1989

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1950. aastad | 1960. aastad | 1970. aastad | 1980. aastad | 1990. aastad | 2000. aastad | 2010. aastad   ◄◄ | ◄ | 1985 | 1986 | 1987 | 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 1992 | 1993 | ► | ►► Sündinud · Surnud 1989. aasta (MCMLXXXIX) oli 20. sajandi 89. aasta. 7. jaanuar – suri Jaapani keiser Hirohito ja tema poeg Akihito krooniti Jaapani 125. keisriks. 15. veebruar – Nõukogude Liit kuulutas, et kõik nende väeosad on Afganistanist lahkunud. 17. märts – Itaalias Pavia linnas varises kokku 14. sajandil ehitatud Torre Civica torn. 9. aprill – Gruusias toimus Thbilisi veretöö. 15. aprill – Suurbritannias Sheffieldis toimus Hillsborough' staadioni katastroof: rahvarüsinas hukkus 96 inimest. 20. mai – Hiina kuulutas Tian'anmeni meeleavalduste tõttu Pekingis välja sõjaseisukorra. 4. juuni – Tian'anmeni väljakul suruti maha üliõpilaste meeleavaldus (vt 1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused). 10. juuni – Hiina ja Taiwan avasid telefoni otseside. 27. juuli – Christer Pettersson mõisteti süüdi ja sai eluaegse vanglakaristuse Rootsi peaministri Olof Palme tapmise eest 1986. aastal. Ta tunnistati hiljem õigeks ja mõrv jäi lahendamata. 23. august – toimus Balti riike läbinud 600-kilomeetrine Balti kett. 15. september – asutati Eesti vanim IT-ettevõte Baltic Computer Systems. 1. oktoober – esimese maailma riigina seadustas Taani samasooliste abielu. 11. oktoober – rahvusvaheline konsortsium, mida juhib Texaco Inc, avastas kvaliteetset toornaftat Aafrika ranniku lähedalt. 25. oktoober – NSV Liidu Riigipank teatas rubla devalveerimisest. 9. november – lammutati Berliini müür. 2. detsember – Maltal kohtusid George H. W. Bush ja Mihhail Gorbatšov esimest korda silmast silma. Seda peetakse üheks külma sõja lõpu tähiseks. 17. detsember – valmis esimene "Simpsonite" osa. 28. detsember – Leedus hakkas esimesena Nõukogude Liidu liiduvabariikidest ametlikult kehtima mitmeparteisüsteem. 12. jaanuar – rahvaloenduse tulemuste järgi oli Eestis 1 565 662 elanikku, sh eestlasi vaid 61,5%. 14. jaanuar – taastati Eesti olümpiakomitee, juhtimine jagatud Arnold Greeni ja Atko Viru vahel. 18. jaanuar – ülemnõukogu kehtestas eesti keele riigikeelena. 21. jaanuar – Tartus toimus Sõltumatu Infokeskuse ja ERSP korraldusel foorum "Kuidas taastada Eesti iseseisvus". 17. veebruar – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kuulutas 24. veebruari iseseisvuspäevaks. 24. veebruar – Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Eesti Kristlik Liit esinesid üleskutsega Eesti kodanike komiteede asutamiseks, Eesti kodanike registreerimiseks ja Eesti Kongressi ettevalmistamiseks. 24. veebruar – Pika Hermanni torni heisati taas sinimustvalge lipp. 28. veebruar – IME koondkontseptsioon anti valitsusele üle. 4.-5. märts – toimus Interliikumise 1. kongress. 9. märtsil – Tallinnas Harju tänaval mälestati rahvakogunemisega 1944. aasta märtsipommitamise ohvreid. 12. märts – loodi Eesti kodanike komiteede ajutine sidetoimkond. 14. märts – interliikujad korraldasid Tallinnas, Kohtla-Järvel ja Tartus meeleavaldusi. 15. märts – ilmuma hakkas Rahvarinde häälekandja Vaba Maa. 20. märts – peamiselt Andres Tarandi algatusel kehtestati Eestis kohalik vööndiaeg. 21. märts – Kadrinas asutati esimene Eesti kodanike komitee, aasta lõpuks oli neid loodud üle Eesti 131, lisaks 14 maakonnakomiteed. 25. märts – märtsiküüditamiste mälestamise raames asutati ka õigusvastaselt represseeritute liit Memento. 26. märts – NSV Liidu rahvasaadikute valimised Eestis, enim kohti sai Rahvarinne. 31. märts – taasasutati korporatsioon Revelia. 15. aprill – Tartus toimus kolmas sõltumatu noortefoorum. 27. aprill – Tallinnas asutati Eesti Demokraatlik Tööerakond Vello Saatpalu juhtimisel. 28. aprill – asutati Nõmme Eesti Kodanike Komitee. 30. aprill – 1. mai – toimus NSV Liidu ikestatud rahvaste koordinatsiooninõukogu kokkusaamine Loodil. 7. mai – asutati Eesti Maaliit. Selle kaasesimeesteks said Olev Saveli, Arvi Kallakmaa ja Villu Müüripeal. 12. mai – Virumaal asutati esimene Eesti kodanike maakonnakomitee. 13.-14. mai – toimus Eesti, Läti ja Leedu rahvarinnete esimene Balti Assamblee Tallinnas. 18. mai – ülemnõukogu otsus Eesti NSV üleminekust isemajandamisele 8. juuni – Eestis algasid 17. juunini kestvad I ülemaailmsed eesti noorte päevad. 25. juuni – Tahkurannas taasavati Konstantin Pätsi ausammas. 29.-30. juuni – Eesti Kristlik Liit jagunes poliitiliseks parteiks Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja mittepoliitiliseks ühenduseks Eesti Kristlik Ühendus. 6.-7. juuli – ajalehes Edasi ilmus intervjuu Edgar Savisaarega, milles viimane ründas teravalt kodanike komiteesid. 13. juuli – ilmuma hakkas Eesti esimene sõltumatu maakonnaleht Lääne Elu. 15. juuli – Balti rahvarinded otsustasid korraldada Balti keti. 8. august – ülemnõukogu võttis vastu otsuse haldusreformi läbiviimisest ning kohalike rahvasaadikute nõukogude valimise seaduse. 10. august – asutati Eesti Roheline Partei. 17. august – 34 mõttekaaslast asutasid Raamatuühingu saalis Ühenduse RES PUBLICA. 23. august – Tallinnas toimus kolmas Hirvepargi miiting, samal ajal kogunes Eestist ligi 400 000 inimest Balti ketti. 26. august – NLKP Keskkomitee tegi ähvardava avalduse, mis sundis rahvarinnet loobuma teise Eestimaa Laulu korraldamisest. 21. september – loodi Eesti Vabariigi kodanike Tallinna komitee, mis hoogustas veelgi kodanike registreerimist Tallinnas. 22. september – ilmus ajalehe Eesti Ekspress esiknumber. 9. oktoober – ilmus ajalehe Äripäev esiknumber. 11. november – Tallinnas valiti Eesti vabariigi kodanike peakomitee. Selle juhiks sai Tunne Kelam. 13. november – Eesti NSV Ülemnõukogu võttis vastu otsuse "Ajaloolis-õiguslikust hinnangust Eestis 1940. aastal toimunud sündmuste kohta". 13. november – Kentmanni tänav Tallinnas sai tagasi oma ajaloolise nime. Vahepeal oli aastatel 1940–1941 ja alates 1944. aastast tänava nimi olnud Jaan Kreuksi tänav. 24. november – Tartus hakkas tegutsema põrandaalune noortele suunatud raadiojaam Sunlight, mille miilits peilingute abil lõpuks sulges. 25. november – Eesti Töökollektiivide Liit otsustas toetada Eesti kongressi valimisi. 27. november – NSV Liidu ülemnõukogu tunnustas Balti riikide isemajandamist. 10. detsember – toimusid esimesed sõjajärgsed demokraatlikud kohalike omavalitsuste valimised Eestis. 15. detsember – moodustati klubi Liberaalsed Reformistid. 15. detsember – taasasutati Eesti Pank. 17. detsember – tegevust alustas Eesti Liberaalne Rahvaerakond. 20. detsember – tegevust alustas partei Eesti Vabad Demokraadid . 31. detsember – likvideeriti Eesti NSV Riiklik Hariduskomitee ning tegevust taasalustas Eesti NSV haridusministeerium. See oli osa ulatuslikust valitsusreformist Eesti NSV-s.  Pikemalt artiklis Sündinud 1989 9. jaanuar – Nina Dobrev, Kanada näitleja 12. jaanuar – Axel Witsel, Belgia jalgpallur 13. jaanuar – Triinu Kivilaan, eesti laulja (Vanilla Ninja) 17. jaanuar – Taisi Pettai, eesti laulja (Dynamint) 16. veebruar – Elizabeth Olsen, ameerika näitleja 18. veebruar – Mina Cvetković, Serbia modell 19. veebruar – Kaisa Pajusalu, Eesti sõudja 1. märts – Maria Listra, Eesti laulja 1. märts – Karl-Erik Taukar, Eesti laulja 2. märts – Toby Alderweireld, Belgia jalgpallur 4. märts – Tuuli Vahtra, Eesti maletaja 11. märts – Sandra Andresson, Eesti korvpallur 11. märts – Anton Yelchin, USA filminäitleja 13. märts – Joosep Susi, Eesti spordiajakirjanik 21. märts – Jordi Alba i Ramos, Hispaania jalgpallur 25. märts – Alyson Michalka, USA laulja ja näitleja 29. märts – Aleksandr Bernjakov, Eesti kikkpoksija 5. aprill – Lily James, inglise näitleja 12. aprill – Anastassia Šteinmiller, Eesti ujuja 20. aprill – Sergei Zenjov, Eesti jalgpallur 29. aprill – Madis Sihimets, Eesti maadleja ja sumomaadleja 20. mai – Jevgenia Rõndina, Eesti sõudja 21. mai – Hal Robson-Kanu, Walesi jalgpallur 6. juuni – Jelena Petrova, Eesti ujuja 23. juuli – Daniel Radcliffe, briti näitleja ("Harry Potter") 28. juuli – Maris Visse, Eesti ujuja 29. juuli – Rando Randmaa, Eesti jääpurjetaja ja purjetaja 29. juuli – Grit Šadeiko, Eesti kergejõustiklane 4. august – Ingmar Jõela, eesti koreograaf ja teatrilavastaja 6. august – Julia Zuikova, Eesti vehkleja 15. august – Joe Jonas, ameerika laulja ja kitarrist bändis Jonas Brothers 16. august – Moussa Sissoko, Prantsusmaa jalgpallur 21. august – Hayden Panettiere, USA näitleja ja laulja 26. august – Heloise Guerin, Prantsuse modell 1. september – Bill Kaulitz, saksa laulja bändis Tokio Hotel 1. september – Tom Kaulitz, kitarrist bändis Tokio Hotel 14. oktoober – Mia Wasikowska, Austraalia näitleja 8. november – Morgan Schneiderlin, Prantsusmaa jalgpallur 30. november – Vladimír Weiss, Slovakkia jalgpallur  Pikemalt artiklis Surnud 1989 2. jaanuar – Ivan Dratšov, Eesti võrkpallur ja võrkpallitreener 3. jaanuar – Lydia-Marie Kitsing, Eesti korv- ja võrkpallur 11. jaanuar – August Koern, Eesti poliitik 11. jaanuar – José Bustamante y Rivero, endine Peruu president 15. jaanuar – Kalju Kangur, Eesti luuletaja 19. jaanuar – Harri Erm, Eesti sporditegelane ja -pedagoog 23. jaanuar – Salvador Dalí, Hispaania maalikunstnik 29. jaanuar – Mihhail Tšulaki, Vene helilooja 5. veebruar – August Alekõrs, Eesti kohtunik 9. märts – Robert Mapplethorpe, Ameerika Ühendriikide fotograaf ja kunstnik 29. märts – Bernard Blier, Prantsuse filminäitleja 13. aprill – Virge Sõerde, Eesti sporditegelane 19. aprill – Daphne du Maurier, inglise kirjanik 24. mai – Ervin Vahemets, Eesti jalgpallur 3. juuni – Rūḩollāh Mūsavī Khomeynī, Iraani šiiitlik vaimulik (ajatolla) ja poliitik 10. juuni – Jüri Paenurm, Eesti auto- ja motosportlane 19. juuni – Betti Alver, eesti luuletaja 25. august – Jan Frenkel, Vene helilooja 4. september – Georges Simenon, Belgia kirjanik 20. september - Klavdija Plotnikova, viimane kamassi keele kõneleja 13. oktoober – Vladimir Roždestvenski, Eesti maletaja ja spordiajakirjanik 27. oktoober – Erni Hiir, Eesti luuletaja 14. detsember – Andrei Sahharov, füüsik, Nõukogude dissident, Nobeli rahuauhind 1975 14. detsember – Ants Eskola, Eesti näitleja 16. detsember – Silvana Mangano, Itaalia filminäitleja 22. detsember – Samuel Beckett, Iiri kirjanik, Nobeli kirjandusauhind 1969 25. detsember – Nicolae Ceaușescu, Rumeenia diktaator (hukati) 25. detsember – Elena Ceaușescu, Nicolae Ceauşescu abikaasa (hukati) füüsika – Norman Ramsey, Hans Dehmelt, Wolfgang Paul keemia – Sidney Altman, Thomas Cech meditsiin – Michael Bishop, Harold Varmus kirjandus – Camilo José Cela rahu – Tenzin Gyatso, 14. dalai-laama majandus – Trygve Haavelmo Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 272 Eesti Ringhäälingumuuseum: Raadio kroonika Heino Rannap, Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia