laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Parbasdorf

Parbasdorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Parbasdorf asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. Vaid u. 1,74 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Russbachi jõgi Parbasdorfi kirik Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Idioom

Idioom on püsiühend, millel on kujundlik tähendus. Idioom on fraseologismi liik. Idioome iseloomustab kivinenud olek, st et need on püsiühendid, mis on leksikaliseerunud mingi kindla tähenduse väljendamiseks. Idioomid on jaotatud vastavalt sellele, kas keelekasutaja suudab ühendi tähendust mõista ilma eelnevalt vormi-tähenduse paari omandamist või mitte. Idioomid jagunevad: läbipaistmatuteks (näiteks laseb jalga või peab lugu) läbipaistvateks (näiteks võtab sõna või valib mingi tee) Metafoor Võrdlus Harrik, Airika (7. juuni 2021). "Võõrkeele kõnekujundeid aitab lahti muukida lai emakeelne sõnavara". ERR Novaator. Vaadatud 15. novembril 2023. "Idioom". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 15. novembril 2023. Muischnek, Kadri (2005). Emakeele Seltsi aastaraamat 51. Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 80–106. "Idioom". EKI Ühendsõnastik 2023. Vaadatud 15. novembril 2023.[alaline kõdulink] "Tähendus". EKI Fraseoloogiasõnaraamat. Vaadatud 15. novembril 2023.
Prottes

Prottes on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Prottes asub Marchfeldi piiril ja Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. U. 7,52 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Raasdorf

Raasdorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Raasdorf asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. Vaid u. 0,84 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Ringelsdorf-Niederabsdorf

Ringelsdorf-Niederabsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Ringelsdorf-Niederabsdorf asub Weinvierteli idaosas Zaya jõe ääres, täpselt Slovakkia ja Tšehhi piiri kokkupuutel. U. 15,68 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Termodünaamiline süsteem

Termodünaamiline süsteem on reaalse või kujuteldava piirpinnaga piiritletud füüsikaline keha või kehade süsteem, mis on termodünaamilise käsitluse aineks. Selliseks süsteemiks võib olla näiteks kolbmootoris töötav gaas, organism või planeet. Termodünaamilisi süsteeme liigitatakse vastavalt sellele, millises vastastikmõjus nad on oma ümbrusega (isoleeritud, soojuslikus kontaktis, adiabaatilises kontaktis jne): isoleeritud süsteem ei vaheta ümbrusega ei energiat ega ainet suletud süsteem vahetab ümbrusega energiat, kuid mitte ainet avatud süsteem vahetab ümbrusega nii energiat kui ainet Piisavalt kauaks omapead jäetud isoleeritud termodünaamilises süsteemis lakkavad kõik makroskoopilised protsessid ja süsteem saavutab termodünaamilise tasakaalu seisundi, kus süsteemi termodünaamiline olek on iseloomustatav teatava hulga olekumuutujatega (näiteks rõhk, temperatuur). Klassikaline termodünaamika tegelebki selliste tasakaaluliste süsteemide ning nendega toimuvate staatiliste protsesside (mis on vaadeldavad kui tasakaaluliste olekute jada) uurimisega. Suletud termodünaamilise süsteemi näiteks võib olla biosfäär, sest selle ainevahetus oma ümbrusega on suhteliselt väga väike ning selle eksisteerimise jaoks mitteoluline. Samamoodi võib suletud süsteemidena käsitleda ökosüsteeme, mille ainevahetuse bilanss ümbrusega on nullilähedane. Avatud termodünaamiliste süsteemide tüüpiliseks näiteks on organismid. Füüsikaline süsteem
Saarkaar

Saarkaar ehk kaarsaarestik on vulkaaniline kaar, mis tekib ühe ookeanilise litosfääri ploki (laama) sukeldumisel (subdutseerumisel) teise ookeanilise litosfääriga laama alla. Saarkaared on näiteks Aleuudid, Väikesed Antillid ja Kuriilid. Sageli ei eristata saarkaari vulkaanilistest kaartest, mistõttu võidakse saarkaarteks nimetada kõiki vulkaaniliselt aktiivseid ning subduktsiooniga seotud saari ja saarestikke, nagu Jaapan, Filipiinid, Jaava jne, ehkki rangelt võttes ei ole nad saarkaared, sest nad paiknevad mandrilisel maakoorel.
Kuldtint

Kuldtint on sulega kirjutamiseks kasutatav vedelik, mida saadakse segades kirjutamiseks kasutatava tindi või vedela värvi sisse kullast tehtud metallikfefekti andvat pigmenti. Samal viisil on kasutatud hõbedat hõbetindi tegemiseks. Kullatindiga detailide maalimise tehnikat käsikirjades nimetatakse krüsograafiaks. Kuldtindi valmistamine on sama vana kui lehtkulla tootmine, mille tootmisjäägid kasutati ära kuldvärvi või kullaga segatud laki valmistamiseks. Kullapuru valmistamiseks on ajaloo jooksul kasutatud eri tehnoloogiaid ja juba küllaltki varakult püüti kulda osaliselt asendada või järele aimata odavamate materjalidega, nagu näiteks messingiga. Üks tehnoloogiaid, mida kasutati, oli kulla amalgaamimine elavhõbeda abil vedelaks tinktuuriks, mida sai kasutada sulega kirjutamiseks. Kuldtindiga sulejoonis nühiti poleerimiskiviga läikima nagu lehtkullatud pinnadki. Inglise ja saksa keeles kasutatav nimetus kullapurust tehtud kuldvärvi kohta (Muschelgold, shell gold) on tulnud merekarpidest, milles seda värvi keskajal hoiti ja transporditi. Tänapäeval kalligraafias ja dekoratiivkunstides kasutatavad kullakarva helgiga pigmendid ja värvid põhinevad mitte kullal, vaid eri värviga pronksipulbritel. Need on hinnalt soodsad ja annavad kuldtindile sarnaneva efekti, kuid selle värvi pinda ei saa läikivaks poleerida ja selle sära ei kesta aastasadu nagu ehtsa kuldtindi puhul. krüsograafia. - Synset - Eesti Keeleressursside Keskus Gilding. - The Illuminated Page Shell Gold. - St Luke Artists Colourmen Chrysography. - Lexicon. HMML School
Paul Jürgens

Paul Jürgens (ka Paul Alexander Jürgens; sündinud 5. mail 1916 Peterburi Venemaa – 8. detsember 2009 Glengowrie Austraalia) oli Viljandi Jürgensi limonaadivabriku juhataja, Sakala Partisanide Pataljoni sõdur ja Tartu Ülikooli korporatsiooni Sakala liige. "Kuulutused". Sakala. 31. detsember 2009. Vaadatud 15. novembril 2023.
Jalakapässik

Jalakapässik (Inonotus ulmicola) on liik seeni taelikuliste (Hymenochaetaceae) sugukonnast, taelikulaadsete (Hymenochaetales) seltsist. Jalakapässik andmebaasis eElurikkus.
Dielektriline läbitavus

Dielektriline läbitavus on aine omadus, mis iseloomustab dielektrikute elektrilise polarisatsiooni võimet. Eristatakse suhtelist ja absoluutset dielektrilist läbitavust. Suhteline dielektriline läbitus näitab, mitu korda on elektrilaengute süsteemi elektriväli selles aines nõrgem kui vaakumis. Elektrivälja nõrgenemist põhjustab elektriline polarisatsioon. Ühesuunaliselt nihkunud positiivsed ja negatiivsed elektrilaengud moodustavad dipoolmomendi, mis mõjub vastu välisele elektriväljale. Suhteline dielektriline läbitavus ε r {\displaystyle \varepsilon _{\text{r}}} on absoluutse dielektrilise läbitavuse ε {\displaystyle \varepsilon } ja elektrilise konstandi ε 0 {\displaystyle \varepsilon _{0}} suhe: ε r = ε ε 0 . {\displaystyle \varepsilon _{\text{r}}={\frac {\varepsilon }{\varepsilon _{0}}}.} Seega aine absoluutne dielektriline läbitavus ε = ε r ε 0 . {\displaystyle \varepsilon =\varepsilon _{\text{r}}\varepsilon _{0}.} Absoluutse dielektrilise läbitavuse ühik on sama, mis elektrilisel konstandil: F/m. Suhteline dielektriline läbitavus Dielektriline vastuvõtlikkus Elektriväli ja magnetväli
Heiki Tark

Heiki Tark (8. augustl 1952 – 19. september 2014) oli eesti basskitarrist ja muusik. Heiki Tark mängis aastatel 1967–1969 ansamblis Poppojad, mis esines 1968. aastal ka legendaarsel Tallinna kitarristide ansamblite ülevaatuse lõppkontserdil kinos "Kosmos". Aastatel 1969–1971 mängis ta basskitarri ansamblis Kooma, olles ansambli juht ja muusikaideoloogia kujundaja. Enamiku ansambli lugude sõnade ja muusika autor oli tema. Andres Põldroo: "Heiki oli ikka väga andekas kutt. Mina mäletan, et oli veel lugusid, need olid isegi paremad kui need, mis linti said." Basskitarri mängijana osales ta lühiajaliselt ka ansambli Ruja algkoosseisus 1971. aastal. Seejärel osales ta aastaid ansambli Laine tegevuses. 1976.aastal liitus Tark ansambliga Haak, mille liidriks ja lugude tegijaks ta kujunes. Ansambli tipphetk oli Viljandi rokifestivalil 1976. aastal, kus ta sai kitarrimängu ja heliloomingu eest eripreemia. Peale festivali aga ansambel jätkata ei saanud, kuna võimudele oli solisti Joel Steinfeldti käitumine vastuvõetamatu ja ta sai esinemiskeelu. Heiki Tark jätkas muusikuteed ansamblis Laine, nüüd ansamblijuhina. Seejärel mängis aastatel 1982–1984 basskitarri Magnetic Bandis. Ansambel Kooma: "Ma pesen oma hambaid verega", "Sain kaugelt plaadi", "Armuvalgus" jt. Ansambel Haak: "Surm", "Sügis", "Disco rock", "Muusiku surm" jt. Ansambel Dr. Friedrich: "XX sajand", "Keskaeg", "Raske unega" jt. Andres Oja. Tsepeliini triumf. lk 39. Andres Oja. Tsepeliini triumf. lk 60. Andres Oja. Tsepeliini triumf. lk 202. Magnetic Band. rateyourmusic.com Kitarristide ansambel "Pop-pojad" esinemas Tallinna kitarristide ansamblite ülevaatusel. ajapaik.ee, foto. Mees, kes armastas ja tundis muusikat. In Memoriam, 22. september 2014. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumis autasustatud ansambel "Laine" esindajad. foto 1980.
Epistemoloogiline pluralism

Epistemoloogiline pluralism on igas teadusvaldkonnas kasutatav termin, et viidata erinevatele asjade tundmise viisidele ja erinevatele epistemoloogilistele metoodikatele (nt mingis valdkonnas täielikuma kirjeldamise saavutamiseks). Epistemoloogiline pluralism teadusfilosoofias tekkis reduktsionismi vastu, et mõnda loodusnähtust ei saa seletada ainult ühe mudeli või teooria abil. Epistemoloogiline pluralism erineb ontoloogilisest pluralismist (erinevate olemisviiside käsitlustest).
2023.–2024. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2023.–2024. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises, mida korraldab Rahvusvaheline Suusaliit (FIS), on 43. meeste ja naiste murdmaasuusatamise maailma karikasari. Hooaeg algas 24. novembril 2023 Soomes Ruka etapiga ja lõppes 17. märtsil 2024 Rootsis Faluni etapiga. 25. oktoobril 2023 tegi FIS otsuse pikendada Venemaa ja Valgevene koondise võistluskeeldu seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Murdmaasuusatamise maailma karikasari FIS-i kodulehel
Viljandi Noorte Sümfooniaorkester

Viljandi Noorte Sümfooniaorkester (VNSO) on Viljandi Muusikakoolis 2003. aastast tegutsev noorte sümfooniaorkester. 2003-2015 Harry Illak 2015-2022 Riivo Jõgi alates 2022 Imre Rohuväli
Victor Silva

Victor Manuel Gomes Da Silva (sündinud 27. detsembril 1976 Genfis) on Eesti klubi Harju JK Laagri peatreener. Ta on töötanud noortetreenerina alates 2008. aastast, sellistes klubides nagu Grijó Associação Desportiva, Abambres Sport Club ja Luis Figo Akadeemia (Hiina). Ta on töötanud ka Portugali profiliigades skaudina. Harju JK Laagri: Esiliiga: 2022 Victor Silva Transfermarkt.com, vaadatud 16. november 2023
Lõõtspillipidu "Harmoonika"

Lõõtspillipidu Harmoonika on iga-aastane traditsiooniline lõõtspilli laulu- ja pillipidu, mis toimub Põlva Intsikurmu parkmetsas ja lauluväljakul. Peol esinevad pillimehed, lõõtspilliansamblid ja lõõtspillide koondorkestrid nii Eestist kui ka välismaalt. Harmoonika on ellu kutsutud, et taaselustada ja elavdada August Teppo aegset kohalike lõõtspillimeistrite ja -mängijate traditsiooni. Soovist leida esinemisväljund omal käel õppinud ja õppivatele pillimängijatele on lõõtspillipidu saanud Põlvas iga-aastaseks traditsiooniks. Enne suurt pidu Intsikurmus toimuvad Põlvamaa külades külaharmoonikad. Nende eesmärk on tutvustada seda omapärast ja kaunikõlalist pilli ka lõõtspillimängijateta külades. Harmoonika peo tarbeks on valminud ja ette kantud algupärane kodumaine lõõtsamuusikal „Lõõtspillihullus”, mille libreto kirjutas Jan Rahman, lavastas Ain Mäeots ning muusikajuht oli Tiit Kikas. Harmoonika peakorraldaja on Põlva Vallavalitsus ja lavastaja Ain Mäeots. 13. lõõtspillipidu Harmoonika toimub 13. juulil 2024. Tallinna TV ja Põlva Vallavalitsuse loodud ja ellu kutsutud telekonkursi "Rahvalõõts" formaadi idee autor oli Tallinna TV režissöör Olev Jaksi, kes 2015. aasta sügisel koostöös Heino Tartese ja Põlva Vallavalitsusega hakkas lõõtspillimängijaid kaamera ette kutsuma. Teekonda alustas 18 pillimeest, kes olid kokku tulnud mitmest Eesti paigast ja igas saates astus üles kolm pillimeest, kelle poolt oli peale saate lõppu võimalik hääletada. Ühes saates enim hääli kogunud mängija pääses edasi finaali. Kokku oli finaliste kuus ning Rahvalõõtsa finaal toimus 16. jaanuaril 2016 Eesti lõõtsapealinnas Põlvas kontserdil "Avatud lõõtsad". Põlva kihelkonnas elas 19. sajandi lõpul talumees August Teppo, kes ei leppinud võõra pilli mängimisega ja seepärast valmistas endale ise omanäolise ja hea kõlaga pilli, mida nüüdisajal tuntakse Eesti lõõtspillina ehk Teppo lõõtsana. Kui 20. sajandil jäi pillimeistreid ja -mängijaid järjest vähemaks, oli Põlva mees Heino Tartes see, kes tegi endale pilli valmistamise selgeks ja erinevalt varasematest meistritest otsustas oma teadmisi ja oskusi ka teistega jagada. Ta hakkas korraldama lõõtspillivalmistamise kursusi, hiljem on toimunud juba mitmed kursused ka kutseõppeasutustes. Nii sündiski Põlva muusikakooli juures lõõtsakool ja 13. juulil 2011 toimus Põlva linna rannas esimene lõõtspillipidu Harmoonika. Tartu 2024. Lõõtsapealinna Põlva traditsiooniline lõõtspillipidu Harmoonika toimub 9. juulil. Postimees. 27. juuni 2022. https://www.postimees.ee/7552675/lootsapealinna-polva-traditsiooniline-lootspillipidu-harmoonika-toimub-9-juulil Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus. Kultuurikeskus.ee. 20. juuli 2013. https://www.kultuurikeskus.ee/ Põlva vald (2023, 31. august). polva.ee. https://www.polva.ee/uldinfo Põlva Teataja. (2016, 27. jaanuar). Põlvas kohtusid lõõtspillimängijad ja lõõtspillimuusika sõbrad. Põlva Teataja.
Aleksei Jerjomenko

Aleksei Borisovitš Jerjomenko (vene keeles Алексей Борисович Ерёменко;sündinud 17. jaanuaril 1964 Novotšerkasskis), tuntud ka kui Aleksei Jerjomenko seenior on Venemaa elukutseline jalgpallitreener ja endine mängija, kellel on ka Soome kodakondsus. Ta on Eesti klubi JK Trans Narva peatreener. Jerjomenko debüteeris Nõukogude kõrgliigas 1981. aastal Doni-äärse Rostovi FK SKA eest. Jerjomenko oli Soome klubi FF Jaro peatreener 2009. aasta augustist 2016. aasta juunini. 4. augustil 2016 määrati Jerjomenko Kasahstani kõrgliiga meeskonna Karagandõ FK Šahhter being fired on 29 May 2017. juhiks ning vallandati 29. mail 2017. 8. augustil 2017 sõlmis Jerjomenko aastase lepingu Armeenia meeskonna FA Pyunikiga, kuid lahkus klubist 31. oktoobril 2017. 22. mail 2018 teatas SJK, et Jerjomenko vahetas pärast kehva hooaja algust nende peatreenerina Tommi Kautoneni. 11. veebruaril 2020 teatas FK Spartaks, et Jerjomenko on palgatud nende uueks juhiks. "ЕРЕМЕНКО НАЗНАЧЕН ГЛАВНЫМ ТРЕНЕРОМ". shahter.kz (Russian). FC Shakhter Karagandy. 4. august 2016. Vaadatud 4. augustil 2016.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "КАДРОВЫЕ ИЗМЕНЕНИЯ". shahter.kz (Russian). FC Shakhter Karagandy. 29. mai 2017. Vaadatud 2. juunil 2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "ՓՅՈՒՆԻԿԻ ՆՈՐ ԳԼԽԱՎՈՐ ՄԱՐԶԻՉ Է ՆՇԱՆԱԿՎԵԼ ԱԼԵՔՍԵՅ ՅԵՐՅՈՄԵՆԿՈՆ". fcpyunik.am (Armenian). FC Pyunik. 8. august 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2017. Vaadatud 8. augustil 2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "ԱՐՄԵՆ ԳՅՈՒԼԲՈՒԴԱՂՅԱՆՑԸ ԿԳԼԽԱՎՈՐԻ ՓՅՈՒՆԻԿԸ". fcpyunik.am (Armenian). FC Pyunik. 31. oktoober 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2018. Vaadatud 16. novembril 2017.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Alexei Eremenko sr. korvaa Tommi Kautosen". sjk.fi (Finnish). SJK. 22. mai 2018. Vaadatud 31. mail 2018.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) . 11. veebruar 2020 https://twitter.com/fkspartaks/status/1227165660079411201. Vaadatud 8. juunil 2020. {{cite web}}: puuduv või tühi pealkiri: |title= (juhend)
Ivan Stojković

Ivan Stojković (sündinud 24. septembril 1989) on Serbia jalgpallitreener, Eesti klubi Paide Linnameeskond peatreener. Kirev ja üürike esimene lend – mis mees on Paidet päästma asuv Ivan Stojkovic? soccernet.ee, 30. mai 2023
Robert Brown

Robert Brown (21. detsember 1773 Montrose (Šotimaa) – 10. juuni 1858 London) oli šoti botaanik. 1827 segas ta vette teraviljade õietolmu ning lehtsammaltaimede ja osja eoseid. Seda segu mikroskoobiga uurides täheldas ta väikeste osakeste lakkamatut mittesuunatud liikumist. Tema esimene hüpotees oli, et liikumine toimub üksnes elusorganismidel, kuid katset tolmuga korrates esines täpselt samasugune liikumine. Kuigi Brown ei pakkunud sellele liikumisele mingisugust selgitust, hakati seda kutsuma Browni liikumiseks. See liikumine oli molekulaarkineetilise teooria üks veenvamaid põhjendusi. Hiljem selgus, et Hollandi teadlane Jan Ingenhousz oli Browni liikumise avastanud juba poolsada aastat varem ning ka avaldanud oma uurimistulemused 1784 ja 1785 vastavalt saksa ja prantsuse keeles. 1831 Linné ühingus esitatud ja 1833 avaldatud töös andis Brown nime rakutuumale. Rakutuumi oli nähtud juba varemgi, võib-olla tegi seda juba mikroskoobi avastaja hollandlane Antoni van Leeuwenhoek 1682. Franz Bauer oli avaldanud oma joonised taimerakkudest juba 1802 ja tema joonistusi Brown ka nimetas, kuid nime andis rakutuumale Brown. Ei Bauer ega Brown ei arvanud, et igal rakul on tuum. Brown seostas rakutuumi üksnes üheidulehelistega. Robert Browni järgi on nimetatud Austraalia taimeperekond Brunonia ja hulk Austraalia taimeliike, näiteks Eucalyptus brownii, Banksia brownii ja sammal Tetrodontium brownianum, mille ta avastas Edinburghi lähedal Roslinis veel üliõpilasena. See sammal kasvab selles kohas tänapäevani. Tema järgi on nimetatud veel Tasmaanias olev Brownsi jõgi, mille kaldail ta kogus taimi, ja Kanadas Briti Columbias asuv Browni mägi.
Santi García

Santiago García Carrero (sündinud 14. augustil 1979 Valencias) on Hispaania jalgpallitreener, praegu Eesti klubi Tallinna FCI Levadia U21 peatreener. FCI Levadia U21 meeskonna juhendajana asub tööle Santiago Garcia Carrero fcilevadia, 24. november 2022
Chemise

Chemise ([ʃəˈmiːz], prantsuse keeles chemise 'särk') on alates keskajast kasutusel olnud lisa-raamatuümbris, mille servad olid raamatu enda mõõdust pikemad, nii et neid sai mähkida raamatu ümber. Ümbrisesse pisteti raamatu kaaned. Chemise tehti tekstiilist, näiteks sametist või linasest kangast, või pehmest nahast ning see oli mõeldud kaitsma raamatu eesserva ja kaasi kriimustuste ja hõõrdumise eest vutlarisse või riiulisse panemisel. Chemise '​ist on kujunenud raamatu kaaneümbris. Kujundusel ja materjalilt varieerusid chemise '​id laialt: materjalilt ja kaunistustelt väga luksuslikest, mida tehti kõrgkihi tundideraamatuile, kuni lihtsate funktsionaalseteni, mida kasutati dokumentide, haldusraamatute ja raamatukogu raamatute puhul. Mõnikord on chemise '​i käsitletud kukkurköite sünonüümina. Chemise binding. - Lexicon. HMML School H. Biggs, A. Warren-Thomas. Advent Definitions: Why did the manuscript lose its tail? - UCL Special Collections, 19 December 2017 Tutorial on how to use a leather chemise (on a Book of Hours model). - The Preservation Lab On Books. - Lost art Press. (illustreeriv foto keskaegsest tundideraamatust sametist chemise'is) F. Bearman. The Origins and Significance of Two Late Medieval Textile Chemise Bookbindings in the Walters Art Gallery. - The Journal of the Walters Art Gallery, Vol. 54, Essays in Honor of Lilian M. C. Randall (1996), pp. 163-187. The Walters Art Museum, 1996
Kultuuriteooria

Kultuuriteooria on kultuuri uurivate teaduste teoreetiline ühisosa. Määratledes kultuuri näiteks kui keelevõime ja sellest tulenevate märgisüsteemide pärandumisprotsessi (ehk loomise pärandumist), on kultuuriteooria objektiks selle protsessi seaduspärad. Kultuuriteooria tähtsaks lähenemisviisiks on Juri Lotmani ja ta kolleegide kujundatud kultuurisemiootika. Kultuuriteooria lõimib seega mitmeid sotsiaal- ja humanitaarteaduse harusid – semiootika, antropoloogia (eriti kultuuriantropoloogia), sotsioloogia, etnoloogia, kunstiteooria, samuti ajalooteadus, politoloogia, inimgeograafia jt. Kuivõrd kultuuriteooria üheks keskseks ülesandeks on kultuuri teoreetiline määratlemine, on ta kokkupuutuv ka filosoofilise antropoloogiaga. Kultuuriteooriat õpetatakse Eestis Tartu Ülikoolis (semiootika ja kultuuriteooria õppekava) ning Tallinna Ülikoolis (kultuuriteooria õppetool). 2008. aastal loodi Kultuuriteooria tippkeskus. Theodor W. Adorno Pierre Bourdieu Jean Baudrillard Ernst Cassirer Gilles Deleuze Mary Douglas Umberto Eco Norbert Elias Michel Foucault Leo Frobenius Carlo Ginzburg Lev Gumiljov Jürgen Habermas John Hartley Geert Hofstede Max Horkheimer Luce Irigaray Claude Lévi-Strauss Jean-François Lyotard Bronisław Malinowski Marshall McLuhan Grigori Pomerants Georg Simmel Oswald Spengler Aby Warburg Max Weber Leslie White Karl Baer Victor Hehn Carl Gustav Jochmann Hermann Keyserling Kaie Kotov Valter Lang Peet Lepik Juri Lotman Mihhail Lotman Uku Masing Linnar Priimägi Rein Raud Leopold Schröder Marek Tamm Peeter Torop Peeter Tulviste Jakob Uexküll Berk Vaher Jaan Valsiner Rein Veidemann Munch, Richard; Smelser, Neil J. (eds.) 1992. "Theory of Culture". Berkeley: University of California Press. Danesi, Marcel; Perron, Paul 2005. "Kultuuride analüüs"'. (Tõlkinud Ene-Reet Soovik.) Tallinn: Valgus. Lotman, Juri 2001. "Kultuur ja plahvatus". (Tõlkinud Piret Lotman.) Tallinn: Varrak. Rein Raud, Mis on kultuur? : sissejuhatus kultuuriteooriatesse, Tallinn 2013 Marek Tamm, Kalevi Kull 2015. Eesti teooria. Akadeemia 27(4): 579–624. (vt) Raamatusari "Approaches to Culture Theory" (toim. Kalevi Kull, Valter Lang, Tiina Peil). Estonian Approaches to Culture Theory. 2014. Approaches to Culture Theory strukturalism kriitiline teooria kulturoloogia kultuuriantropoloogide loend Kultuuriteooria tippkeskus
Aktiinium

Aktiinium on keemiline element number 89. Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Neist pikima elueaga isotoop 227 esineb looduses, tekkides uraani radioaktiivsel lagunemisel. Kuna ka aktiiniumi 227 poolestusaeg on vaid 21,7 aastat, segab tema radioaktiivsus ja haruldus keemiliste ja füüsikaliste omaduste uurimist. Üldiselt sarnaneb aktiinium omadustelt väga lantaaniga.
2022.–2023. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2022.–2023. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises oli võistlussari, mida korraldas Rahvusvaheline Suusaliit (FIS) ja see oli 42. meeste ja naiste murdmaasuusatamise MK-hooaeg. Hooaeg algas 25. novembril 2022 Soomes Rukal ja lõppes 26. märtsil 2023 Soomes Lahtis. Hooajal oli veebruaris ja märtsis Planica maailmameistrivõistluste jaoks paus. Hooajal 2021–22 olid üldkarika tiitlikaitsjad norralane Johannes Høsflot Klæbo ja venelanna Natalja Neprjajeva. Neprjajeva ei saanud võistelda FIS-i nõukogu otsuse tõttu, kuna Venemaa ja Valgevene olid selleks MM-hooajaks osalemine peatatud seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Klæbo võitis maailma karikasarja neljandat korda. Naiste üldvõidu pälvis esimest korda norralanna Tiril Udnes Weng. Murdmaasuusatamise maailma karikasarja kalender FIS-i kodulehel
Schönkirchen-Reyersdorf

Schönkirchen-Reyersdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Schönkirchen-Reyersdorf asub Alam-Austrias Marchfeldi põhjaservas. Vaid u. 2,31 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
Spannberg

Spannberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Gänserndorfi ringkonnas. Spannberg asub Alam-Austria Weinvierteli piirkonnas. U. 20,51 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.