laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kihnu viiulifestival

Kihnu viiulifestival on Kihnus igal aastal toimuv rahvamuusikafestival, kus tutvustatakse Kihnu viiulite ja Kihnu muusikaga seotut. Festivali korraldab SA Kihnu Kultuuriruum. 2019. aastal toimus 9. Kihnu viiulifestival. https://web.archive.org/web/20190708135221/http://kultuur.info/syndmus/kihnu-viiulifestival-2019/ (vaadatud 08.07.2019) http://kultuur.info/syndmus/kihnu-viiulifestival-2019/
20. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | 50. aastad | ► 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 20. aastad on ajavahemik 20. aasta algusest kuni 29. aasta lõpuni. ... Tiberius, Vana-Rooma keiser aastatel 14–37
Guatemala jalgpallikoondis

Guatemala jalgpallikoondis on Guatemala rahvuskoondis jalgpallis, mis esindab riiki alates 1919. aastast ja mida haldab Guatemala jalgpalliliit. Guatemala koondis on Põhja- ja Kesk-Ameerika jalgpalliliidu CONCACAF liige. Guatemala jalgpallikoondis CONCACAFi kodulehel Guatemala jalgpallikoondis FIFA kodulehel
Aasta loom (Läti)

Aasta loom on loomaliigile antav aunimetus, mille valimist Lätis korraldab igal aastal alates 2000. aastast Läti loodusmuuseum. Tavaliselt valitakse aasta loomaks seda loomaliiki, mille poole loodusmuuseum soovib ühiskonna tähelepanu pöörata, et levitada rohkem infot sellest liigist või selle liigi kaitseks erimeetmeid võtta vastu. Selle ürituse eesmärgiks on mitte ainult ohustatud loomaliikide määratlemine, vaid Läti looduse jaoks tähtsate liikide säilitamisest diskussiooni algatamine jne. 2000 – ilves (Lynx lynx, ka Felis lynx) 2004 – pringel (Phocaena phocaena) 2005 – kunel (Glis glis) 2006 – lendorav (Pteromys volans) 2007 – juttselg-kärnkonn (Bufo calamita) 2008 – hallhüljes (Halichoerus grypus) 2009 – pruunkaru (Ursus arctos) 2010 – saarmas (Lutra lutra) 2011 – euroopa laikõrv (Barbastella barbastellus) 2012 – harilik silenastik (Coronella austriaca) 2013 – euroopa sookilpkonn (Emys orbicularis) 2014 – hunt (Canis lupus) 2015 – metssiga (Sus scrofa) 2016 – mäger (Meles meles) 2017 – angerjas (Anguilla anguilla) 2018 – orav (Sciurus vulgaris) 2019 – põder (Alces alces) 2020 – euroopa kobras (Castor fiber) 2021 – valgejänes (Lepus timidus) ja halljänes (Lepus europaeus) 2022 – nirk (Mustela nivalis) 2023 – arusisalik (Zootoca vivipara) ja kivisisalik (Lacerta agilis) 2024 – metskits (Capreolus capreolus) Aasta olendite valimine meie lähisriikides ja maailmas. Eesti Loodus, nr 7, 2019 "Par 2015. gada dzīvnieku ir izvēlēta Meža cūk". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 8. juulil 2019. "Par 2017.gada dzīvnieku Latvijā pasludināts zutis". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2017. Vaadatud 8. juulil 2019. "Gada dzīvnieks 2018 parastā vāvere Sciurus vulgaris". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2019. Vaadatud 8. juulil 2019. "Dabas muzeja speciālisti par gada dzīvnieku pasludina alni. Läti Loodusmuuseumi koduleht, 16. jaanuar 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2019. Vaadatud 9. juulil 2019. Animal of the year GADA DZĪVNIEKS 2024 – STIRNA
Étienne Gilson

Étienne Henry Gilson (13. juuni 1884 Pariis – 19. september 1978 Auxerre, Yonne'i departemang) oli prantsuse filosoof ja ajaloolane, medievist, keskaja filosoofia spetsialist. Tuntumaid neotomiste.
Despatch

Despatch on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Nelson Mandela Bay linnaringkonnas. Despatch asutati 1942. aastal, linnaõigused sai 1945. aastal. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Despatchi elanikest valgeid 44,72%, mustanahalisi aafriklasi 36,91%, värvilisi 17,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 0,37%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,73% inimesi, koosa keelt 33,21% ja inglise keelt 5,06%. Despatch – an atmosphere all of its own southafrica.com Despatch South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/299004
Motswedi

Motswedi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Motswedi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,75%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18% ja värvilisi 0,07%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 93,92% inimesi, inglise keelt 2,51% ja suulu keelt 1,00%. https://census2011.adrianfrith.com/place/669017002
Kastja

Kastja on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Kastja peakraav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 15.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kõdersamblalised

Kõdersamblalised (Anthocerotaceae) on kõdersammalde klassi kuuluv sugukond. Anthoceros – kõdersammal
Niidiksamblalised

Niidiksamblalised (Cephaloziellaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Cephalozia – niitsammal
Efedralised

Efedralised (Ephedraceae) on Gnetopsida klassi kuuluv taimede sugukond. Ephedra – efedra
Jodrell Banki observatoorium

Jodrell Banki Observatoorium (algselt Jodrell Banki Eksperimentaaljaam ja aastatel 1966 kuni 1999 Nuffieldi Raadioastronoomia Laboratoorium) on rajatis, kus asuvad mitmed raadioteleskoobid ja on osa Manchesteri Ülikooli Jodrell Banki Astrofüüsika Keskusest. Observatoorium asutas 1945. aastal Bernard Lovell, et uurida kosmilist kiirgust. Observatooriumil on olnud oluline osa meteooride, kvasarite, pulsarite, maserite ja gravitatsiooniläätsede uurimisel ning oli tugevalt seotud kosmoseajastu algusaja kosmosesondide jälgimisega. Observatooriumi peamiseks teleskoobiks on Lovelli teleskoop, mis on maailma suuruselt kolmas suunatav teleskoop. Jodrell Bankis asuvad veel kolm raadioteleskoopi ja MERLIN. Jodrell Banki Observatoorium kuulub alates 7. juulist 2019 UNESCO maailmapärandi nimistusse. "About us". Jodrell Bank Centre for Astrophysics. Vaadatud 8. juuli 2019. "The History of Jodrell Bank". Jodrell Bank Centre for Astrophysics. Vaadatud 8. juuli 2019. "MERLIN". Swinburne University. Vaadatud 8. juuli 2019. "Jodrell Bank Observatory Awarded UNESCO World Heritage Status". IFL Science. Vaadatud 8. juuli 2019. Jodrell Bank Centre for Astrophysics
Tatari piimikas

Tatari piimikas (Lactuca tatarica) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taime leidub Eestis paiguti. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 290 Tatari piimikas andmebaasis eElurikkus
10. aastad

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat | ► ◄ | 1. sajand eKr | 1. sajand | 2. sajand | ► ◄ | 10. aastad eKr | 0. aastad eKr | 0. aastad | 10. aastad | 20. aastad | 30. aastad | 40. aastad | ► 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 10. aastad on ajavahemik 10. aasta algusest kuni 19. aasta lõpuni. ... Augustus, Vana-Rooma keiser aastatel 27 eKr – 14 pKr Tiberius, Vana-Rooma keiser aastatel 14–37 Germanicus, Vana-Rooma väejuht
Noollehine salat

Noollehine salat (Lactuca serriola) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taime leidub Eestis hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 290 Noollehine salat andmebaasis eElurikkus
Põld-piimohakas

Põld-piimohakas (Sonchus arvensis) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taim on Eestis tavaline. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 289 Põld-piimohakas andmebaasis eElurikkus
Kare piimohakas

Kare piimohakas (Sonchus asper) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taime on Eestis hajusalt. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 289 Kare piimohakas andmebaasis eElurikkus
Harilik piimohakas

Harilik piimohakas (Sonchus oleraceus) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taim on Eestis tavaline. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 289 Harilik piimohakas andmebaasis eElurikkus
Biesiesvlei

Biesiesvlei on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Biesiesvlei elanikest valgeid 54,31%, mustanahalisi aafriklasi 29,31%, India või Aasia päritolu inimesi 9,48%, värvilisi 0,86% ja teisi 6,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,48% inimesi, tsvana keelt 19,83%, sotho keelt 6,03%, inglise keelt 6,03%, suulu keelt 2,59% ja teisi keeli 6,03%. https://census2011.adrianfrith.com/place/668017
Kullametsa

Kullametsa on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 16.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Virgiinia kadakas

Virgiinia kadakas (Juniperus virginiana) on küpressiliste sugukonda arvatud puuliik. Sellest kadakast ja mõnest teisest liigist saadakse parimat pliiatsipuitu. Virgiinia kadakas andmebaasis eElurikkus
Thunbergi mänd

Thunbergi mänd (Pinus thunbergii) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Taime looduslik levila on Jaapani ja Lõuna-Korea rannikualad.
Raudkask

Raudkask (Betula schmidtii) on kaseliste sugukonda kase perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik. Taime looduslik levila on Venemaal Kaug-Idas, Hiinas, Jaapanis ja Korea poolsaarel.
Maakarikas

Maakarikas (Geocalyx) on maakarikaliste sugukonda kuuluv sammalde perekond. Eestis kasvab üks liik: haisev maakarikas (Geocalyx graveolens).
Jõgisoo (Lääne-Nigula)

Jõgisoo on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Paberikask

Paberikask (Betula papyrifera) on kaseliste sugukonda kase perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik. Taime nimetus tuleneb sellest, et tema mahatulev õhuke koor meenutab paberilehte. Taime looduslik levila on Põhja-Ameerika. Taime kasutatakse laialdaselt paberi- ja küttepuuna. Paberikask andmebaasis eElurikkus
Pensilvaania saar

Pensilvaania saar (Fraxinus pennsylvanica) on õlipuuliste sugukonda saare perekonda kuuluv ühekojaline mitmeaastane heitlehine lehtpuu. Võõrliigina leidub taime ka Eestis. Pensilvaania saar andmebaasis eElurikkus
10. ekspeditsioon

10. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kümnes alaline meeskond. Ekspeditsioon saabus koos Roskosmose kosmonautide jaama 16. oktoobril 2004 ning vahetas välja 9. ekspeditsiooni. Ekspeditsiooni meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Saližan Šaripov ja NASA astronaut Leroy Chiao, kellest sai jaama kümnes komandör. Missiooni käigus parandas meeskond Questi õhulukus hoiustatud Orlani skafandrid ning uuris ultraheli kasutamist kosmoses. 16. aprillil 2005 saabus jaama 11. ekspeditsioon koos ESA astronaudi Roberto Vittoriga, kes viibis jaamas kaheksa päeva. 10. ekspeditsioon lõppes 24. aprillil, kui 10. ekspeditsioon ja Vittori lahkusid jaamast. "Expedition 10 Launches, Heads to Space Station". SpaceRef. Vaadatud 8. juuli 2019.[alaline kõdulink] "ISS: Expedition 10". Space Facts. Vaadatud 8. juuli 2019. "International Space Station Status Report #05-20". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 8. juuli 2019.
Harilik ebajasmiin

See artikkel räägib liigist. Perekonna kohta vaata artiklit Ebajasmiin (perekond). Harilik ebajasmiin (Philadelphus coronarius) on hortensialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Eestis kasvatatakse taime ilupõõsana. Harilikule ebajasmiinile sobivad nii kuivad kui ka niisked kasvukohad ja ta on mulla suhtes vähenõudlik. Ta vajab küllaltki palju valgust, paljuneb hästi vegetatiivselt ning on mõõdukalt külmakindel, kuid ei talu hästi tuulist kasvukohta. Ta saab hästi hakkama linnatingimustes. Küll aga tahab harilik ebajasmiin kaitset tugeva pärastlõunase päikese ja liigse kuumuse eest. Lehed on vastakad, munajaselliptilised, karedad, harvalt jämesaagja servaga. Alumiselt küljelt on leht roheline, roodude nurkades (või ka roodudel) karvad, pealt on leht tumeroheline ja paljas, (4–)5–10 cm pikad ja 2–5 cm laiad. Kasvab kuni 3 meetri kõrguseks. Harilik ebajasmiin õitseb juunis. Õied on kreemikasvalged, tugeva hapukasmagusa lõhnaga, asetsevad püstistes 5–7-õielistes kobarates. Kultuuristatult kasvatatakse harilikku ebajasmiini Eestis juba alates 16. sajandist. Eestis on ta üsna laialt levinud, kuna on vähenõudlik ja külmakindel ilutaim. Taim on pärit Lõuna-Euroopast. Harilikku ebajasmiini on suhteliselt lihtne hooldada, kuna tal ei ole sageli probleeme kahjurite või haigustega ja suuremaid põõsaid on vaja kasta ainult põuaperioodidel. Soovituslik on põõsast iga aasta väetada ja pügada. Harilikku ebajasmiini istutatakse nii üksikpõõsastena kui ka gruppidena ja selleks, et ta rohkelt õitseks, on aeg-ajalt vaja teda pärast õitsemist üsna ulatuslikult tagasi lõigata. Rikkalik päikesevalgus tagab ebajasmiini rikkaliku õitsemise, kuigi ta saab hakkama ka nõrgemates valgustingimustes. Taim jätkab iga-aastast õitsemist, kuni põõsas püsib terve ja optimaalsetes kasvutingimustes. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk ZZZ "Philadelphus coronarius L." Vaadatud 03.01.2022. "Philadelphus coronarius 'Aureus' AGM". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2013. Vaadatud 03.01.2022. David Beaulieu. "How to Grow and Care for Mock Orange". Vaadatud 03.01.2022. "Harilik ebajasmiin". hariduskeskus.ee. Vaadatud 08.01.2022. "Philadelphus coronarius". Vaadatud 03.01.2022. Harilik ebajasmiin andmebaasis eElurikkus
Menestrel

Menestrel (prantsuse keeles ménestrel, ménétrier, inglise keeles minstrel) oli kutseline laulja ja pillimees, ka rändlaulik või -muusik keskaegsel Prantsusmaal, Provence'is ja Inglismaal. Need võisid olla rändmuusikud, kes liikusid ühe isanda teenistusest teise, esitades enamasti kangelaslaule pilli saatel, või õukondades trubaduuridest sotsiaalselt alamal paiknevad kutselised muusikud, kes saatsid ja esitasid trubaduurilaule. Eesti kirjanduses on menestrele samastatud ka mitmesuguseid etenduskunste valdavate rändartistidega žonglööridega, kuid teistes tekstides nimetatakse neid koos eri elukutsetena, nagu Adam Davie distihhonis 14. sajandi algusest: "Merry it is in halle to hear the harpe, the Minstrelles synge, the Jogelours carpe" 14. ja 15. sajandil hakkasid menestrelid koonduma muusikute gildidesse – Pariisi menestrelide gild loodi 1341. aastal ja Inglismaal kutsus Edward IV 1469. aasta harta kokku kuninglike muusikute gildi. Sõna on tulnud ladinakeelsest sõnast ministerialis 'teeniv', samast tüvest kui ministeriaal ja ministrant. Muusikuterõdu kannab mõnes keeles nimetust menestrelide järgi (portugali keeles galeria de menestréis, inglise keeles minstrels' gallery). Ühes 13. sajandi luuletuses kirjeldatakse menestreli kui kedagi, kes oskab hästi kõnelda ja sõnu riimida, tunneb lugu Troojast, oskab õuna noatipul tasakaalus hoida, žongleerida ning läbi rõngaste hüpata, peab oskama mängida mandoorat, harfi, fiidlit ja psalteeriumi, suudab dresseerida koeri ja ahve, valdab linnulaulu imiteerimist ning nukuteatri tegemise kunsti. žonglöör huglaar skomorohh trubaduur truväär minnesinger https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=menestrel&F=M&C06=et T. Siitan. Keskaja muusika aastani 1300. Tallinn, 1989 https://www.britannica.com/art/minstrel T. Percy. Reliques of Ancient English Poetry: Consisting of Old Heroic Ballads, Songs, and Other Pieces of Our Earlier Poets, Together with Some Few of Later Date. Bohn, 1847 https://en.wikisource.org/wiki/1911_Encyclop%C3%A6dia_Britannica/Minstrel Menestrel Encyclopaedia Britannicas Menestrelid Meyers Konversationslexikonis
Liivi

Liivi on küla Läänemaal Lääne-Nigula valla lääneosas Kullamaa-Martna maantee ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda. Kaugus Kullamaast on 8 km, Tallinnast 91 km, Haapsalust 40 km, Lihulast ligikaudu 43 km ja Märjamaalt 36 km. 2005. aasta septembris avati seltsimajas Liivi ajalootuba, kuhu on kogutud materjale piirkonna külade ajaloost ja pärandkultuurist. 25. augustil 2005 lõid 12 asutajat Liivi Naisseltsi, mis varem oli tegutsenud Liivi naisseltsinguna. 2007. aastal avati Liivi pargis taastatud pargiteed piduliku kepikõnniüritusega. Liivi piirkonna külade arengukava aastaiks 2009–2013 valmis 2008. aastal. Liivi küla hoiab sidet Liivi mõisa viimase omaniku järeltulijatega Berliinist. Uuendatud seltsimajas käib koos kodulooring ja jututuba, kord nädalas on seltsimaja avatud kõigile. Traditsiooniks on saanud iga-aastased jaaniõhtud Liivi pargis, jõuluaja alguse tähistamine ja talgud ning temaatilised üritused (näiteks haava- (2005), paju- (2006), rukkiteemalised (2007)). Liivi mõis Liivi mõisa park Liivi raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 17.07.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Liivi Naisseltsi koduleht
Rand-kesalill

Rand-kesalill (Tripleurospermum maritimum) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taime leidub Eestis paiguti ja vaid mererannal. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 278 Rand-kesalill andmebaasis eElurikkus
Harilik kesalill

Harilik kesalill (Tripleurospermum perforatum) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik. Taim on Eestis sage. Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 278 Harilik kesalill andmebaasis eElurikkus
Bieria keel

Bieria keel on Austroneesia hõimkonda Põhja ja Kesk-Vanuatu keelte rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Epi saare lõunaosas. Kõnelejate arv oli 2006. aastal ligikaudu 70. Alla 20-aastaste seas häid keeleoskajaid ei ole. http://www.ethnologue.com/language/brj
11. ekspeditsioon

11. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama 11. alaline meeskond. Ekspeditsioon saabus koos ESA astronaudi Roberto Vittoriga jaama 16. aprillil 2005. Vittori viibis ISS-is kaheksa päeva ja lahkus jaamast koos 10. ekspeditsiooni meeskonnaga. Ekspeditsiooni meeskonda kuulusid NASA astronaut John L. Phillips ja Roskosmose kosmonaut Sergei Krikaljov, kes määrati jaama 11. komandöriks. 16. augustil sai komandör Krikaljovist kõige kauem kosmoses viibinud inimene: tema kosmoses viibimise kogukestus on 803 päeva 9 tundi ja 39 minutit. Rekord püsis kuni 2015. aastani, mil selle ületas Gennadi Padalka. 18. juunil jõudis jaama Vene mehitamata transpordilaev Progress, mis viis jaama üle kahe tonni varustust. 28. juulil põkkus jaamaga kosmosesüstik Discovery ja see oli esimene kord pärast Columbia katastroofi, kui kosmosesüstik külastas Rahvusvahelist Kosmosejaama. Discovery viis jaama uue güroskoobi ja 4,1 tonni varustust. Süstik lahkus jaamast 6. augustil. 10. septembril külastas jaama veel üks Progress, mis viis jaama 2,3 tonni varustust. 3. oktoobril 2005 jõudis jaama 12. ekspeditsioon koos kosmoseturist Gregory Olseniga. Oktoobris 2005 pidi ekspeditsiooniga liituma ESA astronaut Thomas Reiter, kuid kuna Space Shuttle'i missioon STS-121 lükkus edasi ja toimus alles 2006. aastal, sai Reiterist 13. ekspeditsiooni liige. "International Space Station Status Report #05-20". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 8. juuli 2019. "Russian Cosmonaut Padalka Sets New Record For Time in Space". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2020. Vaadatud 8. juuli 2019. "International Space Station Status Report #05-32". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2017. Vaadatud 8. juuli 2019. "ISS:Expedition 11". Space Facts. Vaadatud 8. juuli 2019. "International Space Station Status Report #05-44". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2017. Vaadatud 8. juuli 2019. "International Space Station Status Report #05-48". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 8. juuli 2019.
Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas

Ühtsuse ja Džihaadi Liikumine Lääne-Aafrikas (inglise keeles Movement for Oneness and Jihad in West Africa (lühendatult MOJWA), prantsuse keeles Mouvement pour l'unicité et le jihad en Afrique de l'Ouest (MUJAO), araabia keeles جماعة التوحيد والجهاد في غرب أفريقيا‎ Jamāʿat at-tawḥīd wal-jihād fī gharb ʾafrīqqīyā) oli islamistlik terrorirühmitus, mis lõi lahku al-Qaeda kohalikust harust (AQIM) eesmärgiga laiendada džihaadi Lääne-Aafrikas. Rühmituse operatsioonid toimusid enamjaolt Lõuna-Alžeerias ja Põhja-Malis. Grupeering säilitas tihedad sidemed a-Qaedaga ning 2012. aastal kehtestas ÜRO Julgeolekunõukogu MOJWA-le sanktioonid. 2013. aastal ühines rühmituse üks haru Mokhtar Belmokhtari juhitud Al-Mulathameen ning moodustati uus grupeering, Al-Mourabitoun. "Radical Islamist group threatens France". News24 (AFP). 3. jaanuar 2012. Vaadatud 31. märts 2015. "Report: Islamist militants claim 2 deadly attacks in Niger". CNN. 23. mai 2012. Vaadatud 31. märts 2015. "Jihadists in Mali step up attacks, kill 7 soldiers". Long War Journal. 5. jaanuar 2015. Vaadatud 31. märts 2015.
Ilmar Arro

Ilmar Arro (27. märts 1942 Raikküla vald – 9. juuli 2021 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Lõpetas Kabala 7-a. Kooli 1956. aastal. Seejärel õppis Tallinna Polütehnikumis elektrotehnikat (tehnik-elektrik traatside ja raadiofitseerimise alal) 1956–1960; Bontš-Brujevitši nimelises Elektrotehnika Sideinstituudis raadioside ja levi erialal (raadioside insener) 1960–1965 ning aspirantuuris 1968–1970. Ilmar Arro on täiendanud end Eesti NSV Sideministeeriumi Arvutuskeskuses 1975; Eesti NSV TA Küberneetika Instituudis 1979; Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroos ja Taškendi Elektrotehnilises Sideinstituudis 1984; Tehnilise Füüsika Liiduametis (Berliin) 1996. Ta on tehnikateaduste kandidaat 1971 (Bontš-Brujevitši nimeline Elektrotehnika Sideinstituut); tehnikateaduste doktor 1992 (Moskva Lennundusinstituut); dotsent 1976; professor 1992. Leningradi raadiokeskus N3, tehnik 1960–1961; Bontš-Brujevitši nimeline Elektrotehnika Sideinstituut, tehnik, insener 1962–1966, nooremteadur 1968–1970; Eesti Vabariiklik Raadiokeskus, insener 1966–1967. Tallinna Polütehnilises Instituudis 1967–1978: raadiotehnika kateedri assistent, vanemõpetaja 1967, 1971–1973, dotsent 1973–1985; elektroautomaatika teaduskonna prodekaan 1974–1978. Eesti NSV TA Küberneetika Instituudi Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo projekti peakonstruktor 1985–1991; AS Ahero juhatuse esimees 1991. TTÜs: raadio- ja sidetehnika instituudi signaalitöötluse õppetooli juhataja 1992; direktor 1992–1996; signaalitöötluse professor 1992–2005; emeriitprofessor 2005–2021. , . Ionosfäärifüüsika, raadiolainete levi, raadioluure ja raadiovastutegevus; radari- ja navigatsioonisüsteemid, allveeakustika, sonarsüsteemid, signaalide teooria ja signaalide töötlemise algoritmid, kodeerimine, signaaliprotsessorid, erisidetehnika, krüptograafia. Ta on välja töötanud ja konstrueerinud ionosfääriradarite signaalide digitaaltöötluse algoritmid ja neid realiseerivad protsessorid, reaalsignaali kiired, Fourier’ teisenduste algoritmid ja neid realiseerivad protsessorid, alginfo liiasust kahandavad algoritmid ja neid realiseerivad kosmoselaeva MIR pardaprotsessorid, peidetud parameetritega seonduvad signaalid, nende optimaalsed ja adaptiivsed digitaaltöötluse algoritmid ning nende alusel realiseeritud aktiivsonarid merepõhja kaardistamiseks. Avaldanud üle 130 teaduspublikatsiooni, sh 3 monograafiat, omab 6 autoritunnistust: Signaalide digitaaltöötlus (Tallinn, 1996), Sonartehnika (Tallinn, 1998), Statistilise raadiotehnika alused (Tallinn, 1975). Raadioelektroonika ühingu allorganisatsiooni esimees 1973–1975; Ameerika Matemaatikaühingu (American Mathematical Society) tegevliige 1988–…; Eesti Elektroonikaühingu tegevliige. TTÜ tänukiri Ilmar Arro oli poliitik Lembit Arro vend. Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 36-37 Eesti teaduse biograafiline leksikon. Köide 1. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk. 98-99