laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Acoussion Live

Acoussion Live on aastast 2015 toimuv akustilise suunitlusega pop-up-muusikafestival. Igal suvel uues asukohas aset leidval muusikaüritusel astuvad keset imekaunist loodust improviseeritud lavadel üles eri žanre viljelevad muusikud Eestist ja mujalt maailmast. Acoussioni puhul on tegemist n-ö butiikfestivaliga, kuhu müüakse piiratud koguses pääsmeid. Nimetus acoussion tuleneb sõnadest acoustic ja session ning festivali kontseptsiooni aluseks ja eeskujuks ongi akustilised sessioonid, mida YouTube'ist ja teistest muusikakanalitest ohtralt leida võib. Festival sai alguse privaatüritusena 13. juunil 2015, mil Pudisoo Puhkemaja aeda kogunenud sadakonnale külalisele esinesid Tarmo Sick, Dagmar Mäe, Sten-Olle Moldau, Ella Stone, Taat ja Empiré. 2016. aastal toimus esimene avalik üritus. Seekord peatuti 23. juulil Vana-Veski Puhkekeskuses ning võõrustati ligikaudu 500 külastajat. Esinesid Kalev Rajangu, WhoKris?, EIXD (hilisema nimega EiK), Robin Juhkental, Silver Sepp, Alise Joste (Läti), Ziggy Wild, Kristjan Üksküla, Mari Jürjens, Mauno Meesit, Janno Reim (Super Hot Cosmos Blues Band), Frankie Animal, Levski ning DJ-d Liisi Voolaid ja Jon Mikiver. 7. aprillil 2017 sai festival kevadise kaaslase: linnafestival Acoussion Spring leidis aset Tallinnas Lennusadamas ning seda väisas ligikaudu 600 muusikasõpra. Üles astusid Vaiko Eplik, Marie ja Raul Vaigla, Sive (Iirimaa), The Boondocks, Dillon (Saksamaa) ja NOËP. 2017. aastal aset leidnud Acoussion Live 2017 toimumispaigaks valiti Küla Villa Saku vallas Harjumaal. Seekord oli festival kahepäevane ning vältas 21. juulist 23. juuli varahommikuni. Kümnel laval esines 20 artisti: Bill Laurance (Suurbritannia) , IIRIS (Iiris Vesik), Estonian Voices, Pomme (Prantsusmaa), Maarja Nuut, Elephants From Neptune, Mick Pedaja, Reket (Tom-Olaf Urb), Richard Walters (Suurbritannia), Svidanie (Venemaa), SUMRA, The Notes, The Jingles, Lepatriinu, RObAM (Markus Robam), Tintura, Rake, Lucas Christopher Varema, DJ Girti Suun ning DJ-d Sander Mölder ja Peeter Ehala (Tiks). 9. veebruaril toimus Tallinnas endise kino Helios ruumides talvefestival Acoussion Winter. Festivalil esinesid Panbeats, Elias Kahila (Soome), Siiri Sisask, Pomme (Prantsusmaa), Frankie Animal, Rainer Ild, The Boondocks ning DJ-d Girti Suun ja Liisi Voolaid. "Akustilise muusika rändfestival Acoussion Live avaldas esinejad". menu.err.ee. 22.03.2016. "Aprillis kuulutab kevadet muusikafestival Acoussion Spring". menu.err.ee. 14.12.2016. "Eestis esineb kahekordne Grammy-võitja Bill Laurance". kultuur.postimees.ee. 07.06.2017. "Acoussion Live avaldas esimesed esinejad". menu.err.ee. 05.05.2017. "Nädala lõpus tuleb Tallinnas Eesti kõige keerulisema nimega festival". kultuur.postimees.ee. 07.02.2018. Festivali koduleht Acoussion Live 2016 järelvideo
Lambavill

Lambavill on lambalt saadav vill. Harilikult on lambavill pärit kodulambalt (Ovis ammon f. aries). Lambavilla kasutamise kohta Euroopa alalt on teateid alates noorema rauaaja lõpust.
Leedutuli

Leedutuli oli Muhu saarel ja Saaremaal algselt heinamaarjapäeval (2. juuli), ent hiljem jaaniõhtul (jaanituli) tehtud tuli. Leedutuld tehes loodeti muu hulgas, et looduse elujõud kanduks ka inimestesse ja kariloomadesse ning et oleks kalaõnne. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 98
Leem

Leem (murdes ka roog) on tangudest, ubadest, hernestest, läätsedest, kapsastest, kalast, lihast või käkkidest ja veest keedetud vedel toit. Paljud leemed olid tavanditoidud: pulma lõppedes pakuti tavaliselt kapsa- ja käkileent (saartel lisaks herne- ja oaleent), matustel herne-, kapsa- ja käkileent, mardipäeval oa- ja hanerupskileent. Alates 19. sajandi keskelt levis selline leeme tegemise viis, et keedeti kartuleid koos nisupüülist klimpide, manna ja riisiga. Sellist leent (samuti körti) hakati hiljem kutsuma supiks. Sõna supp on eesti keeles suhteliselt uus, see võeti kasutusele alles 19. sajandi lõpus ja on laenatud saksa keelest. Rahvas kasutas varem sõna leem ja ka rahvaluules on juttu leemekulbi liigutajatest. Esmaspäevad, teisipäevad, reeded ja pühapäevad olid talurahval supipäevad. Supp Tanguleem [1] Väike murdesõnastik. Vaadatud 18. veebruar 2022. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 136 Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 54 Rammus toit Pealinn. 06. mai 2019. Vaadatud 18. veebruar 2022. Aliise Moora, "Eesti talurahva vanem toit" (1. osa), Valgus, 1980. Aliise Moora, "Tavandi- ja peotoitudest eesti külas", Etnograafiamuuseumi aastaraamat XXIX, 1976.
Leen

See artikkel räägib üldmõistest. Eesnime kohta vaata artiklit Leen (eesnimi). Leen ehk toolileen on tooli seljatugi. Eesti rahvakultuuris tehti leen enamasti tervest lauast ja see oli kaunistatud lihtsate lõigetega. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 99
Lehepill

Lehepill ehk tohupill on mänguriistana kasutatav üldtuntud improvisatsiooniline pill. Sireli- või haavaleht või kasetohuriba pingutatakse kahe pöidla ja huulte vahele või vastu huuli ning puhutakse servale. Serv vibreerib ning tekitab heli. Selle pilliga saab imiteerida linnuhääli ning mängida lihtsat meloodiat. Lehepilliga võidi mängida soolot või mängida kokku teise pilliga. Näiteks on teateid lehepilli ja kandle kokkumängimisest. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 99 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 137
Heinapill

Heinapill oli rahvapill, enamasti laste mänguasi. See valmistati lamedaks voolitud puupulgast, mille ülemise serva keskosas lõigati sileda põhjaga õnarus. Sisselõikesse pandi sobiva pikkusega liistuke ja õnaruse põhja orasheinaleht või kasetohulible. Kui seda ülemise liistuga kergelt vajutati ja prao vahele puhuti, tekkis heli. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 21 Heinapill, Eesti Rahva Muuseum
Hobusetekk

Hobusetekk on hobuse katmiseks kasutatav tekk. Eesti rahvakultuuris kasutati hobusetekina sageli vana, kulunud saani-, sõidu- või voodivaipa. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 23
Seestütlev kääne

Seestütlev kääne ehk elatiiv on sisekohakäänete hulka kuuluv lähtekääne, mis esineb peamiselt soome-ugri keeltes. Seestütleva käände tunnus on st. Seestütleva käändega väljendatakse: lähtekohta, nt Tulin linnast; algusaega, nt Ootasin teda hommikust õhtuni; lähteseisundit, nt Poiss toibus minestusest üsna ruttu; võrdlusalust, nt Naine oli mehest pikem; materjali, nt puust mänguasjad; kellest või millest midagi tuleb või saab, nt Sinust saab õpetaja; põhjust, nt Sõrmed olid külmast kanged; passiivse infiniittarindi tegevussubjekti, nt Mees oli murest murtud; lisandit, nt üliõpilasest poeg; rühma või tervikut, mille osaks miski on, nt Jüri oli poistest kõige nutikam. Kolm meest sellest seltskonnast olid mulle võõrad. Ta on näost kaame. Seestütlev väljendab verbide rektsioonilise laiendina: objekti, millele tegevus on suunatud, nt Ta ei saanud sellest aru. Miks sa ei rääkinud mulle oma murest? Mis sa tast narrid? midagi, millega puudub või katkeb ühendus, nt Ta jäi abirahast ilma. Ta loobus oma ideest üsna ruttu; või on selge tähenduseta, nt Mari vaimustub kõigest väga kergesti. Kõik oleneb olukorrast. Seestütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut.
Volodõmõr Omeljan

Volodõmõr Omeljan (ukraina keeles Омелян Володимир Володимирович; sündinud 30. jaanuaril 1979 Lvivis) on Ukraina ametnik, mänedžer ja poliitik. Ta sündis aastal 1979 Lvivis. Ta lõpetas aastal 2000 Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusliku Ülikooli ja aastal 2001 Lvivi Rahvusliku Polütehnilise Ülikooli, kus ta õppis rahandust ja rahvusvaheliseid suhteid ning majandust ja ettevõtlust. Ta oli 14. aprillist 2016 kuni 29. augustini 2019 Ukraina taristuminister.
Tahkis

Tahkis ehk tahke keha on keha, mis on tahkeks olekuks nimetatavas agregaatolekus. Tahkiste tunnuseks on võime avaldada erinevalt gaasidest ja vedelikest vastupanu nihkedeformatsioonile: tahkiseid iseloomustavad suured nihkemooduli väärtused. Tahke oleku korral mõjuvad aineosakeste, molekulide või aatomite vahel tugevad seosejõud, nii et need osakesed saavad üksteise suhtes ainult võnkuda, säilitades olemasoleva temperatuuri ja rõhu juures aineosakeste kogumi kui terviku kindla kuju. Enamiku ainete puhul on tahkise tihedus suurem kui vedeliku ja gaasi oma. Tuntud erandiks on jää, mis on vedelast veest väiksema tihedusega. Seoseenergia Tahkisefüüsika
Tõnis Sildmäe

Tõnis Sildmäe (14. veebruar 1954 – 16. mai 2017) oli eesti pangandustegelane ja IT-spetsialist. Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli. Hansapanga loomisest alates oli ta selle panga tehnoloogiajuht. Aastatel 1992–1995 osutas Sildmäe asutatud AS Crebit Hansapangale IT-teenust. 1995. aasta lõpus liideti Crebit Hansapangaga. 2004. aastal töötas ta Eesti Suusaliidu peasekretärina. Tema isa Ilo Sildmäe oli õigusteadlane ja majandusajaloolane, ema Helga Sildmäe (neiuna Kaljumäe, 1927–1996) oli suusataja ja spordipedagoog. Tema vend Toomas Sildmäe on üks Hansapanga asutajatest ja hotelliärimees. Tõnis Sildmäe oli ka tuntud kunstikoguja, koos vennaga panid nad aluse märkimisväärsele Eduard Wiiralti ja teiste Eesti graafikute teoste kogule. Tõnis Sildmäe suri 16. mail 2017 ja maeti 20. mail 2017 Metsakalmistule. https://www.kalmistud.ee/haudi?action=hauaplats&filter_hauaplats_hauaplats=87325 Suri üks Hansapanga kunagisi tippjuhte, Ärileht, 18. mai 2017 Eesti Suusaliit mälestab Tõnis Sildmäed, Suusaliidu veebileht, 18.05.2017
Alaleütlev kääne

Alaleütlev kääne ehk allatiiv on väliskohakäänete hulka kuuluv sihikääne. Alaleütleva käände tunnused on le ja lle (ainult kolme asesõnaga: mu/lle, su/lle ja ta/lle). Alaleütleva käändega väljendatakse: sihtkohta, nt Mari sõitis välismaale; tähtaega, nt Koosolek viidi üle neljapäevale; tulemusseisundit, nt Tüdruku nägu läks naerule. Kisub vihmale; adressaati, nt Mari rääkis Jürile kõik ausalt ära; kogejat, nt Mulle meeldib siin elada. Alaleütlev kääne väljendab verbide rektsioonilise laiendina: kedagi või midagi, kellele või millele tegevus on suunatud, nt Ta lootis sõpradele. Jüri näitas näpuga raamatule; hoiaku või emotsiooni objekti, nt Mihkel on sõbrale kade. Ära ole mulle kuri; või on ilma selge tähenduseta, nt Jüri eelistab õlut teistele jookidele. Järgnege mulle. Alaleütlevas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina. Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut.
Käevõru

Käevõru on metallist või muust materjalist tehtud ehe (käeehe), mida kantakse ümber randme või käsivarre. Eesti alal kanti käevõrusid alates hilispronksiajast ja eriti laialdaselt I aastatuhandel ja II aastatuhande algul. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 84.
Käks

Käks (saarte– ja läänemurdes) on endisaegne väike pootshaagitaoline riist, millega liiguti jääl ja millegi tõmmati saaki ligi. Käksi kasutati hülgejahil ja selle teises otsas oli sageli hülgeraud. Hülgeoda Hülgepüss Hülgeraud Hülgevõrk Hülgeõng Tang Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 84 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Käkk

Käkk on odrajahust (harvemini rukkijahust) ning vee või petipiimaga segatud tihkest tainast umbes rusikasuurune pätsike, mida keedetakse soolases vees või lihaleemes (supis). Käkk oli varem põhiline eesti rahvatoit. Mõnel pool lisati käkitainale ka rasva või pekitükke ning sibulat. Käkid tõsteti peale keetmist lihaleemest välja ning neid söödi keedust peale rüübates. Levinud ning veidi pidulikumaks toiduks olid verikäkid. Peale sügisest lamba- või seatappu valmistati verikäkke ka pikemaks ajaks varuks. Eesti loodeosas ja saartel oli 19. sajandi lõpuni kombeks käkitainas või tainapätsid hapendada ning aidas säilitada. Lõuna-Eestis valmistati ka kamakäkke. Käkk oli kogu Euroopas laialdaselt tuntud toit. kakk (toit) verikäkk kamakäkk verileib Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 84 Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 108
Kännujuurimine

Kännujuurimine on uudismaal tehtav töö, mille käigus maapinnast võetakse välja kände. Eesti rahvakultuuris kasutati kännujuurimisel algul kange, hoovasid ja labidaid. Kuni 20. sajandini kasutati eri tüüpe käsi- ja hobuseadmeid. Hiljem on kännujuurimisel kasutatud näiteks juurimismasinaid. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 84
Karjalase

Karjalase ehk karjalaskmine on karja esmakordne karjamaale saatmine. Eesti rahvakultuuris toimus karjalase algul karjalaskepäeval (1. aprill), ent hiljem (eriti Lõuna-Eestis) toimus karjalase jüripäeval (23. aprill). Karjaõnne tagamiseks tehti sel päeval mitmeid maagilisi toiminguid, samuti austati karjast. Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 32
Kassimärss

Kassimärss on endisaegne kasetohusugadest punutud piklik rööptahukakujuline mängukann. Kassimärss matkis lõõtspilli, ent see ei teinud häält. Kassimärsiga mängides tuli seetõttu endal vilistada. Eesti alal oli kassimärss 19. sajandil laialdaselt tuntud. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 54 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Žadritsõ

Žadritsõ (Жадрицы) on küla Venemaal Pihkva oblastis Novorževi rajoonis. Aastal 2010 elas külas 239 inimest. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года.
Lõuna-Gyeongsangi provints

Lõuna-Gyeongsangi provints (ka Lõuna-Kyŏngsangi provints, Lõuna-Korea omaladinas Gyeongsangnam-do, McCune-Reischaueri süsteemis Kyŏngsang-namdo) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Koreas. Pindalalt on see riigi neljas provints ja võtab enda alla 10,5% kogu Lõuna-Korea pindalast. Lõuna-Gyeongsangi provints on tasane ja madal maa. 37% on madalam kui 100 m, 49% on 100–500 m kõrgune, 12% on 500–1000 m kõrgune ja 2% on ulatub üle 1000 m. Provintsi idaosas on palju orge ja üle 1000 m kõrguvaid mägesid: Cheonhwangsan (1189 m), Sinbulsan (1209 m), Wonhyosan (922 m) ja Cheonseongsan (840 m). Praegune nimi Lõuna-Gyeongsang anti provintsile kohaliku omavalitsuste süsteemi reformi käigus Joseoni perioodi lõpul (edikt nr 36 4. augustist 1896). Varasem süsteem vahetati uue vastu välja, 23 bu'd muudeti 13 do'ks ning Gyeongsangi provints jagati põhja- ja lõunaprovintsiks. https://kosis.kr/eng/statisticsList/statisticsListIndex.do?menuId=M_01_01&vwcd=MT_ETITLE&parmTabId=M_01_01&statId=1962001&themaId=#SelectStatsBoxDiv  Lõuna-Gyeongsangi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Hahk

Hahk (Somateria mollissima) on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele. Haha varasem nimetus oli eiderhani. Murdepärased nimetused on ahk, kahk, lann, oodutaja, vaagalind. Ladinakeelne nimetus Somateria mollissima pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on SOMMOL. Ingliskeelne nimetus on kas eider või eider duck. Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks. Eestis elutseb haha alamliik Somateria mollissima mollissima. Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel. Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile. Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas. Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Andres Kuresoo. Kas hariliku hahaga on lahti midagi ebaharilikku? – Eesti Loodus 2002, nr 5, lk 12. Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn, 1972, lk 58–60. Hahk andmebaasis eElurikkus Saaremaa – veelindude talvine paradiis Pildid Foto ja levik Hollandis Fotod Hahk YouTube'is
Savino rajoon

Savino rajoon (vene keeles Савинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Savino alev. Rajoon piirneb põhjas Šuja rajooniga, idas Juža rajooniga, lõunas Vladimiri oblastiga ja läänes Ležnevo rajooniga. Rajooni pindala on 861 km². Savino rajoonis on 134 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe (Savino) alevi ja viie külaasunduse koosseisu. Q126709394
Hülgepüss

Hülgepüss (19. sajandil ka rihvelpüss) on endisaegne jahipüss, mida kasutati hüljeste laskmiseks. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 27 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Katlakook

Katlakook ehk pajakook oli puust vahend (kook) katla riputamiseks rehetoa või suveköögi lee kohale. Katlakook pandi läbi katlapuu pilust, milles sai teda ka paremale või vasakule nihutada. Koogu varresse tehti augud, millesse käis koogupulk, millega kook katlapuule toetus. Koogupulga ümbertõstmisega eri aukudesse sai muuta katla kõrgust kolde kohal. Katlaahel Katlaalus Katlapuu Katlavinn Kolmjalg Pada Pajapink Pajarõngas Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 55 Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Karl Erjavec

Karl Viktor Erjavec (sündinud 21. juunil 1960 Aiseaus Belgias) on Sloveenia poliitik ja jurist. Karl Erjavec sündis Belgias sloveeni immigrantide perekonnas, 1972. aastal pöördusid nad Sloveeniasse tagasi. 1985. aastal lõpetas ta Ljubljana Ülikooli õigusteaduskonna. Ta oli 3. detsembrist 2004 kuni 21. novembrini 2008 Sloveenia kaitseminister. 2008–2010 oli ta Sloveenia keskkonnaminister. Alates 10. veebruarist 2012 kuni 13. septembrini 2018 oli Karl Erjavec Sloveenia välisminister. Alates 13. septembrist 2018 kuni 13. märtsini 2020 oli ta Sloveenia kaitseminister. Belgian FM Reynders paying working visit The Slovenia Times, 8. aprill 2015 Karl Erjavec - Minister of Defence Slovenian Presidency of the EU 2008 Slovenia : Ministries, etc. rulers.org Karl Viktor Erjavec : Minister of Foreign Affairs Republic of Slovenia. Government of the Republic of Slovenia
Ikoonikapp

Ikoonikapp on enamasti klaasiga kaetud puidust kapp, millesse on asetatud ikoon, et viimast kaunistada ja kaitsta. Vene, ukraina jmt keeltes on see kiot või kivot, mis tuleb kreekakeelsest sõnast κῑβωτός kibōtos, 'kast, laegas'. Arvi Ränga etnograafiasõnaraamatus on seda nimetatud ka kibotiks. Ikoonikappe leidub õigeusklike kodudes, kirikutes ja kabelites (vastavalt setude tsässonates). Kirikute ikoonikapid on tavaliselt puunikerdustega rikkalikult kaunistatud. Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 60
Kildsann

Kildsann (kirjakeeles ka kildsaun) oli Lõuna-Eestis (eriti Puhja, Rannu, Otepää ja Tarvastu kihelkonna ümbruses) mihkli- ja mardipäeva vahel tavaks olnud tüdrukute laupäevaõhtune koosviibimine. Kildsannadega tähistati sügistööde lõppu ja need toimusid saunades ja suveköökides. Kildsannadest on viimased teated 1870. aastast. https://www.maavald.ee/koda/kohalikud-kojad/23-emujarve-taarausuliste-ja-maausuliste-koda (vaadatud 19.08.2017) Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 61
Kondid

"Kondid" ("Bones") on aastatel 2005–2017 toodetud 246-jaoline USA telesari, mis pajatab (ulmelisi elemente kasutades) politseiuurijate ja kriminalistide tööst kuritegude menetlemisel ning nende töise ja eraelu põimumisest. Sarja esimene jagu oli esimest korda eetris 13. septembril 2005 ja viimane 28. märtsil 2017.  Kondid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tantsulavastus

Tantsulavastus on lavastaja/koreograafi loodud teos, milles väljendatakse tundeid, elamusi ja suhtumist liigutuste ja pooside kaudu. Tantsulavastuse puhul toetub lavastaja elulisusele nähtusele ja kujutlusele, tuues publiku ette kunstilise kontseptsiooni. Tantsulavastus on kõikide etenduste muutumatu ühisosa. Tantsulavastuse loomisel on kaasatud koreograaf, tantsijad, näitlejad, kunstnikud, butafoorid, visuaal- ja valguskunstnikud, helitehnikud, muusikaprodutsent ja muusikud. Tantsulavastuse kui žanri alguseks võib pidada liikumise keskseid etendusi, mis arenesid välja Vana-Kreeka teatrist Dionysose pühitsemistest (534. aastal eKr). Antiik-Kreeka ja -Rooma kutselised tantsijad – miimid – näitasid oma tantsuoskusi terves tollases tsiviliseeritud Euroopas. Professionaalne tantsukunst hakkas Euroopas arenema küll mõnevõrra hiljem – keskaja lõppedes. Renessansiajastul, 14.-15. sajandil korraldati Itaalias antiiketenduste eeskujul õukonnaetendusi. Sõna balletto kasutati seal sisuliselt ühendatud tantsude kohta. 17. sajandi Prantsusmaad valitsenud Louis XIV oli eriti tantsulembene kuningas, tema õukonnas oli tantsuõpetusel tähelepanuväärne koht. Balletitantsude kõrval arenes tants kui omaette etendus publikule, milles sageli ka Louis XIV solistina ja õukondlased kaasa tantsisid. 18. sajandi teisel poolel suurenes oluliselt muusika roll tantsuetenduste sisu esiletoomisel. Tants koos muusikaga hakkas rohkem väljendama inimtundeid, samas suurenes ka pantomiimi osatähtsus. Prantsuse ballettmeistrist Jean Georges Noverre'ist (1727–1810) algas süžeelise draamaballeti tegelik ajalugu. Sestpeale tuuakse lavale ka otse kaasaegse eluga seotud probleemid. 20. sajandil hakkas balletis arenema ka teisi uusi tantsustiile, mida hakati lavaliselt kujutama: moderntants; džässtants; nüüdistants (contemporary) jt. Tants Lavastus Ballett, Miksike, referaadid 2005 Kreeka teater, Miksike
Riigikogu keskkonnakomisjon

Riigikogu keskkonnakomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "menetleb riigi keskkonnapoliitikat ja -kaitset, loodusressursside kasutamist ja looduskaitset, sh keskkonnaalaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimist käsitlevaid eelnõusid". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust. Eesti Keskkonnauuringute Keskus Kliimaministeerium http://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/keskkonnakomisjon/ (vaadatud 21.05.2017) Keskkonnakomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu kultuurikomisjon

Riigikogu kultuurikomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "tegeleb haridust, teadust, noorsootööd, keelt, meediat, muinsuskaitset, sporti, loovisikuid, etendusasutusi, muuseume ja raamatukogusid käsitleva seadusloomega. Selleks valmistab ta ette seaduste ja otsuste arutelusid Riigikogus". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust. Eesti kultuur Eesti Kultuuri Koda Eesti Keele Instituut Eesti Keele ja Kultuuri Instituut Eesti Rahvuskultuuri Fond Kultuuriministeerium http://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/kultuurikomisjon/ (vaadatud 21.05.2017) Kultuurikomisjon Riigikogu kodulehel
Riigikogu maaelukomisjon

Riigikogu maaelukomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis "suunab seadusandlikku tegevust ning arenguid maaelu- ja regionaalpoliitika, põllumajanduse, kalanduse, toidu, taime- ja loomakaitse, kohaliku omavalitsuse korralduse ning maareformi ja -korralduse valdkonnas". Oma töövaldkonna piires kontrollib komisjon ka Eesti valitsuse tegevust. Maaeluministeerium http://www.riigikogu.ee/riigikogu/komisjonid/maaelukomisjon/ (vaadatud 21.05.2017) Maaelukomisjon Riigikogu kodulehel