laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Meedia

Meedia (ladina keeles medium 'keskel olev') on informatsioonikandjate ühine nimetus. Kõne, telefon Heli- ja videolindistused Paber Massimeedia: ajaleht, ajakiri, film, raadio, televisioon Arvutimängud Internet Meedia – keskkond, kus toimub infoedastus, info avaldamine ja/või massikommunikatsioon. Teabelevi Ajakirjandus Multimeedia Meediamonitooring Meediasüsteem Meediakanal Massiteabevahend Ristmeedia Meediatööstus Meediakirjaoskus Meediasemiootika Meedia läbipaistvus
Isikumandaat

Isikumandaat on Eestis Riigikogu valimistel ringkonnas võidetud mandaat. Kandidaadi häälte arv peab olema vähemalt kvoot = ringkonnas kehtivad hääled / kohtade arv ringkonnas. Isikumandaadiks peetakse ka segavalimissüsteemides, näiteks Saksamaal ja Uus-Meremaal enamusvalimiste osast võidetud kohta. Riigikogu#Isikumandaat
Marju Varblane

Marju Varblane (sündinud 14. aprillil 1983 Viljandis) on eesti rahvamuusik, ansamblite Kiritöö, Raud-Ants ja Krää liige. Ta on õppinud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rahvamuusikat. "Eesti tantsud", Viis CD 2007 „Rahvalikud tantsulood kandlel, viiulil ja lõõtsal” Ilmar Tiideberg, Asso Int, Marju Varblane CD 2007 „Läti lugu” Krää CD 2007 „Uncooked” Bullfrog Brown CD 2006 „Rajaajaja” Rajaajaja CD 2006 „Lumeeit” MTÜ Eesti Rahvamuusikakool CD 2006 „Karjasepõli” Raud-Ants CD 2005 „Oli kord” Kiritöö CD 2004 Tartu Supilinna Päevad (2005, 2006, 2007), projektijuht Mütofest 2007, 2008 muusikalise programmi juht Nõmme Kevadfolk (2006, 2007), projekti- ja programmijuht Tartu Traditsioonilise Tantsu Festival (2006), projektijuht 2006 stipendium "Ela ja sära"
Indian Wells

Indian Wells on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Riverside'i maakonnas. Asub Coachella orus. Linn on tuntud Indian Wells Mastersi tenniseturniiri toimumiskohana ja suurima miljonäride osakaaluga linnana USAs. http://www.indianwells.org/
Eramu

Eramu ehk individuaalelamu on omaette kinnistul asuv ühe pere elamiseks ehitatud hoone, mille juurde võivad kuuluda abihooned, kui neid ei ole elamuga kokku ehitatud. Sõna "eramu" on eesti kirjakeelde kuulnud juba 1932. aastast tänu Johannes Aavikule, kuid Nõukogude ajal eelistati selle majatüübi kohta pigem termineid "individuaalelamu" või "ühepereelamu". Elamu Häärber Leibkond Maja Põlistalu Rehielamu Ridaelamu Suvila Talu Vabadik Villa Sõna "eramu" Sõnaveebis[alaline kõdulink] (vaadatud 21.09.2024).
Elamu

Elamu ehk elumaja ehk eluhoone on ühe (vt eramu) või mitme perekonna elamiseks ettenähtud hoone. Mõned levinud tüübid on veel ridaelamu (ka ridamaja) ja kortermaja (ka korrusmaja). Väga esinduslikke eluhooneid nimetatakse villadeks või häärberiteks. Tuntakse näiteks mõisahäärbereid ja taluhäärbereid. Ühiselamu Жилой дом : руководство для проектирования и возведения современных жилищ [1914]. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR DIGARis
Kose ujula

Kose ujula on siseujula Kosel. See asub Kose Spordimajas aadressil Ujula 7. Ujulas on nelja rajaga 25 meetri pikkune bassein. Kose ujula valmis aastal 1991, rekonstrueeriti 2000. aastatel. [1]
Ait

Ait (tartu murdes ratt) on taluhoonete kompleksi kuuluv varude hoidmiseks mõeldud laohoone. Taluhoonet, kus hoitakse heina ja põhku, nimetatakse küüniks. Saaremaa lõunapoolsetes kihelkondades – Jämajas, Ansekülas, Kaarmal ja Pühas – tarvitati aida asemel sõna "õuekamber". Ait on välja arenenud sammaslavast, kus hoiti iidsetel aegadel jahisaaki, et kiskjad seda kätte ei saaks. Sammaslava edasiarenduseks on kõige ehedamal kujul lapi sammasait. Tuntakse ka magasiaita, mis oli riigi varude hoidmise kohaks. Ait on Eesti taludes tuntud ehitis hiljemalt 10.–11. sajandist. Ühe katuse alla ehitatud aitadel oli tavaliselt jäetud kahe aida vahele nõndanimetatud vahek. Vahekuks nimetati varjualust põllutööriistade hoidmiseks.  Pikemalt artiklis viljaait  Pikemalt artiklis riideait 19. sajandist oli talus vähemalt kaks aita: vilja- ja riideait, saartel ja Lõuna-Eestis ka liha-, kala- ja võrguait. Vilja hoiti aidas kirstudes ja tünnides, alates 19. sajandi keskelt aga salvedes, riideid hoiti kirstudes. Riideaidas magasid suvel tüdrukud. Küün Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 122 Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 250 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 17
Surnumatja (film)

"Surnumatja" (ingl. The Undertaker) on 2005. aasta Suurbritannia-Eesti lühifilm. Selle lavastas Annaleena Piel Linna, peaosades on Huck Melnick, Ita Ever ja Aarne Üksküla. The Undertaker andmekogus IMDb (inglise) 2005 PÖFF berlinale-talentcampus.de bostonawards www.corta.pt circuitooff.com www.scoops.be
Jahvist

Jahvist tähendab Vana Testamendi Toora osa ühte autorit või koolkonda (nagu tollal tavaks) kes kasutab tekstis tetragrammi YHWH. Jahvistilt pärinevaid Toora osi nimetatakse Jahvistlikuks allikaks ja tähistatakse lühendiga J. Allikanimetus on Jahve lade või jahvistlik allikas. Javist on oluline allikatekst Pentateuhi (=Toora) rekonstruktionil. Tähistus „Jahvist“ võttis kasutusele Julius Wellhausen teoses „Prolegomena zur Geschichte Israels“ (1886). Vana Testamendi allikateooriat (lademeteteooria) arendab edasi Gerhard von Rad. Elohist Preestrikoodeks
KolibriOS

KolibriOS on väike avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem, mis on kirjutatud täielikult assembleris. KolibriOS eraldus MenuetOS-ist ja seda on sestajast arendatud sõltumatult. Opsüsteem on suuresti GPL litsentsiga, kuid kasutab ka omanduslikku tarkvara. Süsteem on kirjutatud FASM keeles. Programmeerimiskeeled C, Free Pascal ja Forth sobivad ka tarkvara arendamiseks. KolibriOS oli varem MenuetOS distributsioon, tehtud vene tarkvara arendamise meeskonnaga, kui nad panid sisse paljusid parandusi. Hiljem aga süsteem läks eraldi oma nimega. Ver. 0.7.7.0 r9915 (07/05/2023) Võib käivitada erinevatel seadmetel, NTFS on toetud. On võimalik käima panna Windows-ist. Graafiline kasutajaliides põhineb VESAl. Arenduskomplekt: koodiredaktor koos integreeritud makro-assembleriga (FASM). Toetab TCP/IP lasu (i.k. stack), sh. võrguprotokolli ja mõnesid võrgukaarte. Mahub ühele 1,44 Mb disketile (paljud programmid on pakitud). eeltegumitmus, striimid, süsteemikutsungite paralleelne täideviimine. Toetatud failisüsteemid on FAT12, FAT16, FAT32 (pikad nimed), NTFS (ainult lugemine), ISO 9660 (k.a. multisession), Ext2 ja Ext3 (ainult lugemine). AC'97 audiokodeki toetus Intel-i, nForce1, nForce2, nForce3, nForce4, SIS7012, FM801, VT8233, VT8233C, VT8235, VT8237, VT8237R, VT8237R Plus ja EMU10K1X kiibistikel CD ja DVD lugejad. Toetab USB (uhci-kontroller). Sobib kõrge tõrketaluvusega ja/või madala energiatarbega süsteemi. Juba porditud programmid nagu DOSBox, Quake, Doom, NES emulaator, Spektrum, ja teised, mis näitab potentsiaali süsteemi arenguks. Käivitub mitmelt seadmelt; NTFS on samuti toetatud. Süsteemi saab käivitada CoreBoot-i kaudu kui ka Windowsi seest (Windows ise lülitub selleks puhuks välja) MenuetOS Ametlik leht Foorum
Bütsantsi keisrite loend

Bütsantsi keisrite loend esitab Ida-Rooma keisririigi, mis sai hiljem tuntuks Bütsantsi nime all, valitsejate nimestiku alates Rooma riigi pealinna viimisest Konstantinoopolisse 330. aastal. Seetõttu ei olnud olemas ka Bütsantsi keisreid, vaid läbi selle riigi ajaloo, riigi valitsejad käsitlesid ennast Rooma keisritena. Riiginimed Bütsants ja Ida-Rooma keisririik võeti kasutusele alles pärast riigi eksisteerimise lõppu. Bütsantsi enda ja tema naabermaade elanike jaoks oli riigi nimi Rooma keisririik või Romania, mis kasvas otseselt välja Rooma riigist ja kus säilisid selle traditsioonid. Bütsantsi eristatakse tänapäeval Rooma riigist eelkõige seetõttu, et riik oli orienteeritud kreeka kultuurile, riigi ametlikuks usundiks oli ristiusk erinevalt Rooma polüteismist ning riigikeeleks oli ladina keele asemel saanud kreeka keel. Lõplikult jagunes Rooma riik kaheks 395. aastal, pärast imperaator Theodosius I (valitses 379–395) surma. Lääne-Rooma riik pealinnaga Roomas hävitati 476. aastal. Ida-Rooma riik ehk Bütsants püsis kuni Konstantinoopoli vallutamiseni Osmanite poolt 29. mail 1453. Seadusliku keisriga samal ajal võimule pürginud vastukeisrid on tabelis tähistatud roosa taustavärviga. Kõiki usurpaatoreid ei ole tabelis ära toodud, vaid siin on esitatud ainult need, kes hoidsid reaalselt mingit osa impeeriumist enda kontrolli all ja lasid ennast keisriks kroonida. Keisrite nimed on antud kuni Justinianuste dünastia lõpuni ladinapäraselt, võttes arvesse, et riigikeelena oli umbes selle ajani kasutusel veel ladina keel. Alates keiser Herakleios I on valitsejate nimed esitatud kreekapäraselt, kasutades nimede esitamisel vanakreeka transkriptsiooni. Bütsantsi ajalugu Vana-Rooma keisrite loend kuni riigi lahknemiseni Lääne-Rooma keisrite loend Türgi riigipeade loend
Elohist

Elohist on vana testamendi, toora (Pentateuh) osa hüpoteetiline autoritegrupp, kes kasutab jumala nimena nime Elohim. Allikat nimetatakse elohistlikuks allikaks (Elohim lade), mida tähistatakse tähega E. Ajaliselt on tegu teise ladestusega. Jahvist, Jahve lade Deuteronomium (lade) Preestrikoodeks
Preestrikoodeks

Preestrikoodeks on vana testamendi, toora (Pentateuh) osade allikas mis kujunes välja 6. sajandil eKr Paabeli vangipõlves. Allikat tähistatakse tähega P. Peamine teema on sugupuude järjestus. Aadama järglaste sugupuude loendid on selle autoritegrupi kogu töö sisu. 5. sajandil eKr koos teiste allikatekstidega kujundati viis Moosese raamatut tervikuks, nn Pentateuhredaktor (lühend: Rp) Jahvist Elohist Deuteronomium (allikas)
Albert Kosenkranius

Albert Kosenkranius (23. märts 1901 Kikepera küla, Saarde vald[küsitav] – 9. detsember 1957 Tallinn) oli eesti metsavend. Surma põhjus - sõjatribunal, lasti maha http://www.geni.com/people/Albert-Kosenkranius - /6000000009395329860 - Geni Albert Kosenkranius Eesti Sõjamuuseum Balanss.ee - Albert Kosenkranius, metsavend (nähtud 19.01.2016)
Ülo Altermann

Ülo Altermann (5. oktoober 1923 Järvamaa – 15. aprill 1954 Koigi vald) oli Eesti metsavend. Peale maakooli lõpetamist läks ta Paide Tööstuskooli. Saksa okupatsiooni ajal otsustas Altermann liituda Eesti Leegioniga. Ta saadeti väljaõppele Heidelaagrisse, ning peale väljaõpet saadeti lahingutesse Neveli rindele ja varsti Eestisse Sinimägedesse. Kui Saksa väejuhatus otsustas Eestist taanduda põgenes Ülo oma kodukohta, kus ta varjas ennast 1946. aastani, mil kuulutati välja amnestia. Peale metsast välja tulekut läks Altermann tööle, kui peagi kutsuti julgeolekusse ülekuulamisele. Sama aasta sügisel tuli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium teda koju arreteerima, kuid Altermanni polnud kodus. Ta sai aga sellest teada ja otsustas uuesti metsavennaks hakata. Metsas sai Altermann tuntuks ja kogus enda ümber arvestatava metsavendade salga (Ülo Altermanni salk). Tema salk paistis silma kõrge moraaliga ja distsipliiniga. 1953. aastal õhkis salk Lenini monumendi Mäekülas. 1954. aasta kevadel õnnestus julgeolekul Altermann meelitada varitsusse, ning ta langes 15. aprillil 1954. aastal. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Kastiilia riigipeade loend

See loend loetleb Kastiilia kuningad alates kuningriigi moodustamisest 1035. aastal kuni Hispaania ühendamiseni 1516. aastal. Alates 1516. aastast nimetatakse hispaania kuningriikide liitu Hispaania kuningriigiks ja Carlos I esimeseks Hispaania kuningaks. Kastiilia kuningate loend
Alfred Käärmann

Alfred Käärmann (14. september 1922 Hargla – 4. veebruar 2010 Saru) oli eesti metsavend, Eesti Kongressi liige. Ta osales Eesti kaitsmisel 1944. aastal ning pärast Lõuna-Eesti vallutamist Punaarmee poolt liitus metsavendadega. Aasta hiljem sai ta haarangu käigus nii raskelt vigastada, et tal tuli käsi amputeerida. Sellegipoolest jätkas ta sissisõda ning tabati alles 1952. aastal reetmise tõttu. Seejärel veetis ta 15 aastat Nõukogude Liidu vangilaagrites. Idee lisada Eesti Vabariigi põhiseadusse eesti rahvuse ja kultuuri säilimisse puutuv lisandus on väidetavalt pärit Käärmannilt ning jõudnud seaduse preambulisse Kaido Kama kaudu. Vabaduse vaim, lk 23. Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1997 Metsavenna käsiraamat. Tallinn: SE&JS, 1999 Sissitegevuse käsiraamat. Tallinn: Kroonu Klubi, 2002 Surmavaenlase vastu: Eesti lõunapiiri metsavenna mälestusi Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000 4. tr. 229; lk., 6 l. peamiselt portr., ill. Udumäe Kodutütar: lugu metsavenna armsamast; toimetajad Katrin Saukas, Maris Makko; eessõna: Enn Tarto; kujundus: Rein Seppius. Tallinn: SE & JS, 1998; 63 lk., ill., portr. Eessõnas kirjutab Enn Tarto: „Kohtusin Alfred Käärmanniga (raamatus Metshaldjas) 1960 aastate lõpus Mordva vangilaagris. Ta kuulus nende vanema põlvkonna poliitvangide hulka, kelle jaoks vabadusvõitlus polnud lõppenud. Sellest tulenevalt suhtles ta ka noorte poliitvangidega, kes olid otsustanud jätkata võitlust kuni eesti iseseisvuse taastamiseni (Mart Niklus, Enn Tarto, Erik Udam, Valdur Raudvassar jt.). Juba vabaduses, 1980. aastate alguses taastasin koos Alfred Käärmanniga Kaitseliitu, lõime kaasa kodanike komiteede liikumises, meid valiti Eesti Kongressi liikmeks. Nii mina kui ka Alfred Käärmann kuulume nende vabadusvõitlejate hulka, kellel ei läinud kõige halvemini. Me jäime iseendaks, me jäime ellu ja nägime Eesti iseseisvuse taastamist. Alfred Käärmanni jutustus “Udumäe Kodutütar” annab ausa ja haarava pildi metsavennest, tema perest ja armastusest.” Vabaduse vaim: alustatud 16. okt. 1999: [mälestused]. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000; 97 lk., 1 l. ill. Rainer Kuuba. "On paljuski juhus, et me praegu võru keelt riigikeelena ei kasuta" Postimees, 10. november 2016 Jaak Uibu. "Eesti Vabariigi põhiseadus ja rahvastikukriis" Estonian World Review, 9. veebruar 2015 Eesti Kongressi saadiku avaldus Metsavendade juhid: Alfred Käärmann "Vastupanuvõitlus Lätis" ja Alfred Käärmann [1] Metsavenna käsiraamat (arhiiviversioon) Suri legendaarne metsavend Alfred Käärmann - Postimees, 9. veebruar 2010 Karolina Antons. Kui kaovad mulla alla valusad peatükid Eesti ajaloost, Ajaleht Eesti Kirik, 13. aprill 2011
100 Club Punk Special

100 Club Punk Special (ka 100 Club Punk Festival) oli muusikafestival, mis toimus klubis 100 Club Londonis 20.-21. septembril 1976. Ürituse korraldas Sex Pistolsi mänedžer Malcolm McLaren. Festivalil esines lisaks Sex Pistolsile ka muid ansambleid, mis esindasid tolle aja Suurbritannia uut muusikasuunda punk-rock'i. Nii mõnigi neist mängis avalikult publiku ees esimest korda. Üritust reklaamis väga positiivselt ja innukalt ajakirjanik Caroline Coon ajakirjast Melody Maker. Festivalil esinenud ansamblid: pühapäev, 20. september: Subway Sect, Siouxsie & the Banshees, The Clash ja Sex Pistols esmaspäev, 21. september: the Stinky Toys, Chris Spedding & The Vibrators, The Damned ja Buzzcocks
Deuteronomium

Sõnal "Deuteronomium" on mitu tähendust: Toora viimase raamatu pealkiri: Viies Moosese raamat Vana Testamendi allikas: Deuteronomium (lade)
Andrew Bertie

Andrew Willoughby Ninian Bertie (15. mai 1929 London – 7. veebruar 2008 Rooma) oli Malta ordu suurmeister alates 11. aprillist 1988 kuni oma surmani veebruaris 2008. Ta oli järjekorras ordu 78. suurmeister ja esimene Suurbritanniast pärit suurmeister. Bertie sai katoliikliku keskhariduse ja lõpetas Oxfordi ülikooli Christ Churchi kolledži uusaja ajaloo alal. 23 aastat töötas ta katoliiklikus koolis võõrkeelte õpetajana. Malta orduga liitus Bertie 1956. aastal. 1981. aastal andis ta igavesed tõotused ja sai ordu vaimulikuks liikmeks. Seitse aastat hiljem valiti ta ordu suurmeistriks. 11. märtsil 2008 valiti tema järglaseks suurmeistri ametis samuti Suurbritanniast pärit Matthew Festing.
Angelo de Mojana

Angelo di Mojana dei Signori di Cologna (u 1905 Milano – 17. jaanuar 1988 Rooma) oli Malta ordu suurmeister 11. maist 1962 kuni surmani.
Grott

Grott on madal looduslik või tehislik koobas. Grotte kasutatakse ka aiakujunduses.
Onn

Onn (ka osmik, hütt) on minimaalsete mõõtudega ja elementaarseid elamisvajadusi rahuldav ehitis.[viide?]
Tomism

Tomism on Aquino Thomasest lähtuv skolastiline õpetussüsteem. Alates 1879. aastast on tomism katoliku kiriku ametlik filosoofia. Tomism on tänapäeval võrdlemisi levinud Ameerika Ühendriikides. skolastika neotomism analüütiline tomism St. Thomase Ülikool
Moma ahelik

Moma ahelik on mäestik Venemaal Ida-Siberis Jakuutias. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2533 meetrit.
Romb

Romb on nelinurkne tasapinnaline kujund, mille kõik küljed on võrdsed. Romb on rööpküliku erijuhtum. Seetõttu on rombil kõik rööpküliku omadused. Rombiks nimetatakse rööpkülikut, mille küljed on võrdsed. Rombi diagonaalid on risti, poolitavad teineteist ja nurki (vt nurgapoolitaja). Rombil on kaks sümmeetriatelge: need on tema diagonaalid. Lisaks on romb tsentraalsümmeetriline diagonaalide lõikepunkti suhtes. Rombi kõrgus võrdub rombi külje ja nurga siinuse korrutisega: h = a * sin(α). Rombil on siseringjoon, mille keskpunktiks on diagonaalide lõikepunkt ja raadiuseks pool kõrgust: r = h / 2 = a sin(α) / 2. Rombi pindala S saab arvutada mitmeti: S = a ∗ h , {\displaystyle S=a*h,\,} kus a on rombi külg ja h sellele küljele rajatud kõrgus. S = d 1 ∗ d 2 2 , {\displaystyle S={\frac {d_{1}*d_{2}}{2}},\,} kus d1 ja d2 on rombi diagonaalid. S = a 2 sin ⁡ ( α ) , {\displaystyle S=a^{2}\sin(\alpha ),\,} kus a on rombi külg ja α rombi nurk. Rombi, mille nurgad on täisnurgad, nimetatakse ruuduks. Ristkülik Romboid
Tadjourah

Tadjourah (ka Tadjoura) on Djibouti vanim linn ja Tadjourahi piirkonna halduskeskus. Linnas asub lennujaam ja sadam. Tadjourah on tuntud ülelubjatud valgete hoonete ja linnalähedaste randade poolest. https://www.citypopulation.de/Djibouti.html?cityid=890
Yoboki

Yoboki (afari keeles Yōbóki) on asula Djiboutis Dikhili piirkonnas Hanle tasandikul. Yoboki asub umbes 100 km Djibouti linnast läänes ja 40 km Dikhilist (Dikhili piirkonna halduskeskusest) loodes. Asula paikneb merepinnast 250 meetri kõrgusel. Asulas elab 644 inimest[viide?]. Aastal 1968 elas seal umbes 200 inimest. Elanikud on suuremalt jaolt afarid. Yoboki on teedesõlm, kus kohtuvad riigimaantee 1, riigimaantee 7 ja riigimaantee 8. Aastal 1933 kohtusid Yobokis esimest korda Prantsuse sõjaväelased, kes asusid hõivama Awsa "sultani" territooriumi. Yoboki oli kaevukoht, kuhu juulist novembrini 1947 ehitati sõjaväepost. Oktoobris sai sellest Dawano asemel postiks nimetatava haldusüksuse keskus. Aastal 1958 avasid Prantsuse koloniaalvõimud seal nomaadide kooli. Mai keskel 1990 pani tundmatu isik Yobokis toime pommirünnaku, mis kahjustas asula elektrivarustust ja sõjaväe taristut. Detsembris 1998 hõivas asula Etioopia armee. Veebruaris 1999 vallutas Djibouti armee selle tagasi. Thompson, Adloff, lk 47 Economist Intelligence Unit. Country report: Uganda, Ethiopia, Somalia, Djibouti, 1990. Google'i raamat Virginia Thompson, Richard Adloff. Djibouti and the Horn of Africa, Stanford University Press 1968, ISBN 9780804706506, lk 47, 147, 160. Google'i raamat Didier Morin. Dikhil. – Dictionnaire historique afar (1288-1982), Karthala Editions 2004, ISBN 9782845864924 Kliimaandmed saidil levoyageur.net Foto Foto
Coalgate

Coalgate on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Coali maakonna halduskeskus. 2016 U.S. Gazetteer Files 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Endel Kudisiim

Endel Heinrich Kudisiim (27. mai 1921 Saarde – 13. märts 2007 Valga) oli eesti ajalooõpetaja ja jurist. Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja tutvus 1949. aastal Harjumaal Kõnnu koolis õpetajana töötades Leida Rebasega, kellega abiellus. Hiljem õppis juristiks, abikaasa omandas pedagoogihariduse Tallinna Õpetajate Instituudis. Kudisiim oli hea huumorisoonega inimene ja armastas vabal ajal lugeda. Ta oli kirjanik Leida Kudisiimu abikaasa, tema kirjatükkide esimene arvustaja ja parandaja ning kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe isa. Noole, A. 2004 "Üle väljamäe" võlub lugejaid Maaleht
-ism

"-ism" on järelliide, mida kasutatakse ideoloogiate, mõttesuundade, mõttemustrite, koolkondade jms nimetamisel.
Paul Lättemäe

Paul Lättemäe (17. august 1955 Koeru – 1. august 2014) oli eesti põllumajandusteadlane. Ta lõpetas 1973. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Ta kaitses 1997. aastal Rootsi Põllumajandusülikoolis oma doktoritöö ning sai põllumajandusdoktori kraadi. Tema uurimisala oli kvaliteetse sööda valmistamine (sileerimine). Tema abikaasa oli Silja Lättemäe. Neil on kaks täiskasvanud poega. 2005 – "Lättemäe, Paul". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 489 "Teravili näljaga siloks". Maaleht, 27.07.2006 Paul Lättemäe Eesti Teadusinfosüsteemis Suri põllumajandusdoktor Paul Lättemäe
Eesti Maaviljeluse Instituut

Eesti Maaviljeluse Instituut (lühend EMVI) oli taimekasvatuslike ja muud tüüpi põllumajandusuuringutega tegelev teadusasutus. Loodi 1946. aastal. Asub Sakus. Esmalt oli see Eesti NSV Teaduste Akadeemia koosseisus nimega Põllumajanduse Instituut (1946–1952). Aastail 1952–1956 oli instituudi nimi ENSV TA Taimekasvatuse Instituut. 1956. aastal anti instituut üle Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi alluvusse ja uueks nimeks sai Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituut (EMMTUI). Selle instituudi struktuuriüksused olid järgmised: Sakus asuv Eesti Maaviljeluse Instituudi keskus, milles olid mullauurimise, maaparanduse, kultuurrohumaade, mehhaniseerimise ja taimekaitse osakond, keemia kesk- ja mikrobioloogia labor Kuusiku katsebaas, milles oli põllunduse ja köögiviljanduse osakond Polli katsebaas, milles asus puuviljanduse osakond ja mesinduse labor Tooma katsebaas, milles oli sookultuuri osakond Jõgeva Sordiaretusjaam, kus asus aretusosakond 2002 liideti EMVIga Põllumajandusministeeriumi hallatav Eesti Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituut (EPMI). 1. juulil 2013 ühendati Eesti maaviljeluse instituut ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut Eesti Taimekasvatuse Instituudiks. https://www.riigiteataja.ee/akt/73267 (vaadatud 23.10.2015) Kallas, A. “Eesti Maaviljeluse Instituut 1946 - 2006” Eesti Taimekasvatuse Instituudi koduleht
Leida Rebane

Leida Rebane on mitme tuntud isiku neiupõlvenimi: Leida Kudisiim, eesti õpetaja ning kirjanik (kirjanikunimega Leida Rebane) Leida Loone, eesti ajaloolane
Jaroslav Krejčí

Jaroslav Krejčí nime all on tuntud mitmed Tšehhi ühiskonnategelased, kellest kolm olulisemat on: Jaroslav Krejčí (1892–1956) – tšehhi poliitik ja õigusteadlane, aastatel 1942–1945 Böömi- ja Määrimaa protektoraadi peaminister; Jaroslav Krejčí (sündinud 1916) – tšehhi ühiskonnateadlane, eelmise poeg, avaldanud arvukalt uurimusi politoloogia ja sotsioloogia valdkonnas; Jaroslav Krejčí (sündinud 1932) – tšehhi ajaloolane ja filosoof, kommunistliku režiimi ajal poliitiline dissident.