laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Organiseeritud ala

USA organiseeritud ala on USA ala, mille kohta USA Kongress on välja andnud põhiakti (Organic Act). Põhiakt sätestab tavaliselt ala jaoks õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights) ja võimude lahususe. Ajalooliselt erines organiseeritud ala USA osariigist selle poolest, et kuigi põhiakt võimaldas piiratud omavalitsust, puudus niisugusel alal konstitutsioon ning kõrgeim võim selle ala üle ei kuulunud mitte ala valitsusele, vaid USA Kongressile. Tänapäeval on mõnel organiseeritud alal konstitutsioon, kuid need konstitutsioonid erinevad osariikide konstitutsioonidest selle poolest, et nendest ei piisa ala saamiseks osariigiks. Esimene organiseeritud ala oli Loodeala, mis organiseeriti 1787 aktiga Northwest Ordinance, mis oli järgnevatele põhiaktidele eeskujuks. Ajalooliselt on ala organiseerimine põhiakti vastuvõtmisega olnud tavaliselt sissejuhatuseks ala saamisele osariigiks. Praeguses USA saarealade terminoloogias on ühendus (commonwealth) organiseeritud ala erijuht. Praegu on olemas kaks ühendust – Puerto Rico ja Põhja-Mariaanid. Kumbki neist ei ole inkorporeeritud ala. Peale selle on organiseeritud alad veel Guam ja USA Neitsisaared. USA ajaloolised piirkonnad Saareala Organiseerimata ala Inkorporeerimata ala Inkorporeeritud ala USA saarealade poliitilise staatuse definitsioonid USA Sisedepartemangu kodulehel inglise keeles
1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Eesti NSV võitis 7:3. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Ossi Palvalin (Soome) 2 - 1 Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) - Börje Karvonen (Soome) 2 - 1 Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) - Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0 Kergekaal (kuni 60 kg): Boriss Andrejev (Eesti NSV) - Seppo Kolkka (Soome) 3 - 0 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Pertti Purhonen (Soome) - Viktor Petšenkov (Eesti NSV) 2 - 1 II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Gennadi Tšeburanov (Eesti NSV) - Jarmo Berglöf (Soome) 3 - 0 I keskkaal (kuni 71 kg): Pekka Lauhakari (Soome) - Arvo Lukner (Eesti NSV) 2 - 1 II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) - Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Peeter Lõuk (Eesti NSV) - Kalevi Åhlgren (Soome) RSC 2 Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) - Matti Hohkuri (Soome) KO 1 Eesti-Soome maavõistlused poksis P. Matsov. "Eesti NSV–Soome maavõistluse eel. Soomlaste poksikoondis on tugev. Spordileht 20.11.1961. P. Hannes. "Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 7:3". Spordileht 25.11.1961.
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, sellase nimetusega Messuhallis (praeguse nimetusega Töölön kisahalli ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4. Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Börje Karvonen (Soome) tulemus pole teada Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) – Paavo Roininen (Soome) 2 - 1 Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus Kergekaal (kuni 60 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Enn Maiberg (Eesti NSV) RSC 1 I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Väinö Järvenpää (Soome) – Jaan Rätsep (Eesti NSV) tulemus pole teada II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Ennu Vesalainen (Soome) – Vello Kaunismäe (Eesti NSV) 2 - 1 I keskkaal (kuni 71 kg): Arvo Lukner (Eesti NSV) – Viljo Aho (Soome) 3 - 0 II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) – Pertti Rapatti (Soome) 3 - 0 Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ülo Jõgisoo (Eesti NSV) – Pekka Laurila (Soome) 3 - 0 Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) – Lauri Kanniainen (Soome) TKO 3 Eesti-Soome maavõistlused poksis "Kaks poksivõitu". Spordileht 28.11.1960.
Peeter Müürsepp

Peeter Müürsepp (21. märts 1918 Tartu – 3. november 1999 Keila) oli eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane. Ta lõpetas aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika erialal. Teadusfilosoof Peeter Müürsepp on tema poeg. EE 14. köide lk. 318 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2011. Vaadatud 8. septembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kondinskoje rajoon

Kondinskoje rajoon on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Mežduretšenski alev. Kondinskoje rajoon asub Handi-Mansi autonoomse ringkonna edelaosas. Pikkus põhjast lõunasse on 300 km ja läänest itta 340 km. Maastik on tasane, kõrgeim punkt on 92 m merepinnast, madalaim aga 26 m merepinnast. 46,2% territooriumist hõlmavad sood ja rabad. Rajoonis on palju järvi. Metsades kasvavad kuused, seedrid ja kased. Suuremad jõed on Konda, Kuma, Jukonda, Mulõmja ja Katõm. Suuremad järved on Leušinski Tuman, Tursuntski Tuman, Srednesatõginski Tuman, Sõrkovoje, Kartpautur, Temrjahh ja Jahtur. Kondinskoje rajoonis on autonoomse ringkonna kõige soojem kliima. Kliima on mandriline külma talve ja sooja suvega. Rajoon jaguneb kümneks omavalitsuseks. Nendeks on linnaasundused Kondinskoje, Kuminski, Lugovoi, Mežduretšenski ja Mortka ning külaasundused Boltšarõ, Leuši, Mulõmja, Polovinka ja Šugur. Q126684906 Kondinskoje rajooni koduleht
Peeter Müürsepp juunior

Peeter Müürsepp (sündinud 21. juunil 1961) on eesti teadusfilosoof. Ta on mehaanikateadlase ja teadusajaloolase Peeter Müürsepa poeg. Peeter Müürsepp lõpetas 1984 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika alal. Aastal 1992 sai ta Tartu Ülikoolist teadusmagistri kraadi filosoofia alal ja 2002 Vilniuse Ülikoolist doktorikraadi filosoofia alal. Eesti Teaduste Akadeemia nooremteadur 1991–1992; Tallinna Ülikooli dotsent 1992–1999; Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor prorektor (1,00) 1999–2002; Audentes AS Rahvusvaheline Ülikool Audentes / International University Audentes dotsent, teadus- ja arendusprorektor (1,00) 2002–2005, professor, rektori kt (1,00) 2005–2008. Eesti Kunstiakadeemia külalisdotsent 2017–2018. Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna professor 2008–2009; Rahvusvaheliste suhete instituudi Kommunikatsiooni ja kultuuri õppetooli professor 2009–2016; Rahvusvaheliste suhete instituudi direktor 2010–2016; Õiguse instituudi otsent 2017–2021. Lõuna-Taiwani Teaduse ja Tehnoloogia Ülikool, külalisprofessor 2013; Shanghai University, külalisprofessor 2015; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, külalisprofessor 2015–2018; Bamenda University of Science and Technology, külalisprofessor 2016; Al-Farabi Kazakh National University, külalisprofessor 2019; Peeter I nimeline Peterburi Polütehniline Ülikool, professor 2019–2020. Rahvusvahelise Teaduse Ajaloo Akadeemia korrespondentliige; Ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum peatoimetaja; Soome Teadusajaloo Ühenduse liige; Helsinki Centre for Advanced Studies vilistlane: Teadusliku ja Kultuurilise Diversiteedi Rahvusvahelise Ühenduse nõukogu liige (assessor); alates 2011. aastast on ta Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse esimees. Peeter Müürsepp on uurinud René Thomi loomingut. Nicholas Maxwellile toetudes arvustab Müürsepp teadmise mõistmist õigustatud tõese uskumusena. "Me võime ikka veel nimetada küsimust "Mis on teadmine" võtmeküsimuseks. Ent klassikaline definitsioon ei rahulda meid enam. See on oma tähenduse kaotanud. Formaal-analüütiline õigustus pole see, mida meil tuleb uskuda. See on hoopis teise inimese lootuste ja kartuste, rõõmude ja kannatuste, tunnete ja soovide, kogu elu, ajaloo ja maailma teadmine. Formaalset õigustust pole siin tarvis." "Kas me oleme õigustatud uskuma, et suurem seletusjõud tähendab tingimata teadmise kõrgemat kvaliteeti, jääb lahtiseks küsimuseks. Miks me ei või öelda, et teadmise kvaliteedi tegelik mõõt on selle tähtsus inimesele igapäevaelus?" Iga eriala magistriõpe peaks sisaldama selle valdkonnaga seotud filosoofiliste probleemidega tutvumist. Müürsepp, Peeter (2011). Knowledge in Science and Non-Science. – Baltic Journal of European Studies, 1(1 (9)), 61–73. Filosoofia rollist ülikoolis. Õpetajate Leht, 23. september 2011. Müürsepp 2001:72 Müürsepp 2001:68 Filosoofia rollist ülikoolis. Õpetajate Leht, 23. september 2011. Peeter Müürsepp juunior Eesti Teadusinfosüsteemis
MeaCulpa

MeaCulpa on eesti lesbide organisatsioon, mille eesmärk on aidata kaasa sõbralikuma ja homotolerantsema ühiskonna loomisele Eestis. MeaCulpa sai alguse 2000. aastal ühest veebirubriigist. 2001. aastal avati oma domeen. 2003. aastal registreeriti mittetulundusühinguna. Aprillis 2004 oli ühingul 120 registreerunud liiget. MeaCulpa koduleht (ei tööta)
Dietrich Behr

Dietrich Behr (u.1505–1575) oli Verdeni piiskopkonnast pärit Taani riigitegelane. Behr oli Liivi sõja puhkedes Saaremaa stiftifoogt, Saare-Lääne piiskopi nõunik ning aastatel 1561–63 Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonna kuninglik asehaldur. Hiljem oli ta Verdeni stifti pärusmarssal (Erbmarschall), kameriir ja köögimeister (Küchenmeister) ning Hoya ja Bruchhauseni krahvkonna maadrost (Landdrost). Talle kuulus Tõlluste mõis Saaremaal. Behr abiellus 1529. aastal Anna Münchhauseniga (surnud 1579), kes oli Haddenhauseni mõisniku Johann von Münchhauseni tütar ning Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johanni ja Läänemaa stiftifoogti Christoph von Münchhauseni õde. Abielust sündis 12 last: Katharina von Behr (sünd. 1530), Jasper Schulte abikaasa Anna von Behr (sünd. 1531), Jürgen Bicke abikaasa Ulrich von Behr (Ulrihs fon Bērs; 1532–1585), Saare-Lääne, Bremeni, Verdeni ja Mindeni kanoonik, hilisem Kuramaa piiskopkonna toompraost ja koadjuutor, hertsog Magnuse õuemarssal, Zlēkasi (Schleck), Ēdole (Edwahlen) ja Cīrava (Zierau) mõisnik Kuramaal Ilse von Behr (sünd. 1535), Mindeni stiftipreili (Stiftsfräulein) Hisecke von Behr (sünd. 1537), Johann von Seggerni ja Staats von Münchhauseni abikaasa Werner von Behr (sünd. 1539) Gertrude von Behr (sünd. 1542), Joachim von Gladebecki abikaasa Johann von Behr (Johans fon Bērs; 1543–1613), Magnuse erisaadik, Piltene stiftifoogt (1583), Ēdole, Zlēkasi, Ugāle (Ugahlen) ja Pope (Popen) mõisnik Kuramaal, Stellichte, Häuslingeni, Rethemi linnuselääni ja Hoya mõisnik Saksamaal, Werner von Behri (1565–1612) isa Dorothea von Behr (sünd. 1546), Karlhake Hermelingi abikaasa Magdalena von Behr (sünd. 1547), Reinecke von der Borni abikaasa Heinrich von Behr (1549–1575) Deidrich von Behr (1550–uppus 1557) Martin Arends: Ahnenforschung in Preussen & Lippe: Die Familie v. Behr: DIETRICH VON BEHR. Vaadatud 14. veebruaril 2023 Friedrich von Buxhövden. "Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer", Riia: Nicolai Kymmel's Buchhandlung, 1851. lk. 121-123 "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 3,2: Kurland, Bd.:2'", Görlitz: Verlag für Sippenforschung und Wappenkunde C. A. Starke, 1937. lk 776-777 Nicolai von Essen. "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft", Tartu: Saaremaa Üldkasuliku Ühingu kirjastus, 1935, lk. 652 Genealogy.com: Diedrich von Behr (d. 1574). Vaadatud 14. veebruaril 2023 Madis Maasing, Kas Saare-Lääne toomkapiitlist sai 1524. aasta järel aadlikapiitel?, Läänemaa Muuseumi toimetised = Proceedings of Läänemaa Museum, nr. 21, juuli 2018, lk 49 Behr
Serengeti

Serengeti ökosüsteem on geograafiline piirkond Ida-Aafrikas. Serengeti piirkond asub Põhja-Tansaanias ja ulatub Edela-Keeniasse. Piirkonna suuruseks loetakse 30 000 km². Serengeti piirkonnas toimuvad maailma suurimad imetajate ränded, mida on loetud ka maailma looduse imede hulka. Piirkonda jääb mitu rahvusparki (näiteks Serengeti rahvuspark) ja looduskaitseala. Sõna "Serengeti" tähendab kohaliku masai rahva keeles lõputuid tasandikke. Serengeti piirkonnas on teada umbes 70 liiki imetajaid ja üle 500 liigi linde. Liigiline mitmekesisus on otseselt seotud erinevate elupaikadega, mis piirkonda iseloomustavad: jõed, märgalad, rohumaad, sood ja metsad. Levinumate liikide seas on gnuud, sebrad, gasellid ja pühvlid.
Vuosaari sadam

Vuosaari sadam (soome Vuosaaren satama, rootsi Nordsjö hamn) on uus kaubasadam Helsingi idaosas. Helsingi Sadam ehitas Vuosaarisse uue kaubasadama, et viia kaubaliiklus kesklinnast välja. Sinna ehitati 15 ro-ro-laevade kaid ning 1,5 km kaisid konteinerilaevadele. Sadam avati 2008. aastal. Nüüd käivad konteineri- ja veeremilaevad Helsingi Läänesadama asemel Vuosaari sadamas. Tallinna Vanasadamast sõidab sinna Eckerö Line´i Translandia ja Paldiski Põhjasadamast Naviraili Via Mare. Vuosaarist sõitsid Rostocki ka Tallinki kiired parvlaevad Superfast VII ja Superfast VIII. Alates 8. jaanuarist 2015 sõidab liinil Tallinn-Vuosaari Tallinki ro-pax-laev Sea Wind. Vuosaari sadam
Bernhard Grzimek

Bernhard Klemens Maria Grzimek (24. aprill 1909 – 13. märts 1987) oli saksa zooloog, loomaaiadirektor, raamatute autor, toimetaja ja looduskaitsja. Asunud sõjajärgsel Saksamaal Frankfurdi loomaaia direktoriks, ehitas ta üles ühe suurima ja tuntuima Saksa loomaaia. Koos poja Michael Grzimekiga on ta raamatu ja dokumentaalfilmi "Serengeti ei tohi surra" autor. Tema pikaajaline uurimis- ja teavitustöö said tõukeks Serengeti rahvuspargi asutamisel. Oli samuti oma aja põhjapanevaima loomade elu entsüklopeedia peatoimetaja ning saksakeelse loodusajakirja Das Tier toimetaja. (koos Michael Grzimekiga) "Serengeti ei tohi surra" (Serengeti darf nicht sterben; reisikiri Serengeti Rahvuspargist Tansaanias). Saksa keelest tõlkinud Ralf Toming. Eesti Raamat, Tallinn 1978, 224 lk "Metsloomadele ei ole kohta" (reisikiri Aafrikast). Saksa keelest tõlkinud Ruth Ling. Valgus, Tallinn 1993, 224 lk; ISBN 5440007326
Edward Burkhardt

Edward Arnold Burkhardt (sündinud 23. juuli 1938) on Ameerika Ühendriikide majandustegelane. Edward A. Burkhardt osales ja omandas 2001. aastal toimunud ja 30. aprillil 2001 sõlmitud AS Eesti Raudtee erastamislepinguga 66% riigiettevõtte Eesti Raudtee aktsiatest ettevõtte Rail World Inc. tütarettevõtte Baltic Rail Services kaudu. Teised BRS-i osanikud olid erinevate äriühingute kaudu Jüri Käo, Andres Järving, Armin Kõomägi ja Guido Sammelselg ning Ameerika Ühendriikidest pärit Henry Posner III ja Mark Adam Rosner. Aktsiad omandati Hansapanga ja Swedbanki eestvedamisel moodustatud laenusündikaadist võetud laenuga summas 1,33 miljardit krooni. 2006. aastal omandas Eesti riik 66% varem ettevõttele Baltic Rail Services müüdud aktsiatest ja muutis Eesti raudtee uuesti täielikult Eesti riigile kuuluvaks taristuettevõtteks. Edward A. Burkhardt esines 17. jaanuaril 2007 Eesti Televisioonis, kus ta teatas, et Eesti Reformierakonna esindajad nõudsid enne Eesti raudtee tagasiostmist 2,35 miljardi krooni eest Eesti riigi omandusse BRS-ilt miljon eurot altkäemaksu. Väidetavalt nõutud summa eest oleks Reformierakonna fraktsioon Riigikogus toetanud BRS-i tagasiostu riigile. „Burkhardti väitel loobus Eesti Raudtee raha maksmast ning seejärel tuli Reformierakonnalt teine palve maksta pool miljonit eurot. Ka sellele palvele ei vastatud. «Ma ei usu, et üldse mingit annetust tehti,» märkis Burkhardt. Inimeste nimesid, kellele ettepanek tehti ning kelle poolt, Burkhardt ei nimetanud.“ – BRS kavandab raudtee ostuks hiigellaenu[alaline kõdulink], ETA, 30. märts 2001 Burkhardt: Reformierakond küsis pistist, www.DELFI.ee, 17. jaanuar 2007 Burkhardt: Reformierakond nõudis meilt hiigelpistist, Postimees, 17. jaanuar 2007 Andres Reimer, Sõlmitud raudteetehing ohustab senise peadirektori ametikohta, Äripäev, 2.05.2001 Burkhardt kritiseeris The Wall Street Journalis Eestit, ERR.ee, 18.01.2006 Liis Kängsepp, Burkhardt plaanib rajada Rail Balticat, Äripäev, 11.01.2007 Burkhardt: Reformierakond nõudis meilt hiigelpistist, Postimees, 17. jaanuar 2007 Edward Burkhardt arendab transiiti Eestist Euroopasse, Äripäev, 19.11.2010
Tuhat ja üks ööd

"Tuhat ja üks ööd" (araabia keeles كتاب ألف ليلة وليلة‎ Kitāb alf laylah wa-laylah) on Lähis-Ida ja Lõuna-Aasia muinasjuttude kogumik, mis koostati araabia keeles islami kuldajastul. Raamjutustuses räägib jutuvestja Šeherezade naistes pettunud valitsejale igal ööl ühe loo, et too jutukuulamise põnevusest lükkaks edasi oma otsuse Šeherezade tappa. Muinasjutukogu kujunes sajandite vältel paljude kirjameeste, tõlkijate ning õpetlaste kogumistöö viljana Lääne-, Kesk- ja Lõuna-Aasias ning Põhja-Aafrikas. Lood ise pärinevad muinas- ja keskaegsest Araabia, Pärsia, India, Türgi, Egiptuse ja Mesopotaamia rahvaluulest ning kirjandusest. Suur osa neist olid algselt Kalifaadi-aegsed rahvajutud; teised, sealhulgas raamjutustus, pärinevad tõenäoliselt pärsiakeelsest teosest "Hazār Afsān" (هزار افسان, 'tuhat juttu'), mis omakorda toetus osalt India elementidele. Kõigile "Tuhande ja ühe öö" väljaannetele on ühine algne raamjutustus valitsejast Šahryārist (pärsia keeles شهريار, 'kuningas' või 'valitseja') ning tema naisest Šeherezadest (pärsia شهرزاد, võib tähendada 'õilsat päritolu') ning selle põimumine lugudesse endisse. Lood saavad alguse põhijutustusest. Mõned neist on eraldiseisva alguse ja lõpuga, teised aga on paigutatud kolmandate sisse. Mõnes väljaandes on vaid mõnesaja öö lood, samas kui teistes on öid 1001 või isegi rohkem. Mõned "Tuhande ja ühe öö" lood, eriti "Aladdini imelamp", "Ali-Baba ja nelikümmend röövlit" ning "Sinbad Meresõitja seitse retke" on küll tõenäoliselt algupäralt Lähis-Ida muinaslood, kuid ei pärine kogumiku araabiakeelseist versioonidest, vaid Antoine Gallandilt ja teistelt Euroopa tõlkijatelt. "Tuhat ja üks ööd" on tähelepanuväärne ka araabia versioonile ainuomase leidliku ja rikkaliku luule poolest, mida kõnede, laulude, itkude, hümnide, ülistuste, palvete, mõistatuste jms vormis esitavad Šeherezade ja tema tegelased. Mõni seesugune poeetiline element on vaid reapikkune, samas kui teised sisaldavad kümneid ridu. Lugude sagedased tegelased on kaliif Hārūn ar-Rashīd ning tema saatja, õukonnapoeet Abū Nuwās. Kogumiku muinasjuttudel on olnud laialdane mõju nii maailma kirjandusele kui ka kujutavale ja filmikunstile. Üks varasemaid "Tuhandest ja ühe ööst" mõjutatud teoseid Euroopas on Giovanni Boccaccio "Dekameron". Mitmed muinaslood on tehtud multifilmiks Disney filmistuudios. Punase mere äärses Egiptuse kuurordis Al-Ghardaqah's on idamaise Disneylandi vaimus ehitatud "Tuhande ja ühe öö" loss.
Islami kuldajastu

Islami kuldajastuks nimetatakse ajavahemikku umbkaudu 750. aastast kuni 1258. aastani pKr, mil islamimaailma filosoofid, teadlased ja insenerid andsid tohutu panuse teaduse, tehnika ja muude vaimutegevuse alade arengusse niihästi vanu traditsioone säilitades kui ka oma leiutisi ja uuendusi lisades.
Irboska vürst

Irboska vürst oli Irboska linnuse ja selle ümbruskonna valitseja tiitel 14. sajandil. Irboska linnuse traditsiooniline esmamainimine on 862. aastal, mil sinna asus elama Rjuriku vend Truvor. Ainus teadaolev Irboska vürst on Jevstafi (Ofstafi), kes esineb allikais 1323., 1343., 1353. ja 1355. aastal. Viimati mainitud aastal suri ta koos oma poegade Karpi ja Alekseiga katku. Pole teada, kas ta kuulus muidu tundmatusse Irboska kohalikku dünastiasse või oli Pihkva vürstiriigi palgaline ametnik. Pärast teda pole teisi Irboska vürste teada, tõenäoliselt sattus Irboska siis Pihkva otsealluvusse.
Loodusõnnetus

Loodusõnnetus on loodusliku ohu – üleujutuse, keeristormi, orkaani, vulkaanipurske, maavärina, kuumalaine, maalihke, metsatulekahju vms – tagajärjel tekkinud finantsiline või keskkonnakahju või inimelude kaotus. Loodusõnnetuste tagajärjed sõltuvad mõjualuse elanikkonna ettevalmistusest ja vastupanuvõimest. Õnnetused juhtuvad üksnes siis, kui looduslikud ohud kohtuvad haavatavusega: näiteks inimtühjas piirkonnas ei ole maavärinal raskeid tagajärgi. Kõige raskemad loodusõnnetused juhtuvad tavaliselt rahvarohketel tiheasustusega aladel, kus kaitse loodusjõudude eest on ebapiisav. Nii näiteks on tsunamiohtlikes piirkondades probleemiks ehitustegevus randades, maavärinarohketel aladel majade mittevastavus maavärinakindluse nõuetele, orkaanide puhul nõrgad tammisüsteemid ja keeristormide korral tormivarjendite puudus. Loodusõnnetusi võib liigitada kuude kategooriasse. Geoloogiliste loodusõnnetuste alla kuuluvad laviinid, maavärinad ja vulkaanipursked. Hüdroloogilised loodusõnnetused on üleujutused, limnoloogilised pursked (gaasipursked järvepõhjades) ja tsunamid. Meteoroloogilisteks loodusõnnetusteks nimetatakse lumetorme, tsükloneid, põuda, rahetorme, kuumalaineid ning tornaadosid. Omaette rühma moodustavad tulekahjud, mis on levinud eelkõige metsades ja põõsastikes, kuid ka turbarabades ning rohumaadel. Tervisega seotus loodusõnnetused on epideemiad ning näljahädad. Viimases kategoorias on maavälised ehk kosmilised loodusõnnetused: taevakehade (peamiselt meteoriitide) kokkupõrked maaga, päikesepursked ja röntgenikiirguse pursked. Rahvusvaheline õigus, sealhulgas Genfi konventsioonid, näeb ette riikide kohustuse anda üksteisele vajalikul määral humanitaarabi, et tagada loodusõnnetustes kannatanud või ohustatud inimeste kaitse ja turvalisus. Rahvusvahelistest organisatsioonidest tegelevad sellega eelkõige Punane Rist ja Punane Poolkuu. ÜRO Peaassamblee otsusega 44/182 on rajatud ka ÜRO humanitaarasjade koordineerimise büroo (United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs). 21. sajandi suurimate loodusõnnetuste sekka kuuluvad 2004. aasta India ookeani maavärin, 2010. aasta Haiti maavärin ja 2008. aastal Myanmari tabanud orkaan Nargis, millest kõigis hukkus üle saja tuhande inimese. Rohkelt hukkunuid tõid kaasa ka 2008. aasta Hiina maavärin, 2005. aasta Pakistani maavärin ja Euroopa 2003. aasta kuumalaine. Selle ajaperioodi üheks kõige kulukamaks loodusõnnetuseks oli aga 2005. aastal USA lõunaosa tabanud orkaan Katrina, mille tekitatud kahjusid hinnatakse 172,5 miljardi USA dollari juurde. Ökoloogiline katastroof Loodusoht Human cost of disasters : An overview of the last 20 years 2000-2019 "The Most Expensive Natural Disasters in U.S. History kiplinger.com, 1. juuli 2021