laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaan Põldra

Jaan Põldra (kuni 1936. aastani Jaan Peterson; 26. mai (vkj)/ 7. juuni 1877 Viisuküla, Holstre vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 3. juuni 1942 Põltsamaa) oli eesti õpetaja, koolijuht, pangajuht ja ühiskonnategelane. Ta õppis Holstre külakoolis (teistel andmetel Holstre külakooli asemel Pirmastu vallakoolis, Õpetajate Lehe andmetel õppis ka Vasila abikoolis), Paistu kihelkonnakoolis ja Tartu õpetajate seminaris, mille lõpetas 1896. aastal. Pärast õpetajate seminari lõpetamist asus 1906. aastal tööle Pilistvere kooli juhatajana. Aastatel 1909–1936 töötas ta Põltsamaa algkooli juhatajana. 1917. aastal oli ta üks Põltsamaa Reaalgümnaasiumi asutajatest ja oli selle esimene juhataja. Tema juhtimisel asutati 1910. aastal Põltsamaa Ühispank, mille juht oli ta aastaid. Kuulus Põltsamaa Põllumeeste Seltsi juhatusse ja oli hiljem selle esimees. Oli aastaid Viljandi maakonnanõukogu esimees, Põltsamaa alevi- ja hiljem Põltsamaa linnavolikogu juht, Eesti Rahvapanga, Ühistegelise liidu nõukogu ja Ühistegevuskoja liige, asutas ja oli juhtiv tegelane Põltsamaa piimaühingus ning majandusühingus. Osales kaitseliidu ja isamaaliidu töös. Oli aastakümneid Põltsamaa segakoori juhataja, juhtiv tegelane laulupäevade ja muude muusikaliste ettekannete korraldamisel. Laulis Põltsamaa meeskooris, osales Põltsamaa Õpetajate Ühingu ja Õpetajate Kooperatiivi asutamisel ja tegutses neis revisjonikomisjoni liikmena. 1940. aasta jaanuaris valiti ta koos Karl Jürmanniga Põltsamaa linna vabatahtliku tuletõrjeühingu auliikmeks. Jaan Põldra maeti 7. juunil 1942 Põltsamaa kalmistule. 1937 – Haridusministeeriumi teenetetunnistus Ütt, Kristi (2008). "Põltsamaa Eesti Põllumeeste Selts aastatel 1881-1944". Lõputöö, lk 51. Vaadatud 16.09.2018. "Jaan Põldra †". Sakala (1878–1940). 5.06.1942. Vaadatud 16.09.2018. "Jaan Põldra 60-aastane". Sakala (1878–1940). 4.06.1937. Vaadatud 16.09.2018. K, A (11.06.1937). "Jaan Põldra 60-aastane". Õpetajate Leht. Vaadatud 16.09.2018.[alaline kõdulink] "PÕLTSAMAA". Sakala (1878-1940). 31.01.1940. Vaadatud 16.09.2018. Foto: Jaan Põldra 1930. aastatel Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Moldova Kultuuriselts Luchaferul

Moldova Kultuuriselts Luchaferul on Eesti moldaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Jelena Pevtsova. Organisatsioon asutati 24. märtsil 1998. Organisatsiooni juures tegutsevad rahvatantsu- ja vokaalansambel. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 66 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 66
Mustlas-Eestlasnoorte Kultuurikeskus

Mustlas-Eestlasnoorte Kultuurikeskus on Eesti mustlaste ja eestlaste kultuurikeskus. Keskus asub Võrus aadressil Koreli tänav 7. Keskuse juhatuse esimees on Jaan Mitrauskis. Keskus asutati 22. juunil 2000. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 69 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 69
Põhja-Eesti Romade Ühing

Põhja-Eesti Romade Ühing on Eesti mustlaste organisatsioon. Ühingu kontor asub Tallinnas aadressil Majaka tänav 11. Juhatuse esimees on Roman Lutt. Ühingu asutas 18. veebruaril 2000 osa Eestimustlaste Kultuuriseltsi liikmetest. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 70 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 70
Kohtla-Järve Poolakate Selts

Kohtla-Järve Poolakate Selts on Eesti poolakate organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kohtla-Järvel aadressil Ahtme maantee 51. Juhatuse esimees on Viktor Kolesen. Organisatsioon asutati 14. augustil 1997. Organisatsiooni juures tegutseb laste tantsukollektiiv Raduga. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 73 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 73
Poola Selts Stos

Poola Selts Stos on Eesti poolakate organisatsioon. Kontor asub Narvas aadressil Linda tänav 4, juhatuse esimees on Opolenia Mitšenko. Organisatsioon asutati 24. aprillil 1996. Igal aastal korraldatakse Narvas Poola päevasid. Organisatsiooni juures tegutseb koor Przyjaciółki. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 74 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 74
Eestimaa Sakslaste Selts

Eestimaa Sakslaste Selts on Eesti sakslaste organisatsioon. Seltsi kontor asub Tallinnas aadressil Gonsiori 29. Selts asutati 1990. Seltsi juhatuse esimees on Erika Weber. Eestimaa Saksa Selts, Liivimaa Saksa Selts Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 76 Liivimaa Saksa Selts, www.eha.ee, EAA.5249 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 76
Ida-Virumaa Sakslaste Ühing

Ida-Virumaa Sakslaste Ühing on Eesti sakslaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Jõhvis aadressil Kutse tänav 3. Organisatsiooni juhatuse esimees on Igor Kukolev. Organisatsioon asutati 20. detsembril 1991. Organisatsiooni eestvedamisel tegutseb Jõhvi kirikus saksakeelne kogudus. Organisatsiooni juures tegutseb saksakeelne laulugrupp. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 77 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 77
Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie

Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie on Eesti sakslaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Boris Eidemiller. Organisatsioon asutati 30. detsembril 1990. Organisatsiooni üks põhitegevusi on 1806 Narvas asutatud Harmonie-nimelise organisatsiooni ajaloo uurimine. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 78 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 78
Harmonie

Harmonie võib tähendada järgmist: Harmonie, 1806 Narvas asutatud organisatsioon Narva Linna Sakslaste Selts Harmonie ...
Sillamäe Sakslaste Selts Wiedergeburt

Sillamäe Sakslaste Selts Wiedergeburt on Eesti sakslaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Willi Rolzing. Organisatsioon asutati 17. novembril 1998. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 79 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 79
Kiviõli Linna Slaavi Kultuuriühing

Kiviõli Linna Slaavi Kultuuriühing on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Kiviõlis aadressil Rahvamaja tänav 2. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Fedorovitš. Organisatsioon asutati 29. aprillil 1997. Organisatsioon korraldab muu hulgas Ida-Virumaa koorimuusikapäeva ja lõõtspillimuusikapäeva. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 80 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 80
Lyman Spitzer

Lyman Strong Spitzer, Jr. (26. juuni 1914 – 31. märts 1997) oli Ameerika Ühendriikide teoreetiline füüsik, astronoom ja alpinist. Ta uuris täheteket, plasmat ja 1946. aastal kirjeldas kosmoseteleskoopi. Spitzer projekteeris ka esimese stellaraatori ning tema järgi on nimetatud NASA Spitzeri kosmoseteleskoop. 1965. aastal said Spitzer ja Donald C. Morton esimesteks alpinistideks, kes jõudsid Mount Thori tippu. 1953 – Henry Norris Russelli auhind 1975 – Karl Schwarzschildi medal "Lyman Spitzer". School of Mathematics and Statistics University of St Andrews, Scotland. Vaadatud 16. september 2018. "Mount Thor Climbing". Mountain Project. Vaadatud 16. september 2018.
Jaak Tuksam

Jaak Tuksam (sündinud 22. mail 1958) on eesti muusik. Viira, Aigi 2001. Muusik Jaak Tuksam igatseb mesilinde. Tartu Postimees. Sügiskontsert Käsmu Meremuuseumis Pühapäev, 13 Oktoober, 2013 Karidel, laulab Jaak Tuksam.
Rein Murakas

Rein Murakas (sündinud 5. märtsil 1961) on eesti sotsioloog, noorsoouurija ja andmeteadlane. Ta töötab Tartu Ülikooli sotsioloogia õppetooli lektorina. Tema peamisteks uurimisteemadeks on longituuduuringud, haridus, noorsootöö, ettevõtlus ja sotsiaalteaduslike andmestike taaskasutus. 2008 Tartu Ülikooli aumärk "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Beilmann, Mai; Linno, Merle; Murakas, Rein; Rämmer, Andu; Soo, Kadri; Veltmann, Vello; Veski, Lauri; Visnapuu, Uku; Paasmäe, Peeter (2010). Eesti noorsootöötaja, tema pädevused ja koolitusvajadused: kokkuvõte uuringutulemustest. Tartu: Tartu Ülikool. Dsiss, H.; Eiche, I.-E.; Leppik, Ü.; Lille, R.; Lutter, K.; Merilain, M.; Murakas, R.; Nestor, A.; Rämmer, A.; Veski, L. (2011). Tartu ettevõtlus 2010. Sotsioloogilise uuringu kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika Instituut. Helemäe, J., Murakas, R., Saar, E., Titma, M.,Trapanziere I. (1995). Paths of a generation: a profile of age cohort in late twenties in successor states of USSR. Minsk: Academy of Sciences. Murakas, Rein (2006). Tartu ettevõtlus 2006: hetkeseis ja arengusuunad. Sotsioloogilise uurimuse kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Murakas, R., Kõiv, Kersti (2003). Tartu ettevõtlus 2002: sotsioloogiliste uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Narva Kolledž. Murakas, R. (2003). Tartumaa ettevõtlus 2003: sotsioloogilise uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Murakas, R. Tartu ettevõtlus 2000. Sotsioloogiliste uurimuste kokkuvõte. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Murakas, R.; Rämmer, A. (2010). Social Science Data Archiving and Needs of the Public Sector: the case of Estonia. IASSIST Quarterly (IQ), 34 (2), 6−8. Titma, M.; Murakas, R. (2004). Income Inequalities in the Baltic States. International Journal of Sociology, 34 (2), 11−38. Murakas, R.; Trapido, D. (2004). Eri teed tulevikku? Kolmekümneaastaste põlvkonna sissetulekuallikate struktuur ja selle muutused üleminekuperioodil postsotsialistlikes maades. Akadeemia, 7-8, 1542-1561; 1764-1791. Rein Muraka loeng
Läänemaa Slaavi Kultuurhariduslik Heategevusühing Bõliina

Läänemaa Slaavi Kultuurhariduslik Heategevusühing Bõliina on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Haapsalus aadressil Jalaka tänav 1a. Organisatsiooni juhatuse esimees on Vassili Pereverzev. Organisatsioon asutati 28. novembril 1995. Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas folklooriansambel, käsitööring ja rahvateater. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 81 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 81
Indrek Ude

Indrek Ude (19. veebruar 1961 – 28. juuni 2024) oli eesti ajakirjanik ja toimetaja. Ta lõpetas Tartu 5. keskkooli, õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuse ja tsiviilehituse erialal ning 1980–1985 Tartu Ülikoolis filoloogiateaduskonnas, mille lõpetas žurnalistika erialal. Indrek Ude töötas aastail 1985–1988 TRÜ ajalehes korrespondendina ning oli 1989. aastal ilmuma hakanud ajakirja Akadeemia tegevtoimetaja alates selle esimesest numbrist kuni oma surmani. Ude oli Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamatu (aastast 2011 Idakiri) tegevtoimetaja selle ilmumise algusest 2006 ja ühtlasi selle väljaande loomise mõtte algatajaid. 2008 "Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat 2007". Toimetaja Indrek Ude. Tartu: Eesti Akadeemiline Orientaalselts Raimu Hanson, "Suri ajakirjanik ja toimetaja Indrek Ude", Tartu Postimees, 29. juuni 2024.
Narva Linna Slaavi Kultuuriselts Svätogor

Narva Linna Slaavi Kultuuriselts Svätogor on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees on Alla Matvejeva. Organisatsioon asutati 26. märtsil 1998. Organisatsioonil on oma kultuurikeskus. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 82 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 82
Pärnu ja Pärnumaa Slaavi Kultuuriühing

Pärnu ja Pärnumaa Slaavi Kultuuriühing on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Pärnus aadressil Kanali tänav 2d. Organisatsiooni juhatuse esimees on Ljudmila Sivolobova. Organisatsioon asutati 19. augustil 1992. Organisatsiooni juures tegutseb muu hulgas lastestuudio, mitu naisteklubi. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 83 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 83
Rakvere Slavia Ühing

Rakvere Slavia Ühing on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Rakveres aadressil Tallinna tänav 29. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksei Nikolenko. Organisatsioon asutati 4. septembril 1998. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 84 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 84
Indrek Talpsep

Indrek Talpsep (sündinud 3. septembril 1984) on eesti keskkonnatehnoloog. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli keskkonnatehnoloogina. Ta on uurinud bioaugmentatsiooni. Ta töötab Eestimaa Looduse Fondis tehismärgalade ja harjureostuse eksperdina.
Sillamäe Slaavi Kultuuriühing

Sillamäe Slaavi Kultuuriühing" on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Sillamäel aadressil Rumjantseva tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Maria Smolina. Organisatsioon asutati 29. oktoobril 1991. Organisatsiooni juures tegutsevad muu hulgas naisteklubid Raduga, Optimist, samuti folkloorikoor Russitši, tantsukollektiivid Suveniir ja Anfaas. Organisatsiooni eestvõttel toimuvad iga aasta 24. mail Sillamäe linna slaavi kultuuri pidu. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 85 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 85
Sindi Slaavi Kultuuriühing Slavjanotška

Sindi Slaavi Kultuuriühing Slavjanotška on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Sindis aadressil Pärnu maantee 12. Organisatsiooni juhatuse esimees on Niina Mozessov. Organisatsioon asutati 16. novembril 1994. Organisatsiooni juures tegutseb koor. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 86 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 86
Krista Kallis

Krista Kallis (sündinud 2. novembril 1946) on eesti tõlkija ja inglise filoloog. Ta on töötanud Tartu Ülikooli õppejõuna. 2017 Tartu Ülikooli medal "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022.
Tähe tänav (täpsustus)

Tähe tänav on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus: Tähe tänav Aespa alevikus Tähe tänav Elva linnas Tähe tänav Jõgeva linnas Tähe tänav Jõhvi linnas Tähe tänav Keila linnas Tähe tänav Koeru alevikus Tähe tänav Kohtla-Nõmme alevis Tähe tänav Kunda linnas Tähe tänav Mustla alevikus Tähe tänav Mustvee linnas Tähe tänav Narva linnas Tähe tänav Narva-Jõesuu linnas Tähe tänav Otepää linnas Tähe tänav Paide linnas Tähe tänav Pärnu linnas Tähe tänav Rakke alevikus Tähe tänav Rakvere linnas Tähe tänav Tallinna linnas Tähe tänav Tapa linnas Tähe tänav Tartu linnas Tähe tänav Türi linnas Tähe tänav Valga linnas Tähe tänav Viljandi linnas
Vaišvydava küla

Vaišvydava on küla Leedus Kaunase rajoonis Samylai vallas. Küla asub Kaunase linna serval, seal asub Kaunase veehoidla regionaalpargi halduskeskus. Seal asub ka hobusekasvatus. Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast. Küla alale kujunes Kaunase äärelinn, mille elanike arv oli aastaks 1987 paisunud 1271 inimeseni. Seejärel liideti osa külast Kaunasega, kus selle alad moodustavad Vaišvydava linnaosa. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 16.09.2018. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 16. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) „Kauno marios“. Paruošė Lietuvos TSR paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos Kauno skyrius // Vilnius, „Mokslas“, 1981. 69 psl. Vaišvydava. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 424 lk. Küla portaalis vietoves.Lt
Suurlaid

Suurlaid oli madal saar Muhust lõunas Pädaste küla juures, mis 2015 seisuga on liitunud Muhu saarega. Ala on madal, kõrgust on kuni 2,1 meetrit. Suurlaidu katavad niidud ja puisniidud. Laiu ümbruses on head kalakohad. Saarel on talu. Suurlaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 19. augustil 2019.
Tsentromeer

Tsentromeer on piirkond, kus kaks tütarkromatiidi on omavahel seotud. Tsentromeeri piirkonda tekib ka kinetohoorne kompleks, kuhu raku jagunemisel tekivad kääviniidid.
Ehstland und die Ehsten

"Ehstland und die Ehsten" ('Eestimaa ja eestlased'; täispealkirjaga "Ehstland und die Ehsten, oder historisch- geographisch- statistisches Gemälde von Ehstland") on 1802 ilmunud Johann Christoph Petri kolmeköiteline raamat, kus ta tugevalt kritiseerib Balti kubermangudes valitsevaid ühiskondlikke olusid. Eesti keeles on sellest kolmeköitelisest teosest ilmunud kärbitud sisuga teos pealkirjaga "Huvitav tükike kodumaa ajaloost" (Viljandi 1901; 1903). Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 111 Ehstland und die Ehsten E-kataloogis ESTER (vaadatud 17.09.2018) Esimene osa E-kataloogis ESTER
Mäe tänav (täpsustus)

Mäe tänav on tänav mitmes Eesti linnas, alevis ja alevikus: Mäe tänav Abja-Paluoja linnas Mäe tänav Aegviidu alevis Mäe tänav Alu alevikus Mäe tänav Antsla linnas Mäe tänav Aravete alevikus Mäe tänav Elva linnas Mäe tänav Hummuli alevikus Mäe tänav Iisaku alevikus Mäe tänav Järva-Jaani alevikus Mäe tänav Järvakandi alevikus Mäe tänav Jõhvi linnas Mäe tänav Kallaste linnas Mäe tänav Kambja alevikus Mäe tänav Karksi-Nuia linnas Mäe tänav Kiili alevis Mäe tänav Kilingi-Nõmme linnas Mäe tänav Kiviõli linnas Mäe tänav Kohtla-Järve linnas Mäe tänav Kunda linnas Mäe tänav Kuusalu alevikus Mäe tänav Käina alevikus Mäe tänav Kõpu alevikus Mäe tänav Lavassaare alevis Mäe tänav Lihula linnas Mäe tänav Misso alevikus Mäe tänav Mustla alevikus Mäe tänav Mõisaküla linnas Mäe tänav Narva-Jõesuu linnas Mäe tänav Nõo alevikus Mäe tänav Orissaare alevikus Mäe tänav Otepää linnas Mäe tänav Paikuse alevis Mäe tänav Palamuse alevikus Mäe tänav Pärnu linnas Mäe tänav Põltsamaa linnas Mäe tänav Põlva linnas Mäe tänav Rakke alevikus Mäe tänav Rakvere linnas Mäe tänav Rapla linnas Mäe tänav Räpina linnas Mäe tänav Rõngu alevikus Mäe tänav Saku alevikus Mäe tänav Suure-Jaani linnas Mäe tänav Särevere alevikus Mäe tänav Sõmeru alevikus Mäe tänav Tallinna linnas Mäe tänav Tamsalu linnas Mäe tänav Tartu linnas Mäe tänav Tsirguliina alevikus Mäe tänav Tõrva linnas Mäe tänav Türi linnas Mäe tänav Valga linnas Mäe tänav Viljandi linnas Mäe tänav Virtsu alevikus Mäe tänav Väätsa alevikus Mäe tänav Võiste alevikus Mäe tänav Võru linnas Mäe tänav Äksi alevikus
Die väterliche Erwartung

"Die väterliche Erwartung" ('Isalik ootus') on 1789 Tallinnas avaldatud August von Kotzebue (tegelik autor võib olla Friedrich Gustav Arvelius) näidend. Näidendi täispealkiri on "Die väterliche Erwartung, eine ländliche Familien Scene in Esthland, mit untermischten Gesängen" ('Isalik ootus, perestseen Eestimaa külas, sekka lauludega'). Näidendi kirjastasid Martin Christopher Iversen ja Johann Sigmund Fehmer. Näidendi tekst on eriline, sest see sisaldab ka eestikeelset teksti. See oli esimene Eesti alal ette kantud näidend, mis sisaldas eestikeelset teksti. Die väterliche Erwartung Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA (vaadatud 17.09.2018) A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 367 Die väterliche Erwartung Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Pärnu ülemine tulepaak

Pärnu sihi ülemine tulepaak on tulepaak Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas Merekalda tänaval. Esimene tulepaak paigaldati 1960. aastal, praegune tulepaak paigaldati 2002. aastal. Tulepaagi moodustab metallsõrestiktorn, millel on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel ning tipus on punane tuli. Kõrgus maapinnast on 34 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 39,9 meetrit. Tulepaak moodustab sihi koos Pärnu sihi alumise tulepaagiga, mis asub 819 meetri kaugusel lõunaedelas. Jaan Vali. "Pärnu meresihi tulepaagid". // "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 412 Pärnu ülemine tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Połacki madalik

Połacki madalik (eestipäraselt Polatski madalik; valgevene keeles Полацкая нізіна) on madalik Valgevene põhjaosas, aga ulatub ka Leedu ja Läti alale. Madaliku suurimad kõrgused jäävad 130–160 m vahele. Madaliku mõõtmed on 40–80 × 200 km.
Pärnu siht

Pärnu siht on meresiht Pärnu lahel sõiduks Pärnu jõkke (sealsesse Pärnu sadamasse, Sauga jõkke või mujale ülesvoolu). Sihi märgid (tulepaagid) asuvad Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas. Ülemise ja alumise tulepaagi vahe on 819 meetrit. Sihi asimuut on 23,9°. Sihi esimesed tulepaagid paigaldati 1960. aastal, praegused paagid paigaldati 2002. aastal. 2011 Jaan Vali. "Pärnu meresihi tulepaagid". / "Eesti tuletornide ajalugu". Tallinn 2011. Lk 412 Pärnu siht navigatsioonimärkide andmekogus
Kellamees

Kellamees (ka kellalööja) on kirikukellade helistaja. Minevikus, harvem ka tänapäeval, on see olnud ka eraldi amet. Kellade helistamiseks tuleb enamasti köit või köisi tõmmata, ent on ka teisi mehhanisme. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 17.09.2018)
EAD

EAD võib tähendada järgmist: EAD ehk SA Eesti Antidoping ...
Collegium Carolinum

Collegium Carolinum on mitme praeguse või endise õppeasutuse nimi: Collegium Carolinum , endine õppeasutus Saksamaal Braunschweigis Collegium Carolinum , endine õppeasutus Šveitsis Zürichis ...
IPP

IPP võib tähendada järgmist: IPP, Eesti kirjastus ...
NDR

NDR võib tähendada järgmist: Põhja-Saksamaa ringhääling (saksa keeles Norddeutscher Rundfunk) NDR on Maroko Nadori lennujaama IATA-kood ...
Zeimpekiko

Zeimpékiko ehk zeibékiko (kreeka k. ζεΐμπέκικο) on Kreeka muusikas kasutatav aeglane rütm. Selles rütmis muusika saatel tantsitakse tavaliselt üksinda, harva ka kahe- või kolmekesi. Zeimpékiko kuulub re(m)bétiko-kultuuri juurde.
Ravila tänav (täpsustus)

Ravila tänav on tänav mitmes Eesti linnas: Ravila tänav Jõgeva linnas Ravila tänav Kuressaare linnas Ravila tänav Tallinna linnas Ravila tänav Tartu linnas Ravila tänav Tõrva linnas Ravila tänav Türi linnas Ravila tänav Valga linnas Ravila tänav Viljandi linnas
Tallinna triloogia

Tallinna triloogia on ühine nimetus Karl Ristikivi kolmele romaanile: "Tuli ja raud" (1938) "Õige mehe koda" (1940, esmatrükk pealkirjaga "Võõras majas") "Rohtaed" (1942)
Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur

"Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur" on entsüklopeediline koguteos Eesti kohta. Teos ilmus 1926. aastal Tartus. Teose kirjastas Haridusministeeriumi Kirjastus. Teose toimetas Hans Kruus. Teos ilmus sarja "Eesti Kirjanduse Seltsi toimetused" 19. numbris. Teose tiraaž oli 2000 eksemplari. Teoses on 1255 lehekülge. Teos taheti algul välja anda pealkirjaga "Eesti entsüklopeedia", kuid selle sisu ei vastanud piisavalt entsüklopeedia nõuetele. Eesti entsüklopeedia (vaadatud 17.09.2018) Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur. Haridusministeeriumi Kirjastus, 1926. Lk VIII (sissejuhatuses) Eesti. Maa. Rahvas. Kultuur E-kataloogis ESTER