laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tuleviku tänav (Narva)

Tuleviku tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Puškini tänavast ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 250 meetrit. 1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Павловская улица ja 1912. aasta linnaplaanil Pawlowa tänav. 1927. ja 1986. aastate linnaplaanidel tänava nimi oli Tuleviku tänav ehk улица Тулевику. Pärast Teist maailmasõda ühendati tänav põhja poole nihutatud Viru tänavaga. Tekkinud tänav kandis nime Tuleviku tänav. 27. septembril 1995 ennistati linnavalitsuse otsusega vana nimi Tuleviku tänava lõigule Vestervalli tänavast Koidula tänavani. Endise lasteaia Ojake hoones aadressil Tuleviku 7 on mitteformaalse õppe keskus Vita Tiim ja täiskasvanuste õppekeskus Vestifeks, teisel korrusel MTÜ Lapsele oma kodu. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.– Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Narva linnavalitsuse määrus nr 70/30 27.09.1995
Olga Viluhhina

Olga Viluhhina (sündinud 22. märtsil 1988 Mežgorjes Baškortostanis) on Venemaa laskesuusataja. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kuulus ta 4×6 km teatesõidus hõbemedali võitnud Venemaa koondisse. Individuaalarvestuses võitis ta samadel olümpiamängudel 7,5 km sprindidistantsil samuti hõbeda. 2017. aastal võeti Viluhhinalt ja Venemaa naiskonnalt dopingureeglite rikkumise tõttu mõlemad medalid. 2014 – Venemaa teeneline meistersportlane  Olga Viluhhina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Olga Viluhhina IBU kodulehel (inglise)
Kairiai vald

Gruzdžiai vald (leedu keeles Kairių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3300 inimest. Valla keskuseks on Kairiai alev (2011. aasta seisuga 1822 elanikku). Vallamaja asub aadressil Plento g. 2. Vallavanem on Artūras Šulčius. Vallamaja Šilėnai raudteejaam Žadžiūnai Kairiai järv Eimučiai Lisaks küladele on vallas ka Šėkščiai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. [1]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 02.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 02.04.2016.
Kohtla-Järve lipp

Kohtla-Järve lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve lipp. Lipp on kinnitatud 6. märtsil 1995. Selle autorid on Valdur Napp ja Tõnu Kukk. Lipu vardapoolsest ülanurgast algav kaldjoon (34 kraadi vertikaaljoone suhtes) jaotab laiu kaheks väljaks. Vasakule jääb kaadmiumkollane, Pantone värvitabeli jargi Y 100% ja paremale sinine väli, C 91% ja M 43%. Kollasest väljast eenduvad kaldjoonega risti kuus kollast leeki. Leegirühm asub kaldjoonel kuldlõikeliselt (leegirühmast üles jääva joonelõigu suhe kaldjoone alumisse lüiku on 0,618). Lipu normaalmõõdud on 105×165 cm. Lipu kujunduseks on linna vapi motiivistik. Lipu kollane väli ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, millest linn on nime saanud. Linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid. Lipu varras on sinine, vardaehis kuldne. Kohtla-Järve vapp Kohtla-Järve sümboolika linna kodulehel Kohtla-Järve sümboolika Riigikantselei kodulehel
Alatõri rajoon

Alatõri rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia edelaosas. Rajoonis on 1 linn ja 16 külaasundust, kus on kokku 46 asulat. Rajooni keskus on Alatõri linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 200. 2010. aasta seisuga olid elanikest 70% venelased, 11% tšuvašid ja 11% mordvalased. Q127416281  Alatõri rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alatõri rajooni ametlik koduleht
Kuršėnai vald

Kuršėnai vald (leedu keeles Kuršėnų kaimiškoji seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 2011. aasta seisuga elas vallas 4410 inimest. Valla keskus on Kuršėnai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil V. Dambrausko g. 17. Vallavanem on Edita Mileikienė . Vallamaja Urkuvėnai rahn Varputėnai mõisa peahoone Lohukivi Varputėnai lähistel Martynase rahn Šilėnai pärn Venta jõgi valla territooriumil Drąsučiai Kalviškiai Krikliai ehk Krykliai Micaičiai Varputėnai kirik Lisaks küladele on vallas ka Tadiškiai huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud. [1]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 02.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 02.04.2016.
Mindeni piiskopkond

Mindeni piiskopkond oli katoliiklik piiskopkond (saksa: Bistum Minden) ja riik, Mindeni vürstlik piiskopkond (saksa: Hochstift Minden) Saksa-Rooma riigis. Selle pealinn oli Minden, mis on tänapäeva Saksamaal. Piiskopkonna asutas aastal 803 Karl Suur, pärast sakside alistamist. See allutati Kölni peapiiskopkond-kuurvürstkonnale. Sellest sai Vürstlik Mindeni piiskopkond (saksa: Fürstbistum Minden) aastal 1180, kui kaotati Saksimaa hertsogiriik. 16. sajandil algas Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna mõjutusel reformatsioon, et riik üle võtta. Rootsi okupeeris Mindeni Kolmekümneaastase sõja ajal ja muutis selle ilmalikuks. 1648. aasta Vestfaali rahu andis selle Brandenburgi margile kui Mindeni vürstkonna (saksa: Fürstentum Minden). Aastast 1719 haldas Mindeni vürstlikku piiskopkonda koos külgnevaa Ravensbergi krahvkonnaga Brandenburg-Preisimaa kui Minden-Ravensbergi. Aastal 1807 sai see Vestfaali kuningriigi osaks. Aastal 1814 tagastati see Preisimaale ja sai Vestfaali provintsi osaks. Aastal 1789 oli vürstkonna pindala 1100 km². See piirnes (päripäeva põhjast alates): Hessen-Kasseli maakrahvkonna eksklaav, Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond, Schaumburg-Lippe krahvkond, veel üks Hessen-Kasseli eksklaav, Lippe vürstkond, Ravensbergi krahvkond ja vürstlik Osnabrücki piiskopkond. Linnad olid Minden ja Lübbecke. Mis puudutab Mindeni piiskopkonda, alates Rootsi-poolsest ülevõtust aastal 1648 ei olnud enam seaduslikku katoliku pontifikaati. Piiskopkonna ala, sisaldades ilmaliku vürstliku piiskopkonna kõrval ka osi Braunschweig-Wolfenbüttelist ja kogu Schaumburg-Lippe, oli esimene kadunud piiskopkond, mille eest hakkas aastal 1667 hoolitsema Põhja-Saksamaa apostellik vikariaat. Aastatel 1709 kuni 1780 moodustas endise piiskopkonna ala Ülem- ja Alam-Saksi apostelliku vikariaadi osa, enne kui see taasliideti Põhjamisjonitega. Aastal 1821 sai endise Mindeni piiskopkonna ala endise vürstliku piiskopkonna piires Paderborni piiskopkonna osaks, kuna Braunschweigi osa sai aastal 1825 Anhalti ja Braunschweigi apostelliku vikariaadi osaks, et ühineda aastal 1834 Hildesheimi piiskopkonnaga. Schaumburg-Lippe ala jäi Põhjamisjonitesse kuni kaotamiseni aastal 1930, saades esmalt Osnabrücki piiskopkonna ja aastal 1965 Hildesheimi osaks.  Pikemalt artiklis Mindeni piiskoppide loend Püha Erkanbert (803–813) Püha Hardward (813–853) Püha Theoderich (853–880) Püha Thietmar (1185–1206) Franz von Waldeck (1530–53) Julius (1553–54) Heinrich Julius (1582–85, protestant) Christian (1599–1625, protestant) Franz Wilhelm von Wartenberg (1631–48) Ostwestfalen-Lippe
Alikovo rajoon

Alikovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššias. Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 115 asulat. Rajooni keskus on Alikovo. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 318. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98% tšuvašid. Q127416281  Alikovo rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Alikovo rajooni ametlik koduleht
Calenbergi loss

Calenbergi loss (saksa keeles Burg Calenberg, hiljem Schloss Calenberg ja Feste Calenberg; varemed tuntud kui Alt Calenberg) oli keskaegne loss Kesk-Saksamaal, Schulenburgi lähistel Pattenseni alevis, 13 km Hildesheimi linnast läänes. Selle ehitas aastal 1292 vesilinnusena Welfi hertsog Otto Range Leine jõe niidule kahe Leine jõe haru vahele Calenbergi kriidimerglimäe lõunaossa. 16. sajandi alguses ehitati see ümber kindluseks (Feste). 15. sajandil andis Fort Calenberg nime Welfide Calenbergi vürstkonnale. Pärast Kolmekümneaastast sõda kaotas see oma sõjalise tähtsuse ja jäeti maha. Tänapäeval on see vare maa-aluste võlvidega, mida ümbritsevad kõrged vallid.
Overkill

Overkill tähistab mitut mõistet ja objekti: Overkill on USA thrash metal'i ansambel. "Overkill" on Motörheadi album 1979. aastast. "Overkill" on Motörheadi lugu 1979. aastast. "Overkill" on ansambli Men at Work lugu 1983. aastast. "Overkill" on ansambli Overkill EP 1984. aastast.
Erichsburg

Ericsburg on loss Dasseli alevis Alam-Saksimaal Saksamaal. Loss ehitati 16. sajandil Calenbergi vürstkonda. See on praegu (2007) kehvas seisus vare.
Mariinski Possadi rajoon

Mariinski Possadi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas. Rajoonis on 1 linn ja 11 külaasundust, kus on kokku 79 asulat. Rajooni keskus on Mariinski Possadi linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 22 718. 2010. aasta seisuga olid elanikest 79,4% tšuvašid ja 19% venelased. Q127416281  Mariinski Possadi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Mariinski Possadi rajooni ametlik koduleht
Péter Hajdú

Péter Hajdú (27. detsember 1923 Budapest – 19. september 2002 Budapest) oli ungari keeleteadlane. Péter Hajdú lõpetas Loránd Eötvösi Ülikooli ungari ja saksa keele erialal. Ta oli 1959–1974 Szegedi Ülikooli professor, 1974–1982 Ungari Teaduste Akadeemia Keeleteadusinstituudi juhataja. 1982–1996 oli Péter Hajdú Loránd Eötvösi Ülikooli professor. Péter Hajdú peamised uurimisteemad olid uurali rahvaste etnogenees ja esiajalugu ning samojeedi keeled. Megemlékezés Hajdú Péter (1923-2002) Magyar Tudomány, 2002/12 Hajdú Péter könyvtára PTE Egyetemi Könyvtár – Különgyűjtemények
Urmarõ rajoon

Urmarõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kirdeosas. Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 53 asulat. Rajooni keskus on Urmarõ. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 583. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid. Q127416281  Urmarõ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Urmarõ rajooni koduleht
Overkill (Motörheadi laul)

"Overkill" on Suurbritannia hard rock'i ansambli Motörheadi laul, mis avaldati esmakordselt 10. märtsil 1979 vinüülplaadil singlina koos looga "Too Late Too Late". Singel jõudis Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) 39. kohale. 1979. aasta 24. märtsil ilmus lugu ka Motörheadi samanimelisel albumil. "Overkill" on omapärane selle poolest, et Phil Taylor kasutas selles kahte basstrummi. Singli kujunduse autor oli Joe Petagno, Motörheadi sümboolika peamine looja. Motörhead esitas lugu avalikkuse ees esmakordselt 1979. aasta 9. märtsil BBC telesaates "Top of the Pops". Hiljem kuulus "Overkill" Motörheadi kontsertidel enim esitatute hulka, enamasti mängiti seda viimase loona. Ka viimast korda esitas Motörhead "Overkilli" kontserdi lõpuloona, mis toimus 11. detsembril 2015 Berliinis – 17 päeva enne ansambli juhi Lemmy Kilmisteri surma, misjärel bändi tegevus lõppes. Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal "Fast" Eddie Clarke – kitarr, taustavokaal Phil "Philthy Animal" Taylor – trummid Fotod – Allan Ballard "Overkilli" on kaverdanud mitmed tuntud bändid. 1995. aastal salvestas Metallica Lemmy 50. sünnipäeva kingiks neli Motörheadi lugu: "Overkill", "Damage Case", "Stone Dead Forever" ja "Too Late Too Late". 1996. aastal ilmusid need lood "Hero of the Day" singlil ning 1998. aastal ka albumil "Garage Inc.". Oma kaveri on loost teinud ka bänd Overkill, mis ongi nime võtnud Motörheadi loo ja albumi järgi, nende versioon ilmus 1999. aasta albumil "Coverkill". 2008. aastal salvestas oma versiooni loost Saksa bänd Grave Digger, mis ilmus selle EP-l "Pray". 14. septembril 2011 esitasid Metallica, Slayeri, Megadethi ja Anthraxi – thrash metal'i "suure neliku" – liikmed "Overkilli" kontserdil Yankee Stadiumil. Alan Burridge, Illustrated Collector's Guide to Motörhead, 1995, Collector's Guide Publishing ISBN 0-9695736-2-6. Selist.fm andmetel esitas Motörhead lugu 1012 korda: Overkill by Motörhead – Song Statistics, vaadatud 3. aprillil 2016. "Song: METALLICA, MEGADETH, ANTHRAX, SLAYER Perform 'Overkill' At 'Big Four' Show In NYC (Video)". Vaadatud 2. aprillil 2016.
Haanja

Haanja ehk Haani on küla Võrumaal Rõuge vallas, kunagises Rõuge kihelkonnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Haanja valla halduskeskus. Küla territooriumile jäävad Suur Munamägi ja Vällamägi. Küla läbivad Rõuge–Rebäse–Haanja tee, Rõuge–Kurgjärve–Haanja tee, Kose–Käbli tee ja Haanja–Kündja tee. Haanja küla Munamäe lahingu mälestussammas Suure Munamäe vaatetorn Haanja bussipeatus Haanja kõrgustik Haanja looduspark Haanja raamatukogu Haanja rahvamaja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kanaši rajoon

Kanaši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia keskosas. Rajoonis on 24 külaasundust, kus on kokku 108 asulat. Rajooni keskus on Kanaši linn. 2016. aastal oli rajooni elanike arv 36 243. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid. Q126709394  Kanaši rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Kanaši rajooni koduleht
Uno Ussisoo

Uno Ussisoo (12. mai 1920 Tallinn – 28. november 1993) oli eesti entsüklopedist ja tõlkija. Ta lõpetas 1938. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastast 1939 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta kuulus üliõpilasseltsi Liivika. Aastal 1943 arreteeriti ta SD poolt, ta viibis aastatel 1943–1944 Saksa vangilaagrites. 1945. aastal arreteeriti ta NKVD poolt Tallinnas, ta viibis aastatel 1946–1956 Ivdeli ja Inta vangilaagrites Venemaal. Eestisse sai ta tagasi aastal 1956. Ta lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. Ta tõlkis gruusia kirjandust ning kirjutas järelsõna Juta Bedia tõlgitud gruusia eeposele "Kangelane tiigrinahas". Tema isa oli haridustegelane Teodor Ussisoo. http://www.sirp.ee/archive/2000/28.04.00/Varia/varia1-1.html Päring kalmistud.ee andmebaasis[alaline kõdulink] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2016. Vaadatud 2. aprillil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/1093/huvitavat-lugemist Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Juula mõis

Juula mõis oli kahe Eesti mõisa nimi: Juula mõis (Julenhof), Suure-Rõngu mõisa karjamõis Rõngu kihelkonnas Juula mõis (Julenhof), Elistvere mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas
Kummik

Kummik on meduusi kehaosa.
Kužiai vald

Kužiai vald (leedu keeles Kužių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 2011. aasta seisuga elas vallas 3747 inimest. Valla keskuseks on Kužiai alev (2011. aasta seisuga 1168 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vilties g. 2. Vallavanem on Jolanda Rudavičienė. Vallamaja Verbūnai Gilaičiai muinaskalme Jakštaičiukai Jakštaičiai Smilgiai vanausuliste kirik [1][alaline kõdulink]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 02.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 02.04.2016.
Lavretsovi tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Lavretsovi tänav on tänav Narva vanalinnas. See algab Puškini tänavast, ristub Vabaduse tänavaga ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 290 m. 1900. aasta ja 1905. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi vene keeles Десятая улица, 1912. aasta linnaplaanil eestikeelne Kümnes uulits ning 1929. aasta linnaplaanil on tänava nimi Valge tänav. Koos Sinise ja Musta tänavaga, mis kulgesid üksteisega rööpselt, moodustasid nad Eesti lipu värvid. Pärast Teist maailmasõda nimetati tänav ümber oletatavasti nõukogude võimu auks ja 1986. aasta linnaplaanil on tänava nimi Nõukogude tänav ehk vene keeles улица Ныукогуде. 11. mai 1994 linnavalitsuse otsusega nimetati tänav ümber Lavretsovi tänavaks. Tänav sai nime Narva kaupmehe ja metseeni Sergei Lavretsovi järgi, kes pärandas oma rikkaliku maalide ja kunstiesemete kogu Narva linnamuuseumile. Lavretsovi tänaval asuvad hotellid Central ja King, baar Gulliver ning restoranid King, Gulliver ja Zakarpatje. Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127. Narva linnavalitsuse määrus nr 68/11 11.05.1994 Kellele läheb korda mälestus Narva metseenist Lavretsovist? – Põhjarannik, 31.03.2005
Lida

Lida (valgevene keeles: Ліда; Lida) on linn Lääne-Valgevenes Hrodna oblastis, Lida rajooni halduskeskus. Asub 170 kilomeetri kaugusel riigi pealinnast Minskist. Lida on elanike arvult 14. linn Valgevenes. Esimesed teated Lidast pärinevad aastast 1323, mil Leedu suurvürst Gediminas rajas Lidasse lossi. 1433. aastal piirati seda lossi Leedu Suurvürstiriigis kodusõja ajal. 1569. aastal sai Lida Poola osaks. Poola kuningas Sigismund III Vasa (Zygmunt III Waza) andis Lidale linnaõigused 1590. aastal. Magdeburgi õiguste ametlik kinnitamine toimus 1640. aastal Poola kuninga Władysław IV Vasa poolt. Kolmas Põhjasõjas (1700-1721) vallutasid linnas asuva lossi kaks korda rootslased, kuid poolakad vallutasid selle tagasi. Pärast Poola kolmandat jagamist 1795. aastal läks Lida Vene impeeriumi osaks. Sõdadevahelisel perioodil (1919-1939) läks linn pärast jagamist Poolale tagasi ning Lida taaskuulumist Poola riigi koosseisu kinnitas Riia rahu 1921. aastal. 1931. aastal elas linnas 63% poolakaid, 32% juute, 2% valgevenelasi ja muid vähemusi. Pärast rünnakut Poolale 1939. aasta septembris annekteeriti Lida NSV Liiduga ja langes Nõukogude okupatsiooni alla. Aastatel 1941–1944 oli linn Saksa okupatsiooni all ja juudi osa linnast hävis. Pärast NSV Liidu ja Poola vahelise piiride muutmise lepingu sõlmimist 1945. aastal läks linn NSV Liidu koosseisu. Pärast NSV Liidu lagunemist 1991. aastal läks linn Valgevene osaks. Tänapäeval elab Lidas umbes 50% poolakaid, 40% valgevenelasi ja 10% muid vähemusi, peamiselt venelasi. http://pravo.by/document/?guid=12551&p0=D918r0090679 The population as of January 1, 2024 and the average annual population for 2023 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements Ametlik koduleht (vene keeles) Łida Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
Ohekatku raudteepeatus

Ohekatku raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Lelle raudteeliinil. Peatus asus Kehtna vallas Lelle raudteejaama ja Keava raudteepeatuse vahel.
Meškuičiai vald

Meškuičiai vald (leedu keeles Meškuičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. Valla pindala on 104 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2212 inimest. Valla keskuseks on Meškuičiai alev (2011. aasta seisuga 1056 elanikku). Vallamaja asub aadressil Šiaulių g. 15. Vallavanem on Jolanta Baškienė. Valla territooriumil asub Ristimägi. Vallamaja Tautiniai Sereikiai kabel Noreikiai Naisiai kirjandusmuuseum Ristimäe kabel [1][alaline kõdulink]. Šiaulių rajono savivaldybė, vaadatud 02.04.2016. [2]. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 02.04.2016.
Ace of Spades

Ace of Spades tähendab inglise keeles kaardimängu üht kõige kõrgemat kaarti: potiässa ehk padaässa, kuid see võib viidata ka muule. "Ace of Spades" on Motörheadi album aastast 1980. "Ace of Spades" on Motörheadi lugu samanimeliselt albumilt. "Ace of Spades" on ka Link Wray instrumentaallugu aastast 1966.
Inese Zandere

Inese Zandere (sündinud 15. septembril 1958 Dobeles) on läti luuletaja, lastekirjanik, toimetaja, ajakirjanik ja kirjastaja. Inese Zandere lõpetas 1981. aastal Läti Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna. Töötas 1981–1987 kirjastuses Avots, 1987–1990 ajakirjas Pioneris (hilisema nimega LaBA). 1990–1993 töötas Zandere ajalehes Diena. 1993–2010 töötas ta ajakirja Rīgas Laiks toimetuses, oli alates 1997. aastast selle peatoimetaja. Alates 2004. aastast on ta kirjastuse "Liels un mazs" peatoimetaja. "Grāmatiņa" ("Raamatuke", 1983) "Laimīgie meli" ("Õnnelikud valed", 1988) "Melnās čūskas maiznīca" ("Musta mao pagarikoda", 2003) "Putna miegā" ("Linnu uned", 2014) "No mazā. Dzeja 1975-2015" ("Vähesest. Luule 1975-2015", 2015) (valikkogu) "Mantojumi" ("Pärandused", 2021) "Kas aug manā dārziņā" ("Mis kasvab minu aiakeses", 1990) "Annas pasakas" ("Anna muinasjutud", 1994) "Jaunajās mājās" ("Uutes majades", 2000) "Iekšiņa un āriņa" ("Sisemine ja välimine", 2002) "Lidojošie burti" ("Lendavad kirjatähed", 2003) "Iekšiņa un āriņa: papildināts izdevums" ("Sisemine ja välimine: täiendatud väljaanne", 2004) "Iekšiņas un āriņas kalendārs" ("Sisemise ja välimise kalender", 2004) "Limonāde" ("Limonaad", 2005) "Ja tu esi sivēns. 25 mīklu panti" ("Kui sa oleksid põrsas. 25 mõistatust", 2006) "Pingus Posta piedzīvojumi" ("Pingus Posta seiklused", 2006) "Māsa un brālis" ("Õde ja vend", 2006) "Ko teica Gaiļa kungs" ("Mida ütles kukeisand", 2007) "Ceļojums ar lielo Šarloti" ("Reis suure Šarlotega", 2007) "Vārdurati" ("Sõnavanker", 2008) "Dzejoļi māsai un brālim" ("Luuletused õele ja vennale", 2008) "Brīnumbēbīša gads" ("Imelapse aasta", 2008) "Latviešu zvēri" ("Läti metsloomad" (koos Mārtiņš Graudsiga), 2008) "Karalis ezis" ("Kuningas siil", 2009) "Princešu piedzīvojumi" ("Printsessi seiklused", 2010) "Dieguburti" ("Niiditähed", 2011) "Kā Lupatiņi mainījās / Kā Lupatiņi mazgājās" ("Näpsud teevad vahetust / Näpsud pesevad ennast", 2011), eesti keeles "Näpsud teevad vahetust" (2016) "Lelles raduraksti" ("Nuku leidmise jutud", 2012) "Līze Analīze un citi slimnīcas skaitāmpanti" (2012) "Pūces svinības" ("Öökulli pidu", 2012) "Sapnis par Ziemassvētkiem : dzejoļi" ("Unistus jõuludest : luuletused", 2012) "Pūķa ceļojums" ("Lillereis", 2013) "Zirgs" ("Hobune", 2013) "No zvaigznītes" ("Tähekeselt", 2014) "Pasaciņa asaciņa par sēņošanu blēņošanu" (2014) "Trīs draugi vienas upes krastā" ("Kolm sõpra ühe jõe kaldal", 2014) "Lupatiņu rīts" ("Näpsude hommik", 2015) "Kuģa žurnāls : piezīmes, raksti, fragmenti, vēstules, sarunas : 1994-2007" ("Logiraamat : märkmed, kirjutised, fragmendid, kirjad, kõned : 1994-2007", 2016) http://nra.lv/kultura/129228-inese-zandere-man-vienmer-ir-riebusies-nakotne.htm "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2016. Vaadatud 30. juulil 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://www.literature.lv/lv/dbase/autors.php?id=60 http://www.makslinieki.lv/profile/326/
Gedeon Richter Ltd.

Gedeon Richter Ltd. (ungari Richter Gedeon Nyrt.) on Ungari ravimifirma, mis tegeleb teadus- ja arendustegevusega farmakoloogia vallas ning ravimite tootmise ja müügiga. Eelkõige arendatakse ja toodetakse kesknärvisüsteemi, südame-veresoonkonna, günekoloogia ja seedeelundkonna ravimeid. Firma asutas farmatseut Gedeon Richter 1901. aastal. Peakorter asub Ungaris Budapestis. Gedeon Richteri filiaale on umbes 40 riigis, sealhulgas ka Eestis. Koduleht
Mägiraat

Mägiraat (Prunella collaris) on raatlaste sugukonda kuuluv lind. Mägiraat on levinud hajusalt Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Ta on peamiselt paigalind ja elutseb enamasti 1500–3000 meetri kõrgusel mägedes. Talvel laskub alla orgudesse. Eestis on ta haruldane eksikülaline. Aprillis 2014 vaadeldi üht isendit Hiiumaal ning see oli teine kord, kui mägiraati Eestis nähti. Lihavõtte linnuvaatluspäevadel nähti väga haruldast mägiraati, Maaleht, 21. aprill 2014 Mägiraat andmebaasis eElurikkus