Kose Gümnaasium

Kose Gümnaasium on gümnaasium Harju maakonnas Kose alevikus. Kool avati 1. oktoobril 1923 neljaklassilise algkoolina, 1956. aastast töötas kool keskkoolina ja 2003. aastal nimetati Kose Keskkool Kose Gümnaasiumiks. Esimesed teated hariduselust Kosel pärinevad 1639. aastast, kui Kose pastori Heinrich Westeringi andmetel töötas Kose kihelkonnas kaks õpetajat. Kooli avamine Kose alevikus oli vajalik, kuna Palvere ja Kose-Uuemõisa algkool asusid kaugel. Varem oli Kosel töötanud ainult kirikukool, mida on esmamainitud 1840. aastal. Kose Gümnaasiumi (endise Kose Keskkooli) sünniajaks võib pidada 1923. aastat, kui Harju maakonna haridusnõukogu asus uue maakonna koolivõrku koostama ja otsustati avada Kose kuueklassiline algkool 3 õpetajaga. Esimesel aastal oli ette nähtud I–IV klassi avamine kahe õpetajakohaga. Koolijuhatajaks valiti Gustav Lindmets ja õpetajaks Eliisabet Rannamees. Klassiruumideks üüris vallavalitsus Kose Laenu- ja Hoiu-Ühisuselt saali, millest laudseintega poolitades kaks klassituba tehti. Õppetöö algas nelja klassiga 1. oktoobril 1923. Kooli tuli 68 õpilast. Ravila vallavolikogu otsusega 30. aprill 1928 laiendati koolikohustus 1928. aastast viie õppeaasta peale ja 1929. aastast kuue õppeaasta peale. Esimesena lõpetasid 6. klassi 1928. aastal 6 õpilast, kes vahepeal olid õppinud Kose-Uuemõisa algkoolis. Vallavalitsus lootis 1936. aastaks uue koolimaja ehitamisega lõpule jõuda. Seepärast katkestati üürileping Kose Laenu- ja Hoiu-Ühisusega. Endistesse kooli ruumidesse kolis postkontor, mis tegutseb nendes ruumides tänaseni. Vallavalitsus üüris kooliruumideks Kose koguduselt leeritoa. Koolile üüriti kolm klassiruumi, õpetajate tuba, köök ja eesruum riietehoiuks. 1938. aasta lõpuks valmis uus algkoolihoone aadressil Ravila maantee 12. 15. detsembril võeti maja vastu ja anti sissekolimisluba. Õppetöö algas uues koolimajas 9. jaanuaril 1939 ning kestis seal (algkooli osas) vaheaegadega kuni sajandivahetuseni. Hiljem asus selles majas näiteks Kose raamatukogu (aastatel 1996–2013). Amortiseerunud vana koolihoone lammutati 2022. aastal. 1956. aastal muudeti Kose kool Kose Keskkooliks. 1960. aastal kolis Kose Keskkool uude majja, mis asub aadressil Pikk 12. See oli 1922. aastal valminud ja Teise maailmasõja ajal hävinud Kose seltsimaja kohale ehitatud hoone, mis oli mõeldud Kose rajooni täitevkomitee tarbeks. Enne ehitustööde lõppemist aga likvideeriti Kose rajoon ning majja kolis kool. Sama aasta kevadel lõpetas keskkooli esimese lennu 17 õpilast. Koolimajale tehti suurem juurdeehitus aastatel 1973–1975. 1984. aastal avati kaarhall (kus tegutses võimla) ja 1991. aastal valmis koolile vaheehitus kaarhallini. Tänapäevanõuetele vastav võimla avati 2000. aastal. Enne kaarhalli valmimist oli väiksemõõduline spordisaal eraldi hoones, kus hiljem paiknes Kose tuletõrjedepoo. 1. jaanuaril 2003 muudeti Kose Vallavolikogu otsusega Kose Keskkool Kose Gümnaasiumiks. 15. augustil 2005 alustati koolimaja uue tiiva ehitamist, mis valmis 2007. aasta sügiseks. Uude tiiba tõsteti ümber eesti keele, matemaatika ja tööõpetuse klassid. Kokku lisandus 12 õpperuumi. Algselt on plaanis ehitada ka selle tiivaga ühendatav suur saal aga rahapuudusel jäi see teostamata ja selle asemele rajati vabaõhuklass. Aastatel 2005–2007 ehitati kooli staadion põhjalikult ümber. 1. septembril 2008 liitus Kose Gümnaasium eKooli süsteemiga. 2011. aasta kevadel kolis koolis kooli ruumidesse ka Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum. 2013. aastal kolisid gümnaasiumi algklassid kultuurikeskuse hoonesse (endise Kose Teeninduskooli renoveeritud ruumid). Kose Gümnaasiumis töötas 2015/16. õppeaastal 49 õpetajat ja 34 muud töötajat. Kose Gümnaasiumi direktor on alates 2016. aasta algusest Martin Medar. 2010–2015 oli direktoriks Sirje Laansoo. Varasem staažikas direktor Aarne Puistama töötas pikka aega ka poiste kehalise kasvatuse õpetajana. Kose Gümnaasiumi tunnustatumad õpetajad on olnud näiteks emakeeleõpetajad Saima Vainola, Ene Hiietam ja Laine Tammemäe, kes on välja töötanud õppematerjale ning on Kosel töötanud kogu oma elu. Geograafiaõpetaja Taimi Velström on ühe koostajana välja andnud majandusgeograafia õpiku keskkoolile. Pika staažiga klassiõpetajad on Kose Keskkoolis olnud Mall Kask, Leida Vaarik, Elle Leedmaa, Aino Loeberg. Aasta õpetajaks on valitud näiteks muusikaõpetaja Heli Sepp. Kosega on oma elu sidunud kehalise kasvatuse õpetaja Margus Matiisen ja matemaatikaõpetaja Kärt Matiisen, viimane on koostanud üleriigiliselt kasutatavaid matemaatika õppematerjale eri vanuseastmetele. Samuti on Kärt Matiisen valitud Eesti aasta gümnaasiumiõpetajaks. Bioloogiaõpetaja Rein Tint on mitmetel koolisisestel küsitlustel sageli valitud armastatuimaks pedagoogiks, Tint on ühtlasi Kose Keskkooli vilistlane. Silmapaistev käsitööõpetaja on koolis Heli Mölder, kes on ühtlasi kooli keskastme õppejuht ning samuti Kose Keskkooli vilistlane. Vilistlased on ka Sirje Hanikat, algklasside õppejuht, ning Sigrid Kaju, gümnaasiumi õppejuht. 1923–1950 Gustav Lindmets 1950–1952 Hilja Jõgi 1952–1953 Greetchen Sarapuu 1953–1960 Evi Eelrand 1960–1986 Saima Vainola 1986–1989 Malle Lambasaar 1989–2010 Aarne Puistama 2010–2015 Sirje Laansoo 2015–2016 Heli Mölder (KT) 2016–... Martin Medar Jaan Künnap, eesti fotograaf, alpinist ja treener, õppis Kose Keskkoolis. Imre Siil, diplomaat ja kirjanik, endine Riigikantselei ja Eesti Informaatikakeskuse direktor, lõpetas 15. lennus 1974. aastal. Helle Karro, arstiteadlane, Tartu Ülikooli professor ja naistekliiniku juhataja, lõpetas 16. lennus 1975. aastal. Vallo Reimaa, poliitik ja pedagoog, 5. aprill 2007 – 23. jaanuar 2008 Eesti regionaalminister, on 20. lennu lõpetaja. Marika Vaarik, näitleja, lõpetas 21. lennus 1980. aastal. Mati Kõrts, ooperilaulja, lõpetas 22. lennus 1981. aastal. Margus Mägi, eesti filosoof, on õppinud Kose Keskkoolis. Katrin Viirpalu, raadio- ja teleajakirjanik, on 26. lennu lõpetaja, 1986. Erkki Bahovski, ajakirjanik, on 29. lennu lõpetaja, 1989. Jakko Väli, poliitikategelane, on 29. lennu lõpetaja, 1989. Kerstin Kask, usundiloolane ja haridustegelane, on 32. lennu lõpetaja, 1991. Triinu Aron, kultuurikorraldaja, Sõltumatu Tantsu Lava tegevjuht, on 33. lennu lõpetaja, 1992. Janika Sillamaa, laulja, on Kose Keskkoolis õppinud mõne aasta 1980. aastate lõpus, hilisema 34. lennu koosseisus. Liina Kersna, ajakirjanik, Riigikogu liige ning endine haridus- ja teadusminister, lõpetas Kosel põhikooliastme 1998. aastal. Meelis Kompus, kultuuritegelane ja riigiametnik, lõpetas 40. lennus 1999. aastal. Silver Kübar, Eesti meister motokrossis, lõpetas 40. lennus 1999. aastal. Kadri Kruus, nahakunstnik, lõpetas 41. lennus 2000. aastal. Risto Kübar, näitleja, lõpetas Kosel põhikooli 1999. aastal. Siim Pohlak, ettevõtja ja Riigikogu liige, on õppinud 45. lennu koosseisus. Siim Hanikat, kunstnik, lõpetas 48. lennus 2007. aastal. Mehis Pihla, dramaturg ja lavastaja, lõpetas 49. lennus 2008. aastal. Ivo Kruusamägi, vikipedist, lõpetas 49. lennus 2008. aastal. Kristel Kruustük, ettevõtja, lõpetas 49. lennus 2008. aastal. Rauno Roosnurm, esinejanimega Mord Fustang, lõpetas 51. lennus 2010. aastal. Kaspar Mesila, Eesti esimese bobimeeskonna liige, lõpetas 52. lennus 2011. aastal. Indrek Ojamets, ajakirjanik, lõpetas 58. lennus 2017. aastal. Uue õppekorpuse kolmas korrus, kus asuvad matemaatikaklassid Poiste tööõpetuse klass Poiste tööõpetus Kooli staadion Peasissepääs 2007. aastal Saal 2016. aastal Kose Huvikool Kose-Uuemõisa Koduloomuuseum Kose Gümnaasium, 04.11.2011 "Kose Gümnaasium. Pedagoogiline personal". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. august 2010. Vaadatud 25. augustil 2010. "Kose Gümnaasium. Majanduspersonal". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. august 2010. Vaadatud 25. augustil 2010. Almanahh: Tuulekell, Kose Gümnaasium 2003. Kose Gümnaasiumi koduleht Kose Gümnaasiumi arengukava aastatel 2015–2020 Kaia Roots "Kose Gümnaasium rõhub rakenduslikule keskharidusele", Harju Elu, 30. mai 2008 Kajar Kase "150 kaheksanda klassi õpilast said riigilt sülearvutid", Postimees, 19. november 2008