laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ankaratra mäed

Ankaratra on uinunud vulkaanidest koosnev mäemassiiv Madagaskari saare kõrgplatool Antananarivo provintsi kaguosas. Kõrgeim tipp on Tsiafajavona ('mitte kunagi udust väljas, pilvede koguja'; 2638 või 2642 m), mis on üks kõrgemaid mägesid Madagaskaril.
Valdeku tänav

Valdeku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. Tänav läbib nelja asumit: Nõmme, Männiku, Liiva ja Raudalu. Valdeku tänav on üle 3,7 kilomeetri pikkune. Suurematest teedest ja maanteedest ristub Valdeku tänav Pärnu maantee, Vabaduse puiestee, Männiku tee ja Viljandi maanteega. Valdeku tänav ristub ka raudteega. Väiksematest teedest ja tänavatest ristub Valdeku tänav järgmistega: Piibri, Raku, Silikaltsiidi, Mahla, Kraavi, Võidu, Nelgi, Astri, Lootuse puiestee, Kreegi, Aate, Pesa, Sihi, Liiva, Ravila, Metsa, Roheline, Tiiru ja Õie tänav. Ühesuunaline on Vabaduse puiesteelt Pärnu maanteele suunduv teelõik on kuni Õie tänavani. 20. sajandi algul asus Valdeku tänava ja Männiku tee nurgal kõrts nimega Valdeki (Waldeck – saksa keeles metsatukk). Enne tänavanimede eestistamist 1920. aastate keskpaigas kandis tänav nime Waldecker Straße.Eesti NSV ajal, aastatel 1940-1941 kandis tänav nime Punatähe tänav. 2008. aastal tehti Pärnu maantee ja Vabaduse puiestee vahele asuval Valdeku tänava lõigul kanalisatsiooniremonti, mille käigus sai tänav uue teekatte. Valdeku tänav 13 – endise Tallinna Valdeku Põhikooli hoone, mida kasutatakse asenduspinnana eri koolide remontimise ajal Valdeku tänav 15 – Valdeku tänava sauna- ja spordihoone, mis valmis 2013. aastal. Valdeku tänav 22 tegutses Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr 11. Valdeku tänav 24 asus 1931. aastal ehitatud esimene avalik saun Nõmmel. Hoone projekteeris Nõmme arhitekt Robert Natus. 2006. aastal renoveeriti hoone elumajaks ja bürooruumideks Valdeku tänav 62 – Valdeku Väikeloomakliinik Valdeku tänav 66 – kohvik Tädi Anni Juures Valdeku tänav 114 – Maxima toidupood (algne kauplus Männiku) Valdeku tänav 132 – AS Malmerk Fassaadid Kalmistu tee 34 / Valdeku tänav 134 – Valdeku tänava ääres asub Liiva kalmistu Walter Zapp "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. mai 2009. Vaadatud 1. novembril 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.carstenwilms.online.de/strassen_reval.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2009. Vaadatud 1. novembril 2008.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Päring kohanimeandmebaasist. Nõmme Valdeku tänava saun sai valmis, www.postimees.ee, 31. august 2013 Nõmme saunad minevikus., Videvik, nr. 13/14, 29 märts 2007 Endine Valdeku sauna hoone ehitatakse elumajaks, epl.delfi.ee, 17.07.2006 Hirmus leid Valdeku tänavas – SL Õhtuleht, 15. aprill 1999 Aasta ohvriterohkeim avarii nõudis neli elu – Postimees, 26. veebruar 2007 Politsei eest põgenenud teismelised tegid avarii – Postimees, 11. juuli 2007 Fotod Tallinnas Valdeku tänaval juhtunud avariist – Postimees, 11. juuli 2007
Tallinna Valdeku Põhikool

Tallinna Valdeku Põhikool (algselt Tallinna 30. Keskkool, hiljem Tallinna Valdeku Keskkool ja Tallinna Valdeku Gümnaasium); vene: Таллиннская Валдекуская основная школа) oli kool Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Valdeku tänav 13. Venekeelset haridust andnud Tallinna 30. Keskkool alustas Valdeku tänaval koolitööd 1. septembril 1951, seni olid venekeelsed klassid töötanud Hiiu koolimajas (Raudtee 55). Alates 31. augustist 2006 kujundati kool ümber Tallinna Valdeku Põhikooliks, kuid Tallinna Linnavolikogu 22. veebruari 2007. aasta otsusega liideti Tallinna Valdeku Põhikool Tallinna 53. Keskkooliga ning kooli tegevus Valdeku tänava hoones lõpetati 1. septembrist 2007. Põhikoolis õppis viimasel, 2006/2007. õppeaastal 148 õpilast ja töötas 30 töötajat, neist 19 pedagoogid (15 põhikohaga ja 4 tähtajalise töölepinguga). Valdeku 13 hoone ehituslik mahutavus oli 650 õpilast. Järgnenud aastatel oli hoone kasutusel manööverpinnana: alates 1. septembrist 2007 kasutas ruume Tallinna Ühisgümnaasium ja alates 2009. aasta jaanuarist kuni sama aasta juunini Tallinna Lilleküla Gümnaasium. 2012. aastal valmis Nõmme linnaosavalitsuses plaan Valdeku tänava koolihoone ümberehituseks Nõmme põlvkondade majaks, kuhu koliksid kokku linnaosavalitsuse ametid ja sotsiaalkeskus. http://tallinn.andmevara.ee/oa/page.Tavakasutaja?c=1.1.1.1&id=103440 Tallinna Valdeku Põhikooli ja Tallinna 53. Keskkooli ümberkorraldamine Tallinna 53. Keskkooliks. Tallinna linnavolikogu otsus, 22. veebruar 2007. http://www.tallinn.ee/est/g1510s29793 Tallinna Lilleküla Gümnaasiumi koduleht õppetöö korraldusest [1] [2]
Vabaduse puiestee

Vabaduse puiestee on tänav mitmes Eesti linnas: Vabaduse puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. Vabaduse puiestee on tänav Tartus. Vabaduse puiestee on tänav Kiviõlis.
Hiiu tänav

Hiiu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Hiiu tänav algab Hiiu raudteeülesõidu juures Pärnu maanteelt. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on 59° 23′ 2″ N, 24° 40′ 17″ E. Hiiu tänav ristub Raudtee, Rahu, Hiiu-Maleva, Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Paiste ja Sihi tänava, Vabaduse puiestee ning Lehola ja Tähe tänavaga. Tänav lõpeb metsas. Hiiu tänava pikkus on umbes 1500 meetrit. Vabaduse puiesteelt Pärnu maanteele suunduv lõik on ühesuunaline. Samal lõigul sõidab buss number 33. Hiiu tänaval on kolm bussipeatust: Hiiu, Metsa ja Raudtee. Tänava suurim majanumber on 52. Hiiu tänava ääres asuvad muu hulgas IT-bussi töökoda (ajaloolises Hiiu raudteepeatuse hoones), Vabaduse park, Hiiu park, kirjastus Koolibri, Tallinna Diakooniahaigla (Hiiu 42), Põhja-Eesti Regionaalhaigla Hiiu korpus (Anestesioloogiakliinik ja Onkoloogiakeskus) ja Jõe apteek (Hiiu 44). 1922. aastal nimetati senine Andrejevi tänav Nõmme alevivalitsuse otsusega ümber Hiiu tänavaks. 1930. aastatel valmis Nõmme linna generaalplaan, mille autorid olid arhitekt Robert Natus ja maamõõtja Karl Puhvel. Hiiu tänav plaaniti muuta Nõmme peatänavaks. Hiiu raudteejaamast pidi saama Nõmme peajaam. Hiiu tänava ja Vabaduse puiestee ristumiskohal olevale haljasalale pidi tulema linnavalitsuse hoone, Hiiu tänava lõppu Pääsküla rabasse aga lennuväli. Eesti okupeerimise ja Nõmme Tallinnaga liitmise tõttu jäid need plaanid teostamata, kuid kajastuvad tänavaskeemis Vabaduse puiesteest lõuna pool. Hiiu jaamahoone ja raudteeülesõidukoht Hiiu park Tallinna tänavanimed. KNAB. Leho Lõhmus. "Nikolai von Glehnist Nõmme linnani: Ülevaade Nõmme ajaloost." Nõmme 1996, lk. 45
William Baffin

William Baffin (1584 – 23. jaanuar 1622) oli inglise maadeavastaja ja tüürimees. Tema järgi on nimetatud Baffini saar ja Baffini laht.
Papilaid

Papilaid (1642 Prestholm, 1716 Papenholmen, 1798 Papis Laid) on laid Väinameres Kesselaiust põhjas. Laid asub Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ja jääb Lääneranna valla Esivere küla territooriumile. Laiu pindala on 10 hektarit. Laid ulatub kuni 6,8 meetrit üle merepinna. Papilaid hakkas merest kerkima umbes 300. aasta paiku. Vaatamata väikesele pindalale on see üks Väinamere vanemaid ja kõrgemaid laidusid. Papilaidu on kirjeldatud kui merelist ja ürgse ilmega saart. Saare nimekuju tekkeloost pajatab rahvapärimus: See nimetus olevat tulnud järgmisel põhjusel. Kord tulnud meie maale ristiusu kuulutaja võõras papp. Ei olevat rahvale sugugi meeldinud uus usk ja selle kuulutaja. Et papist lahti saada, viidud ta paadiga nimetatud laiule ja jäetud sinna nälga surema. Sellepärast hakatud seda laidu nimetama Papilaiuks. ERA II 227, 565/6 (3) – 1939 Kirde-edelasuunalise pikliku Papilaiu ümber lõunas ja läänes on väikesed kared ja rahud. Papilaiust 1,5 km lõunas asub väike Papirahu ja 4,5 km lõunas Kesselaid (Suursäär). Muhu Püssinina jääb 4,5 km edelasse ja lähim maanina mandril (Moori neem) 4,5 km itta. 8,5 km loodes on Sipelgarahu ja Kumari laid ning 8,5 km kirdes Puise nina. Papilaiust läänes on Kumari kanali lõunapoolne ots. Papilaiul pesitsevad kalakajakad, naerukajakad, merikajakad, hõbekajakad, randtiirud, väiketiirud, hallhaned, hahad, tõmmuvaerad, jääkosklad, rohukosklad, punajalg-tildrid, meriskid, kiivitajad ja teised linnud kokku vähemalt 32 liigist. Laid on kivise pinnamoega, seal leidub väga palju rändrahne. Laid on kaetud rohttaimestikuga ja seal kasvab üks puu. Papilaidu on mainitud esimest korda 1650 (Prestholm, hiljem on kasutusele võetud Papenholm ja Papenholmen). Papilaid on olnud asustatud, seal on asunud kõrts, samuti on seal heina niidetud. Pärast Kumari kanali rajamist ehitati laiu põhjakaldale 1917. aastal päevamärk (paak). See oli värvimata nelinurkne sõrestikehitis; kõrgus maapinnast 15,8 meetrit, merepinnast 17 meetrit. Tänapäeval Papilaiul meremärke ei ole. Papilaiul ning seda ümbritseval veealal (500 meetri ulatuses) on keelatud inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödeks ning teaduslikeks uurimistöödeks. Papilaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 11. augustil 2019. Haide-Ene Rebassoo Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 17. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 74 Matsalu laiud, luhad ja linnud. Tallinn 1962, lk 25, 26 Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 94 Eerik Kumari (toim). Lääne-Eesti rannikualade loodus. Tallinn 1970, lk 237. Johan Mey. Eesti loots : meresõidu ja lootsiasjanduse käsiraamat : hüdrograafiline kirjeldus Eesti rannikust ja merest, Tallinn 1927, lk 152 "Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskiri". Papilaiu aeropanoraam (aerofoto)
1711

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1707 | 1708 | 1709 | 1710 | 1711 | 1712 | 1713 | 1714 | 1715 | ► | ►► 1711. aasta (MDCCXI) oli 18. sajandi 11. aasta. 24. veebruar – Londonis esietendus Georg Friedrich Händeli ooper "Rinaldo". See oli esimene spetsiaalselt Londoni publiku jaoks kirjutatud itaalia ooper. 22. august – Kuninganna Anne'i sõda: Brittide rünnak Québecile ebaõnnestus, kui kaheksa laeva sõitsid St. Lawrence'i jõel madalikule. Peeter I kaotas lõplikult bojaariseisuse. ... 26. aprill – Jeanne-Marie Leprince de Beaumont, prantsuse pedagoog ja kirjanik 7. mai – David Hume, šoti filosoof, ajaloolane ja esseist 10. juuli – Amelia Sophia, Briti kuningliku perekonna liige 22. juuli – Georg Wilhelm Richmann, Eestis sündinud, baltisaksa päritolu Vene füüsik 11. september – William Boyce, inglise organist ja helilooja 25. september – Qianlong, Hiina keiser 31. oktoober – Laura Bassi, Itaalia õpetlane 19. november – Mihhail Lomonossov, Vene õpetlane 20. veebruar – Alekhsandri, Imerethi prints 13. märts – Nicolas Boileau, prantsuse luuletaja ja kriitik 15. märts – Eusebio Kino, jesuiidi misjonär 17. aprill – Joseph I, Saksa-Rooma keiser
1710

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1680. aastad | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1706 | 1707 | 1708 | 1709 | 1710 | 1711 | 1712 | 1713 | 1714 | ► | ►► 1710. aasta (MDCCX) oli 18. sajandi 10. aasta. 1. aprill – jõustus esimene autoriõiguseakt Inglismaal. 23. august (vkj 12. august) – Põhjasõda: Pärnu linn kapituleerus. Samal ajal lõpetas tegevuse ka 1699. aastal Tartust Pärnusse viidud ülikool. Tallinna piiramine. Eesti vallutati Venemaa poolt. Lõppes Põhjasõda Eesti aladel. 10. oktoober (vkj 29. september) – Rootsi garnisoni, Tallinna linna ja Eestimaa rüütelkonna esindajad kirjutasid Harku mõisas alla kapitulatsiooniakti vene vägedele. Lõppes Põhjasõda Eesti aladel. Alutaguse kihelkond liideti Narva maakonnana Peterburi kubermangu koosseisu. Aasta teisel poolel puhkes Eestis katk (1710. aasta katkuepideemia). ... 4. jaanuar – Giovanni Battista Pergolesi, Itaalia barokkhelilooja, viiuldaja ja organist 15. veebruar – Louis XV, Prantsusmaa kuningas 12. märts – Thomas Arne, inglise viiuldaja ja teatrihelilooja 7. mai – Thomas Reid, šoti filosoof 14. mai – Adolf Fredrik, Rootsi kuningas 22. november – Wilhelm Friedemann Bach, Saksamaa helilooja ja organist Joachim Heinrich von Redkenhof, Kangruselja mõisnik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 93-94
Alastiolek

Alastiolek ehk alastus on inimese rõivasteta olek. Kujutava kunsti teost, mis kujutab alasti inimest, nimetatakse aktiks. Nudism ehk alastikultuur on ühise alastioleku harrastus. Alasti ujumine
Arvamus

Arvamus on fakti tõlgendamise tulemus, mida inimene või inimeste rühm peab tõeseks. Juba vanaaja filosoofias tehti vahet arvamusel (doxa) ja teadmisel (episteme). Keskajal nimetati arvamust, mille põhjendamine on ratsionaalsete argumentide abil võimatu ning mille tõesus põhineb autoriteedil, dogmaks. Ühiskondlike nähtuste tõlgendamise tulemusel tekkinud suurema inimeste ühenduse hinnangut, mis avaldub suhtumisena ühiskonna tegevusse, nimetatakse avalikuks arvamuseks. Inimest, kelle arvamust peetakse tõeseks ilma fakte kontrollimata, nimetatakse arvamusliidriks. Faktide ebapiisava tundmise alusel kujundatud arvamust nimetatakse eelarvamuseks. Arvamusfestival Arvamusliider Avalik arvamus Dogma Eelarvamus Usk
1720

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1716 | 1717 | 1718 | 1719 | 1720 | 1721 | 1722 | 1723 | 1724 | ► | ►► 1720. aasta (MDCCXX) oli 18. sajandi 20. aasta. 29. veebruar – Rootsi kuninganna Ulrika Eleonora loobus troonist oma abikaasa Fredrik I, Hessen-Kasseli printsi kasuks. Ilmus esimene eestikeelne kalender "Eesti-Ma Rahwa Kalender" 11. mai – vabahärra Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen, parun Münchhauseni ilukirjandusliku kuju prototüüp ...
1721

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1690. aastad | 1700. aastad | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1717 | 1718 | 1719 | 1720 | 1721 | 1722 | 1723 | 1724 | 1725 | ► | ►► 1721. aasta (MDCCXXI) oli 18. sajandi 21. aasta. 10. septembril sõlmitud Uusikaupunki rahu lõpetas Põhjasõja. Rootsi loovutas sellega Venemaale Ingerimaa, Liivimaa ja Eesti. 2. november – Peeter I nimetati kogu Venemaa keisriks. Halles trükiti Eestimaa Konsistooriumi kirjastamisel eesti rahva seas 18. sajandil kõige levinum lugemisraamat – "Eesti-Ma Kele Koddo- ning Kirko-Ramat". Selles neljaosalises käsiraamatus on katekismus, evangeeliumid ning epistlid, lauluraamat ja palveraamat. Uusikaupunki rahuga loovutab Rootsi Eesti- ja Liivimaa Vene riigile. Balti kubermangud säilitavad laialdase omavalitsuse, nn Balti erikorra. ... ... Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia Eesti ajalugu I. Lk 166.
Liisi (laev)

Liisi oli Kihnu Veeteede parvlaev, mis sõitis aastail 2004–2015 Pärnu–Kihnu liinil. Laev on ehitatud Norras ning kandis varem nime Nesøy. Pärast Pärnu–Kihnu liinilt lahkumist on parvlaeva nimi Light of the Sea. Eestisse ostes oli laev kavandatud sõitma liinil Rohuküla–Vormsi.[viide?] "(rootsi keeles) M/S NESØY". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2008. Vaadatud 31. augustil 2008. AIS: LIGHT OF THE SEA Liisi lahkumine Pärnust - Õhtuleht
1748

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1710. aastad | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1744 | 1745 | 1746 | 1747 | 1748 | 1749 | 1750 | 1751 | 1752 | ► | ►► 1748. aasta (MDCCXLVIII) oli 18. sajandi 48. aasta. ... Eestimaa kubermangust kästakse kõikidel mustlastel välja minna, "et nad põhjuseta ringi ei hulguks". 6. aprill (vkj 26. märts) – Pirgu mõisas Kasse kõrtsi juures toimus lööming, kus osalesid Moskva jalaväepolgu sõdurid ja kaks Pirgu mõisa talupoega. Sellest aastast on teada, et Baltikumis moodustab Venemaa sõjaväekontingent 5–15% siinsest elanikkonnast. suvivilja ikaldus Liivimaal ... 9. detsember – Claude Louis Berthollet, prantsuse keemik 1. jaanuar – Johann Bernoulli, šveitsi matemaatik Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 99
Eos (jumalanna)

Eos (Ἠώς) on vanakreeka mütoloogias koidujumalanna. Ta on titaanide Hyperioni ja Theia tütar, Heliose ja Selene õde.
Wang Nan

Wang Nan (hiina 王楠, Wáng Nán; sündinud 23. oktoobril 1978 Fushunis Liaoningi provintsis) on Hiina lauatennisist. 1999–2001 oli ta ITTF naiste edetabelis 1. kohal. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks nii üksik- kui paarismängus. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks Hiina naiskonna koosseisus. Üksikmängus võitis ta hõbemedali kaotades finaalis kaasmaalasele Zhang Yiningile. Wang Nan on vasakukäeline. Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
Zhang Yining

Zhang Yining (hiina 张怡宁, Zhāng Yíníng; sündinud 5. oktoobril 1982 Pekingis) on Hiina lauatennisist, 4-kordne olümpiavõitja ja 10-kordne maailmameister. Ta on ITTF naiste edetabelis 2009. aasta mai seisuga 1. kohal nii üksik- kui paarismängus. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks nii üksik- kui paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks üksikmängus ja Hiina naiskonna koosseisus. 2008. aasta suveolümpiamängudel andis ta sportlaste esindajana olümpiatõotuse. Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel "バタフライ契約選手紹介". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2009. Vaadatud 5. mail 2009.
Meghna jõgi

Meghna jõgi on jõgi Aasias Bangladeshis. Meghna on Brahmaputra vasakpoolne haru. Meghnasse suubub paremalt Padma jõgi. Mere läheduse tõttu on Meghnas on tugevad looded. Suubub nelja haruna Bengali lahte.
Hemotooraks

Hemotooraks (hemothorax), ka verirind on vedeliku, mille hematokrit on vähemalt 25% perifeerse vere omast, esinemine pleuraõõnes. Sagedasemaks hemotooraksi põhjuseks koeral on trauma või hüübimishäired.
Ants Laikmaa tänav

Ants Laikmaa tänav on tänav Tallinnas Kesklinnas Südalinna ja Kompassi asumis. Tänav algab Narva maantee ja Hobujaama tänava ristmikult, lõunasse suundudes ristub Gonsiori tänavaga ja jätkub kuni Rävala puiesteeni, kus tänav lõpeb. Enne Rävala puiestee pikenduse väljaehitamist lõppes tänav Tartu maantee alguses. Ka trammiliinide 2 ja 4 trammitee kulges 1970. aastani Narva maanteelt Tartu maanteele mööda Ants Laikmaa tänavat. Tänav on nimetatud maalikunstnik Ants Laikmaa järgi. Laikmaa ja Gonsiori tänava nurgal asuv stalinistlik viiekorruseline hoone ehitati 1950. aastail. 1974. aastast asus aadressil Ants Laikmaa tänav 5 Tallinna Teenindusmaja, mis kuulus Eesti NSV Teenindusministeeriumi haldusalasse. Hoone projekteeris RPI Eesti Tööstusprojekti arhitekt Maimu Kaarnaväli. Teenindusmajas tegutsesid individuaalõmblusvabrik Lembitu, iluteenuseid osutav teeninduskombinaat Junor, puhastusteenuseid (pesumaja ja keemiline puhastus) osutav Kiir, fotograafid ja linna suurim kübarasalong. Laenutusteenusest oli võimalik laenutada majatarbeid, lauanõusid ja valmisriideid. 2004. aasta kevadel avati endises teenindusmaja hoones Eesti suuruselt teine hotell Tallink City Hotel. Paarisnumbritega poolel asus Narva maantee 2 aadressiga Tallinna Linna Lastehaigla ja Kesklinna Lastepolikliinik (lammutatud 1980. aastate algul). Tallinna kaubamaja, Gonsiori tänav 2 Viru keskus, Viru väljak 6 Eluhoone koos äriruumidega (apteek) 1. korrusel, Narva maantee 2 Tallink City Hotel, 2004. aastal avatud hotell, Ants Laikmaa tänav 5 Ants Laikmaa tänav 11 // Tartu maantee 1 City Plaza, Ants Laikmaa tänav 13 // Tartu maantee 2 Euroopa Liidu Maja, Ants Laikmaa tänav 15 // Rävala puiestee 4 Vasakul A. Laikmaa tänav, paremal Narva maantee, esiplaanil Viru keskus Tallinna kaubamaja, Gonsiori 2 Vaade Laikmaa tänavale Laikmaa tänava ja Narva maantee ristmik, 2010 Tallinna tänavanimed. KNAB.  Ants Laikmaa tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis A. Laikmaa tänava valgusvann
Hematokrit

Hematokrit on vererakkude (täpsemini punavereliblede ehk erütrotsüütide) osa vere üldmahus. Hematokriti saab määrata kapillaari kogutud verest vererakkude protsendi määramisega pärast tsentrifuugimist või rakuloenduriga.
Barösund

Barösund [baarös'ünd] (rootsi Barösund, soome Barönsalmi) on saartevaheline väin Soomes Lõuna-Soome lääni Ingå vallas (Uusimaal). Ta on kitsas, kõrgekaldaline, sügav ja ilus. Väina pikkus on 5 km. Üle väina käib praam. Barösund
Graham Priest

Graham Priest (sündinud 1948. aastal Londonis) on Suurbritannia filosoof. Tuntud oma uurimuste poolest mitteklassikalise loogika alal ning nende rakendustega metafüüsikale ning ida ja lääne filosoofia ajaloole.
Hiiu madal

Hiiu madal, tuntud ka kui Suurrahu ja rannarootsi tõlkelaenuna Näkimadalad (saksa keeles Neckmansgrund), on laiaulatuslik madal Hiiumaast loodes. Madal paikneb 10 kilomeetri kaugusel kaldast ning on umbes 9 kilomeetrit pikk ja 5,5 kilomeetrit lai (ligi 50 km2), kohati on meri ainult 1,2 meetrit sügav. Kuigi Suurrahu tuntakse Eesti ühe parima lestapüügikohana, on see mitmete laevahukkude tõttu olnud meresõitjate seas kardetud. Madalaga on seostatud pärimust suurest mustast merekoerast, kes tormide ajal ulgudes meremehi ja laevu hukutatusse meelitas. Eeskätt ajalooliselt aitas meremeestel ohtlikku madalat vältida Kõpu tuletorn. 20. sajandil teenis piirkonnas ujuvmajakana ka tulelaev Hiiumadal (Nekmangrund), mille uputas Teise maailmasõja käigus 1943. aasta juunis Saksa mereväe torpeedokaater. Tänapäeval on madal tähistatud toodritega. Hiiu madal ehk Suurrahu on rannarootslastele tuntud kui Neckmansgrund. Kirjanik Herman Sergo tõlkis selle oma rannarootsi ainelises triloogias "Näkimadalad" eesti keelde Näkimadaladeks, misjärel see tõlkelaenuline nimi on eesti keeles omakeelse Hiiu madala ja Suurrahu kõrval kiiresti rööpkäibesse läinud. Neckmansgrundi on rahvapäraselt nimetatud ka Näkmaniks. Apollo madal Hiiumadal "Ettevaatust - Hiiu madal!". ERR. 2. jaanuar 1982. Vaadatud 7. detsember 2019. "Hiiu madal". Eesti entsüklopeedia. Vaadatud 7. detsember 2019. Aime Napa (19. august 1991). "Silmaring: Hiiumaast ja tema elanike elust-olust. II saade". ERR. Vaadatud 7. detsember 2019. Vello Mäss. "Hiiu madala tulelaeva jälil". Horisont 1995 (4). Lk 27. "Hiiumadal * vrakiregister". Kultuurimälestiste riiklik register. Muinsuskaitseamet. Vaadatud 7. detsember 2019. Linda Kaljundi (19. detsember 2008). "Eesti lugu: Herman Sergo "Näkimadalad"". Eesti Päevaleht. Vaadatud 6. märtsil 2013. Hiiu madal Eesti entsüklopeedia veebiversioonis "Ettevaatust - Hiiu madal!" (1981). ERR
1750

◄ | 17. sajand | 18. sajand | 19. sajand | ► ◄ | 1720. aastad | 1730. aastad | 1740. aastad | 1750. aastad | 1760. aastad | 1770. aastad | 1780. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1746 | 1747 | 1748 | 1749 | 1750 | 1751 | 1752 | 1753 | 1754 | ► | ►► 1750. aasta (MDCCL) oli 18. sajandi 50. aasta. ... ... 1. jaanuar – Christoph Haberland, baltisaksa päritolu arhitekt 1. jaanuar – Frederick Muhlenberg, USA poliitik 16. märts – Caroline Herschel, Saksamaa ja Briti astronoom 5. juuli – François-Pierre-Amédée Argand, šveitsi füüsik ja keemik 21. juuli – Daniel Caffé, saksa maalikunstnik 18. august – Antonio Salieri, itaalia helilooja 4. september – Friedrich von Buxhoeveden, baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane 8. oktoober – Adam Afzelius, rootsi loodusteadlane 14. oktoober – John Fraser, šoti botaanik 16. november – Johann Adam Andreae, Eesti vaimulik 23. detsember – Friedrich August I, viimane Saksimaa hertsog ja kuurvürst ning esimene Saksimaa kuningas 27. jaanuar – Ivan Jurjevitš Trubetskoi, Vene tsaaririigi ja Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane 26. mai – Karl Gustav von Patkul, Rootsi ja Venemaa sõjaväelane 28. juuni – Heinrich von Fick, vene riigitegelane 28. juuli – Johann Sebastian Bach, saksa helilooja 31. juuli – João V, Portugali kuningas