laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Salatoimikud

"Salatoimikud" (originaalpealkirjaga "The X-Files") on stsenarist Chris Carteri televisiooni jaoks kirjutatud Ameerika Ühendriikide ulme- ja põnevussari, mida toodeti aastatel 1993–2002. Kokku kestis telesari 9 hooaega, mille jooksul läks eetrisse 202 osa. Peaosades on David Duchovny, Gillian Anderson ja Mitch Pileggi, viimasel kahel hooajal ka Robert Patrick ja Annabeth Gish. Lisaks on sarja põhjal valminud kaks filmi, esimene 1998. aastal ning teine pealkirjaga "Salatoimikud: Ma tahan uskuda" 2008. aastal. Juba mitu aastat on arutamisel olnud ka kolmanda filmi tegemine, milleks seni pole veel produktsioonifirmalt Fox heakskiitu saadud. Seriaali uute osade võtted algasid 2015. aasta suvel,esilinastus oli 24. jaanuaril 2016. Seriaali keskmes on kaks FBI eriagenti, Dana Scully ja Fox Mulder, kes uurivad müstilisi, lahendamata jäänud ja paranormaalseid juhtumeid. Mulder (Duchovny) usub tulnukate olemasolusse ning on avatud paranormaalsetele nähtustele, samas kui tema teadlasest partner Scully on skeptik, kes otsib neile juhtumitele ennekõike teaduslikke seletusi. Seriaali episoodid jagunevad kaheks: nädala koletise (monster-of-the-week) osadeks ja seriaali mütoloogiat käsitlevateks (myth) osadeks. Nädala koletise episoodid, mis moodustavad umbes 2/3 kõigist “Salatoimikute” osadest, käsitlevad laia spektrit seletamatutest nähtustest nagu vampiirid, koletised, vaimud jmt. Siia hulka kuuluvad ka kõik humoorika suunitlusega osad. Mütoloogia osades käsitletakse valitsuse vandenõu ja ufotemaatikat ning selle keskmes on suurel määral Mulderi õe Samantha kadumine, kui Mulder oli 12-aastane. 37 000 aastat tagasi maeti ühte Texases asuvasse koopasse surmav saladus. Selle vallapääsemine võib tähendada kogu inimkonna hukku. Fox Mulder ja Dana Scully segatakse nende karjääri suurimasse vandenõusse. Neile pakub kaheldava väärtusega abi paranoiline teadlane Alvin Kurtzweil (Martin Landau). Tõe otsinguid segavad asjaosalised, kellel on nii võim kui ka vahendid, et saladuse avalikuks tulemist vältida. Hoolimata sellest jõuavad agendid iga sammuga tõele lähemale, mis on suurem, kui nad arvata oskasid. "X-Files to return with Mulder and Scully". BBC News Online. 24. märts 2015. Andreeva, Nellie (24. märts 2015). "'The X-Files' Returns As Fox Event Series With Creator Chris Carter And Stars David Duchovny & Gillian Anderson". Deadline.com. Vaadatud 24. märtsil 2015. "The Next Mind-Bending Chapter Is Coming!: 'The X-Files' returns to FOX". Fox Broadcasting Company. 24. märts 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2015. Vaadatud 26. märtsil 2015. Ausiello, Michael (11. mai 2015). "Fox Fall Schedule: Scream Queens Takes Tuesday Crown, Sleepy Rises on Thursday, X-Files Held 'Til January". TVLine. Vaadatud 11. mail 2015.
Anakard

Anakard ehk nakrapuu (Anacardium) on õistaimede perekond anakardiliste sugukonnast. Perekonda kuulub kümmekond liiki, mis kasvavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Anakardid on väikesed või keskmise suurusega laia võraga puud. Lehestik on lopsakas, lehed on iseloomuliku vaigulõhnaga. Õied on väikesed. Anakardi vili on luuvili. Mõne liigi tüvest saadakse kummitaolist vaiku. Anacardium corymbosum Anacardium excelsum Anacardium giganteum Anacardium humile Anacardium microcarpum Anacardium nanum Anacardium negrense Anacardium occidentale – lääneanakard ehk india nakrapuu Anacardium spruceanum
Alba (laul)

Alba (provanssaali keeles "koit"), minnesingerite traditsioonis Tagelied või Wächterlied ('päevalaul', 'vahilaul'), on hommikulaul, keskaegne provanssaali armastuslaul ja luuležanr, milles kujutatakse armastajate lahkumist pärast salajast öist kohtumist. Tavaline tegelane albades on "valvur" - armastajate sõber, kes hoiatab neid, kui on kätte jõudnud lahkumineku aeg. Armastajad süüdistavad laulus teda tihti magamajäämises või vastupidi liiga varases sekkumises.
Špiilmann

Špiilmann (saksa keeles Spielmann – 'mängumees') oli rändartist ja -muusik keskaegsel Saksamaal. Minnesinger
1988. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

1988. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis 1988. aasta finaalturniir Saksamaa LV-s peeti samasuguse süsteemi järgi mis eelnevgi. Alagrupiturniirist suutsid ennast poolfinaali välja mängida Saksa FV ja Itaalia ning Nõukogude Liit ja Holland. Poolfinaalis alistas Holland tänu kaks minutit enne mängu lõppu löödud Marco van Basteni väravale Saksa FV-e 2:1 ning Nõukogude Liit mängis üle Itaalia 2:0. Väravad lõid omal ajal eduka tandemina tegutsenud Gennadi Litovtšenko ja Oleg Protassov. Euroopa meistriteks krooniti esimest korda aga Hollandi koondis, kes finaalis alistas Ruud Gulliti ja van Basteni väravatest Nõukogude Liidu 2:0. Saksamaa v Itaalia Taani v Hispaania Saksamaa v Taani Itaalia v Hispaania Saksamaa v Hispaania Itaalia v Taani Inglismaa v Iirimaa Holland v Nõukogude Liit Inglismaa v Holland Iirimaa v Nõukogude Liit Inglismaa v Nõukogude Liit Iirimaa v Holland Saksamaa v Holland Nõukogude Liit v Itaalia Nõukogude Liit v Holland
Keskahelik

Keskahelik on mäestik Aasias. Kulgeb Malaka poolsaarel loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2183 meetrit.
Pinzón

Pinzón on asustamata saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Saare pindala on 18 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 458 meetrit. Kuulub Ecuadorile.
Trabant

Trabant on automark, mida toodeti Ida-Saksamaal 8. novembrist 1957 kuni 1991. aastani. Trabanti tootis Zwickau ettevõte Automobilwerk Zwickau, hilisem VEB Sachsenring Automobilwerke Zwickau. Trabanti põhimudeleid oli neli: aastail 1957–1962 toodeti mudelit Trabant P50 (ka Trabant 500), aastail 1962–1964 mudelit Trabant 600 (Trabant P60), aastail 1963–1991 mudelit Trabant 601 ja aastail 1990–1991 mudelit Trabant 1.1. Aastate jooksul toodeti kokku umbes 3,7 miljonit Trabanti. 2021. aasta alguse seisuga hinnati, et Saksamaa teedel on jätkuvalt ringi sõitmas 38 172 Trabanti. Trabantidel oli terasest monokokk, kuid küljed, katus, uksed ja luugid oli valmistatud duroplastist. Duroplast oli kõva, bakeliidisarnane materjal, mis oli valmistatud puuvillajääkidest ja fenoolvaigust. Trabant P50 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline 500 cm3 mootor, mille võimsus oli 18 hobujõudu. Sellest automudelist kujunes peagi Ida-Saksa rahvaauto, hinnaga 7500 Saksa DV marka, kuigi auto kättesaamiseks tuli tihti oodata umbes 10–15 aastat järjekorras. Kasutatud Trabant maksis ligi kaks korda sama palju. Auto maksimaalne kiirus oli 95 kilomeetrit tunnis. Ka Trabant 600 ja Trabant 601 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline mootor, kuid töömaht juba 600 cm3. Nende mootorite suurim probleem oli suitsune ja palju mürkaineid sisaldav väljaheitegaas. Trabant 1.1 mootor oli 1,043-liitrine Volksvagen Polo neljasilindriline ja seekord juba neljataktiline mootor. Taasühinenud Saksamaal aga ei suutnud Trabant lääne toodanguga konkureerida, mispeale lõpetati selle tootmine peagi. Zwickau tehases hakati tootma hoopis VW Polosid ja Golfe. Trabant P50 prototüüp Trabant P50 kombi prototüüp Trabant P50 Trabant P50 pikap prototüüp Trabant P60 Trabant 600 kombi Trabant 601 Trabant 1.1 universaal Trabant 1.1 sõjaväeversiooni prototüüp Trabant P1100 prototüüp "Saksa teedel vurab rohkem nostalgilisi Trabante kui moodsaid Teslasid". ERR, 9. märts 2021 Tehnikamaailm 11/ 2007. Lk 114–115
Pärishulkraksed

Pärishulkraksed (Eumetazoa, mõnikord nimetatud ka nimega Histozoa) on klaad (käsitletud ka alamriigi tasemel), mis hõlmab peaaegu kõiki loomi, välja arvatud käsnad. Kõikidel pärishulkraksetel on eristunud päriskoed, mis on eraldatud rakukihiga, ja lootearengujärgus esineb gastrula staadium. Üldjuhul kuuluvad pärishulkraksete klaadi kammloomad (Ctenophora), ainuõõssed (Cnidaria) ja kahekülgsed (Bilateria). Praegu pole veel selgust, kas ka rühmad Mesozoa ja naastloomad (Placozoa) kuuluvad pärishulkraksete hulka või mitte.
Māris Riekstiņš

Māris Riekstiņš (sündinud 8. aprillil 1963 Riias) on Läti diplomaat ja poliitik. Ta oli 8. novembrist 2007 kuni 17. märtsini 2010 Läti Vabariigi välisminister. Aastatel 1982–1985 õppis ta Läti Spordiinstituudis, omandades kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1989–1993 õppis ta Läti Ülikoolis õigusteadust. 1987. aastast töötas Riekstiņš Läti Noorteorganisatsioonide Komitee aseesimehena, jäädes sellele ametikohale neljaks aastaks. 1992. aastal asus ta tööle Läti välisministeeriumi ja oli aastatel 1993–2004 välisministeeriumi kantsler. Sellel ametikohal juhtis ta muuhulgas ka Läti delegatsiooni Eesti–Läti ja Leedu–Läti merepiiri määramisega seotud läbirääkimistel. Samuti juhatas ta aastatel 2002–2004 Läti delegatsiooni liitumisläbirääkimistel NATOga. Detsembris 2004 määrati Riekstiņš Läti Vabariigi suursaadikuks Ameerika Ühendriikides ja sellele lisandusid märtsis 2006 veel suursaadiku kohustused Mehhikos. Pärast suursaadiku ametiaja lõppu nimetas peaminister Aigars Kalvītis Riekstiņši jaanuaris 2007 oma personaliülemaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni sama aasta 8. novembrini, mil parlament kinnitas ta peaministri ettepanekul Läti välisministriks. Oma esimese välisvisiidi ministrina tegi Riekstiņš Eestisse, külastades Tallinna 15. novembril 2007. Veebruarist 2011 on ta Läti suursaadik NATO juures. 2003 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk Māris Riekstiņš on abielus ja tal on kaks last. Lisaks läti keelele valdab ta vene, saksa ja inglise keelt.
Seether

Seether (endise nimega Saron Gas) on 1999. aastal asutatud Lõuna-Aafrika Vabariigi ansambel, mis viljeleb alternative metal ja post-grunge stiilis muusikat. Debüütalbum "Fragile" ilmus 2000. aastal. Disclaimer (2002) Disclaimer II (2004) Karma and Effect (2005) Finding Beauty in Negative Spaces (2007) Holding Onto Strings Better Left to Fray (2011) Isolate and Medicate (2014) Poison the Parish (2017) Si Vis Pacem, Para Bellum (2020)
Serovo

Serovo (soome Vammelsuu) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. Asub Mustajoki (Чёрная) suudmes. Asula sai venekeelse nime 1944. aastal hukkunud sõjaväelenduri Vladimir Serovi järgi.
Loomaaedade loend

Siin on loetletud maailma loomaaedu. Atika loomaaed Baseli loomaaed Belgradi loomaaed Berliini loomaaed Tierpark Berlin Bojnice loomaaed Bratislava loomaaed Bronxi loomaaed Budapesti loomaaed Central Park Zoo Dokutšajevski loomaaed Dresdeni loomaaed Duisburgi loomaaed Durrelli Loomapark Elistvere loomapark Frankfurdi loomaaed Hannoveri loomaaed Kaliningradi loomaaed Kiievi loomaaed Kolmårdeni loomaaed Kopenhaageni loomaaed Korkeasaari loomaaed Kristiansandi loomaaed Kuveidi loomaaed Kölni loomaaed Leedu loomaaed Leipzigi loomaaed Leningradi loomaaed Londoni loomaaed Luhanski loomaaed Ménagerie du Jardin des Plantes Mini Zoo Minski loomaaed Moskva loomaaed Odessa loomaaed Opole loomaaed Pekingi loomaaed Praha loomaaed Riia loomaaed Rostovi loomaaed San Francisco loomaaed Schönbrunni loomaaed Skansen Zagrebi loomaaed Zürichi loomaaed Tallinna loomaaed Taronga loomaaed Tennōji loomaaed Thbilisi loomaaed Ueno loomaaed Varssavi loomaaed Wrocławi loomaaed
Aeroplankton

Aeroplankton ehk anemoplankton ehk õhuhõljum ehk atmosfääriplankton on õhus tuule mõjul passiivselt hõljuvad väikesed organismid. Õhuhõljumiks võivad olla bakterite spoorid, eostaimede ja seente eosed, tolmuterad, viirused, mitmed protistid jt. Teadusharu, mis uurib aeroplanktonit, nimetatakse aerobioloogiaks. Plankton
Keraskärssussid

Keraskärssussid ehk priapuliidid (Priapulida) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad maritiimsed ussid, kellele on iseloomulik sissetõmmatav ruljas kärss. Kerakärssusse on teada 16 liiki. Läänemeres elab 2 keraskärslaste hõimkonda kuuluvat liiki: harilik silinder-kärslane (Halicryptus spinulosus) ja lõpussaba-keraskärslane (Priapulus caudatus). Keraskärssusside fossiile on leitud juba Kesk-Kambriumi ajastikust. Keraskärssusside lähimad sugulased on tõenäoliselt siilussid (Kinorhyncha) ja Loricifera 'd – need üheskoos moodustavad rühma Scalidophora. Kerakärssussid võivad olla nii röövloomad kui settesööjad.
Konuvaglad

Konuvaglad ehk sipunkuliidid (Sipuncula) on loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 144–320 liiki. Konuvaglad on bilateraalsümmeetrilised ja lülistumata maritiimsed ussid. Neile on iseäralik (nagu ka keraskärssussidele ja kidavaklatele) sissetõmmatav kärss. Konuvaglad on lahksugulised.
Kärssussid

Kärssussid ehk nemertiinid (Nemertea) on selgrootute loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 1400 liiki. Enamik selle hõimkonna esindajaid elab meredes, vähesed ka mageveekogudes ja maismaal. Nende keha on lame, kaetud väikeste ripsmetega. Nimetuse on hõimkond saanud pika sissetõmmatava kärsa järgi. Kärssussidel esineb algeline teisene kehaõõs ehk tsöloom. Neil esineb lülistuse algeid. Kärssussid meenutavad väliselt pisut ripsusse lameusside hõimkonnast. Anopla Enopla Kärssusside loend Keraskärssussid Kidakärssussid Mysterious Nemertean Sea Worm Jay Garbose, Underwater Video (2007). YouTube. Kärssuss (liik on välja selgitamata) Florida rannikuvees.
Vootele Meipalu

Vootele Meipalu (25. veebruar 1928 – 2. august 1974) oli eesti akušöör-günekoloog, meditsiinidoktor (1969), professor (1971). Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Ülikooli, oli aastast 1971 samas sünnitusabi- ja günekoloogiakateedri juhataja. Uurinud peamiselt emaka müoomi (selle teket, nähte ja kulgu ning steroidhormooniainevahetust).
Karsna järv

Karsna järv on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 1,5 km loode pool. Karsna järv on 16,3 ha suur ja asub merepinnast 78,1 meetri kõrgusel. Järv on kõige sügavamas kohas 8,1 m sügav, keskmine sügavus on 3,1 m. Järvest 0,5 km loodes asub Lauga järv, kuid veel lähemal on sadakond meetrit ida pool asuv Pille järv. Eesti järvede loend Karsna järv veebiportaalis eestigiid.ee
Lauga järv

Lauga järv on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 2 km loode pool. Lauga järv on 13,6 ha suur ja astseb 75 meetri kõrgusel merepinnast. Järvest 0,5 km kagus asub Karsna järv. Eesti järvede loend Järve kirjeldus eestigiid.ee leheküljel
Brands Hatch

Brands Hatch on motospordiringrada [Suurbritannias Kentis. Esimesed võistlused peeti sela 1920. aastatel. Aastatel 1964–1986 peeti seal korduvalt Vormel-1 Briti GP võistlusi. Tänapäeval peetakse seal paljude mootorispordisarjade võistlusi, näiteks Briti Vormel 3, Briti GT ja Superbike'ide MM. Ringraja pikkus on 3703 meetrit.
Selgroogsed

Selgroogsed ehk vertebraadid (Vertebrata) on keelikloomade hõimkonna suurim alamhõimkond. Nagu nimetuski viitab, on kõigil selgroogsetel selgroog, mis on ühenduses koljuga. Selgroo ülesanne on kaitsta seljaaju. Selgroogseid on kirjeldatud üle 66 170 liigi. Eestis on umbes 500 liiki selgroogseid. Laiemas tähenduses on selgroogsed kõik keelikloomad. Tinglikult liigitatakse selgroogsed viide rühma: kalad, kahepaiksed, roomajad, linnud ja imetajad. Viimased neli rühma on klassid, kalad on aga parafüleetiline rühm, mis moodustades klaadi, kuhu kuuluvad ka tetrapoodid. Varasemates klassifikatsioonides oli kasutusel ka kalade klass, kuid tänapäeval seda ei tunnustata. Kõikidele selgroogsetele on omane kõrgem närvisüsteem ja suletud vereringe. Selgroogsete keha jaotub selgmiseks ja kõhtmiseks pooleks, kus esimeses asub alati peaaju ja teises pooles süda. Klassifikatsioon Janvieri (1981, 1997), Shu et al. (2003) ja Bentoni (2004) järgi. Alamhõimkond Selgroogsed (Vertebrata) (määratlemata rühm) Hyperoartia (silmud) Klass †Conodonta Alamklass †Pteraspidomorphi Klass †Thelodonti Klass †Anaspida Klass †Galeaspida Klass †Pituriaspida Klass †Osteostraci Infrahõimkond Lõugsuused (Gnathostomata) (lõuaga selgroogsed) Klass †Placodermi Klass Kõhrkalad (Chondrichthyes) Klass †Acanthodii Ülemklass Luukalad (Osteichthyes) Klass Kiiruimsed (Actinopterygii'') Klass Sagaruimsed (Sarcopterygii) Alamklass Coelacanthimorpha Alamklass Dipnoi Alamklass Tetrapodomorpha (neljajalgsete eellased) Ülemklass Tetrapoodid (Tetrapoda) (nelja jäsemega selgroogsed) Klass Kahepaiksed (Amphibia) Klaad Amniota Klaad Sauropsida (roomajad ja linnud) Klass Linnud (Aves) Klass Roomajad (Reptilia) Klaad Synapsida (imetajatesarnased roomajad) Klass Imetajad (Mammalia) † = väljasurnud Tulid maismaale Devoni ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, Icthyosesta oli kahepaikne. Selle fossiile on leitud Gröönimaalt. Need amfiibid arenesid vihtuimsetest kaladest (Rhipidistian). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's. Tiit Kändleri arvamuse kohaselt kasutatakse maailmas teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma. keelikloomad selgrootud Michael Benton (1. november 2004). "Vertebrate Palaeontology". Third Edition (inglise). Blackwell Publishing. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2008. Vaadatud 3.02.2008. TIIT KÄNDLER: Loom vajab enamat kui jõulurahu,20. detsember 2006, veebiversioon (vaadatud 03.02.2015)
Hulkharjasussid

Hulkharjasussid ehk polüheedid (Polychaeta) on klass rõngusside hõimkonnast. Nende keha on segmenteerunud ja igal kehalülil on üks paar jäsendeid ehk parapoode, kuhu kinnitub palju kitiinist harjaseid. Polüheedide klassi kuuluv uss Escarpia laminata (sugukonnast Siboglinidae) võib elada 300-aastaseks. Hulkharjasussidel on palju seltse ja perekondi. Liike on kirjeldatud üle 10 000. Nende eluviisid on väga mitmekesised. WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulub hulkharjasusside klassi kolm alamklassi: Echiura Errantia Sedentaria Eesti merevetes on kirjeldatud kaheksa hulkharjasussi, neist tavalisim on harilik harjasliimukas (Hediste diversicolor, sünonüüm Nereis diversicolor). Eestis esinevad ka järgmised liigid. Aeolosoma hemprichi harilik pisiliimukas Aeolosoma variegatum Laonome xeprovala (leitud Pärnu lahest aastal 2012) Arenicola marina rand-liivatõlv Eunice viridis roheline paloolouss Kaur Maran, Mehhiko lahe sügavusest leiti uus pretendent pikima elueaga looma tiitlile, Postimees, 18. juuli 2017 Polychaeta. marinespecies.org Kaur Maran 2019. Finaal: milline sõelale jäänud kandidaatidest võiks saada Eestis avastatud ussikese liiginimeks? Postimees 5. juuli 2019. skolekodondid EE, hulkharjasussid.
Norra mõis

Norra mõis (saksa keeles Kaltenborn) oli rüütlimõis Järvamaal Koeru kihelkonnas. Praegu asub kunagine mõis Järva maakonnas Järva vallas. Aastast 2023 kuulub mõis ettevõtjale ja enesearengukoolitajale Rein Lemberpuule. Norra mõisa on esmamainitud 1569. aastal, mil Rootsi kuningas Johan III kinkis selle Gerdt Bravele. 1594. aastal läks mõis Heinrich Ruthele, kes abiellus Udeva mõisaomaniku Karin Hansdotter Lejoniga. 17. sajandil sai abielu kaudu mõisaomanikuks Heinrich von Knorring, kelle järeltulijatele jäi mõis kuni 1908. aastani. Knorringid, kelle nimest on tulnud ka mõisa eestikeelne nimi, lasid ehitada esindusliku mõisakompleksi. Mõisaomanike hulka kuulus ka Vene jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring, kelle poeg kindralmajor Karl von Knorring sai tuntuks Napoleoni sõdade käigus. 1908. aastal ostis Nikolai von Knorringilt 165 000 rubla eest mõisa Charles von Lilienfeld, kes kinkis selle 291 000 rubla eest Pärnu kodanik Karl Florellile. 1917. aastal sai Norra ja Udeva mõisa 450 000 rubla eest vabahärra Bernhard von Maydell. Varaklassitsistlik peahoone ehitati 1790. aastatel arhitekt Johann Gabriel Kranhalsi projekti järgi. Kahekorruselisel kivihoonel oli kõrge kelpkatus ning rustikaga kaunistatud fassaad. Siseruumid olid kaunistatud loodusteemaliste maalingutega. Mõisa võõrandamise järel asus kuni 1971. aastani härrastemajas kool. Hiljem seisis hoone tühjalt ja jäi varemetesse. 1996. aastal läks hoone eravaldusse (Robert Sasorin ja Gert Pikkor) ning seda on veidi taastatud, kuid taastamise käigus on hävitatud kogu ajalooline sisearhitektuur: nii stukk, karniisid kui ka vanad laemaalingud. Kõrvalhooneid oli mõisas vähe, sest majandustegevus toimus Udeva mõisas. Norra mõisa pargis oli keerukas tiikide ja kanalite süsteem, mis oli ühendatud lähedalasuvate Norra allikatega. Eesti mõisate loend "Müüdud: Norra mõis saigi uue omaniku". Järva Teataja. 15. märts 2023. Vaadatud 9. juunil 2023. Viirastuvad seinamaalid., Sirp ja Vasar, nr 33 ( 1653 ), 15 august 1975, lk 8–9 Alo Särg. Järvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo, Tallinn 2005 Eesti mõisaportaal Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Norra mõis (Koeru khk) Norra mõisa lugu Mõisablogis
Karl von Knorring

Karl von Knorring (venepäraselt Карл Богданович Кнорринг) (12. august 1774 Tartu – 17. märts 1817 Rooma) oli Eestimaa päritolu Venemaa sõjaväelane. Karl von Knorring sündis Norra ja Udeva mõisniku, jalaväekindrali Gotthard von Knorringi ja tema abikaasa Wilhelmine (sünd. von Liphart) pojana. Knorring teenis Tatari ulaanipolgus, kus sai 1807. aastal alampolkovniku ning hiljem polkovniku auastme ja polgukomandöri ametikoha. 1806. aastal Pultuski lahingus osutatud teenete eest anti talle Püha Georgi ordeni IV klass. 1812. ülendati ta kindralmajoriks ning sai hiljem 2. ulaanidiviisi pealikuks. 1813. aasta veebruaris anti Knorringile Püha Anna I klassi orden ja detsembris Kulmi lahingu eest Püha Georgi III klassi orden. Karl von Knorringit autasustati ka Püha Vladimiri III klassi, Preisi Punase Kotka ja Pour le Mérite ning Austria Maria-Theresia ordeniga. Tema portree asub Ermitaaži Isamaasõja galeriis. Karl von Knorring on maetud Vastseliinasse. Karl von Knorring abiellus 1802. aastal Aleksandra Narõškinaga, kes oli Dmitri Narõškini (suri 1790) ja vürstitar Praskovja Dolgorukova tütar. Abielust sündisid: Wilhelmine von Knorring (1803–1855) Johann von Knorring (1804–1861), Norra ja Udeva mõisnik Johanna von Knorring Sophia von Knorring, abiellus Mihhail Tširikoviga Natalie von Knorring, abiellus Reinhold Guido von Liphartiga. Elisabeth von Knorring, abiellus Peter de Ribas'ga. Knorring Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 83 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 81–82 Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 653 Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Teil 1, 2: Livland, Görlitz. Lk. 677–680 Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Teil 1, 1: Livland, Bd.: 1, Görlitz, 1929. Lk. 219–221 Genealoogia Karl von Knorring (vene keeles)