Heldur Peterson

Heldur Peterson (sündinud 12. jaanuaril 1956 Tartus) on Eesti loomakasvatusteadlane, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 20. Augusti Klubi liige. Heldur Peterson on talupidaja-möldri poeg. Lõpetas 1974 Võnnu Keskkooli, 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (kus õppis zooinseneriteaduskonnas), 1986 Üleliidulise Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituudi sihtaspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1989, Üleliiduline Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituut, Rjazani oblast), väitekiri "Особенности разведения лошадей рабочепользовательного и спортивного типа в условиях Эстонской ССР". Stažeeris 1998 Uppsala Ülikoolis. Töötanud ELLPID-Tempus programmi raames Corki Ülikoolis Iirimaal (1993–95, vaheaegadega), Kieli Ülikoolis (1995), Taani, Poola, Leedu, Läti ülikoolides jm. Oli 1978–1983 Luunja sovhoosi peazootehnik, 1986–1987 EPA aretusõpetuse kateedri vanemteadur ja assistent, 1987–1990 vanemõpetaja, 1990–1994 dotsent, 1994–2004 EPMÜ loomakasvatusinstituudi aretusosakonna dotsent ja vanemteadur, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent, vanemteadur (ühtlasi aastast 1991 Kõivu-Andrese talu peremees). Õpetanud hobusekasvatust, geneetikat, zooloogiat, loomakasvatustalu planeerimist. Uurimisvaldkonnad: hobusekasvatus, põllumajandusettevõtte planeerimine, maaelu areng, põllumeeste seltsid ja põllumajanduse ajalugu. Käsitlenud hobuste aretusväärtuse määramist, noorhobuste välimiku, liikumise ja vabahüppe hindamist, koostanud Eestis aretatavate tõuhobuste aretusprogramme. Eesti NSV taluseaduse ja Eesti maareformi aluste seaduse eelnõu autoreid. Ajakirja "Tõuloomakasvatus" toimetuskolleegiumi liige. Korraldanud põllumajandusnäitusi, sh viinud eesti ja tori hobuse ülemaailmsele näitusele "Equitana 95". Tartu Põllumeeste Seltsi taastajaid ja esimees (1988), Eesti Hobusetõugude Tõuaretusnõukogu liige (1989– ), Akadeemiline Põllumajanduse Seltsi liige (2002, 2004 president), EV Ülemnõukogu ja EV ÜNP liige, maaelukomisjoni esimees, Eesti Kongressi liige (1990–92), Põhjamaade Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liige (1990), Põllumeeste Kogu esimees (1992–93), Eesti Hobusekasvatajate Seltsi president (1992–1999), Eesti Põllumeeste Keskseltsi taastamistoimkonna esimees, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liige (1997, 2000). Tal on üle 80 teadustrükise. Aastatel 1990–1992 kuulus ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse ning on 20. augusti klubi liige, samuti oli ta Eesti Kongressi liige. Ülemnõukogus olles oli ta selle maaelukomisjoni ning ajutise omandi- ja maareformikomisjoni liige. Ta oli seaduseelnõu "Maareformi läbiviimise ja maaseaduse aluste kohta" autor ja "Taluseaduse" eelnõu autoreid. Ta kuulus saadikurühma Põllumeeste Kogu. 1981 Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedal 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide. Sociological profile of rural community. University College Cork, 1994 Breeding of the Estonian Local Horse in limited population. // Abstr. 48th Ann. Meet. EAAP. Vienna, 1997 Eesti Hobusekasvatajate Selts tegutsemas 7 aastat. // Tõuloomakasvatus (1900, 2000) Hobusekasvatus [Eestis 19. sajandist kuni 1918.a.]. // Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos I. Tartu, 1998 Eesti hobune on osa meie looduspärandist. // EL (2000) 10 Eesti tõugu hobuste mõõtmete muutumine. // Tõuloomakasvatus (2001) 2 Tori ja eesti tõugu hobuste aretusväärtustest. // Tõuloomakasvatus (2002) 2 Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940) (kaasautor). Tartu, 2003 On breeding value of the Estonian native breed horses (kaasautor H. Pärtma). // Animal breeding in the Baltics X. Tartu, 2004 Development, management and direction of the Estonian Horse Breeders Society. // Samas. Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 67, 81 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 76 Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 366 Oll, Ü. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liikmed – Eesti NSV Ülemnõukogu saadikud. Arnold Rüütel ja Heldur Peterson. // Agraart (1990) 2, 253–254 Eesti Maa (1996) 8. VII. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.