laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Maraaya

Maraaya on Sloveenia duett, kuhu kuuluvad Marjetka Vovk ja Raay. Duett alustas tegevust 2014. aastal. 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas duett Sloveeniat lauluga "Here for You". Laul sai finaalkontserdil 39 punktiga 14. koha. 2017. aastal sõlmis duett lepingu Warner Musicuga. Maraaya koduleht
O'G3NE

O'G3NE on Hollandi kolmeliikmeline tüdrukuteansambel, kuhu kuuluvad kolm õde: Lisa, Amy ja Shelley Vol. 2007. aastal esindas ansambel Hollandit Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saavutas lauluga "Adem in, adem uit" 11. koha. 2014. aastal võitis ansambel telesaate "The Voice of Holland" viiendal hooajal esikoha ning sai auhinnaks plaadilepingu EMI-ga. Ansambel saavutas 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis Hollandi esindajana lauluga "Lights and Shadows" finaalkontserdil 150 punktiga 11. koha. Koduleht ‎
Timebelle

Timebelle on Šveitsi ansambel, kuhu kuuluvad esilaulja Miruna Mănescu, trummar Samuel Forster ja multiinstrumentalist Emanuel Daniel Andriescu. Ansambel esindas Šveitsi 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Apollo". Laul saavutas oma poolfinaalis 97 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali. ‎
Ilinca Băcilă

Maria Ilinca Băcilă (sündinud 17. augustil 1998 Târgu Mureșis) on Rumeenia laulja ja joodeldaja. Ta esindas koos Alex Floreaga Rumeeniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Yodel It!". Laul sai finaalkontserdil 282 punktiga 7. koha.
Claudia Faniello

Claudia Faniello (sündinud 9. veebruaril 1988 Qawras) on Malta laulja. Tema debüütalbum "Convincingly Better" ilmus 2010. aastal. Ta esindas Maltat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Breathlessly". Laul saavutas oma poolfinaalis 55 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Ankur (elektrotehnika)

Ankur on elektrimasinas seade, kus indutseeritakse elektromotoorjõud. Ankruks võib olla nii rootor kui ka staator. Induktor (mähis)
Sergej Ćetković

Sergej Ćetković (serbia keeles Сергеј Ћетковић; sündinud 8. märtsil 1976 Titogradis) on Montenegro laulja. Ta esindas 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Montenegrot lauluga "Moj svijet". Finaalkontserdil sai ta 37 punktiga 19. koha. Ametlik koduleht
Hermanus

Hermanus on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas, Overstrandi valla halduskeskus. Linn asub Atlandi ookeani rannikul. Asula on rajatud 1855. aastal, linnaõigused sai 1904. aastal. Linn on saanud nime hollandi õpetaja Hermanus Pietersi (u. 1778–1837) järgi, kes saabus Kaplinna 1815. aastal. Kuni 1902. aastani oli asula nimi Hermanuspietersfontein. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hermanuse elanikest värvilisi 47,21%, valgeid 43,50%, mustanahalisi aafriklasi 7,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 0,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 76,07%, inglise keelt 20,73% ja koosa keelt 0,56%. https://census2011.adrianfrith.com/place/172014
Eivør Pálsdóttir

Eivør Pálsdóttir (sündinud 21. juulil 1983 Syðrugøtas) on Fääri saarte laulja. Ta laulab fääri, islandi ja inglise keeles.
Ratingen

Ratingen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Piirneb läänes Düsseldorfiga ning põhjas Duisburgi, Mülheimi ja Esseniga. Ratingeni kohal mainitakse asulat 849. aastal. 1276. aastal sai linnaõigused. Keskajast kuulus linn Bergi hertsogitele. Kolmekümneaastase sõja käigus purustati linn peaaegu täielikult. 1815. aastal liideti Viini kongressi otsusel Preisimaaga. Ratingeni koduleht Ratingeni infoportaal
Vredendal

Vredendal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Matzikama valla halduskeskus. Asula on rajatud 1933. aastal, linnaõigused sai Vredendal 1963. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vredendali elanikest värvilisi 67,76%, valgeid 15,74%, mustanahalisi aafriklasi 12,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 3,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,58% inimestest, koosa keelt 7,50% ja inglise keelt 2,32%. Vredendal e-Centre Western Cape Government https://census2011.adrianfrith.com/place/160010
Susana Guerra

Susana Guerra (esinejanimega Suzy; sündinud 24. jaanuaril 1980 Figueira da Fozis) on Portugali laulja. Ta esindas Portugali 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis lauluga "Quero ser tua". Laul sai oma poolfinaalis 39 punktiga 11. koha ja jäi esimesena finaalist välja.
Suzy

Suzy võib tähendada järgmist: Suzy, Portugali laulja Susana Guerra esinejanimi Suzy, vald Prantsusmaal Aisne'i departemangus
Rudi Carrell

Rudolf Wijbrand Kesselaar (19. detsember 1934 Alkmaar – 7. juuli 2006 Bremen) oli Hollandi laulja ja meelelahutaja. Ta esindas Hollandit 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Wat een geluk", saavutades 12 punktiga teise koha. Meelelahutajana saavutas ta tuntuse nii Hollandis kui ka Saksamaal.
Grahamstown

Grahamstown (afrikaani Grahamstad) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas. Asula rajati Briti sõjalise tugipunktina 1812. aastal. Grahamstownis asub Rhodes'i Ülikool. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Grahamstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,9%, värvilisi 11,3%, valgeid 8,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 0,6%. Koosa keelt pidas emakeeleks 72,2% inimestest, afrikaani keelt 13,7%, inglise keelt 10,8% ja teisi keeli 3,4%. https://census2011.adrianfrith.com/place/264003 https://census2011.adrianfrith.com/place/264004
Greetje Kauffeld

Greetje Kauffeld (sünninimi Greta Kloet; sündinud 26. novembril 1939 Rotterdamis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Wat een dag", saavutades kuue punktiga kümnenda koha. Laulja koduleht
Priit Kolbre

Priit Kolbre (17. veebruar 1956 Tallinn – 18. juuni 2006 Helsingi) oli Eesti diplomaat. Kolbre lõpetas 1974. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1979. aastal majandusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegu Tallinna Tehnikaülikool). Aastal 1986 kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures kandidaadikraadi majandusteaduste alal. Aastal 1991 lõpetas Priit Kolbre ka Eesti Diplomaatide Kooli selle esimeses lennus. Enne Välisministeeriumisse tööle minekut oli Priit Kolbre Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) dotsent ja kateedrijuhataja. Aastal 1990 asus Kolbre välisminister Lennart Meri kutsel tööle Välisministeeriumisse. Aastatel 1994–1998 oli ta Välisministeeriumi asekantsler välismajanduspoliitika alal. Aastatel 1998–2002 oli ta suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 2002–2005 oli ta välisministeeriumi kantsler, samal ajal mitteresideeriv suursaadik Püha Tooli juures. Aastal 2005 akrediteeriti ta suursaadikuks Soome Vabariiki. Kolbre pidas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise läbirääkimisi, Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi ja Euroopa lepingu läbirääkimisi. Kantsleriks sai Kolbre pärast välisminister Kristiina Ojulandi ja eelmise kantsleri Indrek Tarandi vahel tekkinud skandaalset konflikti, mille tagajärjel Tarand lahkus. Välisminister Urmas Paeti sõnul suutis Kolbre kantslerina leevendada Ojulandi ja Välisministeeriumi ametnikkonna vahelisi pingeid. Suursaadikuna Soomes pälvis Kolbre tähelepanu 1. detsembril 2005. aastal Tuglase seltsis peetud loenguga, milles ta kritiseeris teravalt Soome meediat, mis oli Kolbre arvates ebaõigelt kajastanud Eesti firma Tallink tegevust reovete merre pumpamisel. Priit Kolbre leiti 2006. aasta 19. juunil Helsingi Vantaa lennuvälja parklast käivitatud mootoriga autost surnuna. Lahkamisel leiti, et surma põhjuseks olid ootamatult ilmnenud terviseprobleemid. Tõenäoliselt ütles üles süda. 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk Eesti Päevaleht: Suursaadik Priit Kolbre – Eesti diplomaatia varalahkunud mootor, 22.06.2006 Postimees: Suri Eesti suursaadik Soomes Priit Kolbre Postimees: Suursaadik Kolbre kritiseeris Soome meediat, 02.12.05
Annie Palmen

Annie Palmen (tegelikult Anna Maria Palmen; 19. august 1926 IJmuiden – 15. jaanuar 2000 Beverwijk) oli Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Een speeldoos", kuid jäi null punktiga jagama viimast kohta.
Anneke Grönloh

Johanna Louise Grönloh (esinejanimega Anneke Grönloh; 7. juunil 1942 Tondano, Indoneesia – 14. september 2018 Arleuf, Nièvre'i departemang, Prantsusmaa) oli Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Jij bent mijn leven", saavutades kahe punktiga kümnenda koha.
Conny Vandenbos

Conny Vandenbos (kodanikunimega Jacoba Adriana Hollestelle; 16. jaanuar 1937 Haag – 7. aprill 2002 Amsterdam) oli Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "'t Is genoeg" ning saavutas viie punktiga 11. koha. Ametlik koduleht
Milly Scott

Milly Scott (sünninimi Marion Henriette Louise Molly; sündinud 29. detsembril 1933 Den Helderis) on Suriname päritolu Hollandi laulja ja näitleja. Ta esindas Hollandit 1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fernando En Filippo", saavutades kahe punktiga 15. koha.
Thérèse Steinmetz

Thérèse Steinmetz (sündinud 17. mail 1933 Amsterdamis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Ring-dinge-ding", saavutades kahe punktiga 14. koha.
Ronnie Tober

Ronald Edwin Tober (sündinud 21. aprillil 1945 Bussumis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Morgen", jäädes ühe punktiga jagama viimast kohta. Laulja koduleht
Lenny Kuhr

Helena Hubertina Johanna Kuhr (esinejanimega Lenny Kuhr; sündinud 22. veebruaril 1950 Eindhovenis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "De troubadour" ja oli üks neljast võitjast.
Theaitetos (Platoni dialoog)

"Theaitetos" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis kirjutatud filosoofiline teos, mis kuulub üldise arvamuse kohaselt Platoni hiliste dialoogide hulka. "Theaitetoses" vestleb Sokrates peamiselt noore matemaatikuga, kelle nimi on Theaitetos. Vestluse juures on ka Theaitetose õpetaja Theodoros, kes Theaitetost Sokratesele tutvustab ning omab vestluses abistavat rolli. Dialoogi sissejuhatuses räägivad omavahel Terpsion ja Eukleides ning esimene palub viimaselt võimalust kuulata vestlust, mille olevat kunagi Theaitetos, Theodoros ja Sokrates omavahel pidanud. Eukleides on vestluse üles kirjutanud ning laseb oma teenijal selle neile ette lugeda. Vestluse teemaks on küsimus: mis on teadmine? Kogu dialoog tegeleb selle küsimuse arutamisega, kusjuures Sokrates püüab lasta Theaitetosel esitada oma arusaamasid teadmise kohta ega esita enda õpetust sellest, mis teadmine on. Seega võib pidada dialoogi teiste hiliste dialoogide hulgas iseäranis sokraatiliseks. Theaitetos pakub vastusena sellele küsimusele kolme määratlust: teadmine on taju (aisthēsis), teadmine on tõene arvamus (doxa), teadmine on tõene arvamus koos seletusega (logos). Kõik need määratlused osutuvad aga arutluse käigus järjepanu puudulikeks ning dialoog lõpeb ilma küsimusele vastust leidmata, st aporeetiliselt. Arutluse raames käsitletakse taju seoses õpetusega sellest, et kõik on liikumises, arvamust seoses eelneva õpetusega, oleva tunnetamise võimalikkuse tingimusi, arvamust seoses mõtlemisega (dianoia) ning vale arvamuse (pseudēs doxa) võimalikkust seoses mõtlemisega. Kirjeldatakse ka logose struktuuri. Dialoog lõpeb Sokratese osutusega, et ta peab nüüd minema kohtuma arhondiga talle esitatud süüdistuse asjus. Järelikult on dialoogi fiktiivne toimumise aeg natuke enne "Apoloogia" toimumist ja dialoog "Euthyphron" peab toimuma vahetult peale "Theaitetost", kuna see toimub teel arhondi juurde. Dialoogi sisuliseks jätkuks on dialoog "Sofist", mille "toimumises" "Theaitetoses" kokku lepitakse, kusjuures dialoog toimub "Theaitetose" vestlusele järgneval päeval. Dialoogis viidatakse ka "Parmenidesele", mis sisaldab Sokratese nooruspõlve kohtumist Parmenidesega. "Sofistile" järgneb omakorda dialoog "Riigimees". Toomas Lott, "Vahatahvel ja eksitus "Theaitetoses"" – Vikerkaar 2009, nr 10/11, lk 84–92 Theaeitetose dialoog inglise keeles
Laudmägi

Laudmägi (afrikaani Tafelberg, inglise Table Mountain) on mägi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kaplinnas. Laudmägi on 1086 meetri kõrgune. Laudmägi on osa 1998. aastal rajatud Laudmäe rahvuspargist. Esimese eurooplasena kirjeldas Laudmäge Portugali laevakapten ja maadeuurija Antonio de Saldanha 1503. aastal. Natural & Cultural History Table Mountain National Park. Vaadatud 16. märtsil 2024 Who gave the Tabel Mountain its name? Hike Tabel Mountain
Hearts of Soul

Hearts of Soul oli Hollandi ansambel, kuhu kuulusid õed Bianca, Stella ja Patricia Maessen. 1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hollandit lauluga "Waterman" ning sai seitsme punktiga seitsmenda koha. 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Belgiat lauluga "A Million In One, Two, Three" ning sai 69 punktiga samuti seitsmenda koha.
Ben Cramer

Ben Cramer (sünninimi Ben Kramer; sündinud 17. veebruaril 1947 Amsterdamis) on Hollandi laulja. Ta esindas Hollandit 1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "De oude muzikant" ning sai 69 punktiga 14. koha. Laulja koduleht
Eesti juust

Eesti juust on Eesti piimandusspetsialistide loodud kiiresti valmiv juustusort. Selle töötasid välja Voldemar Saarmaa, Karl Voitki, Urmas Altmeri, Mihkel Uudisaru, Aleksei Ümariku ja Milvi Kartuse. Nad kasutasid tehnikat, mis sai 24. juulil 1959 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Leiutiste ja Avastuste Komitee autoritunnistuse nr 121333 ja mille tehnilised tingimused kinnitati 15. veebruaril 1960. Uus tehnika asendas varasema pika laagerdusaja (kaks kuud) lühemaga (üks kuu). Seda rakendati hiljem ka teiste madalatemperatuurilise järelsoojendusega laabijuustude (Hollandi kera, Hollandi leib, Kostroma, Stepi) valmistamisel ja seetõttu lühenes nende juustude valmimisaeg 2,5 kuult 1,5 kuule. Tehnikat juurutati peamiselt nendes juustutööstustes, kus toodetud juustu kvaliteet oli madal. Meetodi juurutamise tulemusel see paranes, ületades tavalise tehnikaga toodetud juustu oma. Kiiresti valmiva juustu tootmise meetodit hakati katseliselt kasutama 1959. aastal, mil valmistati 119 tonni juustu. Pärast seda tõusis kiiresti valmiva juustu tootmine järsult ja 1960. aastate keskel valmistati üle poole kogu toodetavast juustust just nimetatud meetodiga. Juustu tootmise peamine puudus enne eelmainitud tehnika kasutusele võttu oli juustu pikaajaline valmimine juustukeldrites (2–2,5 kuud). See nõudis palju tootmispinda, töö- ja energiakulu ning pikaajalisel kääritamisel esines suhteliselt palju kvaliteedivigu. Uue tehnika põhilised eripärad: väga suure arvu aktiivsete piimhappebakterite viimine juustu. See saavutatakse pikkades kettides esinevate piimhappe streptokokkide kasutamisega juuretises; juuretist võetakse 4–6 korda rohkem kui seni kehtinud tehnika puhul. Juuretis aktiveeritakse (juuretist, segatuna kahe osa piimaga, kasvatatakse umbes ühe tunni vältel) ning juustu valmistamiseks kasutatavat piima hoitakse vannis aktiveeritud juuretise mõju all umbes tund aega. Vana tehnika korral lisati väheaktiivset juuretist à 0,5% vahetult enne laabi lisamist piima sisse; erilise biopreparaadi (hüdrolüsaadi) lisamine piima sisse. Biopreparaadi tootmise tehnika on loonud sama autorite kollektiiv. Biopreparaat sisaldab rikkalikult piimhappebaktereid, hüdrolüüsunud piimavalke (aminohappeid), suures koguses piimhappebakterite hekto- ja endofermente, mis kutsuvad esile piimavalgu, kaseiini kiire ja laia lagunemise ehk juustu valmimisprotsessi. Fermentide kogumine biopreparaati saavutatakse algtooraine (lõssi) hapendamisega, kasutades mitme piimhappebakteri tüve. Kui happesisaldus tõuseb baktereid hävitava toimeni, siis sööde neutraliseeritakse mitu korda ja antakse bakteritele uuesti soodsad arenemistingimused. Valkude hüdrolüüsi soodustamiseks lisatakse mitu korda ka pepsiini; biopreparaadis esinevad aminohapped kutsuvad juustu piimas ja juustu massis veelkord esile intensiivse piimhappebakterite paljunemise ja täiendavate fermendikoguste moodustumise juustu valmimiseks. [eesti-juust.pdf Eesti juustu autoritunnistus] eesti-juust.pdf] (vaadatud 23.02.2018) Verni Leivak. "Nõukaaeg lettidel tagasi" tarbija24.postimees.ee, 21. september 2013 Märkus: Artikkel põhineb suuresti Karl Voitki isiklikust arhiivist pärinevatel andmetel.
Marita Lumi

Marita Lumi (sündinud 27. juunil 1985) on eesti ehtekunstnik. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia ehtekunsti eriala magistrantuuri 2015. aastal (juhendaja professor Kadri Mälk). Tegeleb animalistikaga. Isikunäitus Pärnu Uue Kunsti Muuseumis avati veebruaris 2018. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Normaalelastsusmoodul

Normaalelastsusmoodul ka Youngi moodul (tähis enamasti E, vahest Y) on suurus, mis näitab elastses olekus materjali mingi normaalpinge korral vastupanu normaali suunalisele deformatsioonile. Normaalelastusmoodul see avaldub normaalpinge ja normaalmoonde kaudu kujul: E = σ ε {\displaystyle E={\frac {\sigma }{\varepsilon }}} kus σ {\displaystyle \sigma } on normaalpinge, ε {\displaystyle \varepsilon } on normaalmoone. Normaalelastsusmoodul iseloomustab materjal jäikust. Jäikus on keha võime avaldada välisjõu deformeerimisele vastupanu keha materjali elastsuspiiri ulatuses. E = normaalpinge normaalmoone = σ ε = F / S Δ l / l 0 = F l 0 S Δ l {\displaystyle E={\frac {\mbox{normaalpinge}}{\mbox{normaalmoone}}}={\frac {\sigma }{\varepsilon }}={\frac {F/S}{\Delta l/l_{0}}}={\frac {Fl_{0}}{S\Delta l}}} kus F on rakendatud jõud; S on pind, millele mõjub koormus; Δl on keha pikkuse muutus; l0 on keha algne pikkus. Mõõtühik: 1 N m 2 = 1 Pa {\displaystyle 1\;{{\text{N}} \over {\text{m}}^{2}}=1\;{\text{Pa}}} Elastsusmoodul
Saskia & Serge

Saskia & Serge on Hollandi ansambel, kuhu kuuluvad laulja Trudy van den Berg (sündinud 1947) ning laulja ja kitarrist Ruud Schaap (sündinud 1946). 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas duett Hollandit lauluga "Tijd" ning sai 85 punktiga kuuenda koha. ‎
Sandra Reemer

Barbara Alexandra Reemer (esinejanimega Sandra Reemer; 17. oktoober 1950 Bandung – 6. juuni 2017 Amsterdam) oli Indoneesia päritolu Hollandi laulja. 1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Dries Holteniga Hollandit lauluga "Als het om de liefde gaat" ning sai 106 punktiga neljanda koha. 1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "The Party's Over" ning sai 56 punktiga üheksanda koha. 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Colorado" ning sai 51 punktiga 12. koha.
Mouth & MacNeal

Mouth & MacNeal oli Hollandi poplauljad. Koos moodustasid nad ansambli Big Mouth (õieti Willem Duyn ja Maggie MacNeal (õieti Sjoukje van’t Spijker)). Nende tuntuim lugu on 1972. aasta hittsingel "How Do You Do". 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas duett Hollandit lauluga "I See A Star" ning sai 15 punktiga 3. koha. "Mouth & MacNeal" (1971) "Hello and Thank You" (1972) "Pocketful of Hits" (1973) "Ik zie een ster" (1974) ‎
Heddy Lester

Heddy Lester (sünninimi Heddy Affolter; 18. juunil 1950 Leeuwarden – 29. jaanuar 2023) oli Hollandi laulja ja näitleja. 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "De mallemolen" ja sai 35 punktiga 12. koha.
Harmony (ansambel)

Harmony oli Hollandi ansambel. 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hollandit lauluga "'t Is OK" ning sai 37 punktiga 13. koha.
Maggie MacNeal

Maggie MacNeal (õieti Sjoukje van’t Spijker; sündinud 5. mail 1950 Tilburgis) on Hollandi laulja. Ta oli ansambli Mouth & MacNeal liige, mis esindas Hollandit 1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas MacNeal Hollandit sooloartistina lauluga "Amsterdam" ning sai 93 punktiga viienda koha.
Estvokaal

Estvokaal (ka Estovokaal, Estvocal) oli rahvusvaheline laulukonkurss, kus võistlesid vokalistid ja vokaalansamblid. Esimene konkurss toimus 2000 Tartus. Konkursi idee käis välja ansambel Noorkuu. Konkursi grand prix' võitjad: 2000 Mare Väljataga Kvintett 2001 Liisi Koikson ja Ivo Posti 2002 Sofia Rubina 2003 KLÜKK ... https://web.archive.org/web/20180223134621/http://www.jazzkaar.ee/uudised/estvokaal-tuleb-jaelle-elavdama-vokaalmuusikat/ (vaadatud 23.02.2018)
Linda Williams

Linda Williams (sünninimi Henriëtte Willems; sündinud 11. juunil 1955 Valkenswaardis) on Hollandi laulja. 1981. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Het is een wonder" ning sai 51 punktiga üheksanda koha.
Teim

Teim ehk teimimine on standardtingimustel tehtav katse materjali mingi karakteristiku määramiseks. Mingi materjali tugevus- ja jäikusarvutusi on võimalik kontrollida ainult teimimisel. Teimimine toimub silindri- või nelinurkse ristlõikega katsekehaga ehk teimikuga. Teimi käigus katsekeha puruneb, seetõttu kutsutakse teimimist mõnikord ka purustavaks kontrolliks. Eesti kõige täiuslikum teimimislabor asub Tallinna Tehnikaülikoolis. tõmbeteim surveteim paindeteim väändeteim väsimusteim liigpingeteim katse
Bill van Dijk

Willem Edsger van Dijk (esinejanimega Bill van Dijk; sündinud 22. detsembril 1947 Rotterdamis) on Hollandi laulja. 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Jij en ik" ning sai kaheksa punktiga 16. koha.
Bernadette

Bernadette Kraakman (esinejanimega Bernadette; sündinud 1. märtsil 1959 Volendamis) on Hollandi laulja. 1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Sing Me a Song" ning sai 66 punktiga seitsmenda koha.
Maribelle

Marie Lidwina Kwakman (esinejanimega Maribelle; sündinud 4. aprillil 1960 Volendamis) on Hollandi laulja. 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hollandit lauluga "Ik hou van jou" ning sai 34 punktiga 13. koha.
Proportsionaalsuspiir

Proportsionaalsuspiiriks σ p r {\displaystyle \sigma _{pr}} nimetatakse suurimat pinget, milleni materjal praktiliselt allub Hooke'i seadusele ehk pinge ja moone on proportsionaalsed. Alates proportsionaalsuspiirist kaotab Hooke'i seadus oma kehtivuse. Kui teimi käigus viiakse pinge katsekehas proportsionaalsuspiirini siis tekivad temas esimesed plastsed deformatsioonid, ehk teisisõnu – keha, mis ületab proportsionaalsuspiiri ei taasta enam oma kuju. elastsuspiir voolepiir Aleksander Klauson, Jaan Metsaveer, Priit Põdra, Uusi Raukas (2017). Tugevusõpetus. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus. Lk 137. ISBN 9789949830480.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Frizzle Sizzle

Frizzle Sizzle oli Hollandi tüdrukuteansambel, mis tegutses 1980. aastatel. Ansamblisse kuulusid Karin Vlasblom (sündinud 1967), Laura Vlasblom (sündinud 1968), Mandy Huydts (sündinud 1969) ja Marjon Keller (sündinud 1970). 1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hollandit lauluga "Alles heeft ritme" ning sai 40 punktiga 13. koha.