laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Laagri kunstmurustaadion

Laagri kunstmurustaadion on staadion Harjumaal Saue vallas Laagri alevikus. Staadionil on kunstmuruväljak. Staadion on Saue JK ja Harju JK Laagri kodustaadion. Laagri kunstmurustaadion Eesti spordiregistris
Felipe Nasr

Luiz Felipe de Oliveira Nasr (sündinud 21. augustil 1992 Brasílias) on Brasiilia vormelisõitja. 2015. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas. Legend: (paksus kirjas on toodud kvalifikatsioonivõidud; kursiivis kiireim ring) Felipe Nasr to drive for Sauber in 2015 BBC. Vormel-1 sarjaga liitub noor brasiillane Postimees.
Mesolóngi laguun

Mesolóngi laguun (Λιμνοθάλασσα Μεσολογγίου, Limnothálassa Mesolongíou) on Kreeka lääneosas Aitoolia-Akarnaaniast lõunas asuv madal laguun. Laguun on ühenduses Joonia mere osaks oleva Pátra lahega. Laguuni pikkus on ligikaudu 15 kuni 20 kilomeetrit ning veekogu meenutab kujult kolmnurka. Vana-Kreeka ajaloolane ja geograaf Strabon kasutas veekogu kohta nime Kynia. Kuigi laguuni suurim sügavus on mitu meetrit, on suuremas osas laguunis sügavus vaid üle poole meetri. Laguuni ümbritsevad saared ning nende soiste kallaste lähedal on sügavus vaid 10 sentimeetrit. 20. sajandil laguun osaliselt kuivendati ning osa laguunist võeti kasutusele põllumaadena.
Kevin Großkreutz

Kevin Großkreutz (sündinud 19. juulil 1988 Dortmundis) on Saksamaa jalgpallur Ta mängib kaitsja või poolkaitsjana Saksamaa klubis KFC Uerdingen 05. Aastatel 2010–2014 kuulus ta Saksamaa jalgpallikoondisse. Dortmundi Borussia Bundesliga: 2010–11, 2011–12 DFB-Pokal: 2011–12 DFL-Supercup: 2013, 2014 UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2012–13 http://www.transfermarkt.co.uk/kevin-grosskreutz/profil/spieler/44521
Trjohhizbenka

Trjohhizbenka on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 25 km kaugusel Luhanskist loodes. Siverskõi Donetsi vasakkaldal asuva Trjohhizbenka kõrgus merepinnast on 50 meetrit. Trjohhizbenka asutati 1649. aastal. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 2920 inimest, asustustihedus 393 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal, alates 2014. aasta suvest on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. "Trjohhizbenka: otsingu tulemused" (inglise). Infovastupanu. Vaadatud 9.03.2016. Українська армія звільнила від бойовиків село Трьохізбенку на Луганщині В Трьохізбенці на Луганщині втретє підірвали міст На Луганщині за останню добу загинули двоє українських військових Під Трьохізбенкою сили АТО знищили 5 «Градів» — журналіст 6. november 2014. Infovastupanu. Под обстрелами террористов в Трехизбенке погиб мирный житель (vene keeles) 14. november 2014. Liga Novosti. Вблизи Трехизбенки боевики сосредоточили тактическую группу - ИС (vene keeles) 14. november 2014. Infovastupanu. На Луганщине боевики убили пятилетнюю девочку и тяжело ранили женщину (vene keeles) 15. november 2014. Liga Novosti. Количество жертв обстрела боевиками Трехизбенки выросло до трех (vene keeles) 2. detsember 2014. Liga Novosti. Боевики обстреляли Трехизбенку: погибли двое мирных жителей (vene keeles) 13. märts 2015. UNIAN. Вблизи Трехизбенки на Луганщине ночью произошел бой военных с боевиками - Москаль (vene keeles) 18. aprill 2015, 13:30. Infovastupanu. В Трехизбенке завязался бой между террористами и украинскими бойцами (vene keeles) 18. aprill 2015, 15:00. Infovastupanu. Бойцы АТО отразили атаку боевиков в Трехизбенке: есть раненые (vene keeles) 29. aprill 2015, 12:00. Infovastupanu. Во время атаки ДРГ боевиков в Трехизбенке получили ранения три украинских бойца (vene keeles) 17. september 2015, 14:45. Infovastupanu. Прифронтовая Трехизбенка подсчитывет потери и убытки, принесенные «русским миром». VIDEO (vene keeles)
Jersey lipp

Jersey lipp on Briti krooni sõltkonna Jersey lipp. Lipuks on punane saltiir valgel taustal. Ülemises veerandikus on Jersey vapp (kolm kuldset leopardi punasel kilbil) koos kuldse krooniga. Lipp kinnitati Jersey lipuks 12. juunil 1979, kuninganna Elizabeth II kuulutas selle välja 10. detsembril 1980 ja lipp heisati ametlikult esimest korda 7. aprillil 1981.
Georgi Tšitšerin

Georgi Vassiljevitš Tšitšerin (vene keeles Георгий Васильевич Чичерин; 24. november/vkj 12. november 1872 Tambovi kubermang – 7. juuli 1936 Moskva) oli Nõukogude Liidu diplomaat ja riigitegelane. Ta oli NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu välisasjade rahvakomissar 2. veebruarist 1924 kuni 2. maini 1930.
Julian Draxler

Julian Draxler (sündinud 20. septembril 1993 Gladbeckis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Benfica ja Saksamaa jalgpallikoondises. Aastate 2011–2015 mängis ta klubi Schalke 04 meeskonnas Bundesligas. 2015. aasta suvel liitus ta teise Bundesliga klubiga VfL Wolfsburg. 2017. aasta jaanuaris suundus Draxler Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Paris Saint-Germain. 2022. aasta septembris läks ta Paris Saint-Germainist laenule Lissaboni Benficasse. Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi Draxler 26. mail 2012 sõprusmängus Šveitsi vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2. juunil 2013 sõprusmängus USA vastu. Ta kuulus Saksamaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta tegi kaasa ühes mängus – 8. juulil poolfinaalis Brasiilia vastu. Saksamaa koondisega tuli ta maailmameistriks. 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis Slovakkiaga lõi ta värava ja andis Mario Gómezele väravasöödu ning valiti mängu parimaks mängijaks. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika esimeses alagrupimängus 19. juunil lõi ta penaltist värava Austraaliale. Saksamaa võitis turniiri ja Draxler valiti turniiri parimaks mängijaks. Schalke 04 DFB-Pokal: 2010–11 DFL-Supercup: 2011 Paris Saint-Germain Ligue 1: 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22 Coupe de France: 2016–17, 2017–18, 2019–20, 2020–21 Coupe de la Ligue: 2016–17, 2017–18, 2019–20 Trophée des Champions: 2017, 2020 Saksamaa Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014 Konföderatsioonide karikas: 2017 "Julian Draxler". Transfermarkt. Vaadatud 13. augustil 2017. "Julian Draxler signs for Paris Saint-Germain throught to 2021". Paris Saint-Germain. 3. jaanuar 2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.01.2017. Vaadatud 03.01.2017. "Germany 3-0 Slovakia". BBC Sport. 26. juuni 2016. Vaadatud 30. mail 2017. "Maailmameister Saksamaa alustas maailmajagude karikaturniiri võidukalt". ERR Sport. 19. juuni 2017. Vaadatud 20. juunil 2017. Ametlik koduleht
Matu oja

Matu oja (ka Matuoja) on oja Võrumaal Võru vallas. Oja pikkus on 6,4 km, valgla pindala 22,5 km². Matu oja algab Kar'asuust ja suubub vasakult Mustjõkke. Kuulub Koiva vesikonna Mustjõe alamvesikonda. Matu ojaga on seotud mitmeid kohapärimusi: Matu talu rahakatel ning Helendav mündipeidik. Mõtsast löütü kerik. Urvastõ kohapärimus. Koostanud Valdo Valper. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Tartu, 2010. Kodulooline Hänike. Koostanud Vambola Raudsepp, 2014. Matu oja keskkonnaportaalis
Adnan Januzaj

Adnan Januzaj (sündinud 5. veebruaril 1995 Brüsselis) on Belgia jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla ja Belgia jalgpallikoondises poolkaitsjana. 2011. aastal liitus Januzaj 16-aastaselt Manchester Unitedi noorteakadeemiaga. Manchester Unitedi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2013–2014. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 oli ta laenul Dortmundi Borussias ja Sunderlandis. 2017. aasta juulis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Real Sociedad. 2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Sevillaga. 2014. aasta mais kinnitati Januzaj Belgia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks. Ametliku debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi ta 7. juunil 2014 sõprusmängus Tuneesia vastu. Rahvuskoondises oli ta mänginud juba kaks nädalat varem sõprusmängus Luksemburgi vastu, kuid FIFA kuulutas selle mängu mitteametlikuks, kuna Belgia koondise peatreener Marc Wilmots tegi selles mängus lubatava kuue vahetuse asemel seitse. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pääses ta platsile viimases alagrupimängus Lõuna-Korea vastu, alustades algkoosseisus. Esimese värava rahvuskoondise särgis lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus Inglismaa vastu, tuues Belgiale 1:0 võidu ja alagrupivõidu. Manchester United FA Community Shield: 2013 Real Sociedad Copa del Rey: 2019–20 http://www.transfermarkt.co.uk/adnan-januzaj/profil/spieler/177847 "Adnan Januzaj refuerza la parcela ofensiva del Sevilla FC" [Adnan Januzaj bolsters the offensive lines of Sevilla FC] (hispaania). Sevilla FC. 31. august 2022. Vaadatud 31. augustil 2022. "Adnan Januzaj included in Belgium's World Cup squad". BBC Sport. Vaadatud 30.6.2018 "Belgium 1-0 Tunisia: Adnan Januzaj wins his first cap in hailstorm delayed victory... but Romelu Lukaku limps off with injury". Daily Mail. 7.6.2014. Vaadatud 30.5.2018 "Adnan Januzaj's Belgium debut wiped from record books". BBC Sport. 4.6.2014. Vaadatud 30.6.2018 "Belgia võitis alagrupis kõik mängud". sport.err.ee. 28.6.2018. Vaadatud 30.6.2018  Adnan Januzaj – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Sõmerpalu mõisa kalmistu

Sõmerpalu mõisa kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sõmerpalu alevikus Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Sõmerpalu mõisa südamest linnulennult umbes 1 km kaugusele itta. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Moellerid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule on arvatavasti maetud vähemalt 10 inimest. Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Friedrich Otto von Moeller (1813–1886) Sophie von Moeller (1820–1890), tema abikaasa Andreas Alexander von Moeller (1840–1894) Ajalooline traditsioon Urvaste kihelkonnast. Kogunud Agaate Laurson suvel 1927. Tartu 2007 Urvaste. - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392 "Urvaste". – Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Alo Särg. "Sõmerpalu (Schloß Sommerpahlen)". – Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 40–41
Viinamarjasordid

Viinamarjasordid on hariliku viinapuu ja selle hübriidide aretatud sordid ehk kultivarid. Sageli samastatakse viinamarjasordid veinisortidega, sest eri veinide valmistamisel kasutatakse eri sorti viinamarju ning viimastel aastakümnetel on aina suuremat populaarsust kogunud sordiveinid. Erinevatest viinamarjasortidest toodetakse väga erinevate omadustega veine. Ainult ühest viinamarjasordist tehtud veine nimetatakse sordiveinideks. Sordiveinid on näiteks Chardonnay, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir, Riesling ja Sauvignon Blanc. Seguveinideks nimetatakse kahe või enama sordi segamisel saadud veine. Neist mõned levinumad on "Vignoble du Languedoci" viinamarjasordid, mida edukalt kasutatakse seguveinides: Bourboulenc, Carignan, Cinsault, Clairette, Grenache, Macabeu, Marsanne, Mourvèdre, Piquepoul, Rolle, Roussanne, Syrah, Ugni, Vermentino. Varem olid Vana Maailma veinid enamasti seguveinid ja Uue Maailma veinid sordiveinid, kuid tänapäeval sellist vahet enam ei ole. Viinamarjasortide loend Tähtsamad punase veini sordid (inglise keeles) Rahvusvaheline viinapuusortide kataloog (inglise keeles)
Arnold Põllumaa

Arnold Põllumaa (enne eestistamist Arnold Põllumann; 17. oktoober 1907 Tallinn – 6. veebruar 1981 Viljandi) oli eesti naistearst ja meditsiinipedagoog. Ta lõpetas aastal 1927 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1935 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena cum laude. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilaste Seltsi Raimla. Tema tööelu algas märgatavalt varem enne hariduse omandamist. Aastatel 1922–1928 teenis ta endale elatist juhutöödega. Aastal 1928 oli ta Tallinna Ühise Haigekassa apteegi õpilane. Aastatel 1928–1929 teenis ta aega Eesti sõjaväes. Aastatel 1935–1939 töötas ta Tallinna Keskhaigla sünnitus- ja günekoloogia osakonnas arstina. Aastatel 1939–1941 töötas ta Tallinna Ühise Haigekassa Haiglas akušöör-günekoloogina; aastal 1940 tunnistas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta eriarstiks günekoloogia ja sünnitusabi alal. Aastal 1941 hindas Saksa okupatsioonivõim Tallinna Ühise Haigekassa Haigla kollektiivi kommunismivaadete suhtes kahtlaseks, ja saatis pärast haigla peaarsti Artur Meeritsa mahalaskmist kõik selle haigla arstid Tallinnast välja; dr. Põllumaa asus ümber Viljandisse. Arnold Põllumaa suri 6. veebruaril 1981 Viljandis ja ta maeti 12. veebruaril 1981 Tallinna Metsakalmistule. http://www.kalmistud.ee/haudi?filter_maetud_eesnimi=Arnold&filter_maetud_perenimi=P%C3%B5llumaa&action=maetud&popup=0&yldotsing=1&filter_maetud_kalmistu=[alaline kõdulink]
Helena Läks

Helena Läks (sündinud 4. septembril 1987 Kuressaares) on eesti luuletaja, toimetaja ja kirjastaja. Õppinud Tartu Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Debüütkogu "Helena läks", mis ilmus 2010. aasta lõpul, arvati 2010. aasta Eesti 25 kauneima raamatu sekka. See on tugevalt eksperimenteeriv ja paljude kriitikute arvates [viide?] ka mässumeelne raamat, mis paigutas Läksi "vihaste noorte naisluuletajate" sekka. Teine luuleraamat "Korrosioonikihk" ilmus 2014. aasta suvel. Selles "/.../vaoshoitumale väljendusele vaatamata või just hoopiski selle tõttu luuletused /.../ puudutavad ning nende naiivsusest vaba siirus on ehe ja elujõuline," kirjutab kriitik Kadri Naanu oma arvustuses Sirbile [viide?]. Koos Maarja Pärtnaga loonud Tartus tegutseva väikekirjastuse Elusamus. Läksilt on ilmunud luulevalikuid Müürilehes, Värskes Rõhus, Vikerkaares ja Loomingus, lisaks intervjuusid, artikleid, muusika- ja kirjanduskriitikat. Alates 2015. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige. luulekogu "Helena läks" (Verb) luulekogu "Korrosioonikihk" (Verb) lastejutt "Kasside salajane pagaritöökoda" (Päike ja Pilv) 2017 Värske Rõhu aastaauhind "Helena Läks fragmentaaruse vastu." Sirp 3/2011 "Uus raamat: UUS RAAMAT. Helena Läks "Helena läks"." ERR, 29.01.2011 "Vähem on rohkem." Sirp 6/2014 "ETV lastehorrori best of". Müürileht, 13.11.2015
Chardonnay

"Chardonnay" [šardonn'ee] on Burgundiast pärinev viinamarjasort, mida kasutatakse tuntud valgete sordiveinide valmistamiseks. "Chardonnay'd" kasutatakse ka šampanja koostises; on olemas ka sajaprotsendiliselt "Chardonnay" marjadest valmistatud blanc de blancs šampanjad. Prantsusmaal tehakse "Chardonnay" sordist Chablis' veini ning rikkalikke valgeid burgundereid. "Chardonnay" on maailma levinuim viinamarjasort. "Chardonnay'le" sobivad nii jaheda kliimaga alad kui ka soojad, kuivad alad. Tema peamised kasvualad jäävad Ameerika Ühendriikidesse (California), Austraaliasse, Prantsusmaale (Burgundia, Langudoc-Roussilion, Champagne), Itaaliasse, Tšiilisse, Lõuna-Aafrikasse ja Argentinasse. Chardonnay-vein on tavaliselt täidlane, suhteliselt suure alkoholisisaldusega ja tundub seetõttu mitte päris kuiv olevat. Sellest marjast valmistatud vein võib olla kerge, värske, elav, nooruslik, samas mõnes teises kliimas võine, kreemjas, kompleksne ja korraliku arengupotentsiaaliga.
Theódoros Papagiánnis

Theódoros Papagiánnis (Θεόδωρος Παπαγιάννης; sündinud 1942 Ellinikós (Ioánnina piirkonnaüksus) on kreeka skulptor. Aastatel 1961–1966 õppis ta Yiannis Pappase stipendiumiga Ateena kunstikoolis (School of Fine Arts). Aastal 1967 õppis ta kaheaastase Kreeka valitsuse stipendiumiga (IKY) Vana-Kreeka kunsti ja Vahemere piirkonna kunsti,. Vahemere-reisid viisid ta Egiptusse, Väike-Aasiasse, Küprosele, Lõuna-Itaaliasse ja Sitsiiliasse. Papagiánnis on olnud Ateena kunstikooli skulptuuriprofessor. Ta elab ja töötab Kreekas Ateenas, kuid tema galerii-muuseum asub Ioanninas. Teda peetakse tänapäeva Kreeka omanäolisemaks skulptoriks. Theódoros Papagiánnise ametlik koduleht
Mõigas

Mõigas (saksa keeles Wulst, prantsuse keeles boudin) on kumera, pool- või kolmveerandringi kujulise ristlõikega (vastandina nõgusale rihvale) latitaoline kaarjas raidvorm. Antiikarhitektuuris on joonia ja korintose sammaste baasid kujundatud ringja mõikana (torus), samuti romaanikas ja antiikkunstist lähtunud hilisemates stiilides. Keskaja arhitektuuris esineb mõigas sageli ka portaali arhivoldi ja võlviroiete kujunduses, aga ka sakramendiniššide ja aknaavade dekooris hilisromaani ja gooti arhitektuuris. Eesti arhitektuuris on mõigas sage dekoorielement Saaremaa ja Läänemaa vanemates kirikutes. Kaunistatud mõigas romaani portaali arhivoldil (ristlõige vasakul). Allikas: Dictionary of French Architecture from 11th to 16th Century Mõikad arhivoldi kaare astmetes romaani portaalil. Leonardskirche, Frankfurt Maini ääres Mõikaga raamitud kooriruumi aken, Saint-André-d'Hébertot' kirik, Normandia Mõigastega kaunistatud lääneportaal, Jumalaema Kaitsmise kirik Nerli jõe ääres, Bogoljubovo Konsoolpeakestele toetuv tüvesevõrudega mõigas Valjala kiriku portaalil Muhu kiriku lääneportaal, tervenisti mõikaga raamitud Ümarturba üleminek mõikaks Türi kiriku portaalil Mõigasroided Karja kiriku kooris Mõigasroie Portaal Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. 1993 http://www.keeleveeb.ee/dict/speciality/art/dict.cgi?word=sv1678 "wordties.cst.dk – mõigas". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2014. Vaadatud 6. novembril 2014.
Saroni saared

Saroni saared (kreeka keeles Νησιά του Αργοσαρωνικού (Nisiá tou Argosaronikoú)) on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse mere lääneosas Saroni lahes (seal asuvad näiteks Salamína, Aígina, Agkístri ja Póros) ning Saroni ja Argolída lahe vahel (seal asuvad näiteks Ýdra, Dokós ja Spétses). Paljudel mandril elavatel kreeklastel on Saroni saartel omad suvilad. Saartel on parvlaevaühendus Pireuse ja Peloponnesosega.
Cabernet Sauvignon

"Cabernet Sauvignon" on Bordeaux' viinamarjasort, mida kasvatatakse kõikides veinimaades. See on kõige tuntum punane viinamari maailmas. "Cabernet Sauvignon" on suguluses teistegi Cabernet-nimeliste viinamarjasortidega (näiteks "Cabernet Franc"). Et ta on sellenimelistest tuntuim, levinuim ja populaarseim, peetakse Cabernet'dest kõneldes silmas siiski eelkõige "Cabernet Sauvignoni" (või sellest valmistatud veine). Kõige kuulsamad Cabernet'd on Bordeaux' kõrval pärit Toscanast, Californiast, Tšiilist, Katalooniast, Austraaliast ja Lõuna-Aafrikast. Bordeaux's kasutatakse "Cabernet Sauvignoni" eelkõige Médoci piirkonna veinides. Prantsusmaal segatakse veini valmistamisel "Cabernet Sauvignoni" reeglina teiste sortidega, teistes maades aga toodetakse sellest tihti ka sordiveine.
Erling Eidem

Erling Eidem (23. aprill 1880 Göteborg – 14. aprill 1972 Vänersborg) oli Rootsi vaimulik. Ta oli aastail 1931–1950 Uppsala peapiiskop.
Põhja-Sporaadid

Põhja-Sporaadid (kreeka keeles Βόρειες Σποράδες) ehk Tessaalia Sporaadid (Θεσσαλικές Σποράδες), antiikajal ka Magnesia saared, on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse meres riigi idarannikul Euboia saarest loodes, osa Sporaadidest. Pärast 1960. aastaid mõeldakse Kreekas Sporaadide (Σποράδες) all eeskätt Põhja-Sporaade. Põhja-Sporaadide saarestikku kuulub 24 saart, millest neljal (Alónnisos, Skiáthos, Skópelos ja Skýros) on märkimisväärne püsielanikkond.
Plafoon

Plafoon (prantsuse keeles plafond 'lagi') on lame-või peegelvõlvlagi, mis on sageli dekoreeritud maaliga (plafoonmaal) või stukkdekooriga. Esimesed plafoonid maaliti Itaalias renessansi ajal, väga tavaliseks muutus plafoon barokkarhitektuuris. Plafooni leidub nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris. Eestis on plafoonmaali kasutatud avalike hoonete, nagu Kuressaare raekoda, ja elumajade, näiteks Tallinnas Kuninga 1, Kuninga 6, Pikk 7, või mõisahoonete lagede kaunistamiseks. lünettmaal supraport trompe-l'oeil Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Palo mõis

Palo mõis, Pallamõis (saksa keeles Gut Pallamois) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal, mis oli kolme mõisasüdame (Leevi, Palo, Vastse-Koiola) üks osa. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 464. Palo mõis Eesti mõisaportaalis
Linnamäe mõisa kalmistu

Linnamäe mõisa kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Linnamäe külas Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu rajasid Linnamäe mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt millagi 19. sajandil, sinna on maetud arvatavasti vähemalt 13 inimest. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis, sinna on püstitatud ka Maydellide mälestustahvel. Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 450 meetri kaugusele itta Matusmäele ehk siis kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kaguservas. Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Mõisa südamest kalmistule viiv tammeallee on samuti kohati hävinenud. Ajalooline traditsioon Urvaste kihelkonnast. Kogunud Agaate Laurson suvel 1927. Tartu 2007 Kultuurimälestis nr 14103 "Linnamäe mõisa park" "Urvaste". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392 Alo Särg. "Linnamäe (Linnamäggi)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 16-17 Valdo Praust. "Linnamäe mõis (Linnamäggi)". // Võrumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2012. Lk 170-171 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Linnamäe mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Kalamáta oliivid

Kalamáta oliiv on suur lillakaspunane oliiv, millel on palju viljaliha ning ühtlane tekstuur. Oliiv on saanud nime Kreekas Peloponnesose lõunaosas asuva Kalamáta linna järgi. Viljade vähese õlisisalduse tõttu (6,8%; õli valmistamiseks kasutatavate oliivide õlisisaldus võib olla isegi suurem kui 20–25%) tarvitatakse neid sageli lauaoliividena ja säilitatakse veiniäädikas või oliiviõlis. Kalamáta oliividel on Euroopa Liidus kaitstud päritolunimetuse staatus ja seetõttu võib liikmesriikides müüdavatel toodetel tähistada nimega "Kalamáta" vaid Kalamáta piirkonnast pärit oliive. Kalamáta oliive kasvatatakse Kalamáta piirkonnas, mis jääb nii Messeenia maakonna kui selle kõrval asuva Lakoonia maakonna territooriumile. Oliivid on kergelt ebasümmeetrilised, mandlikujulised, lihavad, tumedama lillakaspunase tooniga ning kasvavad puul, mida eristab tavalisest oliivipuust lehtede suurus (need kasvavad kaks korda nii suurteks kui teistel oliivipuu sortidel). Puud ei talu külma ja on vastuvõtlikud Verticillium-tüüpi närbumistõvele, kuid neid ei kahjusta ei oliivipuudele kasvajaid tekitav Pseudomonas savastanoi ega oliivi-äädikakärbes. Kuna Kalamáta oliive ei saa korjata rohelistena, tuleb neid muljumise vältimiseks korjata käsitsi. Kalamáta oliivide hoidistamiseks on kaks meetodit: pika- ja lühiajaline meetod. Lühemat meetodit kasutades eemaldatakse oliivide kibe maitse nende ligikaudu nädalaks ajaks vette või kergesse soolvette konserveerimise teel. Kui see etapp on valmis, konserveeritakse viljad soolvette ja veiniäädikasse ning kaetakse oliiviõli kihi ja sidruniviiludega. Sageli lõigatakse oliivid töötlemisele kuluva aja vähendamiseks lõhki. Pikem meetod hõlmab oliivide lõhki lõikamist ja kibeda maitse eemaldamiseks soolvette asetamist; see võib võtta kuni kolm kuud. Peale töötlemist jääb oliividesse polüfenoole, mis annavad neile kergelt mõru maitse. 100 g Kalamáta oliivide toiteväärtus: Energiat: 284 kJ (68 kcal) Süsivesikuid: 3 g Rasvu: 6,8 g Valkusid: 0 g Miller, Korina (2010). Greece. Oakland, CA: Lonely Planet. Lk 218. What is in Olive Oil. Vaadatud 07.11.2014. Quinn, Jennifer (29.07.2004). "Selling porkies - an almighty pie fight". BBC News Online Magazine. Vaadatud 21.05.2011. Antol, Marie Nadine (2004). The Sophisticated Olive: The Complete Guide to Olive Cuisine. Garden City Park, NY: Square One Publishers. Lk 37. Wiesman, Zeev (2009). Desert Olive Oil Cultivation: Advanced Biotechnologies. New York: Elsevier. Lk 147. Kailis, Stan (2007). Producing Table Olives. Collingwood, Vic.: Landlinks Press. Lk 206–207. Kalamata Olives Nutrition. Vaadatud 07.11.2014.