laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Traktor

Traktor on mootori jõul liikuv veok, mida kasutatakse peamiselt haake- või rippmasinatega töötamiseks ja lasti transportimiseks. Traktorid on kasutuses mitmesugustes valdkondades ja rakendustes nagu näiteks põllumajandus, metsandus, ehitus ja heakorratööd. Traktoreid liigitatakse käiguosa järgi roomiktraktoriteks, poolroomiktraktoriteks ja ratastraktoriteks; ehituse järgi jagunevad traktorid raamita, raamiga või poolraamiga traktoriks; võimsuse järgi suur-, väike- ja kesktraktoriteks.[viide?] Liigitusvõimalusi on veel masina otstarbe alusel, tänapäeval on kasutusel hulgaliselt suuremaid ja väiksemaid eriotstarbelisi traktoreid, alates murutraktoritest kuni võimsate roomiktraktoriteni. Riiklikult klassifitseeritakse traktoreid massi, kiiruse, mõõtmete, heitgaasi normide ja võimsuse järgi. Eesti Maanteeamet liigitab traktoreid massi, kiiruse ja mõõtmete järgi – võimsusklassid tulenevad ülemaailmsest kokkuleppest võtta kasutusele karmimad nõuded traktorite heitgaasinormidele, mis on võimsusklassiti erinevad. Euroopas jaotatakse traktorid võimsuse järgi viide klassi: mida suuremasse võimsusklassi traktor kuulub, seda rangematele heitgaasi normidele peab see vastama. Auru jõul töötavaid atru hakati Prantsusmaal ja Suurbritannias kasutama 19. sajandi keskpaigas, sisepõlemismootoriga traktorid võeti kasutusele 1890.–1920. aastatel. Kui algul oli traktor esmajoones põllutööriist[viide?], jõudis see peagi ka teistesse valdkondadesse. Bensiinimootoriga roomiktraktor tuli kasutusele 1904. aastal ning sellele saha lisamisega sündis 1923. aastal buldooser. Eestisse jõudsid küll traktorid 20. sajandi algul, kuid põllumajanduses oli siiski veel 1940. aastatel põhiline veojõud hobune. Metsatöötraktorid võeti Eestis kasutusele pärast teist maailmasõda. Nõukogude perioodil polnud eraisikutel lubatud võimsamaid traktoreid soetada ning seetõttu võib tänini leida majapidamistest väikseid iseehitatud traktoreid. 2013. aastal oli Eestis kasutusel kõige rohkem MTZ traktoreid (35%), populaarsuselt järgmised olid John Deere ja Valtra. MTZ-82 Belarus John Deere MTZ-80 T-16 (iseliikuv šassii) T-40 Valtra "Traktor". Eesti entsüklopeedia. Vaadatud 21.04.2021. Tammeorg, August (2014). "TRAKTORI ÖKONOOMSED KOORMUSREŽIIMID" (PDF). Eesti Maaülikool. Vaadatud 21.04.2021. Seene, Andres (01.07.2019). "Eesti teerajajad". Tehnika Maailm. Vaadatud 21.04.2021. Freimann, Ilmar (2015). "Põllumajandusettevõtete struktuuri muutused Eestis" (PDF). Eesti Maaülikool. Vaadatud 21.04.2021. "Metsanduse ajalugu". RMK. Vaadatud 21.04.2021. Padar, Ivari (02.05.2013). "Ivari Padar: paneme isetehtud traktorid raamatusse!". Külauudis.ee. Vaadatud 21.04.2021.
Aavo Reinfeldt

Aavo A. Reinfeldt (sündinud 1956) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide majandustegelane. Aavo Reinfeldti isa Karl Reinfeldt põgenes Eestist Teise maailmasõja lõpus. Aavo Reinfeldt õppis aastail 1968–1972 Bridgeton High Schoolis, New Jersey osariigis . Töötanud pikka aega pangandussüsteemis, 1997. aastal auhinnati silmapaistvate tulemuste eest Summit Pangas töötamise ajal. Aastal 2009 on ta Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Ühendriikide ühe suurima panga PNC Bank Corp äripanganduse juht. "Perepusle ehk võrrand mitme muutujaga". Eesti Naine, kuupäev?[küsitav] Bridgeton High School [1] Awards/Recognition > Previous Award Recipients Eesti mees juhib USA suurpanga laenuäri New Jerseys
Newsweek

Newsweek on alates 1933. aastast Ameerika Ühendriikides ilmuv uudisteajakiri. Newsweek ilmub korra nädalas. Seda levitatakse ka väljaspool Ameerika Ühendriike – kokku on Newsweekil neli ingliskeelset ja üksteist muudes keeltes regionaalset väljaannet. Eestis on müügil ajakirja ingliskeelne Euroopa väljaanne Newsweek Europe, varem müüdi ka venekeelset väljaannet Russki Newsweek. Aastatel 1961–2010 andis ajakirja välja meediakontsern The Washington Post Company. Augustis 2010 müüdi rahalistesse raskustesse sattunud väljaanne 1 USA dollari eest 91-aastasele ärimehele Sidney Harmanile, kes võttis koos ostuga üle 71 miljoni USA dollari väärtuses Newsweeki rahalisi kohustusi. Ameerika väljaannet toimetas alates 2006. aastast Jon Meacham, regionaalsete väljaannete aluseks olevat rahvusvahelist versiooni Newsweek International alates 2000. aastast Fareed Zakaria. Mõlemad teatasid pärast omanikuvahetust 2010. aastal ametist lahkumisest. Fareed Zakaria kirjutas oma viimase juhtkirja peatoimetajana ajakirja 4. oktoobri numbris. Novembris 2010 ühines Newsweek veebiväljaandega The Daily Beast ning kahe väljaande haldamiseks moodustati valdusfirma The Newsweek Daily Beast Company. Mõlema väljaande peatoimetajaks sai seni The Daily Beasti toimetanud Tina Brown. Ajakirja tiraaž langes 21. sajandi alguses tugevalt – kui 2003. aastal oli ühe numbri eksemplaride arv 2 700 000 ja koos regionaalsete väljaannetega üle 4 000 000, siis 2010. aastaks oli see langenud umbes 1 500 000 eksemplarini. Vaatamata tiraaži vähenemisele oli Newsweek Ameerika Ühendriikides müügiarvult teine ajakiri oma põhikonkurendi Time'i järel. Kahanevad müüginumbrid sundisid Newsweeki oktoobris 2012 võtma vastu otsuse ajakirja paberväljaanne alates 31. detsembrist 2012 sulgeda ja piirduda edaspidi ainult digitaalse väljaandega. Euroopas jätkas AG Castillo Media omanikfirmalt saadud litsentsi alusel trükiväljaande avaldamist ka pärast seda kuupäeva. 3. augustil 2013 vahetas Newsweek taas omanikku – väljaande omandas ettevõte IBT Media, tehingu tingimusi osapooled ei avalikustanud. Tehing puudutas ainult Newsweeki, kuid mitte sellega samasse gruppi kuulunud väljaannet The Daily Beast. 7. märtsil 2014 hakkas Newsweek ilmuma taas paberväljaandena ka Ameerika Ühendriikides. Ajakirja uus peatoimetaja on alates septembrist 2013 Jim Impoco. 80-aastane Newsweek lõpetab ajakirja väljaandmise ERR Uudised, 18.10.2012. IBT Media to Acquire Newsweek International Business Times, 03.08.2013. Pal Singh, Puneet. Newsweek magazine relaunches print edition BBC News, 07.03.2014. Jim Impoco LinkedIn (vaadatud 24.05.2014) Ametlik veebileht (inglise keeles)
Reason (ajakiri)

Reason on alates 1968. aastast Ameerika Ühendriikides ilmuv poliitikaajakiri, mida annab välja Los Angeleses baseeruv libertaarne mõttekoda Reason Foundation. Ajakirja deviis on "Free Minds and Free Markets". Ajakiri ilmub sagedusega 11 numbrit aastas. Selle tiraaž on umbes 70 000 eksemplari. Ajakirja Reason peatoimetajaks on alates 2008. aastast Matt Welch. Reason on mõjukaim ja suurima tiraažiga libertaarne trükiväljaanne. Ajakirjaga on seotud ka lühidokumentaalfilme ja videoprogramme tootev ning avaldav veebileht Reason TV.
Reason

Reason (inglise 'mõistus') on mitme asja nimi. Reason, USA ajakiri Reason, muusikatarkvarapakett "Reason", Melanie C album
Naeris

Naeris (Brassica rapa rapa) on Vahemere maadelt pärinev ristõieliste sugukonda kuuluv kaheaastane rohttaim. Juurvili on lapiku, ümarlapiku, ümara või pikliku kujuga. Koor on kollane või valge, ülemises osas võib mõnel sordil esineda ka violetjas varjund. Sisu on samuti kollane, mõnikord ka valge. Lehed on enamikul sortidel sulglõhised, mõnel sordil ka terved, helerohelised, mõlemalt poolt lühikarvalised. Naeri lehed on söödavad ja neil puudub vahakirme. Õisikuvarred on püstised ja hargnevad. Õied väikesed ja kuldkollased. Vili on kõder. Seemned on väikesed, ümmargused, pruunikad, sarnanevad kaalika seemnetega. Naerist aetaksegi sageli segi teise lähedase liigiga, kaalikaga, mille viljaliha on kollane. Naeris erineb kaalikast lehtede poolest, mis kinnituvad otse juure ülaossa. Metsnaeri lehti ja juuri söödi juba ammu enne põlluharimise algust. Naereid hakati esimest korda kasvatama umbes 4000 aastat tagasi Lähis-Idas. Vana-Kreekas ja Rooma riigis oli naeris tähtsaim köögiviljakultuur teravilja- ja viinamarjasortide kõrval ning sellest aretati mitu sorti. Naeris oli Eestis enne kartuli kasvatamise algust põhitoiduaine. Viimastel sajanditel on kartul naeri kõrvale tõrjunud ja ka kaalikas, mis arvatavasti on naeri ja kapsa ristand, on naerist ettepoole tõusnud. Naerist süüakse toorelt, keedetult ja küpsetatult. Naeris on maitsev suppides, raguudes, püreena või täidetult ja praetult. Naerist võib toorelt või keedetult lisada salatitesse. Lehed on maitsvad ja neid valmistatakse nagu spinatit. "Eesti Maaülikool: Söötade moodul - naeris", Eesti Maaülikooli veebileht, vaadatud 6. aprill 2018 Alahinnatud juurviljad – naeris ja kaalikas
Meduuspuu

Meduuspuu (Medusagyne oppositifolia) on igihaljas puittaim, meduuspuuliste sugukonna ja meduuspuu perekonna ainuke liik. Mõnikord arvatakse meduuspuu perekond linnusilmapuuliste (Ochnaceae) sugukonda. Meduuspuu on endeemne taim, mis kasvab ainult Seišellidel Mahé saarel. Ta kuulub kriitilises seisundis liikide hulka. Meduuspuud peeti väljasurnuks, kuni 1970. aastatel leiti saarelt üksikud isendid. Meduuspuu on väike puu või põõsas. Vastakuti kinnituvad lehed on nahkjad ja harvade ümarate sakkidega. Väikesed õied on radiaalsümmeetrilised, ebameeldiva lõhnaga. Õite värvus varieerub valgest punaseni. Meduuspuu vili on kupar. Seemned on tiibadega. Matatiken, D., Huber, M.J. & Ismail, S. (2011). Medusagyne oppositifolia. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2011. Medusagynaceae
Kaalikas

Kaalikas (Brassica napus ssp. napobrassica) on ristõieliste sugukonna kapsasrohu perekonda kuuluv kaheaastane taim. Kaalikas on arvatavasti saadud kapsa ja naeri ristamisel. Esimesel aastal kasvatab kaalikas lehekodarikuga juurvilja, teisel aastal aga 1–1,5 m pikkuse õisikuvarre, õitseb ja annab seemne. Suurem osa kaalika juurviljast kasvab tavaliselt mullast välja. Vili on lapiku või ümarlapiku kujuga. Koor on alumisel osal kollane, maapealsel osal hallikas- kuni kollakasroheline või violetjas. Juurvilja sisu on kollane või valge, mahlane ja normaalsetes tingimustes kiududeta. Lehed on sügavalt lõhestunud, pikarootsulised kaetud vahakirmega, hallikas- või sinakasrohelised. Õisik on harunev pööris püstise varre otsas. Õied on kollased, sisaldavad rohkesti nektarit. Vili on kõder. Seemned väikesed, tumepruunid. Vana kultuurtaim, mis pärineb Kesk- ja Põhja-Euroopast. Kaalika juurikat kasutatakse toorelt, keedetult, küpsetatult, hautatult. Eestis kasvatatakse kaalikat palju. Eristatakse valge- ja kollaseviljalisi sorte. "USDA National Nutrient Database". www.nal.usda.gov (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 22.12.2010.
Mandri tuum

Mandri tuumaks nimetatakse mandrilise maakoore väga vana osa, millega on hiljem liitunud nooremad mandriosad. Mandri tuum on enamasti tektooniliselt stabiilne ning sageli suhteliselt tasase reljeefiga. Sarnase tähendusega on ka termin "kraaton", kuid kraatoniteks nimetatakse ka alasid, mis on tervikuna liiga noored, et neid saaks nimetada mandri tuumaks. Mandri tuumad on kraatonite vanimad osad. Mandri tuumadelt on leitud Maa kõige vanemad kivimid ja mineraalid. Mandrite tuumadeks võib pidada näiteks Austraalia lääneosa, suurt osa Kanadast ja Karjalat. Nende maakooreosade vanus võib ulatuda nelja miljardi aastani. Mandri tuumaga liitunud värskemad mandrilise maakoore osad on sageli mägisema reljeefiga (liitumine ise tekitabki mägesid). Näiteks Austraalia idaosa ja Ameerika lääneosa on uuemad mandriosad, mis on liidetud vanemate osade külge. Ka mandrite tuumade kohal kõrgusid kunagi mäed, kuid tänaseks on nad maha kulutatud ning sageli paljanduvad maapinnal kõrge astme moondekivimid, mis tekkisid mitmekümne kilomeetri sügavusel maakoores.
Argentina riigipeade loend

Argentina presidentide loend.
Shiri Appleby

Shiri Freda Appleby (sündinud 7. detsembril 1978 Los Angeleses) on ameerika näitleja, kelle tuntuim roll on olnud Liz Parkeri osa telesarjas "Roswell". Näitlemisega hakkas tegelema nelja-aastaselt, osaledes paljudes reklaamklippides. Esimese seriaalirolli tegi ta juba 1984. aastal seebiooperis "Santa Barbara". Veel on ta osalenud sarjades "thirtysomething" (1987), "The Bronx Zoo" (1987) ja "Doogie Howser, M.D." (1989). Filmidebüüdi tegi ta väikese eelarvega järjefilmis "Curse II: The Bite" (1988). Veel on osalenud ta sarjade "Rannavalve" (1989), "Beverly Hills 90210" (1990) ja "Sõjaprintsess Xena" (1995) üksikutes osades. Läbilöök toimus 1999. aastal ulmesarjaga "Roswell". Sellesse sarja kandideeris ta ka Isabeli (osa sai Katherine Heigl) ja Maria rolli (Majandra Delfino), enne kui kinnitati Lizi ossa. Shiri Appleby andmekogus IMDb (inglise)
Tuum

Tuum on millegi keskne osa. Homomorfismi tuum on matemaatikas üldjuhul kongruents (ekvivalentsiseos) lähtealgebras, mille korral ekvivalentseteks loetakse elemendid, millel on sama kujutis. Mõnikord nimetatakse tuumaks eriliseks elemendiks (nullelemendiks või ühikelemendiks) kujutatavate elementide hulka lähtealgebras. Tuum on kirjastus. Aatomituum Maa tuum Mandri tuum Pähklituum Rakutuum Informaatikas nimetatakse tuumaks kernelit. "Tuum" on 2003. aasta ulmepõnevusfilm, režissöör Jon Amiel. Tuum on hariliku toominga rahvapärane nimetus. Tuum Tuuma(de) nimetust kannavad paljud närvisüsteemi osad: Tuum on peaaju valgeaines paiknev hallaine kogum; Tuum on seljaaju hallaines paiknevate närvirakkude kogumik; Sabatuum
Karl Kark

Karl Kark (3. jaanuar 1883 (vkj 22. detsember 1882) Hellenurme vald, Tartumaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli eesti insener, Friedrich Akeli valitsuse teedeminister. 1901. aastal lõpetas Kark Tartu Reaalkooli ja astus seejärel Peterburi Teedeinseneride Instituuti, mille lõpetas I järgu teedeinsenerina 1911. aastal. Peterburis õppides oli Kark üliõpilasseltsi Põhjala üks asutajatest. Põhjala kasvas välja Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsist, kus olid sisse võtnud juhirollid Viktor Kingissepp ja Jaan Anvelt. Enne kodumaale naasmist 1920. aasta novembris töötas Karl Kark Venemaal teedeinsenerina ja mitmes ametis veeteede alal. Väljaõppinud insenerina sai ta tööd Eesti teedeministeeriumis, alustades nõunikuna, kellel oli õigus ministri eest alla kirjutada. Mõne kuu möödudes nimetati Karl Kark 6. aprillil 1921 teedeministri abiks ja 23. märtsil 1924 sai temast Friedrich Akeli valitsuse teedeminister. Karki ministriks oleku ajal pandi alus raadioside korraldamisele Eestis ning ühendati kõik kitsarööpmelised raudteed Pärnu–Tallinna kitsarööpmelise raudtee valitsuse alla. 1923. aasta suvel anti ekspluatatsiooni Ellamaa turbakütusel töötav elektrijaam. Samal aastal tehti ajalooline perspektiivitundega otsus – elektrifitseerida 11,2 kilomeetri pikkune Tallinna–Pääsküla raudteelõik. 1. septembril 1924 toimus peaproov, kus osales ka toonane teedeminister. Regulaarne liiklus sai alguse 20. septembril 1924. Ellamaa elektrijaamaga sõlmiti pikaajaline leping ning rajati 35-kilovoldine elektriliin Tallinna. Kark tapeti kommunistide poolt 1. detsembri riigipöördekatse ajal. 1924. aasta 1. detsembri varahommikul, saanud telefoni teel teate raudteejaamas toimuvatest korratustest, sõitis Kark kohale olukorraga tutvuma. Ta sattus sinna siis, kui jaam oli just mässajate poolt hõivatud. Teedeminister langes jaama ees kuulist tabatuna. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700220954&img=era0031_002_0000006_00211_t.jpg&tbn=1&pgn=11&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=af6e63f6b8ba2f9dca1dee9f0f05b6c8 Jaan Toomla „Valitud ja valitsenud“, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn 1999. Eesti biograafiline leksikon, K/ü Loodus, Tartu 1926–1929. Postimees, 5. mai 2007. Horisont nr. 6/2004. Eesti Majanduslugu nr.4/2009.
Carl Wilhelm Freundlich

Carl Wilhelm Freundlich (24. veebruar (12. veebruar vkj) 1803 Kuressaare – 21. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1872) oli eesti kirjanik. Carl Wilhelm Freundlich Eesti biograafilises andmebaasis ISIK Carl Wilhelm Freundlich Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Hans Leoke

Hans Leoke (27. detsember 1852/8. jaanuar 1853 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 16. august 1919 Viljandi) oli eesti kirjastaja ja raamatukaupmees. Hans Leoke Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Varis

Varis ehk metsavaris on metsas taimede (peamiselt puude) mahalangenud (varisenud) osad: okkad, lehed, oksad jne. Varise lagunemisel tekib peamiselt huumusaineist koosnev kõdu. lagundajad ökosüsteem
Metsatüpoloogia

Metsatüpoloogia on metsateaduse haru, mis tegeleb eri metsaüksuste tüpiseerimisega ehk liigitamisega. Metsatüpoloogia rühmitamise põhiüksuseks loetakse metsatüüpi. Temast suuremad üksused on (metsa)tüübirühm ja (metsa)tüübiklass.
Vikiülikool

Vikiülikool (inglise keeles Wikiversity) on vaba ja avatud veebipõhine õpikeskkond, üks Wikimedia Foundationi projekte. Ingliskeelne Wikiversity avati 15. augustil 2006, eestikeelne Vikiülikool avati 24. mail 2008. Wikiversity avaleht Eestikeelse Wikiülikooli avaleht beetasaidil Hans Põldoja, Vikiülikool – avatud õpikeskkondade keskpunkt, E-õppe Uudiskiri, november 2008 Teemu Leinonen, Tere Vadén ja Juha Suoranta "Learning in and with an open wiki project: Wikiversity's potential in global capacity building", First Monday, Volume 14, Number 2, 2. veebruar 2009
Kura jõgi

"Kura" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kura (täpsustus). Kura (türgi keeles Kura çayı, gruusia keeles მტკვარი (Mtkvari), aseri keeles Kür) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias. Kura on 1515 km pikk, millest 174 km on Türgis, 435 km Gruusias ja 906 km Aserbaidžaanis. Tema valgla on 198 300 km² suur ja see hõlmab kogu Armeenia, ehkki jõgi ise Armeeniat ei läbi. Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 443, minimaalselt 206 ja maksimaalselt 2250 m³/s. Kura algab Türgist Armeenia mägismaalt 2740 m kõrguselt. Ülemjooksul lookleb ta valdavalt põhja ja läbib mitu nõgu. Seejärel murrab ta kirde suunas voolates Boržomi kuristikus läbi Väikese Kaukasuse. Alamjooksul pöördub ta kakku. Kura suubub Kaspia merre, moodustades delta. Kuna suue Kaspia meres asub 28 m allpool merepinda, on jõe lang 2768 m. Kura olulisimad lisajõed on Araks (parempoolne), Qanıx (Alazani) ja Iori (vasakpoolsed). Viimased kaks suubuvad Kura keskjooksul asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse. Kural asuvad Gori, Thbilisi, Rusthavi ja Mingəçevir.
Marko Kristal

Marko Kristal (sündinud 2. juunil 1973 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur. Põhiliselt poolkaitsjana tegutsenud Kristal mängis aastail 1992–2005 Eesti koondises 143 kohtumist, jäädes selles arvestuses alla vaid Martin Reimile ja Konstantin Vassiljevile. 2005. aasta aprillis Norra vastu lõppenud koondisekarjääri jooksul lõi üheksa väravat. 2001. aasta 28. märtsil sai temast noorim sada korda koondises mänginud eurooplane. Kristal mängis kodumaal valdavalt FC Floras, kus ta oli aastail 1989–1999 ja 2001–2004. Nende kahe perioodi vahele mahuvad välislepingud IF Elfsborgi ja FC Lahtiga. Pärast mängijakarjääri lõppu 2009. aastal on Kristal töötanud treenerina. Kuigi suure osa sportlaskarjäärist mängis ta FC Floras, siis treeneritööga tegi ta algust FC Flora suurima konkurendi FC Levadia juures. Algul töötas ta Levadias spordidirektorina, aga märtsis 2008, pärast Tarmo Rüütli saamist koondise peatreeneriks, sai senine abitreener Igor Prins FC Levadia peatreeneriks ja Kristal sai abitreeneriks. 2010–2011 töötas Kristal Tartu Tammeka peatreenerina. Koondisedebüüdi tegi Kristal 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 77. minutil vahetas ta välja Urmas Kirsi. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Samas mängus tegid debüüdi ka Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs. Mäng lõppes viigiliselt 1:1. Kristal oli selle mängu päeval 19-aastane. Kristalist sai 28. märtsil 2001 võõrsil Küprose vastu mängides esimene eestlane, kes on esindanud riiki koondises 100 korral. Meistriliiga Eesti meister 1993/94, 1994/95, 1997/98, 1998, 2001, 2002, 2003 Karikavõistlused Eesti karika võitja 1994/95, 1997/98 Eesti Jalgpalli Liidu hõbemärk 2004 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk 2005 Eesti jalgpallikoondislaste loend Schwede, Indrek 2001. Väike jalgpallipiibel. Lk 70. Marko Kristalist saab Tammeka peatreener Marko Kristal lõi värava 100. koondisemängus Küprosel EJL, 5. september 2017 On ainult üks Marko Kristal! Postimees, 16. aprill 2005. Biograafia ESBL-is
Segapuistu

Segapuistuks ehk segametsaks nimetatakse metsanduses eri liiki puudega puistut. Segapuistul on puhtpuistu ees mitmeid eeliseid, näiteks kasutatakse optimaalsemalt mulla viljakust ja valgust, mille tulemuseks on ligi 20% rohkem puitu, samuti säilib segapuistus paremini mulla viljakus. Segapuistu saab vähem kahjustusi ilmastikutingimuste, putukate, seente jm toimel. Ka levivad metsatulekahjud segapuistutes reeglina aeglasemalt. Segapuistud on üldiselt ka liigirikkamad ja toimivad seetõttu paremini elurikkuse säilitamisel. Segapuistu puuduseks on keerulisem majandamine. Segapuistu rajamisel võib olla vaja soetada erinevat metsakultiveerimismaterjali ning arvestada kultiveerimisel seguliikide iseärasustega. Puuliikidel võivad olla erinevad küpsusvanused, mis raskendab raiete kavandamist ja teostamist. Ka tuleb segapuistus langilt rohkem erinevaid metsamaterjali sorte, mis komplitseerib logistikat. Segapuistus võivad ilmneda ka bioloogilised kokkusobimatuse probleemid, mis võivad puistu tootlikkust vähendada. Näiteks arukask segus männiga piitsutab oma okstega lähedal kasvavate mändide võrseid, mistõttu need kuivavad ja puistu täius langeb (puistu hõreneb). Samuti ei sobi männiga segus kasvama haab, sest haab on männi-pigirooste vaheperemees. Mõnedes kasvukohatüüpides on Eesti oludes segapuistut väga raske rajada, nt rabas ja kuivas nõmmemetsas ei ole erilisi alternatiive puhtmännikutele. puhtpuistu segamets
Segametsavöönd

Segametsavöönd ehk segametsade vöönd ehk hemiboreaalne vöönd ehk boreonemoraalne vöönd on Maa taimkattevöönd. Segametsavööndile, nagu nimigi vihjab, on omane okaspuude (peamiselt kuuse ja männi) ja laialehise lehtmetsa koosesinemine. Sõltuvalt geobotaanilisest klassifikatsioonist võidakse segametsavööndit käsitleda ka okasmetsa- ja lehtmetsavööndi vahevööndina. Eesti asub segametsavööndi põhjapiiril.