealhulgas baptiste, metodiste ja universaliste. Pärast suurt pettumust jagunesid usklikud eri liikumistesse, millest tekkisid uued kogudused. Peamiseks adventistide koguduseks on Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus, mis organiseerus 1863. aastal ja millel oli 2008. aastal üle maailma 15,8 miljonit liiget. Lisaks Kristuse teisele tulemisele peavad nad tähtsaks ka kümne käsu pidamist, sealhulgas hingamispäeva sabati pühitsemist laupäeval ning tervislikke eluviise. Adventistide Koguduste Eesti Liit Seitsmenda päeva adventistid Seitsmenda Päeva Adventistide kogudus
Lõuna-Altai ahelik

Lõuna-Altai ahelik (kasahhi Оңтүстік Алтай жотасы) on mäeahelik Aasias, osa Altaist. Kulgeb ida-lääne sihis, kõrgus kuni 3871 meetrit.
Liidia Tuulse

Liidia Tuulse (neiupõlvenimi Liidia Haas; 18. märts 1912 Hummuli vald Soe – 17. märts 2012 Sköndal, Stockholm) oli eesti luuletaja. Liidia Tuulse õppis Veisteri eraalgkoolis ja Valga Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastail 1929–1934 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas filosoofiat, germaani filoloogiat ja kunstiajalugu (lõpetas cum laude). Seejärel jätkas õpinguid Königsbergi ja Stockholmi ülikoolis. Aastal 1938 sai filosoofiamagistri kraadi. Ta magistritöö oli koolilaste muusikaõpetusest. Aastal 1944 põgenes Liidia Tuulse koos perega Rootsi. Liidia Tuulse oli Eesti Kirjanike Liidu liige, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi auvilistlane. "Liiv ja lumi". Lund, 1968. "Linde pihlaka võras". Lund, 1983 "Tiivalöök: luulet, 1963–1983. Tallinn, 1989. "Jahresringe". Tallinn, 1995. ISBN 9985601610 "Muutuda sõnaks". Tallinn, 1997. "Kogutud luuletused". Tallinn, 2007. ISBN 9789985791950 Liidia Tuulse abikaasa Armin Tuulse oli kunstiteadlane, poeg Toomas Tuulse on helilooja ja koorijuht. "Liidia Tuulse (Haas) – 100" (PDF). Orissaare raamatukogu koduleht. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28.07.2017. Vaadatud 25.03.2012. Luuletaja Liidia Tuulse on surnud. Eesti Päevaleht (Rootsi), 28. märts 2012 Livia Viitol, "Viiskümmend viis aastat eestlasena Rootsis. Intervjuu luuletaja Liidia Tuulsega" – Keel ja Kirjandus 1999, nr 9, lk 638–643 Õnne Kepp, "Vaata, kuis luiteliiv õitseb... Liidia Tuulse 100" – Looming 2012, nr 3, lk 381–389 Taimi Käos: "Kirjanik Liidia Tuulse külastas Valga kodu" Valgamaalane, 1. oktoober 2005 http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=128 Livia Viitol, "Luuletajaks kujunemine. Liidia Tuulse 100" (PDF-failina) – Keel ja Kirjandus 2012, nr 3, lk 193–201 "Liidia Tuulse 18. III 1912 – 17. III 2012" – Looming 2012, nr 4, lk 606–607
Majamuuseum

Majamuuseum on tähelepanuväärse inimese mälestuseks loodud muuseum, mis asub tema kodus. Aavikute Majamuuseum Betti Alveri Muuseum Heliloojate Kappide majamuuseum Ants Laikmaa majamuuseum Oskar Lutsu majamuuseum Peeter I majamuuseum Richard Sagritsa majamuuseum A. H. Tammsaare majamuuseum Mannerheimi muuseum
Talcahuano

Talcahuano on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 171 383 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus Linna koduleht thno.info ASMAR - Astillero de Talcahuano
Kai saared

Kai saared on Indoneesiale kuuluv saarestik Banda meres. Saarte pindala on umbes 1500 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 800 m.
San Pedro de la Paz

San Pedro de la Paz on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 80 447 elanikku (2002). Linna koduleht
Chiguayante

Chiguayante on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 81 302 elanikku (2002). Linna koduleht
Penco

Penco on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 46 016 elanikku (2002). Linna koduleht
Lota (Tšiili)

Lota on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 49 089 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 16.03.2020. Linna koduleht
Chillán

Chillán on linn Tšiilis, Ñuble piirkonna keskus. Linnas oli 2002. aasta seisuga 161 953 elanikku. 2018. aastani oli Chillán Ñuble provintsi keskus. 2017. aasta Tšiili rahvaloendus 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 27.04.2020.  Chillán – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Linna koduleht
Los Ángeles (Tšiili)

Los Ángeles on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 166 556 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 31.05.2020. Linna koduleht
Lebu

Lebu on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas. Linnas on 25 096 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus Linna koduleht
Villa Alemana

Villa Alemana on linn Tšiilis Valparaíso piirkonnas. Linnas on 122 806 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus Linna koduleht
Viña del Mar

Viña del Mar on linn Tšiilis Valparaíso piirkonnas. Linnas on 286 931 elanikku (2002). 2017. aasta Tšiili rahvaloendus, vaadatud 12.01.2021. Linna koduleht
Chaniá

Chaniá (kreeka keeles Χανιά) on linn Kreekas Kreeta saare lääneosas, Chaniá maakonna keskus. Chaniá on suuruselt teine linn Kreetal ning asub saare lääneosas. 1971. aastani oli Chaniá Kreeta keskus. Chaniás on rahvusvaheline lennujaam. Chaniá linna koduleht (kreeka ja inglise keeles)
Tava-pajukakk

Tava-pajukakk, ka punakakk (Daedaleopsis confragosa) on torikuliste sugukonda pajukaku perekonda kuuluv kandseeneliik. Tava-pajukauku kõige paremad eristustunnused on suured poorid, viljakeha terav, kuid tugev serv ja korgivärvi viljakeha purpurpunased toonid. Eestis tavaline, kuid enamasti vähearvukas. Esineb paljudes metsatüüpides, tavalisem soostunud metsades ja lammipajustikes pajude, ka lepa ning harva teiste lehtpuude surnud tüvedel ja okstel. Tuomo Niemelä, Torikseened Soomes ja Eestis, Tartu: Eesti Loodusfoto, 2008. Tava-pajukakk andmebaasis eElurikkus
Leonid Krassin (jõelaev)

Leonid Krassin (vene keeles Леонид Красин) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 teine seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1989. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev kannab ühe Nõukogude Venemaa delegatsiooni liikme Tartu rahuläbirääkimistel Leonid Krassini nime. Kodusadam on Moskva. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 395 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases. Laev sai valmis 31. märtsil 1989 ning see anti üle Moskvas asuvale Moskva Laevakompaniile (ГП Московское речное пароходство МРФ РСФСР). Riigiettevõte Moskva jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Moskva jõelaevandus ning OAO Moskovskij turistitšeskij flot kasutavad jõelaeva Leonid Krassin kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. Kapten (seisuga 2012) on Aleksandr Skvortsov. Jõereisilaevade loend "Projekt 302". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2007. Vaadatud 24. veebruaril 2007. Vene LR - RRR, Reg. nr. 222706[alaline kõdulink] (vene keeles) Теплоход "Леонид Красин"(vene keeles) Леонид Красин, registri andmed(vene keeles) "Projektide 301 ja 302 laevade nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2007. Vaadatud 27. veebruaril 2007. Jõelaev Leonid Krassin, projekt 302 (vene keeles) Teatmik, projekt 302 (vene keeles)
Hüdrauliline masin

Hüdrauliline masin on seade, mis muundab mehaanilise energia vedeliku energiaks (nt pump) või vedeliku energia mehaaniliseks energiaks (nt hüdroturbiin). Hüdraulilises masinas on kaks silindrit, milles liiguvad kolvid. Kolbidealune ruum on täidetud viskoosse vedelikuga. Silindreid ühendab toru, mida mööda võib vedelik voolata ühest silindrist teise. Kolbide pindalad S1 ja S2 erinevad tunduvalt teineteisest. Kui väiksemale kolvile mõjub jõud F1, siis avaldab see vedelikule rõhku p = F 1 / F 2 {\displaystyle p=F1/F2} . Pascali seaduse põhjal on sama suur rõhk ka suuremas silindris. Seetõttu mõjutab vedelik suuremat silindrit jõuga F 2 = p S 2 = F 1 S 2 / S 1 {\displaystyle F2=pS2=F1S2/S1} . Siit järeldub, et F 2 / F 1 = S 2 / S 1 {\displaystyle F2/F1=S2/S1} . Võib ka öelda, et hüdraulilise masinaga võidetakse jõus nii mitu korda, kui mitu korda on masina suurema kolvi pindala suurem väiksema kolvi pindalast. Hüdrauliliste masinate hulka kuuluvad näiteks suurte koormuste tõstmiseks kasutatav hüdrauliline tungraud ja hüdrauliline press, mille abil tehastes valmistatakse survevaluga metall- ja plastmasstooteid. EE 3. köide, 1988.
Bulgaarlased

Bulgaarlased (endanimetus българи) on lõunaslaavi rahvas Balkanil, Bulgaaria põhirahvus. Kõnelevad bulgaaria keelt. Bulgaarlaste üldarv on ligikaudu 7 miljonit, neist üle 6 miljoni Bulgaarias. Valdavalt on bulgaarlased õigeusklikud, kuid vähesel määral on ka islamiusulisi (pomakid). Bulgaarlased on kujunenud 6. sajandil Balkanile asunud slaavlastest, algasukatest traaklastest ja 7. sajandil maa vallutanud turgi rahvast bulgaritest, kelle järgi on bulgaarlased ka nimetuse saanud. 864. aastal võtsid bulgaarlased vastu ristiusu, 893. aastal võeti kasutusele slaavi-bulgaaria kiri. Bulgaarlaste lähimaks sugulusrahvaks peetakse makedoonlasi. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 201 bulgaarlast, neist Tallinnas 106. https://joshuaproject.net/people_groups/10998 https://www.dnes.bg/stranata/2011/07/27/eksperti-po-demografiia-osporiha-prebroiavaneto.125031 Eesti rahvaste raamat : rahvusvähemused, -rühmad ja -killud. Tallinn, 1999, lk. 63 Päring Statistikaameti andmebaasist
Valentinianus I

Valentinianus I (täisnimega Flavius Valentinianus Augustus; 321 Cibalae (Vinkovci) – 17. november 375) oli Vana-Rooma keiser 364. aastast kuni oma surmani. Ta oli väejuhi Gratianus vanema Pannoonias sündinud poeg. Ta teenis Julianuse ja Jovianuse ajal pretoriaanide kaardiväes. Pärast Jovianuse surma valis sõjavägi Valentinianuse uueks keisriks. Valentinianus nimetas oma venna Valensi kaasvalitsejaks ja andis tema valitsuse alla riigi idaosa. Valensist sai Ida-Rooma keiser ja Valentinianus I-st Lääne-Rooma keiser. Valentinianus I ajal hakkas Rooma sõdima burgundide, sakside ja alemannidega. Ta valitses alguses Mediolanumist (Milano), kuid asus 365. aastal Pariisi, kust juhtis sõjakäiku alemannide vastu. 367 saavutas ta Soliciniumi lahingus otsustava võidu alemannide üle. 368. aastal saatis ta Theodosiuse Britanniasse maha suruma seal mässama hakanud hõime. 373 tungisid kvaadid Pannooniasse ja keiser suundus 374. aastal suure sõjaväega Illüüriasse nende vastu. Ta sai insuldi kohtumisel Brigetios (Szőny) kvaadide saadkutega ning suri.
Betooni tänav (Tartu)

Betooni tänav (varem Marie Christine Wulfi tänav) on tänav Tartus, Veeriku ja Tähtvere linnaosas. Ta algab raudtee ülesõidu juurest Vaksali tänava ja F. Tuglase tänava ristmiku lähistelt ning lõpeb Ilmatsalu tänaval. Tänava pikkus on 850 meetrit. Betooni tänaval asus Tartu elamuehituskombinaat. Algselt sai tänav nime Marie Christine von Wulfi järgi, kes oli Tähtvere mõisa viimane omanik ning müüs piirkonna Vabadussõja järel ehituskruntideks.
Fäärlased

Fäärlased (endanimetus Føroyingar) on põhjagermaani rahvas Fääri saartel ja mujal Põhja-Euroopas. Nad räägivad emakeelena fääri keelt. Suurem osa fäärlastest on luterlased. Fäärlaste üldarv on hinnanguliselt 80 000–90 000, neist 45 000 elab Fääri saartel. Ligikaudu 21 000–22 000 fäärlast elab Taanis. Vähem on fäärlasi Norras ja Islandil.
Hüdroakumulaator

Hüdroakumulaator ehk hüdroaku on seade, millega hoitakse vett või õli rõhu all. Klassikalise hüdroakumulaatori põhiosad on silinder, kolb ja vasturaskus. EE 3. köide, 1988. EE 3. köide, 1988.
Kjustendili piirkond

Kjustendili piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria lääneosas. Piirneb läänes Põhja-Makedoonia ja Serbiaga. Kjustendili piirkonnas on üheksa valda ja seitse vallasisest linna. https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Kjustendili piirkonna koduleht
Hüdroenergeetika

Hüdroenergeetika on vee-energia kasutamisega tegelev energeetika haru. Hüdroenergeetika hõlmab nii vee-energia tootmise, muundamise ja jaotamise. Eesti tuntumaid hüdroenergeetikuid on olnud August Velner (1884–1952). Vee-energia Hüdroelektrienergia Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 3. köide, 1988.
Harilik põdrasamblik

Harilik põdrasamblik (Cladonia rangiferina, sün Cladina rangiferina (L.) Nyl.) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Harilik põdrasamblik on halli värvi põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Liigi iseloomulikuks tunnuseks on ühte suunda käändunud pruunitipulised talluseharud. Eestis on ta tavaline. Harilik põdrasamblik andmebaasis eElurikkus
Hüdrofon

Hüdrofon on allvee mikrofon ehk muundur, mis on ehitatud vees levivate helilainete vastuvõtmiseks ja elektrivõnkumisteks muundamiseks. Kõige rohkem kasutatakse piesoelektrilisi hüdrofone, harvem magnetostriktsioon- ja elektrodünaamilisi hüdrofone. Tavaline väiksemõõduline silindriline keraamiline hüdrofoni andur võib olla ligilähedaselt ideaalse suunasõltumatu tundlikkusega. Mis tähendab, et mistahes suunast tulevad sama intensiivsusega helid lindistatakse sama tugevatena. Samas leidub rakendusi, kus suunast sõltuv suunatundlikkus on vajalik. Suunatundlikkus võimaldab määrata helide pärinemise suunda. Suunatundlikus saavutatakse eri viisdel: Kasutades korraga suuremat hulka hüdrofone, saab neid paigutada üksteisest teatud kaugusele eri kujuga võredesse. Võrede suunatundlikkuse võib saavutada näiteks eri hüdrofonide poolt salvestatavate helisignaalide hilistamisaegade muutmise teel. Mikrofon Geofon Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 3. köide, 1988.
Alpi põdrasamblik

Alpi põdrasamblik (Cladonia stellaris; sünonüümid Cladina stellaris (Opiz) Brodo, Cladonia alpestris) on põdrasambliku perekonda kuuluv samblikuliik. Alpi põdrasamblik kasvab parasvöötmes, lähisarktikas ja arktikas, moodustades suurtel maa-aladel maapinnal pidevaid mättaid. Pinnase suhtes ei ole ta valiv. Ta suudab kasvada paljal pinnasel ja isegi kruusal. Sellepärast on tal tähtis roll pinnase viljakamaks muutmises. Talvekuudel on alpi põdrasamblik põhjapõtrade peamine toit. Alpi põdrasamblik on helekollakat värvi põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Talle on iseloomulikud tipuosas tugevasti harunevad talluseharud, mille tõttu moodustuvad samblikupõõsad on kuplilise vormiga. Nagu enamik teisigi samblikke, kasvab ta aeglaselt, isegi soodsates oludes vähem kui 5 mm aastas. Ta näeb välja nagu harilik põdrasamblik, aga haruneb veelgi tihedamalt ja moodustab veelgi selgemini eristuvaid mättaid. Eestis on ta tavaline. Kõige omasem on ta valgusküllastes männikutes, kus pinnas on nii toitainetevaene, et rohttaimed ei suuda seal kasvada. Alpi põdrasambliku kogumik Alpi põdrasamblik Alpi põdrasamblik andmebaasis eElurikkus
Mets-põdrasamblik

Mets-põdrasamblik (Cladonia arbuscula; varem Cladonia sylvatica või Cladina arbuscula) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Mets-põdrasamblik on valkjasrohekas põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Eestis on ta sage.
Peen põdrasamblik

Peen põdrasamblik (Cladonia ciliata Stirt., sün Cladonia tenuis, Cladina tenuis (Flörke) de Lesd.) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Peen põdrasamblik on valkjasrohekas põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Eestis on ta sagedam läänesaartel. Peen põdrasamblik andmebaasis eElurikkus
Mahe põdrasamblik

Mahe põdrasamblik (Cladina mitis (Sandst.) Hustich; varem Cladonia mitis) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Mahe põdrasamblik on kollakashall põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Eestis on ta harilik. Mahe põdrasamblik andmebaasis eElurikkus
Sagris põdrasamblik

Sagris põdrasamblik (Cladina portentosa (Dufour) Follmann; varem Cladonia impexa või Cladonia portentosa) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Sagris põdrasamblik on hallikasroheline põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik. Eestis kasvab läänesaartel, mandril on haruldane.
Raba-põdrasamblik

Raba-põdrasamblik (Cladina stygia (Fr.) Ahti; varem Cladonia stygia) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast. Raba-põdrasamblik on hall põõsasjas rabades maapinnal kasvav samblik. Eestis kasvab arvatavasti vaid rabades. Raba-põdrasamblik andmebaasis eElurikkus
Dumitru Pîrvulescu

Dumitru Pîrvulescu (14. juuni 1933 – 9. aprill 2007) oli Rumeenia maadleja. Ta võitis olümpiamängudel kuld- ja pronksmedali. 1956. aastal olümpiamängude sai ta neljanda koha. Maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses sai ta korra hõbemedali lisaks neljanda ja viienda koha. Peale sportlaskarjääri töötas treenerina. Tuntumad õpilased: Vasile Andrei, Constantin Alexandru, Gheorghe Berceanu. Dumitru Pîrvulescu veebisaidil Olympedia (inglise)
Mithat Bayrak

Mithat Bayrak (3. märts 1929 – 20. aprill 2014) oli Türgi maadleja. Ta oli kahekordne olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses. Tema treeneriteks olid Gazanfer Bilge, Mehmet Oktav, Hüseyin Erkmen ja Celal Atik. 1961. aastal emigreerus ta Saksamaale, kus võistles ja treenis maadlusklubis KSV Witten 07, hiljem töötas samas klubis treenerina. 2011. aastast kuulub Fila Hall of Fame'i. Mithat Bayrak veebisaidil Olympedia (inglise)