laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pehme õigus

Pehme õigus (inglise keeles soft law) on õiguslikult mittesiduvate õigusinstrumentide kohta kasutatav termin, mida sageli kasutatakse nn "kõva õiguse" (hard law, õiguslikult siduvad kohustused ja vastutus) vastandmõistena. Väljendit kasutatakse sageli Euroopa Liidu seadusjõudu mitteomavate nn poolõigusaktide kohta (juhised, soovitused, arvamused jne). Pehmele õigusele on rajatud näiteks liikmesriikide vabatahtlikule koostööle tuginev "avatud kooskõlastusmeetod" (inglise keeles Open method of coordination). Druzin, B. (2016). "Why does Soft Law have any Power anyway?". Asian Journal of International Law. Roberto Andorno, "The Invaluable Role of Soft Law in the Development of Universal Norms in Bioethics", paper at a Workshop jointly organized by the German Ministry of Foreign Affairs and the German UNESCO Commission, Berlin, 15 February 2007. Available at: http://www.unesco.de/1507.html Alan Boyle, "Some Reflections on the Relationship of Treaties and Soft Law", International and Comparative Law Quarterly, 1999, vol. 48, n° 4, p. 901-913. C M Chinkin "The Challenge of Soft Law: Development and Change in International Law", 38 International and Comparative Law Quarterly 850 (1989) Christians, Allison (suvi 2007). "Hard Law & Soft Law". Wisconsin International Law Journal. 25 (2). SSRN 988782. Druzin, B. (2016). Why does Soft Law have any Power anyway?, "Asian Journal of International Law", 1-18. Matthias Goldmann, "We Need to Cut Off the Head of the King: Past, Present, and Future Approaches to International Soft Law," 25 Leiden J. Int'l Law 335-368 (2012), available at SSRN. Andrew T. Guzman & Timothy L. Meyer, "International Soft Law," 2 J. Legal Analysis 171 (2010), available at http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1353444. Hartmut Hillgenberg, "A Fresh Look at Soft Law", European Journal of International Law, 1999, n° 3, p. 499-515. Available at: http://ejil.oxfordjournals.org/cgi/reprint/10/3/499 Timothy L. Meyer, "Soft Law as Delegation, 32 Fordham Int'l L.J. 888 (2009), available at http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1214422. Gregory C. Shaffer & Mark A. Pollack, "Hard vs. Soft Law: Alternatives, Complements and Antagonists in International Governance, 93 Minnesota Law Review (forthcoming Jan. 2009), available at http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=1426123. D Hodson and I Maher, ‘Soft Law and Sanctions: Economic Policy Co-ordination and Reform of the Stability and Growth Pact’ (2004) 11 JEPP 798 OA Stefan, European Competition Soft Law in European Courts: A Matter of Hard Principles? (2008) 14(6) European Law Journal 753 Régis Bismuth, Ph.D., ‘Improving the Accountability of Corporations for Violations of International Humanitarian Law through Soft Law Instruments ’ (2010) Edmondo Mostacci, La soft law nel sistema delle fonti: uno studio comparato, CEDAM, Padova 2008, ISBN 978-88-13-28652-1 Le droit international, le droit européen et la hiérarchie des normes. Terry Olson, Paul Cassia. PUF. Mars 2006. ISBN 2-13-055494-6.
Truu valvur

"Truu valvur" on eesti maalikunstniku Johann Köleri (1826–1899) maal. Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis. Köler oli 1870. aastatel Peterburis tuntud portretist. Portreemaali kõrval lõi ta 1870. aastate teisel poolel mõned õlimaalid erksa loodusetajuga kompositsioonis, sealhulgas maali "Truu valvur", milles ilmneb idealiseeriv kallak. Köler signeeris maali "J. Köler (Viljandi)". Ees paremal lillelisel niidul suure kase tüve najal istuv tütarlaps, vasemal suur pikakarvaline koer. Kase taga tihe kuusk, mille oksad koos kase oksastikuga katavad kogu pildi ülemise osa. Okste alt vaade päikeselisele puisniidule. Johann Köler "Truu valvur". digikogu.ekm.ee Jüri Arraku miniloeng maailist "Truu valvur". arhiiv.err.ee (salvestatud Eesti Televisioonis 1995. aastal) "Truu valvur" Eesti postmargil (2018)
Lachendorf

Lachendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Vald asub umbes 10 km Cellest idas ja selle pindala on 38,23 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6147 inimest. Lachendorf on ka valdade ühenduse (Samtgemeinde) Lachendorfi keskus. Vanemates ürikutes on Lachendorfi mainitud nime Lachtendorp all, mis tähendab küla Lachte jõel. 1538. aastal valis hertsog Ernst I selle õigeks kohaks paberiveskile, mis tähistab asustuse ja kaubandusliku arengu algust. 1845. aastal laiendati paberiveski vabrikuks, luues selles põllumajanduspiirkonnas märkimisväärsel hulgal töökohti. Wilhelm Trumann, USA 33. presidendi Harry Trumani esiisa Heinrich Severloh (1923–2006), Wehrmachti sõdur ja laskur Omaha Beachil Konstantin Rausch (1990–), Hannover 96 jalgpallur Bricquebec, Manche, Normandia, Prantsusmaa Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.lachendorf.de
Adelheidsdorf

Adelheidsdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 33,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2601 inimest. Kuulub Wathlingeni ühisvalda. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wathlingen.de
Nienhagen (Celle kreis)

Nienhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Valla pindala on 17,57 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6793 inimest. Kuulub Wathlingeni ühisvalda. Naftapuurn Nienhagenis Püha Laurentsiuse kirik Nienhagenis Nienhageni koduloomuuseum Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.nienhagen.de
Wathlingen

Wathlingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis. Vald asub umbes 10 km Cellest kagus ja selle pindala on 17,68 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6153 inimest. Wathlingen on ka Wathlingeni ühisvalla keskus. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.wathlingen.de
Nienhagen

Nienhagen on mitme asula nimi: Nienhagen, Celle kreis, Alam-Saksimaa Nienhagen, Harzi kreis, Saksi-Anhalt (liitus 2010 Schwanebecki linnaga) Nienhagen, Rostocki kreis, Mecklenburg-Vorpommern
Britt Kõrsmaa

Britt Kõrsmaa (sündinud 11. mail 1988) on eesti tantsija ja modell. Britt Kõrsmaa tutvustus tantsu ja fitnessiklubi Tantsugeen veebis Britt Kõrsmaa Eesti Filmi Andmebaasis
Tretjakov

Tretjakov (vene keeles Третьяков) on venepärane perekonnanimi. Selle nime naissoost vaste on Tretjakova. Nimi pärineb vene mittereligioossest mehenimest Tretjak. Aleksandr Tretjakov (1972–), Venemaa maadleja Pavel Tretjakov (1832–1898), vene kaupmees, metseen ja kunstikoguja ... Tretjakovi galerii
Annikvere oja

Annikvere oja on oja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Oja pikkus on 11,2 km. Oja valgla suurus on 43,5 km². Annikvere oja keskkonnaportaalis (vaadatud 16.07.2018) Annikvere oja keskkonnaportaalis
Arakaoja

Arakaoja (ka Künnapa oja) on oja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Oja pikkus on 17,4 km ja valgla suurus 26,5 km². Arakaoja (Künnapa oja). Keskkonnaportaal, vaadatud 10.09.2023. Arakaoja keskkonnaportaalis
Elbu oja

Elbu oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 22 km. Kraavi valgla suurus on 121,3 km². Elbu oja keskkonnaportaalis (vaadatud 16.07.2018) Elbu oja keskkonnaportaalis
Haljala oja

Haljala oja on oja Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Rakvere vallas. Oja pikkus on 10 km. Oja valgla suurus on 22,2 km². Haljala oja keskkonnaportaalis (vaadatud 16.07.2018) Haljala oja keskkonnaportaalis
Anguse jõgi

Anguse jõgi (ka Ädara jõgi) on jõgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Jõe pikkus on 13,5 km. Jõe valgla suurus on 128,4 km². Anguse jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 16.07.2018) Anguse jõgi keskkonnaportaalis
3x3

3x3 korvpall on korvpalli variatsioon, kus mõlemas võistkonnas on korraga platsil 3 mängijat ning mängitakse 1 korviga. Kinnitati 9. juunil 2017 Tokyo 2020 olümpiamängude programmi. Rahvusvaheline Korvpalliliit (FIBA) on 3x3 formaadis korraldanud maailmameistrivõistlusi alates 2011. aastast ning noorte olümpiamängudel alates 2010. aastast. Eestis on 3x3 korvpall tuntud rohkem tänavakorvpallina, kuna sellele pandi alus juba 1993. aastal alanud 3x3 tänavakorvpalli turniiridena. Eesti meistrivõistlusi on 3x3 korvpallis korraldatud alates 2006. aastast ning alates 2011. aastast on Eesti osalenud peaaegu kõikidel FIBA 3x3 maailmameistrivõistlustel nii noorte (U18 poisid-tüdrukud) kui ka vanemate (mehed-naised) võistlusklassis. Eestis toimuvate 3x3 võistluste, FIBA 3x3 korvpalli ränkingu ja muu 3x3 korvpalliga seotu kohta võib leida teavet FIBA3x3 lehelt. ... ...
Madli Luuk

Madli Luuk (sündinud 23. jaanuaril 1975) on eesti kunstnik ja õpetaja. Lõpetas 2001. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal ning läbis samas kunstipedagoogika magistriõppe. Madli Luuk on töötanud kujundaja-kirjastajana Eesti Geoloogiakeskuses. Aastatel 2002–2005 oli ta Viinistu Kunstimuuseumi juhataja ning Loksa 1. Keskkooli kunstiõpetuse ja kunstiajaloo õpetaja. Aastatel 2005–2018 õpetas Tallinna Rahvaülikoolis akvarell- ja akrüülmaalitehnikaid. On olnud enam kui 15 aastat seotud RMK Aegviidu Külastuskeskusega, kus tegutses loodusretkejuhi, kunstniku ja teabetöötajana. On kujundanud ja illustreerinud paljusid loodusega seotud õppematerjale matkaradadele ja loodusõppega seonduvatele koolidele. On 25 aasta jooksul olnud tõlkija norra, rootsi, taani, soome ja inglise keelest PÖFFi ja Matsalu loodusfilmide festivalide filmidele. Alates 2014 töötab Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskuses kunstiõpetajana. PUHKPILLIKVINTETT ESTICA JA LIIVAKUNSTNIK MADLI LUUK Akvarellikursus Tallinna Rahvaülikool https://www.youtube.com/watch?v=uWgomwCvKmU https://www.youtube.com/watch?v=J5Mmduh9WLI
Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast

"Vaade Võnnu ordulinnuse varemetele edelast" on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud gravüür. Pärast Võnnu kreiskooli lõpetamist jõudis Hagen 1810. aastal Tartusse, kus 1811. aastal asus tööle Karl August Senffi graafikaateljeesse tema abilise ja eraõpilasena. 1820. aastal lõi ta gravüüri Võnnu ordulinnuse varemetest. Teose eksemplare leidub näiteks Tartu Ülikooli kunstimuuseumi graafikakogus Tartus. Suedwestliche Ansicht der Ruine vom Schlosse Wenden. dspace.ut.ee
Mäed (maal)

"Mäed" (saksa keeles Berge; vene keeles Горы) on baltisaksa kunstniku August Matthias Hageni (1794–1878) loodud maal. See asub Ermitaažis Peterburis. Teos kuulub muuseumi Euroopa kujutava kunsti kogudesse ning seda eksponeeritakse Ermitaaži Saksa kunsti saalis. Maastikumaal "Mäed" valmis 1835. aastal Tartus. Mountains. hermitagemuseum.org Хаген, Август Маттиас - Горы. gallerix.ru
Hiiu kannel

Hiiu kannel, tuntud ka kui hiiurootsi kannel, rootsikannel, Rootsi kannel, vibukannel, kiigekannel või talharpa, on poogenkeelpill, millel on sõrmlaua asemel auk (mõnel juhul isegi kaks). Talharpa põhiline konstruktsiooniline erijoon on võtmeauk. Seda tüüpi pillide keeled on valmistatud hobusesabajõhvidest. Vormsirootsi murrakus on pilli nimetus "talharpa". Tal tähendab jõhvi, harpa on aga vana skandinaaviakeelne sõna, ilmselt keelpilli märkimiseks. Pilli eestikeelsed nimetused tekitavad tihti segadust, sest Hiiu kannel ei ole tegelikult kannel. Arvatakse, et sõna "kannel" oli eesti keeles keelpilli sünonüüm, seega hakati rootslaste käest saadud võõrapärase nimega keelpilli kutsuma automaatselt kandleks. Talharpatraditsiooni seostatakse Eestis eelkõige rannarootslastega. 1855. aastal kirjutas Carl Russwurm oma teoses "Eibefolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus“, kuidas “Männiharf, talharpa, jõhvharp oli eriti tavapärane Vormsi ja Hiiumaa rootslaste juures ning on rootsi kandle nimega tuntud ka eestlaste seas“. Vormsi oli viimane koht Eestis, kus hiiu kannelt mängiti. Pärast usulist ärkamist 19. sajandi lõpus keelati talharpad ära ning pillid põletati. Eesti aladel levinud pillil on kas viiulit meenutav või nelinurkne kõlakast, millega ülemises otsas liitub nelinurkne raam. Keeli on kolm-neli, mis on keeratud kas hobusesabajõhvidest või lambasooltest. Pill asetatakse põlvedele või põlvede vahele ning seda mängitakse vibutaolise poognaga. Sõrmed pistetakse mänguavast tagantpoolt läbi, keeli lühendatakse küünte ja liigese vahelise kohaga sõrme tagaküljel või sõrme siseküljega. Helisid võetakse vasaku käe sõrmedega, puudutades esimest, tihti ka teist keelt. Ülejäänud on burdoonkeelteks, mis kõlavad roobi lameduse tõttu pidevalt kaasa. Keeled on häälestatud kas kvartides või kvintides. Hiiu kandle taoliste pillide ajalugu on pikk, ulatudes teadaolevalt 11. sajandisse. Tõenäoliselt on pill pärit Briti saartelt, kus see on muutunud näppepillist poogenpilliks. Sealt rändas pill arvatavasti Shetlandi saarte ja Norra kaudu Rootsi, edasi Eestisse ja Soome. Põhjamaade vanim teade on Trondheimi katedraalis säilinud kivikuju Hiiu kandle taolise pilli mängijast umbes aastast 1350. Hiiu kandle perekonda kuuluvad paljud pillid Euroopa eri paikadest, igaühel oma nimetus. Tihtipeale kasutatakse neid nimetusi läbisegi, pidamata silmas konteksti. keeled kõlakast poogen roop sadul virbel Bütsantsi lüüra Crwth Gue Jouhikko Talharpa Hiiu kannel Eesmaa, Piret (11. juuli 2023). "SENSATSIOON | Hiiu kannel polegi kannel". Vaadatud 18. veebruaril 2024.
Ran

Ran võib olla Ran (film), Kurosawa film Rannu kihelkond Rán, muinaspõhja jumalus
Dominic Raab

Dominic Rennie Raab (sündinud 25. veebruaril 1974 Buckinghamshire'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 9. juulist 2018 kuni 15. novembrini 2018 Suurbritannia Euroopa Liidust väljumise asjade minister. 24. juulist 2019 kuni 15. septembrini 2021 oli ta Suurbritannia välisminister, 15. septembrist 2021 on ta Ühendkuningriigi peaministri asetäitja. Boris Johnsoni haigestumise ja intensiivravile suunamise järel oli ta alates 2020. aasta 6. aprillist kuni peaministri tervenemiseni peaministri asetäitja. Ta kasvas üles Gerrards Crossis Buckinghamshire'is. Tema ema on inglane, isa on Tšehhoslovakkias sündinud juut ja kuueaastaselt (aastal 1938 Tšehhoslovakkiast) natsismi eest põgenenud. Ta on lõpetanud juristina Lady Margaret Halli kolledži Oxfordi Ülikooli juures; seejärel lõpetas ta magistriõppe Jeesuse kolledžis Cambridge'i Ülikooli juures. Ta on abielus ja tal on kaks last. Ta elab perega Thames Dittonis Surreys. Luke McGee (7.4.2020). "Who is Dominic Raab? The Brexiteer ex-lawyer deputizing for Boris Johnson" (inglise). CNN. Vaadatud 7.04.2020. "PM in intensive care as virus symptoms 'worsen'". BBC News (inglise). 7. aprill 2020. Vaadatud 7. aprill 2020.
Ääsmäe raba

Ääsmäe raba on raba Harju maakonnas Saue vallas. 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate algul taheti raba juurde rajada Ääsmäe prügila.[viide?]
Võllasoo (Tori vald)

Võllasoo on soo Pärnu maakonnas Tori vallas.
Välissoo

Välissoo on soo Lääne-Viru maakonnas; osa Peetla soostikust. Välissoo on kuivendatud.
Voore soo

Voore soo on soo Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Voore külas. Soo pindala on 1800 ha. http://www.eestigiid.ee/?CatID=281&ItemID=1728 (vaadatud 17.07.2018)
Kaarel Ennus

Kaarel Ennus (12. juuli 1876 Kuremaa vald – 22. detsember 1941 Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti ettevõtja, leivatööstur. 1917. aastal ostis ta Tartus viis aastat varem asutatud Cerese leivatehase. 1934. aastal tehas renoveeriti ja sisseseade uuendati. 1935. aastal ehitati leivatehase juurde jahuveski Kuldtera. 1933. aastal valiti Kaarel Ennus Kaubandus-Tööstuskoja kesk- ja väiketööstuse sektsiooni ning 1937. aastal juba suur- ja keskkaubanduse sektsiooni liikmeks.
Nurme raba

Nurme raba on raba Pärnu maakonnas; see on osa Lavassaare soostikust. Rabast on toodetud turvast.
Kõima raba

Kõima raba on raba Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õepa ja Kiisamaa küla piires. Kõima raba on osa Lavassaare soostikust, piirneb kirdes Lavassaare järvega, põhjas Maima rabaga ja läänes Laisma rabaga. Kõima raba on valdavalt peenar-älvesraba ja laukaraba, servaaladel ka mättaraba. Rabas on palju laukaid. Kõima raba jääb kogu ulatuses Lavassaare looduskaitseala piiresse. Lavassaare looduskaitseala kaitsekorralduskava 2017–2026. Keskkonnaamet 2016
Laisma raba

Laisma raba on raba Pärnu maakonnas; see on osa Lavassaare soostikust. Rabas asub 1,1 hektari suurune laugas, milles omakorda 9 saarekest. Laugas jääb Kiisamaa küla territooriumile. Laisma raba laugas Eesti looduse infosüsteemis Laisma peakraav
Endla raba

Endla raba (ka Toodiksaare raba) on raba Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas; see on osa Endla soostikust ja kuulub Endla looduskaitseala alla. Rabas asuvad Endla Sinijärv, Endla Suurlaugas, Jämedasarve järv, Pätsulaugas ja arvukalt väiksemaid laukaid. Rabast on läbi kaevatud Räägu kanal, mis algab Põltsamaa jõest ning kulgeb läbi Endla Sinijärve rabast itta jääva Endla järveni.
Epu raba

Epu raba on raba Järva maakonnas Vissuvere külast põhja pool. See on osa Epu-Kakerdi soostikust. Vissuvere küla eestigiid.ee
Kautla raba

Kautla raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Kautla raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Laeksaare raba

Laeksaare raba on raba Järva maakonnas, osa Epu-Kakerdi soostikust. Laiksaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Tartussaare raba

Tartussaare raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Tartussaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Tellissaare raba

Tellissaare raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Tellissaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Põhjaku raba

Põhjaku raba on raba Kose vallas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Põhjaku raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu. Raba lõunaosast kulgeb läbi Sae–Paunküla kanal.
Kilingi soo

Kilingi soo on soo Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Kilingi soo kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Aegviidu raba

Aegviidu raba (ka Rehessaare raba) on raba Harju maakonnas. See on osa Epu-Kakerdi soostikust. Aegviidu raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Tuurapera soo

Tuurapera soo (ka Konnsaare soo, Koonsaare soo) on soo Põlva maakonnas Räpina vallas.
Lagisoo

Lagisoo on soo Harju maakonnas Kose vallas. Soo ulatub Paunaste, Pala ja Virla küla alale. Lagisoost kagusse jääb Laukesoo. Lagisoo kuulub Laukesoo looduskaitseala koosseisu.
Mustaladva soo

Mustaladva soo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas; see on osa Puhatu soostikust. See soo kuulub Puhatu looduskaitseala koosseisu.
Putki soo

Putki soo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas; see on osa Puhatu soostikust. See soo kuulub Puhatu looduskaitseala koosseisu.
Lutsina soo

Lutsina soo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas; see on osa Puhatu soostikust. See soo kuulub Puhatu looduskaitseala koosseisu.
Mustraba

Mustraba on raba Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas. Mustraba turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
Nedrema soo

Nedrema soo on soo Pärnu maakonnas. See raba kuulub Nedrema looduskaitseala koosseisu. 2021. aastal teatas RMK, et kavatseb sulgeda aastakümneid tagasi rajatud kuivenduskraavid ja sellega taastada Nedrema looduskaitsealal Nedrema ja Urita sood ning tõsta veetaset Nedrema järves. "Nedrema looduskaitsealal suletakse kuivenduskraavid Pärnu Postimees, 14. juuli 2021 Nedrema Nedrema puisniit
Saara soo

Saara soo (ka Roela raba) on soo Lääne-Viru maakonnas. Saara soo loodeservas asub Kunda jõe lähe. Saara turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
Satsu soo

Satsu soo on soo Ida-Viru maakonnas. Satsu turbaala Eesti turbauuringute andmebaas
Cloppenburgi kreis

Cloppenburg on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 1418 km². 31. detsembril 2015 elas seal 164 734 inimest. Cloppenburg külgneb (põhjast ja päripäeva) järgmiste kreisidega: Ammerland, Oldenburg, Vechta, Osnabrück, Emsland ja Leer. Nagu ka naaber Vechta kreis, on see hästi tuntud põllumajandusvabrikute poolest, eriti kalkunite ja sigade. Need kaks kreisi on tuntud ka kui Schweinegürtel ('seavööde'). Pinnas on enamasti väheviljakas. Loomasööda massiline sissevedu teeb põllumajandusvabriku võimalikuks. Vedela sõnniku abil kasvatatakse teravilja, mida kasutatakse ka biogaasi kasvavaks tootmiseks. Koos Vechta naaberkreisiga on kreis tugevalt katoliiklik peamiselt luterlikus piirkonnas, olles nii üks Saksamaa kõige konservatiivsemaid piirkondi. Liidupäeva valimistel moodustab kreis koos Vechta kreisiga Cloppenburg-Vechta valimisringkonna, mis on traditsiooniliselt CDU tugevaimaks valimisringkonnaks. Koos Vechta naaberkreisiga on Cloppenburg tihti üks Saksamaa suurima sündimusega ja madalaima keskmise vanusega (~40 aastat) kreis. Piirkond oli keskajal Tecklenburgi krahvkonna osa. Siis oli see pikka aega (1400–1803) Münsteri piiskopkonna omand. 1803. aastal annekteeris selle Oldenburg ja see jäi Oldenburgi osaks 1945. aastani. Kreis loodi 1933. aastal. Kreis hõlmab läänepoolse osa ajaloolisest piirkonnast Oldenburger Münsterland, mille nimi tähendab Oldenburgi maid, mis varem kuulusid Münsterile. See on tasane maapiirkond, mis oli algselt soine ning täis väikseid jõgesid ja ojasid. Thülsfelde veehoidla on tehisjärv, mis ehitati aastatel 1924 kuni 1927, et vältida piirkonnas üleujutusi. Täna on see suur turismisihtkoht mitme telkimisplatsi ja noortehosteliga. GeoNames https://www1.nls.niedersachsen.de/statistik/ Schröder, Miriam (24. märts 2006). "Kinderparadies: Der Cloppenburg-Faktor". Der Spiegel (saksa). ISSN 2195-1349. Vaadatud 21. aprillil 2024. "Demografisches Profil des Landes - Zahlen, Daten, Fakten | Nds. Staatskanzlei". www.stk.niedersachsen.de. Vaadatud 21. aprillil 2024. "Landkreis-Ranking: Wo sind die Deutschen am jüngsten?". KOMMUNAL.DE (saksa). Vaadatud 21. aprillil 2024. Kreisi koduleht
Varudi raba

Varudi raba on raba Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Rabas on kaks pelgupaika (Suur ja Väike Hiis), mis on tunnistatud arheoloogiamälestisteks. http://www.eestigiid.ee/?CatID=94&ItemID=1708 (vaadatud 17.07.2018)
Hiiessoo

Hiiessoo (ka Hiiesoo) on soo Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Soos paikneb Hiiesoo Suurlaugas.
Kasesoo

Kasesoo või Kaseraba on mitme Eesti soo nimi: Kasesoo (Saare maakond) ...
Kasesoo (Saare maakond)

Kasesoo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas. Soo lähedalt saab alguse Anepesa oja.
Kergu soo

Kergu soo on soo Pärnu maakonnas. See soo jääb Kergu looduskaitseala koosseisu.
Kestla soo

Kestla soo (ka Rannu raba, Rannu soo, Rannu-Kestla soo) on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 350 hektarit. Soo keskel on 42 hektari suurune kinnikasvanud freesturbaväli. 2002. aastal moodustati kohalike elanike seltsing soo kaitseks turbakaevandamise eest. Keskkonnaministeerium tellis TTÜ Ökoloogia Instituudilt Rannu soo loodusinventuuri, mille kokkuvõttes soovitati võtta Rannu soo NATURA 2000 kaitsealaks. Alates 2007. aastast kuulub soo Aseri maastikukaitseala Kestla sihtkaitsevööndisse. "Koduraba on ohus" Eesti Loodus, 10/2002 Aseri maastikukaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri (vaadatud 6. jaanuaril 2022) "Turba kaevandamine ohustab veevarusid" Eesti Loodus, 02-03/2003 "Kopatööd Kestla (Rannu) raba jääksoos" RMK, 2. november 2017
Kõnnu raba

Kõnnu raba (ka Seli raba, Konnu raba) on raba Rapla maakonnas. Rabas asub Kõnnujärv. Rabast loodesse jääb Rabivere soo (nende vahel asub väiksem Juudasoo) ja lõunasse Hagudi raba (nende vahel asub väiksem Koigi raba).
Kõrsa raba

Kõrsa raba (ka Sindi raba) on soo Pärnu maakonnas Tori vallas. https://parnu.postimees.ee/4211859/tori-volinikud-arutavad-korsa-raba-soostamist