laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paaritu puiduüraja

Paaritu puiduüraja (Xyleborus dispar ehk Anisandrus dispar) on mardikaliste seltsi ürasklaste alamsugukonna üraja perekonnast. Ta on levinud ka Eestis. Liiki kirjeldas 1792. aastal Johan Christian Fabricius. Paaritu puiduüraja uuristab käike paljude vilja- ja metsapuude tüvesse ja okstesse. Isased valmikud on 1,8–2 mm ja emased 3–3,5 mm pikkused. Keha on poolsilindrilise kujuga. Eestiivad on tumedad, säravad ja pikitriipudega. Pärast paaritumist, alates aprillist-maist, kaevavad emased puude okstesse iseloomulikke käikude võrke, kuhu kuuluvad ristsuunaline läbistuskäik oksa pinnal, täieliku ringi moodustav ring-käik ning emakäigud – munemiseks mõeldud vertikaalsed lühikesed ummikkäigud oksaraos. Mõnepäevase haude järel kooruvad vastsed. Umbes viis nädalat pärast koorumist tõugud nukkuvad. Nad ei uurista käike, vaid toituvad käiguseintes kasvavatest ambroosiaseentest (täpsemalt liigist Ambrosiella hartigii), kelle eoseid toovad emased. Pärast nukkumist, mis kestab umbes kaks nädalat, veedavad valmikud ülejäänud suve ning sügise ja talve liikumatult käikudes, kuni nad järgmisel kevadel peret heidavad. Kogu elutsükkel kestab seega aasta. Paaritu puiduüraja ründab paljusid puuliike (tamm, pöök, vaher, kastan, plaatan, kreeka pähklipuu jt), kuid eelkõige viljapuid (õunapuu, pirnipuu, aprikoosipuu, ploomipuu, virsikupuu jt). Kõige haavatavamad on viljapuud, sealhulgas heas seisukorras eksemplarid. Paaritu puiduüraja rünnak viib sageli vanade puude kuivamiseni, kuid ka noored puud võivad hukkuda. Väga tugevad noored puud peavad hästi vastu. Paaritute puiduürajate tõrjeks pihustatakse pereheitmise ajal insektitsiide, lõigatakse ära kahjustatud oksi ning väetatakse viljaaeda mõõdukalt sõnnikuga, et soodustada puude kasvu ja suurendada vastupanuvõimet. Paaritu puiduüraja andmebaasis eElurikkus Kasutatud 16.11.2016 Xyleborus dispar (F.) www.agroatlas.ru Kasutatud 16.11.2016 (inglise) Salmane, I. et al., (2015). Investigation of European shot-hole borer, Xyleborus dispar (Coleoptera, Scolytidae), in apple orchards of Latvia. Environment. Technology. Resources, Rezekne, Latvia Proceedings of the 10th International Scientific and Practical Conference, vol II, lk 256–260. www.researchgate.net Kasutatud 16.11.2016 (inglise) Paaritu puiduüraja andmebaasis eElurikkus Üraskid ja seened
Ogiński

Ogiński (leedu keeles Oginskiai) oli Poola-Leedu aadlisuguvõsa, mis pärines Rjurikovitšidest. Suguvõsa eksisteeris 15.–20. sajandini. Suguvõsa esiisa oli Grigorijus Titovičius.
Helgi Kaljuste

Helgi Kaljuste (aastani 1965 Helgi Pihlak; sündinud 28. oktoobril 1944 Tartus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1962 Tartu 8. keskkooli. Sportima hakkas 1951 Laeva koolis, harrastades suusatamist, jalgrattasporti, akrobaatikat, mägimatkamist. Sõudmistreeninguid alustas 1958 Jüri Kuruli suunamisel. Oli 1961–63 roolijana paarisaerulisel neljapaadil NL noortemeister. Tulnud roolijana 6 korral Eesti meistriks: 1961–64 roolijaga neljapaadil 1962 ja 1964 paarisaerulisel roolijaga neljapaadi. Kuulunud 1961–64 Eesti koondisse. Olnud liikumisharrastussarja "Käime koos" algatajaid. Kalevi liige.
Adaptiivne kiirushoidik

Kohanev kiirushoidik on maanteesõidukite valikulise kiirushoidiku süsteem, mis muudab automaatselt sõiduki kiirust, et säilitada ohutu vahemaa eesmise sõidukiga. Adaptiivsel kiirushoidikul on 2019. aastaks tekkinud 20 erinevat nimetust, mis kirjeldavad sama funktsiooni. Sageli kasutatakse ka dünaamilise kiirushoidiku nimetust. Süsteem töötab sensoritest saadud informatsiooni abil, sensorid asuvad üldjuhul tuuleklaasi taga või eesmises kaitserauas. Enamlevinud sensori tüübid on radar, lasersensor ja kahe kaamera koostööst saadav ruumiline pilt. Sensorid mõõdavad distantsi eesolevast autost ja võimaldavad vastavalt distantsile muuta sõidukiirust. Takistuste puudumisel hoiab adaptiivne kiirushoidik juhi seadistatud piirkiirust. Takistuse ilmumisel sõidurajale pidurdab sõiduk automaatselt, kuni on saavutatud juhi seadistatud distants eesoleva sõiduki suhtes. Adaptiivne kiirushoidik ei paku täielikku automaatikat, vaid on mõeldud juhi abistamiseks; autot peab endiselt juhtima sõiduki juht. Adaptiivset kiirushoidikut peetakse kohanemisvõimeliste autode üheks tähtsamatest juhtimisosadest. See suurendab sõidukijuhtide turvalisust ja sõidutee mahutavust, kuna optimeerib autodevahelist kaugust ja muudab selle ühtlaseks. Sõidukeid, millele on paigaldatud adaptiivne kiirushoidik, peetakse SAE International definitsiooni järgi 1. taseme isesõitvateks autodeks. Sõidukeid, millel on lisaks adaptiivsele kiirushoidikule lisatud ka mõni teine arukas süsteem, näiteks sõiduraja hoidmise süsteem, kutsutakse 2. taseme isesõitvateks autodeks. Stephen Edelstein (26.02.2019). "Here is everything you need to know about adaptive cruise control". Digital Trends. Vaadatud 05.06.2019. "SAE International koduleht".
Eduardo Sasha

Eduardo Colcenti Antunes (tuntud enam kui lihtsalt Eduardo Sasha või Sasha; sündinud 24. veebruaril 1992 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Red Bull Bragantino. Ta alustas karjääri kodulinna klubis Internacional, millega liitus 2007. aastal. Aastal 2012 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia kõrgliigas. Aastatel 2012–2013 mängis ta laenul Goiáses. 2012. aastal tõusis ta Goiásega Brasiilia esiliigast kõrgliigasse. Järgmisel aastal tuli ta Goiásega Brasiilia liigas kuuendale kohale. Oma esimese värava lõi ta Brasiilia kõrgliigas 18. septembril 2013 mängus Coritiba vastu. 2014. aastal naasis Sasha Internacionali. Ta tuli klubiga aastatel 2014, 2015 ja 2016 Rio Grande do Suli osariigi meistriks. 2018. aasta jaanuaris suundus ta laenule Santosesse. Sama aasta aprillis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. 2019. aasta hooaeg oli Sasha seni parim hooaeg Brasiilia kõrgliigas, kui ta kõrgliigas 14 väravat. 2020. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. 2021. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2023. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Red Bull Bragantinoga. Goiás Campeonato Brasileiro Série B: 2012 Campeonato Goiano: 2013 Internacional Campeonato Gaúcho: 2011, 2014, 2015, 2016 Atlético Mineiro Campeonato Brasileiro Série A: 2021 Copa do Brasil: 2021 Campeonato Mineiro: 2020, 2021, 2022 Supercopa do Brasil: 2022 "Santos FC contrata Eduardo Sasha em definitivo". Santos FC. 19.4.2018. Vaadatud 5.6.2019 "Eduardo Sasha é anunciado pelo Atlético-MG". Globo Esporte. 17.8.2020. Vaadatud 5.10.2020 "Red Bull Bragantino contrata atacante Eduardo Sasha até dezembro de 2025" (portugali). Red Bull Bragantino. 31. märts 2023. Vaadatud 31. märtsil 2023.
Tuareegide ülestõus

Tuareegide ülestõusuks nimetatakse mitmeid peamiselt Mali ja Nigeri põhjaosades aset leidnud tuareegide korraldatud separatistlikke konflikte: Kaoceni mäss (1916–1917) Tuareegide ülestõus (1962–1964) Tuareegide ülestõus (1990–1995) Tuareegide ülestõus (2007–2009) Tuareegide ülestõus (2012) Tuareegide osavõtt Põhja-Mali konfliktist (2012–) Tuareegide osavõtt Liibüa kodusõjast (2014–)
Komplementaarvärvus

Komplementaarvärvus (ladina keeles complementum 'täiendamine'), ka täiendvärvus või vastandvärvus, on üks värvus värvipaaris, mille värvitoonid kõrvuti moodustavad võimaliku suurima kontrasti ning aditiivsel või subtraktiivsel segamisel annavad tulemuseks neutraaltooni, st musta, valge või halltooni. Komplemetaarvärvusi võib defineerida kolmel viisil: kui kaht valgusvärvi, mis aditiivselt segunedes annavad valge valguse; kui kaht pigmentvärvi, mis subtraktiivselt segunedes teineteist neutraliseerivad, andes tulemuseks akromaatilise halli või musta; värvitajus suktsessiivkontrastina teineteist esile kutsuvaid värvusi. http://opiobjektid.tptlive.ee/Varviop/VT_Varvikujundus2.htm
Luiz Felipe do Nascimento dos Santos

Luiz Felipe do Nascimento dos Santos (enam tuntud lihtsalt kui Luiz Felipe; sündinud 9. septembril 1993 Tubarãos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Goianiense. Ta alustas klubikarjääri Caxiases, millega liitus 2011. aastal. 2012. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia tugevuselt kolmandas liigas. 2014. aastal mängis ta laenul sama liiga klubis Duque de Caxias ja Paraná osariigi meistrisarja teise divisjoni klubis Cascavel. 2015. aastal liitus ta Brasiilia esiliigaklubiga Paraná. 2016. aasta veebruaris siirdus ta Brasiilia kõrgliigaklubisse Santos., kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 22. juunil 2016 lõi ta mängus Fluminense vastu oma esimese värava Brasiilia kõrgliigas. 2017. aasta oktoobris pikendas ta lepingu Santosega 2022. aastani. 2023. aastal läks ta Santosest laenule Atlético Goianiensesse. Santos Campeonato Paulista: 2016 Copa Libertadores: Teine koht 2020 Atlético Goianiense Campeonato Goiano: 2024 "João Paulo e Luiz Felipe renovam com o Santos FC". Santos FC. 10.10.2017. Vaadatud 5.6.2019
Nõukogude Informatsioonibüroo

Nõukogude Informatsioonibüroo ehk Sovinformbüroo (vene keeles Советское информационное бюро, lühemalt Совинформбюро) oli aastatel 1941-1961 Nõukogude Liidus tegutsenud informatsiooni- ja propagandaasutus. 1961. aastal korraldati see büroo ümber uudisteagentuuriks Novosti (vene keeles Новости).
Mežmuiža (Smiltene piirkond)

Mežmuiža on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Launkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 9,3 ja Riiast 131 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee A2. Seal asub Mežciemsi bussipeatus. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Saltupi

Saltupi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Smiltene piirkonnas Launkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 3,0 ja Riiast 132,7 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed P27 ja V255. Aastal 2016 oli külas 47 elanikku, aastal 2019 aga 56 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Cepļi

Cepļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 28,4 ja Riiast 150,1 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Cepļis kasvab looduskaitsealune Cepļi pärn. Aastal 2007 oli külas 25 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Kļavaisi

Kļavaisi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 22,5 ja Riiast 144,2 km kaugusele. 2007. aastal oli külas 15 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Mali poliitika

Kuni 2012. aasta märtsi ja detsembri riigipööreteni toimis Mali poliitika poolpresidentaalse esindusdemokraatliku vabariigi raamistikus. Mali riigipea on president, kes nimetab ametisse valitsusjuhi, peaministri. Riigis on mitmeparteisüsteem. Täidesaatev võim kuulub valitsusele. Seadusandlik võim jaguneb valitsuse ja parlamendi, rahvusassamblee, vahel. Kohtuvõim on seadusandlikust ja täidesaatvast võimust eraldatud. Economist Intelligence Uniti demokraatia indeksi järgi on Malis "hübriidrežiim". "UN Security council condemns Mali coup". 23. märts 2012 – cit. via www.telegraph.co.uk. "US condemns Mali coup amid reports of looting". telegraph.co.uk. 22. märts 2012. Nossiter, Adam (11. detsember 2012). "Cheick Modibo Diarra, Mali's Prime Minister, Resigns After Arrest" – cit. via NYTimes.com. solutions, EIU digital. "Democracy Index 2016 - The Economist Intelligence Unit". www.eiu.com (inglise). Vaadatud 1. detsember 2016.
Lankaskalns

Lankaskalns on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 25,3 ja Riiast 147 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed V248 ja V249. Asulasse jääb Lankaskalnsi bussipeatus. Lankakalnsis kasvab looduskaitsealune Lankaskalnsi mänd. Aastal 2007 oli külas 10 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mačāni

Mačāni on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonna Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 25,9 ja Riiast 147,6 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Mačānis kasvavad looduskaitsealune Mačāni mänd ja Jaunmačāni tamm. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Mālejas

Mālejas on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonna Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 20,4 ja Riiast 142 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V243. Asulasse jääb Mālejase bussipeatus. Mālejases kasvavad looduskaitsealused põlispuud Mālejase tamm ja Mālejase Rootsi mänd. Aastal 2007 oli külas 43 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Pūķi

Pūķi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 24,9 ja Riiast 146,6 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V248. Aastal 2007 oli külas 30 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur
Rauza

Rauza on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Palsmane vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 17,7 ja Riiast 139,4 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi maantee V243. Asulasse jääb Rauza bussipeatus. Rauzas kasvab looduskaitsealune Rauza mänd, seal asub ka endise Rauza mõisa hoonetekompleks. Aastal 2019 oli külas 34 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Grošļi

Grošļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 23 ja Riiast 144,8 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed V248 ja V254. Seal asub Grošļi bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 30 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Jaunzemi (Smiltene piirkond)

Jaunzemi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 19,8 ja Riiast 141,4 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee.
Ķempes

Ķempes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 25,9 ja Riiast 147,6 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V248. Seal asub Ķempu skola bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 41 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija
Kuļķi

Kuļķi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 26,9 ja Riiast 148,7 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Kuļķis kasvab looduskaitsealune Kuļķi mänd. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Lazdiņi

Lazdiņi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 26,2 ja Riiast 148 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee.
Lindes

Lindes on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 27,7 ja Riiast 149,4 km kaugusele. Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Lindeses kasvav Mazlindese tamm on looduskaitse all. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Rudbārži (Smiltene piirkond)

Rudbārži on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 30,1 ja Riiast 151,9 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed V254 ja V268.
Siliņi

Siliņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 27,3 ja Riiast 149,1 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V268.
Ūdrupe

Ūdrupe on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonna Variņi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Smiltenest 22,1 ja Riiast 143,9 km kaugusele. Külast voolab läbi Palsa jõgi. Külas kasvavad Lejasūdrupi saar, Lejasūdrupi remmelgas, Lielūdrupi tammed ja Krastūdrupi tamm on looduskaitse all. Külast lähevad läbi maanteed P27, V248 ja V438. Seal asub Ūdrupe bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 13 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Autotransporta direcija
IPadOS

iPadOS on ettevõtte Apple Inc. väljatöötatud operatsioonisüsteem, mida kasutatakse iPad-idel. iPadOS-i esitlus toimus 3. juuni 2019 WWDC-s ning iPadOS on operatsioonisüsteem, mida kasutatakse spetsiaalselt iPad-idel. Operatsioonisüsteemi väljalase toimus september 2019. Enne iPadOS-i oli iPad-ide operatsioonisüsteem iOS kuid nüüd on Apple arendanud iPad-ile erineva operatsioonisüsteemi, millel on rohkem omadusi kui iOS-il. iPadOS-il on samad omadused nagu IOS 13-l, kuid põhierinevused on: Saab kasutada mitmeid rakendusi samaaegselt. Samal rakendusel võib olla mitu akent avatud. Uus avakuva. Kasutaja saab ühendada iPad-i USB Mälupulgaga või välise kõvakettaga. Oma failidele pääseb ligi nii Macintosh kui ka Microsoft Windows-i tarkvaral jooksvad arvutid. Avakuva ekraanile saab kinnitada vidinaid. Ekraanitõmmiseid saab teha Apple Pencil-iga. Uued kirjastiilid. Business Chat - Kui helistad firmadele, siis iPad pakub välja lahenduse, et saaksid firmaga võtta ühendust nende jututoa teel. Saad kasutada Mac arvutit iPad-i kaudu. App Exposé - kasutaja näeb kõiki rakendusel lahtiolevaid aknaid ikoonile vajutades. iPadOS toetab iPad-e, millel on vähemalt 2GB muutmälu ja vähemalt Apple A8/AX protsessor. iPad Mini 2, iPad Mini 3 ja iPad Air 1 on mittetoetatud. Toetatud seadmed on: iPad Air 2 iPad Air 3 (3. põlvkond) iPad (5.põlvkond ja 6.põlvkond) iPad mini 4 iPad Pro (Kõik seadmed) Raymond Wong (4. juuni 2019). "I might be able to finally replace my MacBook with an iPad thanks to iPadOS". Mashable (inglise keeles). Vaadatud 5. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Maggie Tillman (4. juuni 2019). "Apple iPadOS features, news, and release date". Pocket-Lint (inglise keeles). Vaadatud 5. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Alexander Maxham J (4. juuni 2019). "Apple Shows Google How Tablets Should Be Done, With iPadOS". Android Headlines (inglise keeles). Vaadatud 5. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Apple (4. juuni 2019). "iPadOS Preview - Features". Apple (inglise). Vaadatud 5. juunil 2019.
Azawadi Rahvuslik Vabastusliikumine

Azawadi Rahvuslik Vabastusliikumine (tamašeki: ⵜⴰⵏⴾⵔⴰ ⵏ ⵜⵓⵎⴰⵙⵜ ⴹ ⴰⵙⵍⴰⵍⵓ ⵏ ⴰⵣⴰⵓⴷ, Tankra n Tumast ḍ Aslalu n Azawd; araabia: الحركة الوطنية لتحرير أزواد, al-Ḥarakat al-Waṭaniyat Litaḥrīr ʾĀzawād; prantsuse: Mouvement national de libération de l'Azawad, MNLA; inglise: National Movement for the Liberation of Azawad), varem Azawadi Rahvuslik Liikumine (prantsuse: Mouvement national de l'Azawad, MNA) on Mali põhjaosas asuvas Azawadis tegutsev poliitiline ja sõjaline grupeering. Lõviosa liikumise liigetest moodustavad tuareegid, kellest osad võitlesid tõenäoliselt 2011. aasta Liibüa kodusõjas Liibüa sõjaväes (samas mõned MNLA tuareegid osalesid sõjas Rahvusliku Üleminekunõukogu poolel ja naasid pärast sõda Malisse). MNLA asutati 2011. aasta oktoobris, asutamisel lubati kaasata teisigi Sahara rahvaid. Mali valitsus on liikumist süüdistanud suhetes al-Qaedaga islamistlikus Magribis (AQIM), MNLA on süüdistused tagasi lükanud. 2012. aasta 1. aprilliks oli MNLA ja islamistliku Ansar Dine kontrolli all põhimõtteliselt kogu Mali põhjaosa, kaasa arvatud suuremad linnad nagu Kidal, Gao ja Timbuktu. Pinged MNLA ja Ansar Dine vahel kulmineerusid Gao lahingus, millega tuareegid kaotasid Põhja-Mali linnad islamistlikele liikumistele Ansar Dine ja Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas (MOJWA). "Images et témoignage exclusifs du nord du Mali: un colonel du MNLA dévoile son arsenal militaire" (French). France24. 21. juuni 2012. Vaadatud 18. jaanuar 2013.{{cite news}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Pflanz, Mike (1. aprill 2012), "Mali rebels seize Timbuktu", The Telegraph, London Tuareg rebellion sparks crisis in Mali, Al Jazeera English, 18. veebruar 2012 "Mouvement National de Liberation de l'Azawad" (prantsuse). Mnlamov. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2013. Vaadatud 9. aprill 2012. Vogl, Martin (31. jaanuar 2012). "Tuareg rebels attack 6th town in Mali". Google News. Associated Press. Vaadatud 4. veebruar 2012. Stephen,, Tankel,. With us and against us : how America's partners help and hinder the war on terror. New York. ISBN 9780231547345. OCLC 1037351563.{{cite book}}: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link) "Mali government official says al-Qaida fighters among those attacking northern towns". The Washington Post. 27. jaanuar 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2019. Vaadatud 4. veebruar 2012. Ametlik koduleht (prantsuse keeles)
Hüdrogeneraator

Hüdrogeneraator on elektrigeneraator, tavaliselt sünkroongeneraator, mida käitab hüdroturbiin. Generaator moodustab turbiiniga tervikliku agregaadi, milles generaatori rootor on kinnitatud turbiini töörattaga ühisele võllile. Hüdrogeneraatoragregaadid on kasutusel hüdroelektrijaamades. Agregaadi võimsus võib ulatuda sadade megavattideni ja nimipinge 24 kilovoldini. Pöörlemistelje asendi järgi: vertikaalhüdrogeneraatorid, mille pöörlemistelg on püstne, horisontaalhüdrogeneraatorid, mille pöörlemistelg on rõhtne. Rootori pöörlemissageduse järgi: aeglasekäigulised (60 kuni 600 pööret minutis), kiirekäigulised (üle 600 pöörde minutis). Kõige laiemalt on kasutusel püstse rootoriga aeglasekäigulised agregaadid. 1878. aastal võttis William George Armstrong kasutusele esimese vee jõul käitatava alalisvoolugeneraatori, mis oli võimeline töös hoidma ühte kaarlampi. 1882. aastal avas Thomas Alva Edison esimese hüdroelektrijaama, mille võimsus oli 12,5 kW. Hüdroenergiat hakati järjest laiemalt kasutama, sest see võimaldas võrdlemisi hõlpsalt elektrit toota. 1886. aastaks oli Ameerika Ühendriikides juba 45 hüdroelektrijaama ning nende hulk kasvas kiiresti. Hüdroturbiin Hüdroelektrijaam ENE 3. köide, 1988
Joonas Laks

Joonas Laks (sündinud 6. mail 1987) on Eesti poliitik ja aktivist. Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelse osakonna (XXV lend) ja Tallinna Tehnikaülikooli teedeehituse erialal (lõputöö juhendaja oli Ain Kendra). Ta on liikluskorralduse spetsialist, kelle karjäär algas Teede REV-2 AS-is (praegu TREV-2 Grupp AS), kus ta töötas õpingute kõrvalt liikluskorralduse osakonnas ajutise liikluskorralduse juhina ja hiljem eelarvestaja ning liikluskorralduse projekteerijana. Viimane ametikoht kontsernis oli liikluskorralduse osakonna arendusjuht. Pärast seda oli ta erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige ja täitis erakonnas mõnda aega ka peasekretäri rolli. Ta on otsedemokraatiat edendava sihtasutuse Terve Rahvas asutaja, nõukogu liige ja juht. Lahkus sihtasutusest 2020. aastal. Joonas Laks kuulus aastatel 2014–2021 erakonda Eestimaa Rohelised. 2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Riigikokku erakonna Eesti 200 nimekirjas, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 198 häält ega osutunud valituks. Tema isa oli Henry Laks, ema on Tiina Laks ja vend Rasmus Laks. Tema abikaasa on Züleyxa Izmailova, neil on kolm last. "Joonas Laks". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2019. Vaadatud 5. juunil 2019.
Tšaitja

Tšaitja (sanskriti keeles caitya ‘pühapaik’; paali keeles cetiya; tiibeti keeles mchod rten; hiina keeles ⽀提 zhiti; jaapani keeles shitai) oli budismis algupäraselt Buddha või mõne teise auväärse isiku säilmete hoidmiseks ja nende austamiseks rajatud ehitis või ehitiste kompleks. Laiemas tähenduses on tšaitja tempel või pühakoht üldse, kuna säilmete hoidmiseks püstitatud ehitise nimetuseks kitsamas mõttes sai stuupa. Kitsamas mõttes on tšaitja palvesaal budistlikus või hinduistlikus templikompleksis. Sageli kuulus kaljusse raiutud tšaitja koobaskloostri (vihaara) juurde. Laiemalt võib see sõna tähistada muud pühaks peetavat objekti, näiteks allikat, metsatukka või koobast. Erilisteks kohtadeks on budistide jaoks Buddhaga seotud neli suurt pühapaika (sanskriti keeles mahācaitya): sünnipaik Lumbinī, virgumispaik Bodhgayā, esimese jutluse paik Sārnāth ja parinirvaana paik Kušinagara. Pistriku mäetipp Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001 Vidushie Shriya. Evolution and Development of Chaitya Halls Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.