1. juuli

1. juuli on Gregoriuse kalendri 182. (liigaastal 183.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. juuni (1901–2099). 1881 – 17 eesti seltsi esitas Aleksander III-le kollektiivmärgukirja, kus olid kirjas rahvusliku liikumise radikaalse suuna peamised poliitilised nõudmised. 1912 – Tallinnas algasid 4. juulini kestnud II Balti ajaloolaste päevad. 1912 – rahvusvaheline autode võidusõit (nn keisrisõit), mis kulges marsruudil Peterburi-Narva-Tallinn-Tartu-Riia, läbis 1. ja 2. juulil ka Eesti ala. 1921 – riigiametnikel, riigiteenijatel, üliõpilastel ja kooliõpilastel keelati endise Vene vormiriiete ja mundrimärkide kandmine. 1926 – kehtima hakkas perekonnaseisuseadus. 1930 – riigisiseselt kaotas pass isikut tõendava dokumendina tähtsuse. 1941 – NKGB eestvõttel hakati küüditama inimesi Saaremaalt, Hiiumaalt, Muhust ja Vormsilt; küüditamine kestis 4. juulini. 1944 – Kadrioru staadionil tähistati nüüdisaegse olümpialiikumise 50. aastapäeva. 1958 – masinatraktorijaamad (MTJ) korraldati ümber remonditehnikajaamadeks.. Ümberkorraldamise käigus läks enamik MTJ-de tehnikast kolhooside kätte 1974 – Eesti Televisiooni soomekeelsed saated olid eetris viimast korda. ETV oli soomekeelseid saateid edastanud alates 7. oktoobrist 1956. 1978 – Tallinna Patarei vanglast vabanes metsavend Taisto Praks. 1994 – Eesti kodanike käes olnud Nõukogude Liidu passid kaotasid kehtivuse. 2003 – avati A Le Coq Tartu Õllemuuseum. 2005 – Eesti sõlmis diplomaatilised suhted Afganistaniga. 2006 – asutati Eesti Rahvuslik Liikumine. 2008 – viimane ametlik rong Lavassaare–Tootsi kitsarööpmelisel raudteel. 2010 – kell 5 hommikul lülitati täielikult välja analoogtelevisioon. 2013 – Elektriraudtee ASi esimene Stadler FLIRT elektrirong hakkas reisijaid teenindama. 1097 – Antiookia vürst Bohémond I juhtimisel võitsid ristisõdijad türklasi Dorylaioni lahingus. 1520 – "Kurb öö" : asteegid eesotsas kuningas Cuitláhuaciga korraldasid veresauna Hernán Cortési konkistadooridele. 1569 – Poola ja Leedu ühinesid Lublini uniooniks. 1661 – Kärdes sõlmiti Rootsi kuningriigi ja Vene tsaaririigi vahel Kärde rahu. 1863 – Ameerika kodusõda: algas Gettysburgi lahing. 1867 – moodustati Kanada. 1908 – SOS kuulutati rahvusvaheliseks häiresignaaliks. 1916 – Somme'i lahingu esimene päev, kus langes 20 000 Briti sõdurit. 1979 – Sony esitles esimest kaasaskantavat kassettmagnetofoni, mis oli taskusse mahtuv seade koos kõrvaklappidega.  Pikemalt artiklis Sündinud 1. juulil 1481 – Christian II, Taani ja Norra kuningas 1506 – Lajos II, Ungari ja Böömimaa kuningas 1534 – Frederik II, Taani ja Norra kuningas 1646 – Gottfried Wilhelm Leibniz, saksa filosoof, matemaatik ja füüsik 1731 – Johannes Wiedewelt, taani skulptor 1757 – Johann Wilhelm Krause, Eesti arhitekt 1800 – Alfred Wilhelm Volkmann, saksa arstiteadlane 1804 – George Sand, prantsuse kirjanik 1818 – Ignaz Semmelweis, ungari arst, kes avastas hügieeni tähtsuse 1852 – Moritz Maximilian Põdder, eesti kirjanik 1858 – Andrei Vilkitski, vene hüdrograaf ja kindralleitnant 1873 – Juhan Ainson, eesti loomaarst ja poliitik 1877 – Arvid Aae, Taani maalikunstnik ja graafik 1899 – Konstantínos Tsátsos, Kreeka poliitik 1904 – Said Mohamed Cheikh, Komooride poliitik 1911 – Sergei Sokolov, endine Nõukogude Liidu sõjaväelane 1914 – Christl Cranz, Saksamaa mäesuusataja 1919 – Arnold Meri, Eesti poliitikategelane 1921 – Seretse Khama, Botswana president 1966–1980 1926 – Robert Fogel, USA ajaloolane ning teadur 1934 – Sydney Pollack, juudi päritolu USA filmirežissöör, näitleja ja telesaadete produtsent 1934 – Claude Berri, juudi päritolu Prantsusmaa filmirežissöör 1939 – Ines Aru, eesti näitleja 1942 – Timothy Yang, Hiina poliitik 1943 – Peeter Lepp, eesti poliitik 1944 – Merle Karusoo, eesti lavastaja ja näitekirjanik 1952 – Dan Aykroyd, Kanada päritolu USA näitleja, stsenarist ja muusik 1953 – Jadranka Kosor, Horvaatia ajakirjanik ja poliitik, esimene Horvaatia naispeaminister 1954 – Priit Kaljapulk, eesti arhitekt 1961 – Carl Lewis, USA kergejõustiklane 1961 – Diana, Walesi printsess 1961 – Rolf Kasparek, saksa laulja 1968 – Ingrid Veidenberg, eesti ajakirjanik ja meediaettevõtja 1969 – Olavi Ruitlane, eesti kirjanik 1971 – Henrik Normann, eesti meelelahutustegelane 1972 – Davith Bakradze, Gruusia poliitik ja diplomaat 1974 – Jefferson Pérez, Ecuadori kergejõustiklane 1976 – Patrick Kluivert, hollandi jalgpallur 1976 – Ruud van Nistelrooij, hollandi jalgpallur 1976 – Szymon Ziółkowski, Poola vasaraheitja 1978 – Eiríkur Örn Norðdahl, Helsingis elav islandi luuletaja 1980 – Ott Aardam, eesti näitleja 1984 – Donald Thomas, Bahama kergejõustiklane  Pikemalt artiklis Surnud 1. juulil 1876 – Mihhail Bakunin, anarhist 1860 – Charles Goodyear, ameerika leiutaja 1925 – Erik Satie, prantsuse helilooja 1933 – Mihkel Parsman, Eesti sõjaväelane 1950 – Eliel Saarinen, soome arhitekt 1961 – Jānis Endzelīns, läti keeleteadlane 1977 – Hugo Valma, eesti eripedagoog 2004 – Marlon Brando, ameerika näitleja 2006 – Robert Lepikson, eesti poliitik, äritegelane ja tuntud rallisõitja 2009 – Ljudmila Zõkina, vene laulja 2015 – Nicholas Winton, briti filantroop 2021 – Voldemar Kolga, eesti psühholoog Rwanda iseseisvuspäev Eestis – Eha, Ehala, Hämarik ... Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 141 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 176 ESBL veebis (vaadatud 21.03.2015) Mati Graf. Kalevipoja kojutulek : 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini. Tallinn, 2008, lk. 162 "Kaido Korela: Tähtsündmusi Eesti ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017. ÄRILEHE FOTOD JA VIDEOD: Esimene uus rong läks ilutulestiku saatel teele! - ärileht.ee