laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
19 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 19 sõitis Viru keskuse bussiterminali ja Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimus kõigil päevadel. Liin suleti 1. veebruaril 2019. Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 1. veebruarist 2019
4 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 4 sõidab Väike-Õismäe ja Tiskre vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 10-30 minuti tagant Liin avati aastal 1998 samal marsruudil. 01.02.2020 lisati liinile Vana-Rannamõisa tee peatus ja 28.09.2020 lisati Rannaniidu peatus. Tallinna ühistranspordiliinid 4. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
5 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 5 sõidab Männiku asumi ja Pirita-Kose (Metsakooli tee bussipeatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 13–24 minuti tagant. bussiliini sõidu pikkus on 49 kilomeetrit. Tallinna bussiliin 5A Tallinna ühistranspordiliinid 5. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
7 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 7 sõidab Seli asumi ja Sõjamäe asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub esmaspäevast laupäevani. Väljumised 20-50 minuti tagant 7. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
8 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 8 sõidab Väike-Õismäe ja Äigrumäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 11-25 minuti tagant. 8. veebruar 2021 - 16.aprill 2021 sõitis teetööde tõttu liin nr 8 taas marsruudil Balti Jaam - Äigrumäe. 8. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
9 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 9 sõidab liinil Kadaka – Priisle. On teada, et juba 1976. aastal teenindas liin 9 marsruuti Kadaka tee – Kaubamaja. 1. juunil 2020 liideti bussiliiniga 9 bussiliin 53, pikendades ekspressliini Kaubamajast Lasnamäel asuva Priisle asumini välja. Väljumised 6-13 minuti tagant PETSS (31. jaanuar 2005). "Endised bussiliinid". automoto.ee. Vaadatud 23.07.2020. "Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 01.06.2020". tallinn.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.03.2021. Vaadatud 02.06.2020. 9. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
10 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 10 sõidab Väike-Õismäe ja Vana-Pääsküla vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Aastal 2020 oli liinil katseperioodil Solarise elektribuss. Väljumised 16-26 minuti tagant 10. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
11 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 11 sõidab Kadaka asumi ja Kaubamaja tänava (Kaubamaja bussipeatus) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin. Väljumised 5-10 minuti tagant 11. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
12 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 12 sõidab Väike-Õismäe ja Priisle vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liin on käigus iga päev. Bussiliin oli varem ekspressliin. Väljumised 20-35 minuti tagant Aastatel 2000-2002 oli liini number 13A Aastatel 2000-2016 oli liin ekspress Aastatel 2000-2020 sõitis liin ainult tööpäevadel 12. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
13 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 13 sõidab Väike-Õismäe ja Seli asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 14-26 minuti tagant Tallinna bussiliin 13A Tallinna ühistranspordiliinid 13. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Robert Trujillo

Robert Trujillo (täisnimega Roberto Agustín Hipólito Miguel Santiago Samuel Pérez de la Santa Concepción Trujillo de Niño de Jesús Veracruz; sündis 23. oktoobril 1964) on bassist, kes on mänginud ansamblites Suicidal Tendencies, Infectious Grooves, Cyco Miko, Black Label Society ja koos Ozzy Osbourne'iga enne liitumist Metallicaga aastal 2003. Trujillo valiti Metallica bassistiks alles kaks aastat pärast eelmise bassimehe Jason Newstedi lahkumist ja bändi albumil "St. Anger" mängis bassi Metallica produtsent Bob Rock.  Robert Trujillo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
14 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 14 sõidab Viru ja Vana-Pääsküla vahel ning on ekspressliin. Bussiliini teenindab tööpäeviti Tallinna Linnatranspordi AS hommikul ning pärastlõunal–õhtul. Bussiliin rajati esmalt 1966. aasta novembris liinil Keskväljak (nüüd Viru väljak)–Jannseni, eesmärgiks leevendada koormust bussiliinile 18. Samuti on teada, et 1976. aastal oli linnapoolne lõpp-peatus Kingisseppa. 1978. aastal sai liini uueks linnas olevaks otspunktiks Uus-Sadama. Aastal 1999 pikendati Nõmme-poolset peatust edasi Vana-Pääskülani Tallinna piiril. Aastal 2023 on linnapoolne lõpp-peatus Viru. Esmalt kandis sama numbrit liin Keskväljakult Rohuneemele 1954. aastal. Bussiliin nummerdati ümber 114-ks 1965. aasta juunis, kui tekkisid esimesed kolmekohalised bussinumbrid. Tänapäeval väljub buss Viru keskuse bussiterminali 1. perroonilt ning Nõmme suunas läbib see marsruuti Pärnu maantee, Vabaduse puiestee ja Pärnu maantee. Suuna pikkus on ligi 13 km ning liinil on 13 peatust. Buss sõidab tööpäeviti hommikul umbes kella 6:30–10 vahel ning pärastlõunal kella 15–20 vahel, intervalliga iga 12 minuti järel. "Endised bussiliinid". automoto.ee. 1. veebruar 2005. Foorumipostitus #87. Vaadatud 20.07.2020. "Sõiduplaanid". Tallinna Transpordiamet. 20. juuli 2020. Vaadatud 20.07.2020. "Bus route 14 on the map of Tallinn". Wikiwand. 14. november 2016. Vaadatud 20.07.2020.
15 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 15 sõidab Estonia ja Sõjamäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Väljumised 15-40 minuti tagant 15. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis

Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis oli 8. veebruaril (vkj. 26. jaanuaril) 1918 Venemaa Nõukogude Vabariigis vastuvõetud õigusakt, millega kuulutati välja üleminek Juliuse kalendrilt Gregoriuse kalendrile 31. jaanuari südaööl vastu 1. veebruari. Uue kalendri kohaselt järgnes 31. jaanuarile 14. veebruar. Dekreedile kirjutasid alla Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu rahvakomissaride nõukogu esimees Vladimir Lenin, välisasjade rahvakomissari abi Georgi Tšitšerin ning rahvakomissarid Aleksandr Šljapnikov, Grigori Petrovski, Vladimir Algassov, Valerian Obolenski, Vladimir Bontš-Brujevitš ja Rahvakomissaride Nõukogu sekretär Nikolai Gorbunov. Digiteeritud Eesti artiklid (dea.digar.ee). "Päewauudised. Uue kalendri sisseseadmine Wenemaal", Eesti Päevaleht, 26. jaanuar (8. veebruar) 1918.
Usma vald

Usma vald (läti keeles Usmas pagasts) on vald Lätis Ventspilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ugāle ja Puze vallaga, samuti ka Kuldīga piirkonna Renda ning Rumba vallaga ja Talsi piirkonna Ģibuļi vallaga. Valla pindala on 219,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 538 inimest. Valla keskus on Usma küla. Vallavanem on Gendrihs Šķesters. Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Usmaiten. Aastal 1935 oli Usma valla pindala 101,4 km² ja seal oli 934 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Usma külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, ent kui aastal 1949 vald likvideeriti, moodustati külanõukogu taas. Aastal 1951 liideti Usma külanõukoguga likvideeritav Vecbirznieki külanõukogu, aastal 1954 aga likvideeritav Cirkale külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda. Suurimad jõed on Baņģeva, Riekte ja Spāre jõgi. Järvedest asuvad vallas 6,5 hektari suurune Aburga järv, 45 hektari suurune Tirukšezers, 4,2 hektari suurune Pelcene järv, 1 hektari suurune Paegļi järv, 34,7 hektari suurune Lakši järv, 20,6 hektari suurune Ilziķis ja 34,692 km² suurune Usma järv. Usma valla piiril asub Vasnieki soo pindalaga 497 ha. Valla pindalast katvad metsad 70%. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Muižgali muinaskalmed ja Beģi muinasasula. Looduskaitse all on Puuslikupärn ja paar nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valda jäävad 304 hektari suurune Viskūži saare hoiuala ja 56 hektari suurune Pelcīši soo hoiuala, valla põhjaosas asub osaliselt Stikli soode hoiuala, lõunaosas asuvad aga osaliselt Pluči raba hoiuala ja Druviņi raba hoiuala. Valda jääb ka Moricsala looduskaitseala. Aastal 2011 elas vallas 480 lätlast, 10 venelast, 3 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 4 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Usma kalmistu Amjūdze kalmistu Puuslikupärn Usma järv Usma jahtklubi Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Ventspils novads (vaadatud 14.01 2018) Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Ventspils novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts. lk. 12 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Usma vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Valla koduleht Kaart valla üldplaneeringuga
Usma

Usma on küla (vidējciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Usma valla halduskeskus. Küla asub Usma järve kirdekaldal merepinnast 25 meetri kõrgusel, Ventspilsist 52 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Sealne põhikool suleti aastal 2009. Usmat on esimest korda kirjalikes allikates mainitud aastal 1253.. Küla nimi tuleneb läänemeresoome keeltest ja tähendab kas udus maa või uus maa. XVIII sajandil asus seal Usma mõis (Usmaiten), mis oli staatuselt riigimõis. Tänapäevane asula kujunes kohaliku kolhoosi keskasulast. Vaatamisväärsustest asuvad külas Usma luteri kirik ja Puuslikupärn. Mitu sealset põlispuud (mänd, kaks pärna ja neli sangleppa) on looduskaitse all. Aastal 2017 oli külas 224 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 231. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3398 http://www.ventspilsnovads.lv/ct-menu-item-198/ct-menu-item-209 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0 http://www.ventspilsnovads.lv/ct-menu-item-198/ct-menu-item-199 Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Põlva vald

Põlva vald on vald Põlva maakonnas. Põlva vald moodustati 22. oktoobril 2017 Ahja valla, Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisel. Vallavalitsus asub Mammaste külas ja Põlva linnas.  Pikemalt artiklis Põlva vald (1939)  Pikemalt artiklis Põlva vald (1991)  Pikemalt artiklis Põlva  Pikemalt artiklis Põlva linnapea 2021– Georg Pelisaar 2018–2021 Lennart Liba 2018–2018 Anne Nook – uue volikogu esimehe valimiseni volikogu esimehe ülesannetes 2017–2018 Igor Taro 2013–2017 Kuldar Leis 2017–2021 Georg Pelisaar 2021– Martti Rõigas Põlva Vallas on 3 alevikku: Ahja, Mooste ja Vastse-Kuuste Vallas on 70 küla: Aarna – Adiste – Akste – Andre – Eoste – Himma – Himmaste – Holvandi – Ibaste – Jaanimõisa – Joosu – Kaaru – Kadaja – Kanassaare – Karilatsi – Kastmekoja – Kauksi – Kiidjärve – Kiisa – Kiuma – Koorvere – Kosova – Kähri – Kärsa – Lahe – Laho – Leevijõe – Logina – Loko – Lootvina – Lutsu – Mammaste – Meemaste – Metste – Miiaste – Mustajõe – Mustakurmu – Mõtsküla – Naruski – Nooritsmetsa – Orajõe – Padari – Partsi – Peri – Pragi – Puskaru – Puuri – Rasina – Roosi – Rosma – Savimäe – Soesaare – Suurküla – Suurmetsa – Säkna – Säässaare – Taevaskoja – Terepi – Tilsi – Tromsi – Tännassilma – Uibujärve – Valgemetsa – Valgesoo – Vana-Koiola – Vanaküla – Vanamõisa – Vardja – Viisli – Vooreküla Kannus, Soome Balvi, Läti Põlva vald (1991–2017) Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Põlva valla arengukava 2014-2029 Põlva valla koduleht
Kanepi vald

Kanepi vald on vald Eestis Põlva maakonna lääneosas. Kanepi vald moodustati haldusreformi tulemusel 2017. aastal Valgjärve valla, Kõlleste valla ja Kanepi valla vabatahtlikul ühinemisel. Valla pindala on ligikaudu 525 ruutkilomeetrit ja elanike arv 4780 inimest. Vald piirneb põhjas Kambja valla, lõunas Võru valla, edelas Antsla valla, läänes Otepää valla ja idas Põlva vallaga. Valda läbib riiklik Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Valla keskus asub Kanepis, mis on rahvaarvult valla suurim asula ja ainus alevik. Kanepi vallavanem on Mikk Järv. 2018. aasta jaanuaris valiti rahvahääletusel vallale vapp, lipp ja logo. Võitjaks osutus kavand, mis kujutas hõbedast kanepilehte rohelisel taustal. Tollane Kanepi vallavanem Andrus Seeme kinnitas, et rohkem kui 15 000 hääletanust 12 000 pooldas võitnud kavandit. Hääletuses osalenud inimeste arv oli mitu korda suurem valla enda elanike arvust, mis Eesti Statistikaameti andmetel oli 4886. Seega oli valimiste osalusprotsent 307% ja võitnud kavandi toetus 246%. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kanepi vallas 4481 inimest, sealhulgas 2229 (49,7%) meest ja 2252 (50,3%) naist. Kuni 17-aastased moodustasid 17,9%, 18–64-aastased 56,5% ning 65-aastased ja vanemad 25,6% elanikest. Valla elanikest 96,5% olid eestlased, 1,6% venelased, 0,9% ukrainlased ja üks protsent oli muid rahvusi. Valla elanikest moodustas 96,8% eesti, 1,7% vene, 0,6% ukraina ja 0,9% muu emakeelega inimesed. Vallas on üks alevik ja 48 küla. Peale valla keskuse toimivad teenuskeskused (rasvases kirjas) ka kõigis endistes vallakeskustes. Abissaare küla Aiaste küla Erastvere küla Hauka küla Heisri küla Hino küla Hurmi küla Häätaru küla Ihamaru küla Jõgehara küla Jõksi küla Kaagna küla Kaagvere küla Kanepi alevik Karaski küla Karilatsi küla Karste küla Koigera küla Kooli küla Kooraste küla Krootuse küla Krüüdneri küla Lauri küla Maaritsa küla Magari küla Mügra küla Närapää küla Palutaja küla Peetrimõisa küla Piigandi küla Piigaste küla Pikajärve küla Pikareinu küla Prangli küla Puugi küla Põlgaste küla Rebaste küla Saverna küla Sirvaste küla Sulaoja küla Sõreste küla Tiido küla Tuulemäe küla Tõdu küla Valgjärve küla Varbuse küla Veski küla Vissi küla Voorepalu küla Vesiveski Hurmi külas Ihamaru Palojärv Hinni talu Jõksi külas Kanepi kirik Maaritsa Issanda Muutmise kirik Saverna Maa-amet, vaadatud 11.03.2018. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.08.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 13.03.2018. Dagne Mihkels Põlvamaa vald esitabki riigikantseleile marihuaanasümboliga vapi Delfi, 5. märts 2018. RV0240: RAHVASTIK SOO, VANUSE JA 2017. AASTA HALDUSREFORMI JÄRGSE ELUKOHA JÄRGI, 1. JAANUAR Eesti Statistikaamet, 12. märts 2018. Kanepi valla koduleht
Guðni Thorlacius Jóhannesson

Guðni Thorlacius Jóhannesson (nime lühivorm Guðni Th. Jóhannesson; sündinud 26. juunil 1968 Reykjavíkis) on Islandi ajaloolane ja poliitik, riigi kuues president alates 1. augustist 2016 kuni 31. juulini 2024. Ta sai bakalaureusekraadi ajaloos Warwicki Ülikoolis 1991. aastal ja magistrikraadi ajaloos Islandi Ülikoolis 1997. aastal ning magistrikraadi ajaloos Oxfordi Ülikoolis 1999. aastal. Doktorikraadi ajaloo alal sai ta 2003. aastal Londoni Ülikoolis. Ta on töötanud õppejõuna Islandi Ülikoolis, Bifrösti Ülikoolis ja Londoni Ülikoolis. Guðni Thorlacius Jóhannesson valiti Islandi presidendiks 25. juunil 2016, mil ta kogus 39,1% häältest. Presidendi ametikohuseid asus ta täitma 1. augustil 2016. 27. juunil 2020 valiti ta presidendiks tagasi 92,2% häältega. 2024. aasta presidendivalimistel ta ei kandideerinud. Lokatölur úr öllum kjördæmum ruv.is Næst stærsti kosningasigur frá upphafi ruv.is, 28. juuni 2020
Pärt Ellerhein

Pärt Ellerhein (Herbert Eller) (3. detsember 1905 Käina vald, Hiiumaa – 16. september 1973 Haapsalu) oli eesti dirigent, kooliõpetaja ning Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri looja. Tema tütar oli eesti muusikapedagoog ja helilooja Anne Metsala. Pärt Ellerhein õppis Kärdla Algkoolis, lõpetas 1927. aastal Läänemaa Õpetajate Seminari ja täiendas end Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Töötas õpetajana Oru, Koluvere, Taebla ja Sutlepa koolis, 1945–1956 Haapsalu Pedagoogilises Koolis ja Haapsalu 1. Keskkoolis. Oli kooride dirigent ja juhatas puhkpilliorkestreid. Pärt Ellerhein asutas Koluvere Riigi Hoolekandekoolis Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri. Kullamaa 3. laulupeol 1932. aastal juhatas lastekoore. On kirjutanud laule ja puhkpillipalu. "Foto. Läänemaa Õpetajate Seminari retoorika ringi liikmed 1923.a. Haapsalu Gümnaasiumi ruumes". MUIS (Eesti muuseumide veebivärav). Vaadatud 14.01.2018. Tarang, L. "Kullamaa kihelkond" 2005, lk 179 Raudsepp, M. "Geni.com. Pärt ← Herbert Ellerhein ← Eller". Vaadatud 14.01.2018. Foto Pärt Ellerheinast 1923. aastal
Karu (perekonnanimi)

Karu on eesti perekonnanimi. Eestis Liivimaa Talurahva seadusega (1819) võetud nimede pingereas oli Karu 6. kohal. Karu on ka praegu Eestis levinud perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karu 796 mehel ja 879 naisel. Perekonnanimede levikult on Karu 22. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,93. Armin Karu, eesti ettevõtja (1965–) Arnold Karu, Tartu linnajuht (1930–) Arnold Felix Karu, eesti bibliofiil (1908–1991) August Karu, eesti metsateadlane (1907–1956) Elmar Karu, eesti psühhiaater (1903–1996) Jaak Karu, eesti majandusteadlane (1946–) Krista Karu, eesti arhitekt (1950–) Kristin Karu, Eesti endine kergejõustiklane (1983–) Külliki Karu, eesti arstiteadlane (1954–) Laur Karu, eesti arstiteadlane ja poliitik (1942–1996) Margus Karu, eesti kirjanik (1984–2017) Paul Karu, Eesti sõjaväelane (1902–1937) Sander Karu, eesti rahvamuusik ja juhtimisspetsialist (1959–) Toomas Karu, eesti arstiteadlane ja spordiarst (1935–) Kurro, K. ja K., Perekonnanimede panekust Eestis. https://web.archive.org/web/20180331023442/http://merge.starman.ee/genea/panekust.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2019. Vaadatud 14. jaanuaril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
110 eKr

Aasta 110 eKr ehk ab urbe condita DCXLIV (644). Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 130. aastad eKr | 120. aastad eKr | 110. aastad eKr | 100. aastad eKr | 90. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 113 eKr | 112 eKr | 111 eKr | 110 eKr | 109 eKr | 108 eKr | 107 eKr | ► | ►► Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Minucius Rufus ja Spurius Postumius Albinus. Ptolemaios IX järel sai Egiptuse kuningaks Ptolemaios X. ... Titus Pomponius Atticus, rooma ratsanik ...
Marine Vacth

Marine Vacth (sündinud 9. aprillil 1991 Pariisis) on prantsuse näitleja ja modell. Marine Vacth alustas modellitööd 15-aastaselt, filmides on mänginud alates 2011. aastast. Marine Vacth andmekogus IMDb (inglise)
Arnis

Arnis (taani Arnæs) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Schleswig-Flensburgi kreisis. Asub Schlei ääres. Arnis on nii pindala kui elanike arvu poolest Saksamaa väikseim linn. Asula rajasid 1667. aastal 65 laevaomanike perekonda lähedalasuvast Kappelni linnast. 1866 sai asula aleviks ja 1934. aastal linnaks. 1885. aastal oli alevi elanike arv 572. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Linna koduleht (saksa keeles)
A Portuguesa

A Portuguesa on Portugali riigihümn. Selle kirjutasid Henrique Lopes de Mendonça (sõnad) ja Alfredo Keil (muusika). Heróis do mar, nobre povo, Nação valente e imortal, Levantai hoje de novo O esplendor de Portugal! Entre as brumas da memória, Ó Pátria sente-se a voz Dos teus egrégios avós, Que há-de guiar-te à vitória! Às armas, às armas! Sobre a terra, sobre o mar, Às armas, às armas! Pela Pátria lutar Contra os canhões marchar, marchar! Desfralda a invicta Bandeira, À luz viva do teu céu! Brade a Europa à terra inteira: Portugal não pereceu Beija o solo teu jucundo O Oceano, a rugir d'amor, E teu braço vencedor Deu mundos novos ao Mundo! Saudai o Sol que desponta Sobre um ridente porvir; Seja o eco de uma afronta O sinal do ressurgir. Raios dessa aurora forte São como beijos de mãe, Que nos guardam, nos sustêm, Contra as injúrias da sorte. "A Portuguesa" sõnad ja MP3 Portugali valitsuse veebilehel.
Sillian

Sillian on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1103 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,26 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2046 inimest. Vald on peamine asuala Ida-Tirooli Hochpustertalis, Pusteri oru idaosas, mis ulatub läänes Lienzist üles piirini Itaalia Lõuna-Tirooliga. Asustus paikneb Drava jõe ülemjooksust põhja pool, Villgrateni mägede päikeselistel nõlvadel. Lõunas ulatub org Lienzi Dolomiitideni ja Karni Alpideni. Silliani ilm on valla asukoha tõttu väga muutlik, näiteks soojast ja rahulikust ilmast võib kergesti saada miinuskraadides jahedus. Ala kuulus hertsog Tassilo III poolt 769. aastal Innicheni kloostrile antud valdusse. 1000. aasta paiku esmamainitud Silano valdust pidasid 13. sajandist alates Meinhardiinidest Görzi krahvid. Kihelkonnakirik pühitseti 1326. aastal. Krahv Leonhard von Görz andis kodanikele 1469. aastal laadaõigused. Pärast liini hääbumist 1500. aastal hõivas Silliani Habsburgist kuningas Maximilian I ja liidendas selle Tirooli krahvkonda. Esimese maailmasõjani oli Sillian Austria-Ungari armee garnisonilinn. 1919. aasta Saint-Germaini rahuga sai sellest piirilinn Itaalia kuningriigi Lõuna-Tirooli maade kõrval. Noor Richard Strauss veetis alates 1872. aastast mitu suve Sillianis ja kirjutas seal isegi muusikat. Väidetavalt mängis ta kirikus orelit, samuti Schwarzer Adleri ('must kotkas') võõrastemajas klaverit. Silliani majandus põhineb peamiselt puidutööstusel ja turismil. Majutust pakutakse mitmel tasemel, ööbismiskohti jagub 1200 inimesele. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. Silliani koduleht
Strassen (Tirool)

Strassen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1099 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,05 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 793 inimest. Strassenis on laialipillutatud asulad, mis asuvad kas orupõhjas või oru päikesepaistelisel poolel. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.gemeinde-strassen.at
Thurn

Thurn on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 855 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 12,26 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 615 inimest. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019. www.thurn.eu
Tristach

Tristach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 672 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1386 inimest. Valla territoorium ulatub Drava orust ja Lienzi eeslinnadest lõunasse kuni Große Sandspitze mäeni ja Gailtali Alpide (Lienzi Dolomiitide) harjani Kärnteni piiril. Vallas on Tristacher See, ainus suplusjärv Ida-Tiroolis. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. https://www.statistik.at/blickgem/blick1/g70732.pdf www.tristach.at
Untertilliach

Untertilliach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1235 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 245 inimest. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.