laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Victor Alari

Victor Alari (sündinud 1. aprillil 1989) on eesti geofüüsik. Alari teadustöö valdkond on tuulelainete mõõtmine ja numbriline modelleerimine, lainetuse ja tsirkulatsiooni ühildatud mudelite arendamine ääremerede jaoks, lainetuse indutseeritud setete resuspensioon ja transport, lainetuse interaktsioon vesiehitistega, lainetuse tekitatud veetaseme tõus ja hoovused, lainetuse operatiivne prognoos, lainekliima analüüs, lainemudelite arendamine ja mittestruktureeritud võrgud. 2009–2011 Tallinna Tehnikaülikool, tehniline füüsika, loodusteaduse bakalaureuse kraad 2011–2012 Tallinna Tehnikaülikool, maateadused, loodusteaduste magistrikraad. Magistritöö teema "SWAN lainemudeli rakendamine Eesti rannikumeres". Tallinna Tehnikaülikool, maateadused, doktorantuur. Doktoritöö teemal "Mitmemastaapne tuulelainete modelleerimine Läänemeres". Juba 17-aastaselt asus Victor Alari tööle Tallinna Tehnikaülikooli Meresüsteemide Instituuti tehnikuna. Koos magistriõpingute algusega 2011. aastal asus tööle TTÜ üliõpilasesinduses teadusspetsialistina ning pärast magistrikraadi omandamist töötas Meresüsteemide Instituudis nooremteadurina. Magistrantuuri ajal tegeles Victor teaduse populariseerimisega TTÜ üliõpilasajakirjas Studioosus, koolides ja noorteorganisatsioonides. 2011. aastal töötas külalisteadurina Delfti tehnikaülikoolis. 2014. aasta juunist kuni 2015. aasta lõpuni töötas Helmholtz-Zentrum Geesthacht teadusuuringute instituudis. 2018–2020 töötas ta Tallinna Ülikooli Loodus- ja terviseteaduste instituudis teadurina. 2005 Õpilaste teadustööde riikliku konkursi diplom 2006 Briti Nõukogu eriauhind 2006 Õpilaste teadustööde riikliku konkursi I preemia põhikooli astmes 2007 Ameerika Meteoroloogia Assotsiatsiooni eriauhind eduka osalemise eest teadusprojektiga 58ndal Intel Isef teadusmessil Ameerikas 2010 Üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss. I preemia loodusteaduste ja tehnika valdkonnas bakalaureuse kategoorias 2010 TTÜ Üliõpilaste Teadustööde Konkurss; I preemia loodus- ja täppisteaduste valdkonnas 2011 Eesti Teaduste Akadeemia teadusauhind üliõpilastele 2011 TTÜ Üliõpilasesinduse stipendium 2011 Talveakadeemia teadusartiklite konkurss; I preemia bakalaureuse ja magistrantuuri astmes 2012 SA Archimedes, Kristjan Jaagu stipendium 2013 Kaitsealaste magistri- ja doktoritööde avalik konkurss, Kaitseministeerium, III preemia doktoritööde kategoorias 2023 Tallinna Tehnikaülikooli 2022. aasta parim arendustöö Patentne leiutis – A mobile lightweight device for measuring waves in ice-free and ice-covered water bodies "ETIS". www.etis.ee. Vaadatud 6. märtsil 2024. SWAN lainemudeli rakendamine Eesti rannikumeres Mitme-mastaapne tuulelainete modelleerimine Läänemeres Helmholtz-Zentrum Geesthacht Society for Science Victor Alari Eesti Teadusinfosüsteemis
Nyxair

NyxAir OÜ on Tallinnas peakorteriga Eesti regionaalne lennufirma, mis opereerib regulaar- ja tšarterreisi- ja kaubalende. NyxAir asutati 2017. aastal ning 7. juunil 2018 andis Transpordiamet välja lennuettevõtja sertifikaadi (AOC). Lennufirma teostab peamiselt lühiajalisi tšarterreise, kuid on ka aastatel 2020,2021 ja 2024 võitnud riigihankeid ja wet-lease lepinguid siselendude lendamiseks Eestis , Soomes ja Rootsis Tallinna ja Kuressaare vahel Saaremaal 2020. aasta detsembris . ja Tallinna ja Kärdla vahel hiiumaal 2024 aasta 1 märtsist [  Soomes ( alates 2021. aasta maist) lendab ettevõte Helsingist Jakobstadi - Kokkolasse Savonlinna , Kemi ja Jyväskylässe . Ettevõte on Air Leapi tellimusel lennanud ka Rootsi siselende . Alates 2022. aasta märtsist lendab see kohalike ettevõtete nimel Stockholm-Brommast Kristianstadi ja Trollhättani . Lisaks kaubalennud Kesk-Euroopas. [ tsitaat vaja ] Nyxairi lennukipark koosneb järgmistest lennukitest: 1 ATR 72-500 2 ATR 42-500 5 SAAB 2000 6 SAAB 340 https://saartehaal.postimees.ee/6678786/nyxair-on-valmis-1-juunist-lendama-suurema-lennukiga SAARTE HÄÄL 9. mai 2019 https://www.err.ee/1609245177/suursaarte-lennuliine-hakkab-teenindama-nyxair ERR 06.02.2024 https://hiiuleht.ee/tallinn-kardla-lennuliinile-tuleb-nyxair/ HIIU LEHT 08.01.2024 https://flynyx.com
Kännik (perekond)

Kännik (Tetraphis) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Tetraphis pellucida – kännik
Kadrisammal

Kadrisammal (Atrichum) on lehtsammaltaimede hõimkonda karusamblaliste sugukonda kuuluv perekond. Atrichum angustatum – ahas kadrisammal Atrichum crispum – pehme kadrisammal Atrichum flavisetum – kollakas kadrisammal Atrichum tenellum – õrn kadrisammal Atrichum undulatum – harilik kadrisammal
Lõhiskupar

Lõhiskupar (Andreaea) on lõhiskuparsammalde klassi kuuluv perekond. Andreaea rupestris – kivi-lõhiskupar
Hollywoodi silt

Hollywoodi silt (inglise keeles Hollywood Sign) on USA-s Californias Los Angeleses mäenõlvale püstitatud silt, mis moodustab sõna HOLLYWOOD. Silt koosneb üheksast hiiglaslikust tähest, mis on 13,7 meetrit kõrged. Kogu sildi pikkus on 106,7 meetrit. Silt asub Santa Monica mägedes Hollywood Hillsi piirkonnas Mount Lee mäel. Hollywoodi silt avati ametlikult 13. juulil 1923. Algselt märkis silt nime "Hollywoodland", kuid viimased neli tähte eemaldati 1949. aastal toimunud parandustööde käigus. Silt loodi, et tõmmata tähelepanu lähedal asuvale uusarendusalale. 16. septembril 1932 sooritas mitmes Broadway näidendis edu saavutanud näitleja Peg Entwistle enesetapu, kui hüppas sildi H-tähe otsast alla. Entwistle oli masendunud sellest, et ei olnud suutnud Hollywoodis endale filmirolle leida. Sildi korrashoiu eest hoolitseb Hollywood Sign Trust. USA-s asuva Hollywoodi sildi eeskujul on Tallinna–Tartu maantee ääres Laeva küla kõrval Valmaotsa külas sarnane silt kirjaga "HOLLYWOOD". "History of the Hollywood Sign". authentichollywood.com. Vaadatud 13.7.2017 "Kahel Hollywoodil on ühiseid jooni". tartu.postimees.ee. 26.6.2006 Hollywood Sign Trust
Kolmandiku reegel

Kolmandiku reegel on kompositsiooni juhis, mis asetab objekti pildi vasakusse või paremasse kolmandikku, jättes ülejäänud kaks kolmandikku rohkem avatuks. Kolmandiku reeglit kasutatakse peamiselt visuaalses kompositsioonis. Pildi kaader jagatakse joontega vertikaalselt ja horisontaalselt kolmeks. Joonte ristumiskohti nimetatakse huvipunktideks. Kolmandiku reegli eesmärk on saada objekt kaadri vasakusse või paremasse kolmandikku, sellega tekib asümmeetriline ja silmapaistev pilt. Paljudel digitaalsetel kaameratel on võimalus kuvada 3x3 ruudustikku kas pildiotsijas või tagumisel LCD-ekraanil.   Kolmandiku reeglit mainis esimest korda Sir Joshua Reynolds aastal 1797 Londoni Kuninglikus Kunstiakadeemias. Ta õpetas, et maal toimib kõige paremini kui valguse ja pimeduse suhe on ligikaudu 1/3:2/3. John Thomas Smith nimetas termini “kolmandiku reegel” esimest korda aastal 1797 oma raamatus Remarks on Rural Scenery ning märkis, et neid põhimõtteid tuleks kasutada iga kompositsiooni jaoks. Aastal 1845 kirjutas George Fields kolmandiku reegli negatiivsetest pooltest, kuidas sellise reegliga tulevad igavad ja üksluised maalid. Kuldlõige "Fotograafia – kompositsioon – metshein.com". www.metshein.com. Vaadatud 14. veebruaril 2024. Estonia, Canon. "Täiustage oma fotode kompositsiooni". Canon Estonia. Vaadatud 14. veebruaril 2024. Harmsen, Nando (10. detsember 2022). "A Bit of History About the Golden Ratio and Rule of Thirds". Fstoppers (inglise). Vaadatud 14. veebruaril 2024. "Rule of thirds", Wikipedia (inglise), 13. veebruar 2024, vaadatud 14. veebruaril 2024
Orsippos

Orsippos (Ὄρσιππος) oli esimene atleet kes 14. antiikolümpiamängudel (720 e.Kr) jooksis alasti. Legendi järgi olevat ta võistluseajal püksid kaotanud, pannes nii aluse alasti võistlemise kombele. Kuid see riietusega seotud detail ei olnud see mis talle kuulsust tõi. Mees oli hakkaja ja väga Ambitsioonikas, mida ta tõestas hiljem, kui oli saanud väepealikuks ning saavutanud mitmeid olulisi sõjalisi võite. Kuningas, T., Voolaid, K. I olümpiamängud Ateena 1896. Inreko Press 1997.
Galatea (novell)

"Galatea" on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Madeline Milleri novell. Lugu avaldati 2013. aastal e-raamatuna ja 2022. aastal kõvas köites paberraamatuna. Novell põhineb Vana-Kreeka mütoloogial ja jutustab loo Galateast, kujur Pygmalioni ellu ärganud taiesest. Loo aluseks on Ovidiuse "Metamorfoosid". Sturges, Fiona (14. juuli 2023). "Galatea by Madeline Miller audiobook review – literature's first incel". The Guardian (Briti inglise). ISSN 0261-3077. Vaadatud 14. veebruaril 2024.
Skandium

Skandium (sümbol Sc) on keemiline element järjekorranumbriga 21. Tal on 1 stabiilne isotoop massiarvuga 45. Omadustelt on skandium metall. Skandiumi avastas 1879. aastal Lars Fredrik Nilson. 10 kg eukseniidist ja gadoliniidist eraldas ta seni tundmatute omadustega oksiidi. Uue elemendi nimetas ta oma kodumaa ladinakeelse nime järgi (Scandia = Skandinaavia) skandiumiks. Juba 1869 oli Dmitri Mendelejev ennustanud elemendi järjekorranumbriga 21, mida ta nimetas eka-booriks, olemasolu. Alles Per Teodor Cleve tõestas, et skandium ongi eka-boor. Puhast skandiumi saadi alles 1937 kaalium-, liitium- ja skandiumkloriidi sulami elektrolüüsil 700–800 °C juures. Skandium kuulub haruldaste elementide hulka. Seda leidub väikeses kontsentratsioonis rohkem kui 800 mineraalis. Akvamariini sinakat varjundit põhjustavad Sc3+ ioonid. Skandiumi oksüdatsiooniaste on +3. Skandiumoksiid on amfoteerne.
Melankomas

Melankomas oli pärit Kaarjast (linnriik Väike-Aasias tänapäeva Türgi aladel). Melankomas sai kuulsaks sellega, et ta võitis 207. antiikolümpiamängudel rusikavõitluse ainsatki hoopi saamata. Melankomas – väga väle mees, kes liikus uskumatult kiiresti – kasutas ebatavalist strateegiat, põigeldes vastaste löökide eest kõrvale, kuni need kurnatuse tõttu alla andsid. Tema kehaline vastupidavus tulenes karmidest treeningutest. Kirjas on, et kord oli ta kaks päeva järjest käsi enda ees väljasirutatuna hoidnud, neid kordagi langetamata ja sekunditki puhkamata. Wernicke, L. Eriskummalised olümpialood. Tänapäev 2020,
Savitalluk (perekond)

Savitalluk (Blasia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Perekonda kuulub ainult üks liik – savitalluk (Blasia pusilla).
Proonik

Proonik (Fossombronia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Fossombronia foveolata – kallasproonik Fossombronia wondraczekii – Wondraczeki proonik
Rasvasammal

Rasvasammal (Aneura) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Aneura pinguis – soo-rasvasammal
Rikardia

Rikardia (Riccardia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Riccardia chamaedryfolia – suur rikardia Riccardia incurvata – nõgus rikardia Riccardia latifrons – laiahõlmaline rikardia Riccardia multifida – sulgjas rikardia Riccardia palmata – kämmalrikardia
Kariksammal

Kariksammal (Frullania) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Frullania dilatata – harilik kariksammal Frullania tamarisci – tamarisk-kariksammal
Hõlmiksammal

Hõlmiksammal (Lejeunea) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Lejeunea cavifolia – nõgusalehine hõlmiksammal
Adelantuselised

Adelantuselised (Adelanthaceae) on sugukond taimi. Adelanthus Pseudomarsupidium Syzygiella – kõrvsammal Wettsteinia Adelantuselised andmebaasis eElurikkus
Kõrvsammal

Kõrvsammal (Syzygiella) on perekond taimi. Syzygiella autumnalis – sügis-kõrvsammal Kõrvsammal andmebaasis eElurikkus
Kottsammal

Kottsammal (Calypogeia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Calypogeia azurea – sinakas kottsammal Calypogeia integristipula – mets-kottsammal Calypogeia muelleriana – Mülleri kottsammal Calypogeia neesiana – Neesi kottsammal Calypogeia sphagnicola – raba-kottsammal Calypogeia suecica – rootsi kottsammal
Sigiliimikulised

Sigiliimikulised (Endogemmataceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Endogemma – sigiliimik
Sigiliimik

Sigiliimik (Endogemma) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Ainukese liigina kuulub perekonda murujas sigiliimik (Endogemma caespiticia).
Nudisamblalised

Nudisamblalised (Gymnomitriaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Nardia – nardia
Silvi-Aire Villo

Silvi-Aire Villo (sünninimi Silvi-Aire Kirs; sündinud 7. veebruaril 1939) on tõlkija ja toimetaja, endine Eesti NSV parteitöötaja. 1970. aastatel oli ta ELKNÜ Keskkomitee sekretär, Eesti NSV Pioneeriorganisatsiooni nõukogu esimees ja EKP Tallinna Oktoobri rajoonikomitee sekretär. 1981. aastast töötas ta EKP Tallinna Linna Lenini rajoonikomitee I sekretärina ja oli EKP Keskkomitee liige, oli EKP Keskkomitee propaganda ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitja, EKP Keskkomitee Poliitharidusmaja juhataja. Aastatel 1987–1988 oli ta EKP Keskkomitee propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja ning EKP Keskkomitee ideoloogiaosakonna juhataja esimene asetäitja. Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. Pärast Eesti taasiseseisvumist on ta töötanud tõlkija ja toimetajana. Aastatel 1999–2008 oli ta kirjastuse ILO juhatuse liige. 1976 Medal "Töövapruse eest" 1989 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 23. septembril 1981 toimus Tallinnas partei linna- ja rajoonikomiteede sekretäride seminarnõupidamine ,Sirp ja Vasar, nr. 39, 25 september 1981, lk 14 Heiki Suurkask, 25 aastat tagasi: Kes oli kus Laulva revolutsiooni aastal 1988, Forte.ee, 20.08.2013 E-kataloog ESTER E-äriregister. AS Kirjatus ILO ERR fotoarhiiv. ELKNÜ Keskkomitee sekretär Silvi-Aire Villo. Fotograaf Arnold Moskalik, 18.11.1970 Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem Fotis. Villo, Silvi-Aire, EKP Tallinna Linna Lenini Rajoonikomitee esimene sekretär. Fotograaf Arnold Moskalik, 1984
Nardia

Nardia (Nardia) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Nardia geoscyphus – harilik nardia Nardia insecta – hõlmine nardia
Harpantuselised

Harpantuselised (Harpanthaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond. Harpanthus – harpantus
Harpantus

Harpantus (Harpanthus) on lehtsammalde klassi kuuluv perekond. Harpanthus flotovianus – Flotovi harpantus Harpanthus scutatus – kilpjas harpantus
Ebatähtlehik

Ebatähtlehik (Anastrophyllum) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Anastrophyllum michauxii
Kulbik

Kulbik (Jungermannia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Jungermannia atrovirens – tume kulbik Jungermannia lanceolata – keeljas kulbik
Lõhiksammal

Lõhiksammal (Lophozia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Lophozia ascendens – pisi-lõhiksammal Lophozia guttulata – kõdu-lõhiksammal Lophozia silvicola – mets-lõhiksammal Lophozia ventricosa – kivi-lõhiksammal
Lusiksammal

Lusiksammal (Liochlaena) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Liochlaena lanceolata – keeljas lusiksammal Liochlaena subulata – naaskel-lusiksammal
Nokissammal

Nokissammal (Mesoptychia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Mesoptychia badensis – baadeni nokissammal Mesoptychia bantriensis – Bantri nokissammal Mesoptychia heterocolpos – ahenev nokissammal Mesoptychia rutheana – Ruthe nokissammal
Müülialised

Müülialised (Myliaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Mylia – müülia
Müülia

Müülia (Mylia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Mylia anomala – rabamüülia
Ümarlehik

Ümarlehik (Solenostoma) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Solenostoma confertissimum – tihe ümarlehik Solenostoma gracillimum – õrn ümarlehik Solenostoma hyalinum – kahkjas ümarkulbik Solenostoma obovatum – jõgi-ümarlehik Solenostoma sphaerocarpum – kerajas ümarkulbik
Relvisjooks

Relvisjooks (ka kilbijooks) oli Vana-Kreeka jooksuvõistlus, kus tuli joosta 2 staadionit, (384,54 meetrit) kandes oda, kilpi, põlvekaitsmeid ja kiivrit. Jooksja võis jooksu ajal kõik asjad maha visata, ainult kilp tuli lõpuni käes hoida.
Achillean

Achillean on ingliskeelne sõna, mida kasutavad enda kohta osad geimehed ja teised kväärid. Sõna Achillean naisvaste on Sapphic. Achillean'ite lipp koosneb kolmest triibust, millest kaks äärmist on helesinised ja keskmine valge ning lipu keskel on kujutatud rohelist nelki. Reed, Aspen (19. september 2023). "Understanding achillean: A look at its meaning, history, and significance". INTO (Ameerika inglise). Vaadatud 14. veebruaril 2024.
Batsaania

Batsaania (Bazzania) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Bazzania trilobata – kolmehõlmaline batsaania
Sõrmiksammal

Sõrmiksammal (Kurzia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Kurzia pauciflora – väike sõrmiksammal
Kammtupik

Kammtupik (Lophocolea) on kammtupikuliste sugukonda kuuluv sammalde perekond. Lophocolea bidentata – kahehambuline kammtupik Lophocolea heterophylla – erilehine kammtupik Lophocolea minor – väike kammtupik
Raunik

Raunik (Plagiochila) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Plagiochila asplenioides – harilik raunik Plagiochila porelloides – väike raunik
Kännukatik (perekond)

Kännukatik (Nowellia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Nowellia curvifolia – kännukatik
Peensammal

Peensammal (Fuscocephaloziopsis) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Fuscocephaloziopsis catenulata – ketjas peensammal Fuscocephaloziopsis connivens – ümaralehine peensammal Fuscocephaloziopsis loitlesbergeri – Loitlesbergeri peensammal Fuscocephaloziopsis lunulifolia – kuulehine peensammal
Hammassammal

Hammassammal (Odontoschisma) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Odontoschisma denudatum – paljas hammassammal Odontoschisma fluitans – ujuv hammassammal
Ümarlõhik

Ümarlõhik (Heterogemma) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Heterogemma laxa – raba-ümarlõhik
Lõhesammal

Lõhesammal (Lophoziopsis) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Lophoziopsis excisa – erilehine lõhesammal Lophoziopsis longidens – hammas-lõhesammal
Tömplõhik (perekond)

Tömplõhik (Obtusifolium) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Obtusifolium obtusum – tömplõhik
Õlilõhiksammal (perekond)

Õlilõhiksammal (Oleolophozia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Oleolophozia perssonii – õlilõhiksammal
Hammaslõhik

Hammaslõhik (Schistochilopsis) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Schistochilopsis incisa – terav hammaslõhik Schistochilopsis opacifolia – lihav hammaslõhik
Sagarsammal

Sagarsammal (Tritomaria) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Tritomaria exsectiformis – puidu-sagarsammal Tritomaria quinquedentata – suur sagarsammal
Skapaania

Skapaania (Scapania) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Scapania apiculata – süstjas skapaania Scapania calcicola – lood-skapaania Scapania curta – madal skapaania Scapania gymnostomophila – kaljuskapaania Scapania irrigua – loduskapaania Scapania lingulata – kiviskapaania Scapania mucronata – liivskapaania Scapania nemorea – saluskapaania Scapania paludicola – sooskapaania Scapania umbrosa – varjuskapaania Scapania undulata – lainjas skapaania
Paelsammal

Paelsammal (Metzgeria) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Metzgeria conjugata – suur paelsammal Metzgeria furcata – harilik paelsammal
Mörkia

Mörkia (Moerckia) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Moerckia hibernica – iiri mörkia
Porella

Porella (Porella) on lehthelviksamblate klassi kuuluv perekond. Porella cordaeana – Corda porella Porella platyphylla – suurelehine porella
Sõõrik (sammal)

Sõõrik (Radula) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond. Radula complanata – korbasõõrik
Ripsik

Ripsik (Blepharostoma) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Blepharostoma trichophyllum – harilik ripsik
Udesammal

Udesammal (Trichocolea) on lehthelviksammalde klassi kuuluv perekond. Trichocolea tomentella – viltjas udesammal
Jalgrattamonarhia

Jalgrattamonarhia (bicycle monarchy) on termin Skandinaavia ja Madalmaade kuningaperede vaoshoituma stiili kohta. Algselt oli "jalgrattamonarhia" mõneti halvustav termin, millega vihjati nende kuningakodade väiksemale pidulikkusele ja tseremoniaalsusele võrreldes Briti krooniga. Tänapäeval ei ole see enam halvustav termin, vaid ka mõneti positiivne, mida kasutavad peamiselt need, kes on vastu Briti kuningakoja tseremoniaalsele aspektile, aga samas ei toeta monarhia kaotamist. Termini päritoluks on väidetud, et see võib tulla kas Hollandi või Taani kuningakojalt: Hollandi versiooni kohaselt pärineb see kuninganna Juliana armastusest jalgrattasõidu vastu, isegi oma valitsusajal, kuid ta oli kuulsaim tema sagedaste, korraldamata esinemistega avalikkuses; ka tema tütar, hilisem kuninganna Beatrix, sõitis tihti jalgrattaga, mis säilitas "jalgrattamonarhia" kuvandit. Taani versiooni kohaselt pärineb see Saksa okupatsioonist Taanis, kui aastail 1940-1943 tegutses Taani valitsus tavapärasel kujul, mis kutsus esile kollaboratsioonisüüdistused, mispeale hakkasid solidaarsusest rahvaga kroonprints Frederik (tulevane kuningas Frederik IX) ja abikaasa Ingrid sõitma jalgrattaga läbi Kopenhaageni. Igaljuhul ei olnud termini allikaks vaesus või pōhiseadusliku võimu puudumine - näiteks Hollandi monarhil on täielikud kuninglikud eesõigused ja perekonna vara väärtuseks hinnati 2003. aastal 250 miljonit dollarit. Ka Saksamaa viimase keisri Wilhelm II pojapoeg ja toonane Preisi kuningliku perekonna pea Louis Ferdinand avaldas ajakirjanik C. L. Sulzbergerile 1977. aastal antud intervjuus tugevat imetlust Skandinaavia, Hollandi ja Belgia "jalgrattamonarhia" ja "kroonitud vabariigi" stiili üle, kuidas ka autod, milles sõitis kuningas või kuninganna, jäid valgusfooride taga seisma. Ta teatas, et kui tema eluajal Saksamaal taastataks Hohenzollernite monarhia, kavatseks ta seda stiili järgida. "Picture a thoroughly modern monarch". The Northern Echo (inglise). 16. juuli 2003. Vaadatud 14. veebruaril 2024. "Lib Dems see off monarchy vote call" (Briti inglise). 21. september 2003. Vaadatud 14. veebruaril 2024. "Bicycling monarchy: Getting on yer bike" (Briti inglise). 9. aprill 2001. Vaadatud 14. veebruaril 2024. "Dutch royalty denies billionaire status" (Briti inglise). 23. juuni 2003. Vaadatud 14. veebruaril 2024. Sulzberger, C. L. (1977). The Fall of Eagles (inglise). Crown Publishers. Lk 384–393.
Scytinostroma

Scytinostroma on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni. Scytinostroma hemidichophyticum Scytinostroma portentosum Baltazaria galactina Scytinostroma andmebaasis eElurikkus
Revolver (täpsustus)

Revolver on käsitulirelv. Revolver võib olla veel Revolver (album), The Beatlesi album Revolver (ansambel), Eesti ansambel Revolver (film 2005), Guy Ritchie film Revolver Film
Mati Määrits

Mati Määrits (sündinud 29. juulil 1958 Tartus) on eesti ajakirjanik. Mati Määrits õppis aastail 1965–1976 Tartu 10. keskkoolis (algaastatel Tartu 10. 8-klassiline kool). 1981. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse erialal. Ta on töötanud ajalehtedes Edasi (1978–1980), Leninlik Lipp (1981–1984), Rahva Hääl (1984–1994), Eesti Sõnumid (1994), Koit (1995–2019) ja Lõuna-Eesti Postimees (2019. aastast). 1998 – Metsanädala ajakirjanduskonkursi laureaat (Metsaamet) 2020 – Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ajakirjandusauhind Mati Määrits elab Põlvamaal Valgemetsas. Ta on abielus, kahe täiskasvanud poja ja ühe tütre isa. Määrits on Valgemetsa külavanem, MTÜ Valgemetsa ja MTÜ Kasvukoda ning OÜ THV juhatuse liige ning Põlva Keskraamatukogu nõukogu esimees. UÜ, Kookos. "Ajakirjandusauhind :: Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing". eru.lib.ee. Vaadatud 14. veebruaril 2024.
Reimo Rehkli

Reimo Rehkli (sündinud 11. märtsil 1985) on koolitaja ja töötubade läbiviija. Samuti on ta Tartu Ülikooli välisveebi tooteomanik/peatoimetaja ja MTÜ Jaan Tõnissoni Seltsi juhatuse liige. Reimo Rehkli on pärit Tartust. Ta lõpetas 2004. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis riigiteaduste erialal, mille lõpetas 2007. aastal. Lisaks on ta täiendanud end erialaselt Google UX Design Specialization kursusel ning Design Sprint Masterclass (AJ&Smart) kursusel. 2022. aastal alustas Rehkli ettevõtlusega, luues osaühingu nimega Mokap. Mokap OÜ pakub erinevaid koolitusi (peamiselt Canva koolitused) ja töötubade läbiviimise teenust organisatsioonidele ja firmadele, kus kasutab kohandatud versiooni disainisprindist. 2010-2014 Eesti Rahva Muuseum, kommunikatsioonijuht 2014-2019 Eesti Teadusagentuur, Research in Estonia algatuse turundusspetsialist "Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlased".