laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pljoss

Pljoss on linn Venemaal Ivanovo oblastis Privolžski rajoonis. Asub Privolžskist 18 km kaugusel Volga paremal kaldal. 1141. aastal rajas Juri Dolgoruki merjalaste maale tänapäeva Pljossi kohale piirikindluse. Linnuse juurde tekkis asula. Seega võib Pljossi pidada vanimaks linnaks tänapäeva Ivanovo oblasti alal. 1238 hävitas linnuse Batu-khaani sõjavägi. 1410 lasi Moskva suurvürst Vassili I rajada uue puulinnuse kaitsmaks Moskvat ja Kostromad tatarlaste rünnakute eest. Seda loetakse linna ametlikuks asutamisaastaks. 1429 hävitasid asula Kaasani tatarlaste väed. 1440 purustas venelaste vägi Pljossi lähedal tatarlaste väe. 1609 rüüstasid Pljossi Rzeczpospolita väed. 17. ja 18. sajandil kujunes asulast lina- ja muu tekstiili kaubanduse keskus. 1778 sai Pljoss linnaõigused. 19. sajandil Pljossi majanduslik tähtsus vähenes raudteede rajamise ja Volga jõekaubanduse vähenemise tõttu. Linnaõigused võeti ära. Küla muutus rikaste ja haritlaste suvituskohaks. 1888–1889 suvitas seal Issaak Levitan. 1925 linnaõigused taastati. Tänapäeval on Pljoss üks Venemaa väiksemaid linnu. 2020. aasta alguses oli elanike arv 1732. Tööstusettevõtteid linnas ei ole. Peamine majandusharu on turism. Linnas on Issaak Levitani majamuuseum ja mitu kirikut. Linnas on säilinud palju 18. ja 19. sajandil ehitatud kaupmeeste maju. Kogu linn moodustab ajaloolis-arhitektuurilise kaitseala. http://plios.ru/ples/o-plese/ http://www.plyos.org/
Lembit Roosimölder

Lembit Roosimölder (5. september 1942 Suure-Jaani – 6. juuli 2011) oli eesti insener ja tehnikateadlane. Roosimölder lõpetas Türi 1. Keskkooli 1961; Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna ehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja -instrumentide eriala cum laude 1966; Eksperimentaalse Metallilõikepinkide TU Instituudi (Moskva) aspirant 1969–1970; TPI masinaehitustehnoloogia kateedri aspirant 1970–1973. Tehnikateaduste kandidaat (Исследование и расчет переходных процессов в автоматических коробках передач металлорежущих станков с числовым программным управлением), Московский станкоинструментальный институт, 1979; dotsent 1987; professor 2002. Puurija Tallinna Ekskavaatoritehases 1961–1963; TTÜs 1964–2011: masinaehitustehnoloogia kateedri vanemlaborant 1964–1965, assistent 1967; masinaehitustööstuse automatiseerimise kateedri assistent 1967–1969; konstrueerimis-eksperimentaalosakonna juhtivkonstruktor 1973–1974; toiduainete tehnoloogia kateedri assistent 1974–1975; peenmehaanika kateedri vanemõpetaja 1975–1984; masinaehitustehnoloogia kateedri dotsent 1984–1987; tööpinkide ja instrumentide/masinate projekteerimise kateedri dotsent 1987–1992; ehituse instituudi dotsent 1992–2002; masinaehituse instituudi tootearenduse professor ja õppetooli juhataja 2002–2011; masinaehituse instituudi direktor 2005–2011. Loodusteadused ja tehnika. Mehhanotehnika, automaatika, tööstustehnoloogia: Tootearendus. Modulariseeerimine, Moodulsüstemide projekteerimine. Raskelt koormatud ja vastutusrikaste mehaaniliste struktuuride projekteerimine. Avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni, 14 patentse leiutise ja 1 kasuliku mudeli autor või kaasautor. Tema juhendamisel on kaitstud 38 magistri- ja 3 doktoritööd. Teinud ettevõtetele mitmeid arendustegevusi ja ekspertiise. TTÜ arengukomisjoni liige 1992–1996; Eesti Teadlaste Liidu juhatuse liige 1998–2001; Eesti Teadlaste Liidu volikogu liige 1998–2008; Eesti Inseneride Liidu juhatuse liige 2000–2005; Eesti Masinaehitusinseneride Seltsi juhatuse esimees 2000–2006; Eesti Mehaanikainseneride Liidu juhatuse liige 2002–2007; Eesti Teadusfondi reaalteaduste ja tehnika ekspertkomisjoni liige 2002–2009; Eesti Masinatööstuse Liidu juhatuse liige 2006–2011; TTÜ masinaehituse instituudi nõukogu liige 2000–2011; TTÜ mehaanikateaduskonna nõukogu liige 2001–2011; TTÜ masinaehituse instituudi nõukogu esimees 2005–2011; rahvusvaheliste konverentside programmikomitee liige. Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi aukiri (osavõtu eest leiutus- ja ratsionaliseerimistegevusest) 1980 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedalid 1986, 1987 Eesti volitatud insener 1998 Volitatud mehaanikainsener 2004. Tema poeg on kunstnik Tarmo Roosimölder. Tema harrastused olid fotograafia ja kalapüük. Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 366-367 Lembit Roosimölder Eesti Teadusinfosüsteemis Lembit Roosimölder Eesti Teadusinfosüsteemis
Roland Petit

Roland Petit (13. jaanuar 1924 Villemomble, Seine-Saint-Denis' departemang – 10. juuli 2011 Genf, Šveits) oli prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister. Petit õppis Pariisi Rahvusooperi Balletikoolis Serge Lifari käe all. Pärast selle lõpetamist 1940. aastal tantsis ta Pariisi Ooperi kordeballetis. 1945. aastal asutas Petit Jean Cocteau toel omaenda balletitrupi Ballets des Champs-Élysées. 1948. aastal asutas ta juba uue balletitrupi Les Ballets de Paris, kus 1949. aastal spetsiaalselt oma priimabaleriini Zizi Jeanmaire'i jaoks lõi balletilavastuse "Carmen" (Bizet' muusikaga; Petit ise tantsis selles peaosa). 1976. aastal asutas Petit Marseille meeri ettepanekul balletitrupi Ballets de Marseille (1981. aastast Marseille Rahvusballett). Petit juhtis truppi 26 aastat. 1994 – balletiauhind Benois de la Danse (koreograafia kategoorias) 2002 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (balleti "Padaemand" lavastamise eest Suures Teatris 2001. aastal) 1993 – J’ai dansé sur les flots 1998 – Temps liés avec Noureev Koduleht
Juan María Bordaberry

Juan María Bordaberry Arocena (17. juuni 1928 Montevideo – 17. juuli 2011 Montevideo) oli Uruguay poliitik ja farmer. Ta sündis juristi, poliitiku ja suurmaaomaniku Domingo Bordaberry perekonnas. Ta õppis õigusteadust ning enne poliitikasse siirdumist tegutses perekonnafarmis. Aastatel 1963–1965 kuulus Bordaberry Valge Partei esindajana parlamenti. Aastal 1964 asutas ta partei, mis liitus 1969 Punase Parteiga. Samal aastal sai ta põllumajandusministriks. Ta oli selles ametis 1971. aastani ning valiti seejärel Punase Partei kandidaadina presidendiks, nagu hiljem on selgunud, valimispettuse toel. Ta astus ametisse 1. märtsil 1972. Aastal 1973 nõustus ta asuma sõjaväelise riigipöörde etteotsa, tühistas põhiseaduse, saatis laiali parteid ja parlamendi ning valitses seejärel aastani 1976, mil sõjavägi ta võimult kukutas. Aastal 2006 Bordaberry vahistati; teda süüdistati mitme poliitiku tapmises 1976. aastal; aasta hiljem lisandus süüdistusele veel tapmisi. Veebruaris 2010 mõisteti talle tapmiste eest 30-aastane vanglakaristus. Juan María Bordaberry poeg Pedro Bordaberry on Punase Partei esimees. Uruguay's ex-ruler Bordaberry jailed for 30 years
Tiina Põldmaa-Talv

Tiina Põldmaa-Talv (12. märts 1972 Pärnu – 28. juuli 2011) oli eesti võrkpallur. Ta lõpetas aastal 1990 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1994 Soomes Pieksamäe kaubanduskõrgkooli. Ta kuulus Eesti võrkpallikoondisse nii noorte- kui ka täiskasvanute klassis, aastatel 1990–1996 mängis ta Soomes klubis Pieksämäen Pyrintö. Aastatel 1994 ja 1997 valiti ta Eesti aasta võrkpalluriks. Rannavõrkpallis sai ta koos Ela Lillemaaga 1994. aasta Euroopa meistrivõistlustel kaheksanda koha. Eesti Võrkpalli Liit. Suri Tiina Põldmaa-Talv 28. juuli 2011 Pärnu Postimees. 30. juuli 2011 Biograafia ESBL-is
Matt LeBlanc

Matthew Steven LeBlanc (sündinud 25. juulil 1967 Newtonis Massachusettsis) on Emmy auhinnale ja Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja, kes on tuntuks saanud eelkõige kui Joey Tribbiani seriaalist "Sõbrad". "Ed" (1996) "Kosmosesse eksinud" ("Lost in Space", 1998) "Charlie inglid" ("Charlie's Angels", 2000) "Charlie inglid: täie rauaga" ("Charlie's Angels:Full Throttle", 2003) "TV 101" (13 osa, 1988–1989) "Anything to Survive" (telefilm, 1990) "Tuvikesed" (3 osa, 1991) "Class of '96" (1 osa, 1993) "Sõbrad" (1994–2004) "Joey" (2004–2006) "Top Gear" kaassaatejuht (2016-2020) Matt Le Blanc andmekogus IMDb (inglise)
HC Tallas

HC Tallas on Lasnamäel tegutsev käsipalliklubi. Klubi on asutatud 1997. aastal mittetulundusühinguna endise spordiklubi ETK baasil. HC Tallase eestvedaja Jüri Lepp asutas klubi eesmärgiga luua noortele poistele võimalus tegeleda spordiga. Klubi nimi tuleneb kahe sõna lühendist: Tallinn ja Lasnamägi. Esindusmeeskond Mistra (ühendvõistkond koos Aruküla SK-ga) mängib oma kodumänge Aruküla Põhikoolis. Osaletakse Käsipalli meistriliigas ja Balti liigas. Koduleht
Peno rajoon

Peno rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga. Rajoonis on Peno alev ja 6 külaasundust 135 külaga. Rajoonist saab alguse Daugava jõgi. Q126684906 Rajooni koduleht
Teringi raba

Teringi raba on raba Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas Lilli külas ning on jaotatud kaheks osaks. Teringi rabas saab eristada põhja ja lõuna osa. Lisaks kuulub raba Teringi maastikukaitseala koosseisu. Raba maastikuga tutvumiseks on rajatud 4,5 km pikkune laudtee, mis kuulub riigimetsa majandamise keskuse, Sakala puhkealade sekka. Esialgu olid laudtee rabas asuva Alatsi järveni, kokku poolteist kilomeetrit, mis valmis 2001. aastal. Aasta hiljem ehitati ülejäänud osa. Matkarajal on võimalik puhata mitmes erinevas puhkekohas, mis on varustatud infotahvlitega ning raja läbimiseks kulub umbkaudu 3 tundi. Matkarajal võib näha raba koos kidurate soomändidega, puisraba, älved, laukad, põlismetsailmeline loodusmets, segametsad, kuusikud, kaasikud, männikud ja mitmekesine taimestik. Suvel on raja äärest võimalik leida murakaid, kukemarju, mustikaid, sinikaid, pohli ja jõhvikaid.. Teringi rabas elavad mitmesugused loomad. Kaitsealustest liikidest on esindatud metsis ja teder. Mõlema linnuliigi puhul on täheldatud ka pesitsuspaiga esinemist rabas. Lisaks võib näha kährikut, mäkra, nirki ja kärpi. Suvel on võimalik näha rästikuid, seega tuleb rajal liikudes olla ettevaatlik. Rästikud on tuntud paiksete loomadena, kes elavad kogu oma elu ühes kohas, liikudes kõige rohkem 100 m raadiuses. Matkarada on varustatud teabetahvlitega, mis tutvustavad inimestele sealset loodust. Rabas esinevad rabasaared, mis jaotavad Teringi raba põhja ja lõuna osaks. Üheks silmapaistvamaks on edelanurgas asuv Ussisaar, mis on saanud oma nime seal elavate rästikute järgi. Omapärane Teringi rabale on saarte ümber tarna-madalsoo üleminek rabaks. Raba kagunurgas on Alatsi järv, mille pindala on 4,4 hektarit. Järv on rabaveetoiteline ja üsna liigirikas. 2003. aastal avastati järvest üsna haruldane ujuri liik, Cybister lateralimarginalis. Teringi maastikukaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Kaitseala pindala on 322,4 ha ning esindatud on 6 elupaigatüüpi, mis teeb maastikukaitsealast ühe suurima loodusväärtustega ala Viljandimaal. Kaitseala moodustati 1999. aastal ning on loodud eriilmelise soo- ja metsamaastiku ning sealsete taimekoosluste kaitseks. Eesmärk on looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse: soostuvate ja soo-lehtmetsade, huumustoiteliste järvede ja järvikute, rabade, siirde- ja õõtsiksoode ning vanade loodusmetsade kaitse. Palo, Katre (mai 2007). "Laudteematk Teringi soos". Eesti Loodus. Vaadatud 31. august 2023. "Teringi matkarada". Mellini puhkekeskus. Vaadatud 31. august 2023. "Teringi õpperada". Loodusega Koos. Vaadatud 31. august 2023. Suurkask, Meelis (2016). Teringi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2017-2026. Keskkonnaamet. Teringi matkarada Lilli Looduskeskus "Laudteematk Teringi soos" Eesti Loodus 05/2007 "Teringi raba saared on igaüks ise nägu" Sakala, 2. juuni 2005
Molokovo rajoon

Molokovo rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajoonis on Molokovo alev ja viis külaasundust 184 külaga. 2023. aasta alguse seisuga oli rajoonis 3747 elanikku (2017 - 4100). Selle näitaja poolest on rajoon Tveri oblasti väikseim. https://tverstat.gks.ru/storage/mediabank/%D0%A7%D0%98%D0%A1%D0%9B%D0%95%D0%9D%D0%9D%D0%9E%D0%A1%D0%A2%D0%AC%20%D0%9D%D0%90%D0%A1%D0%95%D0%9B%D0%95%D0%9D%D0%98%D0%AF%20%D0%A2%D0%92%D0%95%D0%A0%D0%A1%D0%9A%D0%9E%D0%99%20%D0%9E%D0%91%D0%9B%D0%90%D0%A1%D0%A2%D0%98%20%D0%9F%D0%9E%20%D0%9C%D0%A3%D0%9D%D0%98%D0%A6%D0%98%D0%9F%D0%90%D0%9B%D0%AC%D0%9D%D0%AB%D0%9C%20%D0%9E%D0%91%D0%A0%D0%90%D0%97%D0%9E%D0%92%D0%90%D0%9D%D0%98%D0%AF%D0%9C.htm Rajooni koduleht
Pedak

See artikkel räägib nimest. Puu kohta vaata artiklit Harilik mänd. Pedak on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pedak 273 inimesel: 123 mehel ja 150 naisel. Perekonnanimede levikult oli Pedak meeste puhul 615. kohal ja naiste puhul 523. kohal. Perekonnanime Pedak kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 47). Perekonnanimi Pedak on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 4,72. Ellen Pedak, eesti keemik (1930–2008) Evald Pedak, eesti keemik ja loomakasvatusteadlane (1931–2017) Külli Pedak, Eesti riigiametnik (1946–) Lembit Pedak, eesti majandusteadlane (1923–2008) Valter Pedak, sõjaväelane (1895–1948) Mänd (perekonnanimi) Pedajas (perekonnanimi) https://www.stat.ee/nimed/pere/Pedak (vaadatud 5.06.2022)
Heino Marrandi

Heino Marrandi (2. mai 1911 Anna vald – 29. august 1989 Tallinn) oli Eesti põllumajandustegelane, Eesti ühe edukama ühismajandi Estonia kolhoosi esimees. Heino Marrandil oli kuus klassi haridust. Aastatel 1949–1989 oli Marrandi Estonia kolhoosi esimees. Sellena pälvis ta terve rea autasusid ja aunimetusi. Aastatel 1954–1962 oli Marrandi NSV Liidu Ülemnõukogu liige. 1958 sotsialistliku töö kangelane, Lenini orden 1971 Oktoobrirevolutsiooni orden 1973 Lenini orden 1981 ENSV parim loomakasvataja 1982 Eesti NSV riiklik preemia 1986 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja Tema isa Rein Marrandi oli Riiginõukogu liige; poeg on Eesti poliitik, endine põllumajandusminister ja Riigikogu liige Jaanus Marrandi. Peeter Raidla "Aasa, Ain" Eesti Majanduslugu (vaadatud 29. juulil 2011) Eesti elulood. Tallinn 2000, lk 279 Peeter Raidla: "ENSV rikkad | Esimees, kes igal aastal uue autoga sõitis ja kellele juubeliks välikäimla kingiti". Ärileht.ee, 12.07.2020
Estonia (Paide rajooni kolhoos)

Estonia kolhoos oli Paide rajoonis tegutsenud kolhoos ja üks Eesti edukamaid ühismajandeid. Kolhoosi kontor asus Oisus, mis jääb tänapäeval Järvamaale Türi valda. Enne Türi vallaga ühinemist 2005. aastal oli see Oisu valla territooriumil. 1949–1989 oli kolhoosi esimees Heino Marrandi, kes pälvis töö eest kahel korral Lenini ordeni, ühel korral sotsialistliku töö kangelase aunimetuse ja Eesti NSV teenelise põllumajandustöötaja aunimetuse ning muidki autasusid. 1988 sai isa juhitud kolhoosis peamelioraatoriks Heino Marrandi poeg, hilisem põllumajandusminister ja Riigikogu liige Jaanus Marrandi. 1993. aastal moodustas kolhoosi juhtkond senise kolhoosi alusel OÜ Estonia, mis on praeguseks edukas põllumajanduskontsern ja ühtlasi üks suuremaid põllumajandusettevõtteid Eestis. Peeter Raidla "Aasa, Ain" Eesti Majanduslugu (vaadatud 29. juulil 2011) Alo Lõhmus: "Kolhoos lõuendile: "Kui mina ütlen, et on vaja pilt teha, siis tuleb teha!"" Maaleht, 31. jaanuar 2010
Bologoje rajoon

Bologoje rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas ja läänes Novgorodi oblastiga. Rajoonis on Bologoje linn, Kuženkino alev ja 9 külaasundust 158 külaga. Rajooni läbib Msta jõgi. Q126684906 Rajooni koduleht
Olaus Georg Salenius

Olaus Georg Salenius (? Sala, Västmanlandi maakond – 1657) oli Eesti vaimulik. Salenius sündis 17. sajandi algul Salas Västmanlandi maakonnas Svealandis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti märtsis 1627) Uppsala Ülikoolis. Ta oli aastatel 1636–1651 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Tema väimees oli Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andreas Stålfot. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Yossi Benayoun

Yosef Shai Benayoun (sündinud 5. mail 1980 Dimonas) on endine Iisraeli jalgpallur, keskkaitsja. Benayoun mängis klubikarjääri jooksul muuhulgas Inglismaa jalgpalliklubides West Ham United, Liverpool, Chelsea ja Arsenal. Iisraeli jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2017 kokku 102 korda ja lõi 24 väravat.
Ostaškovi rajoon

Ostaškovi rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga. Rajoonis on Ostaškovi linn ja 11 külaasundust 245 külaga. Rajoonis on palju järvi. Neist suurim on Seliger. Volgoverhovje külast saab alguse Volga jõgi. Läbi rajooni läheb Bologoje ja Velikije Luki vaheline raudtee. Q126684906 Rajooni koduleht
Estonia

Estonia on Eestimaa ja Eesti nimi ladina, poola, inglise ja paljudes teistes keeltes. Selle järgi on saanud nime: Estonia, laulu- ja mänguselts Korporatsioon Estonia, Tartus asunud endine akadeemiline organisatsioon Estonia, Rahvusvaheline Eesti Filatelistide Selts Tallinna JS Estonia, endine jalgpalliklubi Eestis Estonia, teater Tallinnas Estonia, sanatoorium Pärnus Estonia, endine kolhoos Rakvere rajoonis Estonia, endine kolhoos Paide rajoonis "Estonia" oli Piimaühingute Keskühing, tegutses 1911–1936 OÜ Estonia, Eesti üks suuremaid põllumajandustootjaid Estonia, Stockholmis tegutsenud kirjastus Estonia Klaverivabrik, Eesti klaveritootja Estonia, parvlaev, mis hukkus 1994. aastal Läänemerel Estonia, 1930. aastatel Tallinna–Stockholmi liinil kurseerinud reisi-kaubalaev Estonia, 1920. aastatel Taani lipu all liinil Liepāja – Gdańsk – Boston – New York sõitnud liinilaev Estonia (purjelaev), ehitatud 1921 Estonia (varem Yorkshire), 1900. aastatel Liibavi – New York (vene Русско-американская линия) liinil kurseerinud reisi-kaubalaev Teised sõidukid Estonia, esimene Eestis ehitatud soomusauto Estonia, ka vormel Estonia, Eestis ehitatud võidusõiduautode seeria, mida ehitati alates 1958. aastast Estonia, eesti küla Abhaasias Estonia, eesti küla Venemaal Altai krais Šipunovo rajoonis Estonia, eesti küla Venemaal Krasnojarski krais Nižni Ingaši rajoonis Estonia, San Antonio linnaosa Estonia mägi, küngas Raplamaal Estonia, 6211 m kõrgune mägi Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Estonia, klaverimark Estonia, 2023. aasta 8-osaline teleseriaal parvlaeva Estonia uppumisest Estonia, 1957 Argentinas ilmunud väliseesti ajakiri Estonia, radioola Estonia, 1985–2004 ilmunud saksakeelne eesti kirjanduse ajakiri 1541 Estonia, asteroid Estland Estonija Estonka
Kristjan Sander

Kristjan Sander (sündinud 8. detsembril 1977) on eesti ulmekirjanik. Ta lõpetas 2012. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala ning sai 2014. aastal samas magistrikraadi arheoloogias väitekirjaga "Kunda Lammasmäe kiviaja asulakoht" (juhendaja Aivar Kriiska). 2014. aastal astus samas doktoriõppesse. Kristjan Sander on võrguajakirja Algernon toimetuse liige. Sander tegeleb malega, ta on Tartu Ülikooli Maleklubi esimees. Sander on kirjutanud peamiselt ulmejutte, aga ta on avaldanud ka ühe romaani või jutukogumiku ("13 talvist hetke", sisaldab 4 temaatiliselt seotud juttu), ühe jutukogumiku ("Õhtu rannal") ja ühe lühiromaani ("Valguse nimel"). "Valguse nimel". Tartu: Fantaasia, 2003 "Veel pole õhtu". Jutt ulmakogumikust "Fantastika: parimad algupärased ulmejutud eesti autoritelt". Tallinn: Varrak, 2004 "13 talvist hetke". Tallinn: Varrak, 2008 "Õhtu rannal". Tallinn: Varrak, 2012 Eesti Teadusinfosüsteem Kristjan Sander Eesti Ulmekirjanduse BAASis
Kulosaari

Kulosaari (soome Kulosaari, rootsi Brändö) on saar Helsingi idaosas ja endine vald. Tänapäeval on see Helsingi linnaosa. Kulosaari vald asutati aastal 1922. Aastal 1947 liideti see Helsingi linnaga. Kulosaaris asub Kulosaari metroojaam, mis on tähtis transpordiühendus Kulosaari linnaosa ja Helsingi kesklinna vahel. http://www.aluesarjat.fi/
Lauttasaari metroojaam

Lauttasaari metroojaam (soome Lauttasaaren metroasema, rootsi Drumsö metrostation) on jaam Helsingi metroo 2017. aastal valminud Läänemetroo liinil. Ta asub Helsingi lääneosas Lauttasaari linnaosas.
Veliž

Veliž on linn Venemaal Smolenski oblastis, Veliži rajooni keskus. Asub Daugava kaldal. Veliži kohale rajati 15. sajandil Leedu suurvürstiriigi piirikindlus. 1533 liideti Moskva vürstiriigiga. 1536 hakati vana linnuse kohale rajama uut. Seda loetakse tänapäeval linna asutamisaastaks. Jam-Zapolski vaherahuga 1582. aastal läks Rzeczpospolita valdusse. 1667 läks taas Venemaa valdusse. 1678 läks Rzeczpospolita koosseisu ja 1772. aastal liideti taas Venemaaga. Linnaõigused sai 1776. aastal. 2020. aasta alguses oli linnas 6636 elanikku. Q126974795 http://velizh.ru/
Waterloo metroojaam

Waterloo metroojaam (inglise Waterloo underground station) on metroojaam Londonis Waterloo raudteejaama lähedal. Metroojaama kasutavad liinid Bakerloo Line, Jubilee Line, Northern Line ja Waterloo & City Line. Jaam avati 8. augustil 1898. Alguses kasutas seda ainult Waterloo & City Line.
Ágota Kristóf

Ágota Kristóf (30. oktoober 1935 – 27. juuli 2011) oli ungari kirjanik. Ta elas alates 1956. aastast Šveitsis ja kirjutas peamiselt prantsuse keeles. Ta alustas luuletaja ja näitekirjanikuna; hiljem kirjutas autobiograafiliste sugemetega romaane. Eesti keeles on ilmunud tema esikromaan, triloogia "Kaustik. Katsumus. Kolmas vale" (Kupar, 1997) ja romaan "Eile" (Loomingu Raamatukogu, 2001). 2001 Gottfried Kelleri auhind 2008 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind Tutvustus lehel European Literary Immigration Rein Saluri. Kolmekordne "Kupar". – Sirp, 30. aprill 1998 Toomas Raudam. Meie. Mina. Meie mitte. Võrdlustest vabastatud keel. – Postimees, 30. jaanuar 1998 Peeter Künstler. Tõe talumise müsteeriumid. – Sirp, 24. august 2001
All your base are belong to us

All your base are belong to us on üks sagedasemaid näiteid interneti kaudu levinud meemidest. See inglise keelde halvasti tõlgitud fraas esines 1989. aastal ilmunud Jaapani videomängu Zero Wing ingliskeelse versiooni sissejuhatuses. Kosmoselaeva rünnata ähvardavad tegelased teatavad laeva kaptenile, et "kõik teie baas kuuluma meile". Fraasist kujunes naljanumber, mis levis internetis laialdaselt; seda tsiteeritakse ja kasutatakse paljudes seostes, ka lühendatult (All Your Base, AYBABTU või AYB). All Your Base Are Belong To Us Story of All Your Base
Lokoja

Lokoja on linn Nigeerias, Kogi osariigi keskus. Linn asub Nigeri jõe ääres. Lokojas tegutseb Kogi tehnikainstituut.
Salomón Lerner Ghitis

Salomón Lerner Ghitis (ka Siomi Lerner; sündinud 4. veebruaril 1946 Limas) on juudi päritolu Peruu ärijuht ja poliitik. Ta oli 28. juulist kuni 10. detsembrini 2011 Peruu peaminister. Ta on hariduselt insener. Ta ei kuulu ühtegi parteisse.
Tshuapa

Tshuapa on jõgi Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo jõe lisajõgi. Tshuapa on umbes 1000 km pikkune.
Renoveerimine

Renoveerimine on ehitise või rajatise kohandamine tänapäeva vajadustest lähtuvalt. Renoveerimise käigus tehtavad töid võib liigitada järgmiselt: kapitaalremont, millega remonditakse hoone sama heaks kui see oli uuena; kapitaalsed täiendused (soome perusparannus) ehk täiendused (ehitise rekonstrueerimine, seadmete ja süsteemide täiendused vms), millega tehakse tegevuskeskkonna kvaliteet hoones endisest paremaks; uuendamine, mille käigus muudetakse ruumijaotust või seadmeid; ehitise laiendamine pindala suurendamiseks ehk juurdeehitus; konserveerimine säilivuse parandamiseks; ennistamine, sh restaureerimine arhitektuuri ja välisilme säilitamiseks, taastamiseks või parandamiseks: rekonstruktsioon ehk uue ehitise rajamine säilinud detailide või dokumentide baasil. Uusehitus Remont Kapitaalremont Ennistamine Ümberehitus Juurdeehitus Restaureerimine Konserveerimine Lammutamine Rekonstrueerimine
Restaureerimine

Restaureerimine ehk ennistamine on ehitise, rajatise või eseme varasema kuju ja/või väljanägemise taastamine, kaotades hilisemaid sobimatuid täiendusi ja täiendades algseid kuid kahjustatud või muudetud osi[viide?]. Restaureerimisega tegelejat nimetatakse restauraatoriks. Renoveerimine VR as Work Tool for Architectural & Archaeological Restoration: The Ancient Appian Way 3D Web Virtual GIS