laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Koigi-Väljaküla

Koigi-Väljaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Väljaküla. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Solidaarsuse mälestuskivi

Solidaarsuse mälestuskivi on mälestusmärk Tallinnas Vabaduse väljakul Jaani kiriku kõrval. Jaani kiriku muusikakooli poolsel haljasalal asub muusikat mängiv Chopini pink. Mõlema mälestusmärgi autor on skulptor Aime Kuulbusch. Tööd tellis Poola Suursaatkond Tallinnas. Objektid avati augustis 2010. Mälestuskivi on pühendatud Poola rahvaliikumisele Solidarność. Pink on pühendatud Poola heliloojale Frédéric Chopinile. PILTUUDIS: Tallinnas avati Solidaarsuse kivi ja Chopini pink Õhtuleht, 20. august 2010 (vaadatud 15.05.2019) https://www.puhkaeestis.ee/et/solidaarsuse-kivi-ja-chopini-pink (vaadatud 13.03.2019) https://www.puhkaeestis.ee/et/solidaarsuse-kivi-ja-chopini-pink
Cresco

Cresco võib tähendada järgmist: Cresco (ettevõte), Norra finantsettevõte Cresco (Iowa), asula USAs Iowa osariigis
Rahvuslik debüütfilmide festival Dviženije

Rahvuslik debüütfilmide festival Dviženije (vene keeles Национальный кинофестиваль дебютов "Движение") on Venemaal Omskis igal aastal toimuv üleriigiline debüütfilmide festival. Esimest korda toimus festival 2013. aastal. Festivali president on Artjom Mihhalkov. Дирекция. dvijenie.org Festivali koduleht
Busani rahvusvaheline filmifestival

Busani rahvusvaheline filmifestival (inglise keeles Busan International Film Festival; akronüüm BIFF) on Lõuna-Koreas Busanis igal aastal toimuv filmifestival. Festivalist, mida esimest korda peeti 1996. aastal, on saanud Aasia esinduslikumaid filmifestivale. Festival keskendub uute filmide ja debüütfilmide, eriti mis valminud Aasia regioonis, näitamisele. Festival kuulub Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud spetsialiseeritud võistlusprogrammiga festivalide hulka.  Busani rahvusvaheline filmifestival – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Festivali koduleht
Väike-Võhma

Väike-Võhma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Võhma. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Asia Pacific Screen Awards

Asia Pacific Screen Awards (eesti keeles 'Aasia ja Vaikse ookeani filmiauhind'; lühend APSA) on 2007. aastal asutatud Aasia ja Vaikse ookeani regiooni riikide filmiauhind. Auhindade, millele pretendeerivad üle 70 riigi filmid, kätteandmise tseremoonia toimub igal aastal Austraalias Brisbane'is. APSA väljaandmist toetavad UNESCO ja Rahvusvaheline Filmiprodutsentide Liitude Föderatsioon (FIAPF). About. asiapacificscreenawards.com APSA koduleht
Ööriku

Ööriku küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda. Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas. Külas on EAÕK Ööriku Püha Kolmainu kirik. 13. juunil 2009 pühitseti külas EAÕK-le kuuluv Püha Eelkäija Skiita. 15 (31. märts 2000) 20 (1. jaanuar 2004) 11 (1. jaanuar 2007) 13 (1. jaanuar 2008) Eesti külade loend Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Marek Avamere

Marek Avamere (sündinud 26. jaanuaril 1970 Pärnus) on Eesti sõudja. 191 cm pikk ja 90kg. Lõpetas 1988 mööblitisleri erialal Pärnu 13. Kutsekeskkoolis. Töötanud OÜ-s Rapijata autojuhina. Sõudetreeninguid alustas 1984 Kaido Siimu juhendamisel, 1989 läks Matti Killingu treeningurühma. Juuniorites 1987 M4+ 7.koht 1988 8+ 4.koht 1987–88 NL-i noorte MV nelja- ja kaheksapaadil kuld, kahepaadil hõbe ja pronks Eesti parim noorsõudja 1986 U23 1990 NL MV M2- 3.koht Täiskasvanutes 1992 Olümpiamängudel M4- 14.koht Tulnud 12 korda Eesti meistriks: 1989 roolijaga kahepaadil, 1992–93 roolijata neljapaadil, 1986, 1989 ja 1991–93 roolijaga neljapaadil 1989 ja 1991–93 kaheksapaadil http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=63604&spordiala=0&vanuseklass=0&aasta=0&koht=0&voistlusala=0&tyyp=0&#tulemusedlist Biograafia ESBL-is
Aili Karindi

Aili Karindi (sündinud 15. aprillil 1937) on eesti õpetaja ja koduloolane. Ta töötas aastatel 1957–2008 Luunja Keskkoolis õpetaja ja klassivälise töö juhina. "Lastelaulupeo 125. aastapäeva juht. Luunjas 19.-20. mail 1995". Koostaja Aili Karindi. Tartu 1995 "Elust mõisnike ajal". 1999 "Luunja Riigimajand 1920–1991". 2003 "Sahkapuu kultuurilugu". 2004 "Leo Leesment: õigusteaduskonna auväärse õppejõu kuulsast sugupuust ja huvitavast eluteest". 2006 "Luunja maadluspuu kasvatab krooni: Jaan Jaago mälestusvõistlused noortele kreeka-rooma maadluses". 2007 "Juurtega Eestimaa südames". 2011 "7-kordse maailmameistri Jaan Jaago tubamuuseum = Room-museum Jaan Jaago, seven-time World Champion". Tekst: Aili Karindi. 2014 "Emajõe-äärse valla nimekad mehed". 2014
Ahaa

Ahaa (inglise keeles ha-ha või ha-ha wall) on pargimaastikku peidetud püstseinaga kraav, mis peab ilma silmalenähtava tõkketa takistama loomade pääsu pargialale. Mõiste võttis 18. sajandil kasutusele Charles Bridgeman. Selliseid kraave kasutati laialdaselt Inglise stiilis maastikuparkides, kus nad võimaldasid pargi visuaalset sidumist ümbritseva maastikuga. Nii loodi valitud vaatesuundades lõputult maastikus jätkuva pargi illusioon. Esimesed ahaad ulatuvad tagasi 17. ja 18. sajandisse. Tavaliselt märkis ahaa piiri mõisa aia ja pargi vahel. Usutakse, et oma ebatavalise nime on ahaa saanud üllatunud hõike tagajärjel, mille hüüdsid välja inimesed, kes esmakordselt sellise rajatisega kokku puutusid. Ahaa väljendas 18. sajandi ranget sotsiaalset kihistatust. Kuigi vaade hoonest maavaldustele säilitati rikkumatuna, siis ei pööratud erilist tähelepanu nendele inimestele, kes vaadet teisest suunast oleksid pidanud nautima. Hoone ja seda ümbritsevate maavalduste vahelise piiri hägustamine, vaid kinnistas maaomanikuks olemise tähtsust kõrgklassis ajal, mil keskklassi arvukuse suurenemine ähvardas nende olemust. Tänapäeval ei kasutata ahaad alati kariloomade eemal hoidmiseks, kuid nende rakendus nähtamatute piiridena on endiselt väärtuslik. Ühtlasi saab neist moodustada maastikku draamat lisavaid kujunduselemente. Näiteks Charles Jencks rajas oma kodus Black Hole Terrace’is skulptuuriaia Garden of Cosmic Speculation, kus ta kasutas ahaad elegantse kurvina, imiteerimaks lainet. Tom Stuart-Smith kasutas elegantseid ahaasid, kui ta kujundas kuulsa kolmekorruselise terrassaia Broughton Grange'is Oxfordshire'is. Maastikuarhitekt ja aiaajaloolane Todd Longstaffe-Gowan on samuti ahaa suur pooldaja ning kutsub neid ’maasse vajunud taraks’. Ahaa on sobiv viis ühendada aed ümbritseva loodusega. Väga palju näiteid ahaast on säilinud Inglismaal: Stowe – ühed esimesed ahaad, mis olid hiljem eeskujuks teistele ning mille kujundas Charles Bridgeman. Claremont Landscape Garden – Charles Bridgemani rajatud ahaad Stowe’i eeskujul. Petworth – 1750.–1760. aastatel kujundas Lancelot ’Capability’ Brown ümber kogu pargi ning tõi sisse ahaa. Croome – pargi on kujundanud Lancelot Brown ning pargis võib näha üle kahe miili pikkust ahaad. Kingston Lacy – regulaaraed on eraldatud pargiosast ahaaga. Kedleston Hall – aiad kujundas 18. sajandi keskel arhitekt Robert Adam ning seal on hulgaliselt ahaasid. Berrington Hall – Lancelot Browni viimane tellimustöö, kus pikk dünaamiline ahaa eraldab peamist aiaosa ümbritsevast pargist. Ka Eesti mõisaparkides on mõnel juhul seda põhimõtet kasutatud. Hästi on säilinud ahaa-kraavid näiteks Heimtali mõisnike kalmistul, kus matmisala ümbritsev kraav takistab loomade pääsu haudadele. Nurme, S., Nutt, N. ja Terrae, A. Pargiterminite seletussõnaraamat. Keskkonnaamet. 2012. Lk 7 http://www.bbc.co.uk/legacies/heritage/england/teesside/article_1.shtml 13.03.2019 https://web.archive.org/web/20180923131934/http://www.theenglishgarden.co.uk/expert-advice/design-solutions/garden-features-what-are-ha-has/ 13.03.2019 https://www.nationaltrust.org.uk/features/what-is-a-ha-ha 13.03.2019
Yankee Doodle

"Yankee Doodle" on tuntud angloameerika lauluviis, millest sai Ameerika Ühendriikide patriootlik laul Iseseisvussõja ajal. Laulu sünniajaks peetakse Seitsmeaastase sõja perioodi Ameerikas aastatel 1756–1762, mil Briti kolonistid võitlesid koos Briti kuningliku armeega Prantsusmaa vastu. Esialgsed sõnad olid hollandi asunike lõikuspeo laulust ja viis pärines juba 15. sajandi Hollandist. Enne Iseseisvussõda olid laulu sõnad brittide loodud ja pilkasid ameerika koloniste, keda peeti uhkeldavateks ja mitte tõsiselt võetavateks sõduriteks. Ameeriklased trotsisid seda suhtumist ja muutsid laulu sõnad omale meelepäraseks. Aastaks 1781 oli "Yankee Doodle" muutunud pilkelaulust rahvusliku uhkuse sümboliks. "Yankee Doodle" on Connecticuti osariigi hümn. Laulu viis on ka Ameerika Hääle signatuur. EÜE Euromaisi 1982. aasta rühma laul "Euromais" loodi "Yankee Doodle'i" viisile ning Mart Laari, Mati Lauri, Lauri Vahtre sõnadele. ABC News, Mark Mooney (14.07.2014) vaadatud 13.03.19 Elson, Louis Charles (1912). University Musical Encyclopedia: A history of music. 2. The University Society. Lk 82. "Yankee Doodle, Historical Period: The American Revolution, 1763–1783". Library of Congress. Vaadatud 13.03.2019. "STATE OF CONNECTICUT, Sites, Seals, Symbols". Vaadatud 13.03.2019. "PAST VOA DIRECTORS, John Chancellor (1965–1967)". Voice of America Public Relations. 24. juuli 2018. Vaadatud 13.03.2019. Mart Laar, Mati Laur, Lauri Vahtre (1982). "Euromais". Vaadatud 13.03.2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Vjatšeslav Divonin

Vjatšeslav Divonin (sündinud 8. mail 1970 Narvas) on Eesti sõudja, ta elab Narvas. Ta lõpetas aastal 1987 Narva 11. Keskkooli. Meistersportlane (1988). Aastast 2013 3D Line OÜ juhatuse liige. Hakkas sõudmisega tegelema 1984. aastal Valeri Osmokesku õpilasena ning tõusis kiiresti omaealiste sõudeparemikku. Aastatel 1991–1992 juhendas teda Matti Killing. 1988 paarisaerulisel neljapaadil NL-i koondises juunioride maailmameistriks 1987 ja 1988 ühepaadil NL-i noortemeister ning 1989 NL-i juunioride mv-te hõbe. 1992 Barcelona OM-il roolijata neljapaadil 14. koha Tulnud 3 korda Eesti meistriks: 1990 ühepaadil, 1992 roolijata neljapaadil ja 1996 paarisaerulisel neljapaadil https://www.esbl.ee/biograafia/Vjat%9Aeslav_Divonin Biograafia ESBL-is World Rowing
Katk kutsariks

"Katk kutsariks" on Metsatöllu seitsmes stuudioalbum. Toona Katk kutsariks Ebavere Kange kui raud Ballaad punastest paeltest (kaastegev Marta Laan) Talvehambad Kurjajuur Tõiv Metsaviha 4 Metsaviha 5 Koduhiite kaitsel (kaasteevad Marko Matvere ja John Ryan) Lemmingu unelaul
Eisen (perekonnanimi)

Eisen on perekonnanimi. Cliff Eisen, kanada muusikateadlane (1952–) Ferdinand Eisen, eesti õpetaja, Eesti NSV haridusminister (1914–2000) Johann Georg Eisen von Schwarzenberg, Torma kirikuõpetaja (1717–1779) Matthias Johann Eisen, eesti rahvaluuleteadlane (1857–1934) Olaf Eisen, eesti keemik (1920–1989)
Vastutustundlik turism

Vastutustundlik turism on turismivorm, kus rõhk on sellel, et kõikidel asjaosalistel on vastutus selle ees, millist turismi nad arendada püüavad. See esindab viisi kuidas turismile läheneda, kas siis turistina, ärina, reisisihtkoha elanikuna või ükskõik millise turismi osana. Iga grupp on omamoodi vastutav, jagatud põhimõte on see, et vastutustundliku turismiga peaks kaasnema turismi paranemine. Turism peaks paranema tänu vastutustundlikule turismile. Turismi paranemisega kaasneb arusaam, et vastanduvad huvid peaks olema tasakaalus. Kuid eesmärgiks on parandada sihtkohtade olukorda. Tähtis on see, et vastutustundlikul turismil pole piirjooni: vastutustundlikkus võib riikides ja kultuurides erineda. Vastutustundliku turismi mõiste defineeriti aastal 2002 Kaplinna konventsiooni raames ning aastal 2007 võttis selle omaks World Travel Market Maailma vastutustundliku turismi päeva tähistamiseks. Keskendudes eriti äridele, Kaplinna konventsiooni järgi, on vastutustundlikul turismil järgmised iseloomulikud tunnused: See minimeerib negatiivse mõju majandusele, keskkonnale ja ühiskonnale. Genereerib suuremat majanduslikku kasu kohalikele ja suurendab nende heaolu, edendab töötingimusi ja juurdepääsu tööstusele. Kaasab kohalikke otsustesse, mis on nendega seotud. Teeb positiivseid jõupingutusi looduse ja kultuuri ning maailma erinevuste säilitamisse. Pakub rohkem nauditavaid elamusi turistidele läbi huvitavate sidemete kohalikega ja pakub paremat arusaamist kohalikust kultuurist, ühiskonnast ja keskkonnast. Pakub juurdepääsu puuetega inimestele. On kultuurselt tundlik, tekitab austust turistide ja kohalike vahel ja loob kohalikku uhkust ja enesekindlust. "Cape Town Declaration on Responsible Tourism". Vaadatud 13.03.2019. H. Goodwin. "Responsible Tourism". Vaadatud 13.03.2019.
Orissaare

Orissaare on alevik Saare maakonnas Saaremaa vallas. Orissaare alevik oli kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal samanimelise valla halduskeskus. Ajalooliselt asus Orissaare Pöide kihelkonnas. Aastatel 1950–1959 oli Orissaare Orissaare rajooni keskus. Orissaares asuvad Illiklaid, Orissaare alumine tulepaak, Orissaare Gümnaasium, Orissaare raamatukogu, Orissaare kultuurimaja, Orissaare sadam, Orissaare staadion, Orissaare tuletõrjedepoo, Orissaare ülemine tulepaak. Orissaares on sündinud Kaie Kand, Ott Aardam ja Kalle Laanet. Aia tänav – Kaluri tänav – Kitsas tänav-Kase tänav – Koidu tänav – Kuivastu maantee – Künka tänav – Laulu tänav – Pargi tänav – Pärna tänav – Põllu tee – Rahu tänav – Ranna puiestee – Sadama tänav – Võidu tänav EELK Orissaare kogudus EKNK Orissaare Kogudus Eesti alevike loend Orissaare staadioni tamm Orissaare kolhoos Orissaare telemast Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 19.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Haldushoone Kuivastu mnt 35 maht ja fassaadid kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 19.02.2022) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2016. Vaadatud 4. märtsil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)  Orissaare – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Orissaare Ajaloo Toimkond
Ernst Jaaksoni Sihtasutus

Mitte segi ajada Ernst Jaaksoni mälestusfondiga Ernst Jaaksoni Sihtasutus on 16. oktoobril 1998 president Lennart Meri ettepanekul Ernst Jaaksoni mälestuse jäädvustamiseks Hiiu maakonnas asutatud sihtasutus. Sihtasutuse patroon oli Lennart Meri. Idee luua sihtasutus tekkis septembris, kui Lennart Meri ja USA ajakirjanik Paul Goble eraviisiliselt Hiiumaad külastasid. Nähes Sõru sadamas vanimat säilinud Eestis ehitatud mootorpurjekat "Alar", mis pika maailmas ringi seilamise järel Taanist Emmastesse tagasi oli toodud, soovitasid külalised anda purjekale Ernst Jaaksoni nimi. Et 1930. aastate lõpul Emmastes Õngu rannas ehitatud purjekat taastada, otsustas volikogu luua sihtasutuse. Sihtasutuse tegevjuht on Kalev Kotkas. Sihtasutus on alates 2000. aastast välja andnud rahvusvaheliste suhete õpiraha ning kohuse- ja vastutustundliku riigiametniku auhinda. 2000. aasta kevadel pälvis õpiraha Tartu Ülikoolis politoloogiat õppiv Katrin Uba, 2000. aasta sügisel pälvisid õpiraha Tartu Ülikooli politoloogiaüliõpilane Kaari Kivikas ja Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži magistrant Sirli Sipp. 2002. aasta sügisel anti õpiraha Harvardi ülikooli üliõpilasele Indrek Vainule, 2004. aasta veebruaris pälvis õpiraha Oxfordi Ülikoolis politoloogiat ja filosoofiat õppiv Paavo Piik. Nii 2002. kui ka 2004. aastal toetas stipendiumi omalt poolt ka Lennart Meri Euroopa Sihtasutus. 2008. aastal pälvis õpiraha esimene hiidlane, Leedsi Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid õppinud Karin Maasel. Vabariigi Presidendi juures kogunes Ernst Jaaksoni sihtasutuse nõukogu. Presidendi Kantselei pressiteenistus, 28. märts 1999. Ammas, Anneli. Emmaste vald lõi Ernst Jaaksoni mälestuseks sihtasutuse. Eesti Päevaleht, 18. oktoober 1998. Vabariigi President andis üle Ernst Jaaksoni õpiraha ja auhinna. Presidendi kantselei pressiteenistus, 15. märts 2000. Vabariigi President andis üle Ernst Jaaksoni õpiraha ja riigiametniku auhinna. Presidendi kantselei pressiteenistus, 13. september 2000. Piirimäe, Kaarel. Lennart Meri Büroo. Paavo Piik sai Ernst Jaaksoni õpiraha. Vaba Eesti Sõna, 4. veebruar 2004. Keian, Allan. Lennart Meri andis üle Ernst Jaaksoni ja Euroopa fondi õpiraha. Postimees, 11. september 2002.
Luckhoff

Luckhoff on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas. Luckhoff asutati 1892. aastal Koffiekuili farmi territooriumile. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Luckhoffi elanikest värvilisi 49,09%, mustanahalisi aafriklasi 46,15%, valgeid 3,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,68% ja teisi 0,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 77,17%, sotho keelt 11,33%, koosa keelt 7,55% ja inglise keelt 1,20%. Luckhoff South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/460008
Eurofi

Eurofi on mittetulundusorganisatsioon, mis tegeleb Euroopa rahandustemaatikaga. Eurofi esimees on aastast 2016 David Wright. Enne seda oli esimees Jacques de Larosière. Eurofi asutati 2000. Eurofi korraldab aastas kahte suurüritust: märtsis või aprillis kõrgetasemelist seminari (inglise High Level Seminar) ja septembris rahandusfoorumit (inglise Financial Forum). https://web.archive.org/web/20140916022106/http://www.eurofi.net/about-us/ (vaadatud 13.03.2019) Koduleht
Estonka (Omski oblast)

Estonka (vene keeles Эстонка) on küla Venemaal Omski oblastis Sedelnikovo rajoonis. Külas elab 24 inimest (2010). Küla on esimest korda mainitud 1896. Küla asutasid eestlased (Venemaa eestlased). Список населённых мест Сибирского края. том 1. Округа Юго-западной сибири. Новосибирск. 1928.
Zimni Borok

Zimni Borok (vene keeles Зимний Борок; ka Salu küla) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Pihkva järve kaldal. Külas elab 90 inimest (2000). Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года.
Edasi küla

Edasi (vene keeles Эдази) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Külas elab 56 inimest (2017). Küla asutasid 19. sajandi lõpul eestlased (Venemaa eestlased).
Pistaatsiaroheline

Pistaatsiaroheline on roheline värvitoon, hele kuni keskmine kahvatu roheline, küpse pistaatsiapähkli tuuma värvus. Pistaatsiaroheline on jahedama tooniga kui laimi- või šartröösroheline, kromaatilisem salvei- või seladonirohelisest. Pistaatsiaroheliseks on kohati nimetatud ka šartröösirohelisega sarnanevat soojatoonilist rohelist, mis sarnaneb blanšeeritud pistaatsiapähklite värvusega. Vahel on pistaatsiarohelist peetud ka mandliroheliseks, nende värvinimetuste kasutuses on palju kattuvust. Pistaatsiapähklid koortes Pähkli sisu on pistaatsiaroheline Pistaatsiapähklitega halvaa Looduslik krüsoliit. Pakistan Hundsulestikus isahahk (Somateria mollissima) Kivirik Saxifraga urumoffii Blanšeeritud pistaatsiapähklid E. F. Glocker kirjeldab oma mineraloogiaõpikus pistaatsiarohelist kui tumedat rohelist, millesse on segatud rohkelt kollast ja pisut pruuni, ning nimetab pistaatsiarohelisteks (pistaziengrün) järgmisi mineraale: moldaviit, peridoot ehk krüsoliit, epidoodi erim pistatsiit. C. F. Partington toob oma entsüklopeedias pistaatsiarohelise (pistachio green) etalonnäiteks haha (Somateria mollissima) isaslinnu rohelise kuklalaigu. "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab pistaatsiarohelist kui smaragdrohelist segatuna sidrunkollase ja väikese koguse pruuniga ning toob värvuse näideteks pirnikoore, kiviriku lehed ja oliviinikristalli. Toon on soojatooniline kollakas roheline, õunrohelisest ja rohurohelisest soojem, rohurohelisest ja oliivrohelisest heledam      . Värv on kasutusel seinavärvina sisekujunduses, selles toonis toodetakse tekstiile, lõngu, pabereid, majapidamistarbeid, tehnikat jne. Koobalti- ja kroomisisaldusega rohelist pigmenti (Si4O10(OH)2Mg3 + Co3Ca + Cr2O) kasutatakse pistaatsiarohelise värvi saamiseks. mandliroheline õunroheline šartröösiroheline https://www.code-couleur.com/dictionnaire/couleur-v.html http://www.harveymaria.com/Floor-Range/Pistachio-Green https://shop.kl24.ee/kantpaelad-kantimispaelad-bias-elastic-binding/0/readmore/9045/&hide=1&lng=11/ http://eki.ee/dict/ves/index.cgi?Q=pistaatsia&F=V Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821, lk 126 Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821 The British Cyclopedia of Natural History, lk 86 https://www.c82.net/werner/#greens Werner's Nomenclature of Colours for the Internet Age - Inspiration - Graphic Design Forum http://pood.kasitoojaam.ee/product/puuvillane-long-paris-drops-design-32/lang/et/ "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2021. Vaadatud 12. jaanuaril 2021.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.heamajapood.ee/et/c/pigmendid
Amga

Amga (jakuudi keeles Амма; vene keeles Амга) on küla Venemaa idaosas Sahha Vabariigis, Amga ulussi halduskeskus, ühtlasi Amga naslegi halduskeskus. Elanikke 6626 (2018). Amga asub Kesk-Jakuutia kaguosas Amga jõe vasakkaldal. Amga jääb vabariigi pealinnast Jakutskist maanteed pidi 202 km kagu suunas. Kuigi maantee on vabariikliku tähtsusega, puudub Amgal regulaarne bussiühendus pealinnaga. 2012. aasta 14. veebruari öösel langes külas õhutemperatuur –55,8 °C-ni, madalaim mõõdetud õhutemperatuur (−63,1 °C) registreeriti Amgas 1946. aastal. Amga on vanimaid vene asulaid Ida-Siberis; rajatud 1652. aastal nime all Amga-Sloboda. 1680. aastal ehitati puukirik, mis hiljem korduvalt põles ja on taastatud. 19. sajandi keskel sai Amgast poliitiliste dissidentide asumisele saatmise koht. Amgas on sündinud füüsik Leonid Kirenski (1909–1969). Amgas on kaks keskkooli, Kirenski-nimeline lütseum, muusikakool, kultuurikeskus, rahvateater, haigla, kino, sadamasild, tööstus- ja liha-piimakombinaat. Амгинский улус. Амгинский наслег. web.archive.org Rastorgujevi-nimelise Amga 2. keskkooli koduleht
Tšaptšõlgani nasleg

Tšaptšõlgani nasleg (jakuudi keeles Чапчылҕан нэһилиэгэ; vene keeles Чапчылганский наслег) on külaasundus (3. järgu haldusüksus) Venemaa Sahha Vabariigi Amga ulussis. Naslegi rahvaarv oli 2002. aastal 819, 2010. aastal 862, 2018. aastal 847 ja 2021. aastal 904 elanikku. Naslegis on kaks asulat: Promkombinat (172 elanikku 2010. aastal) ja Tšaptšõlgan (690 elanikku 2010. aastal).
Toronto põlisrahvaste filmifestival

imagineNATIVE Film + Media Arts Festival on maailma suurim põlisrahvaste filmi- ja meediakunsti festival. Festivale peetakse alates 2000. aastast. Toimumikohaks on Toronto. 2018. aastal jagati 20 auhinda. About / Profile. imaginenative.org Festivali koduleht
Jahu (perekonnanimi)

Jahu on perekonnanimi. Heinar Jahu (sündinud 1933) on eesti kabetaja Margit Jahu on eesti poliitik Raigo Jahu (sündinud 1987) on eesti poliitik
Järvi (perekonnanimi)

Järvi on perekonnanimi. Andrus Järvi, eesti vioolamängija (sündinud 1953) Jyrki Järvi, soome purjetaja (sündinud 1966) Kristjan Järvi, eesti dirigent (sündinud 1972) Maarika Järvi, eesti flötist (sündinud 1964) Marius Järvi, eesti tšellist (sündinud 1981) Mihkel Järvi, eesti pianist (sündinud 1985) Neeme Järvi, eesti dirigent (sündinud 1937) Paavo Järvi, eesti dirigent (sündinud 1962) Raivo Järvi, eesti kunstnik, saatejuht ja poliitik (1954–2012) Riho Järvi, eesti viiuldaja (1911–1965) Svetlana Järvi, eesti tantsupedagoog (1926–1998) Teet Järvi, eesti tšellist (sündinud 1958) Järvide suguvõsa
Kalevi (eesnimi)

Kalevi on mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalevi 23 mehel. Kalevi Aho Kalevi Kosunen Kalevi Kull Kalevi Marjamaa Kalevi Sorsa Kalevi Wiik Kalev (eesnimi) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/KALEVI[alaline kõdulink] (vaadatud 13.03.2019) Kalevi statistikaameti andmebaasis