laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Himmaste

Himmaste on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Himmaste külgneb lõunas Põlva linna ja Orajõe külaga, idas Adiste ja Vanakülaga, põhjas Eoste ja läänes Mammastega. Küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge, lõunapiir kulgeb mööda Tartu–Petseri raudteed, idas on looduslikuks piiriks Vanakülaga Kooskora oja. Himmaste küla kohta on andmeid 1638. aastast (Himmewitz). Aastatel 1820–2013 tegutses Himmastes algkool. 1929. aastal puhkes Himmaste küla lähedal Tartu–Petseri raudtee ehitusel streik. Nõukogude perioodil asus Himmastes Taevaskoja kolhoosi keskus. Himmaste küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkalda nõlval ja nõlvapealsel platool. Ürgoru veerul asuvad kaitsealused Himmaste allikad. Himmastes sündis külakoolmeistri pojana folklorist, keeleteadlane ja ühiskonnategelane Jakob Hurt. Himmastes on sündinud ka näitleja ja lavastaja Enn Keerd. 2010. aastal valiti külaelanike poolt Himmaste külale külavanem, kelleks sai Himmaste kohalik elanik Andres Vijar. Külavanem on tagasi valitud kolmel korral, volituste periood on 2010–2024. Andres Vijar on Põlva Vallavolikogu liikme kohustusi täitnud nelja valimisperioodi vältel (2009–2025)[viide?] olles volikogu arengu- ja planeeringukomisjoni[viide?] ning 2023. aasta seisuga hariduskomisjoni esimees. Himmaste küla läbivad Kanepi–Leevaku maantee (62) ja Himmaste–Rasina tee (18162). Küla läbib ka Põlva-Himmaste-Eoste kergliiklustee, mis ühendab Himmastet Põlva raudteejaamaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 66 Himmaste külavanem Andres Vijar panustab aktiivsetele inimestele. Koit, 29. november 2016 Küla- ja alevikuvanemad. Põlva valla koduleht Volikogu komisjonid. Põlva valla koduleht
Holvandi

Holvandi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel paikneb Holvandi Kivijärv ja Holvandi raudteepeatus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
Planeetos

Planeetos on taevakeha, mis on asteroididest suurema ja pruunist kääbusest (planeedi ja tähe vahepealne objekt) väiksema massiga. See on objekt, mis ei saavuta tuumareaktsioonide toimumist tuumas oma eluaja jooksul. See on põhimõtteliselt planeet, kuid ta ei pea asuma tähesüsteemis ega ka isegi mõne tähega kuidagiviisi seotud olema, nagu näitavad uued avastused. Planeet erinevalt planeetosest peab defininitsiooni kohaselt olema päikesesüsteemi osa. Planeetosel võib ka endal kuusid ja planeete olla. Selline kaksikobjekt on näiteks Oph 162225-240515 või Oph 1622 avastatud 2006 aasta augustikuus Ray Jayawardhana ja Valentin D. Ivanov-i poolt Euroopa Lõunaobservatooriumis La Silla-s, Tšiili. Planeedi definitsioon
Kähri (Põlva)

Kähri on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas on olnud Kähri mõis. Külas asub Kähri ristipuu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lutsu (Põlva)

Lutsu on küla Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu jõe ääres. Külas asuvad Lutsu ristipuud ja seafarm. Lutsu Palojärv asub Lutsu ja Soesaare küla piiril. Küla lõunaosa läbib Põlva–Karisilla maantee. Küla põhjaosa piirneb Tartu–Koidula raudteelõiguga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jõgar, Laura (2. august 2023). "Lutsu farmi 9000 siga leiavad oma otsa nädala lõpuks". Maaleht. Vaadatud 2. augustil 2023.
Meemaste

Meemaste (kohalik hääldus Meemaskülä, kasutusel ka nimi Meemasküla) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Metste

Metste (võru keeles Mõtstõ) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Metste külgneb idas Meemaste ja Rosma külaga, põhjas Puuri külaga, läänes Tännassilmaga, lõunas Laheda valla Pragi ja Mustajõe külaga. Metste küla idapiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge. Külast voolavad läbi Orajõe lisajõed Lepä oja, Tännassilma oja, Helloro oja ja Ost'oja. Küla keskel asub Metste järv. Tänassilma oja kaldal asub looduskaitsealune Metste rändrahn. Külas asub ka Metste ristipuu. Metste kuulus Võrumaa Põlva kihelkonda. Küla lääneosas, Tännassilma oja lõunakaldal asub endine kalmistu, 13.–18. sajandi Lõuna-Eestile omane külakalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Metstes on sündinud kultuuritegelane Jaan Plado. Metstes asus külakool, kus aastatel 1902–1909 oli koolmeistriks Jaan Vahtra. Küla läbib Meemaste–Tännassilma tee (18151). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Metste rändrahn (KLO4000481) Eesti looduse infosüsteemis Kultuurimälestiste riiklik register. Mälestis Nr 11504. Kalmistu Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 147
Miiaste

Miiaste (kohalik hääldus Miiastõ) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Miiaste asub Põlva valla idaosas, külgneb põhjas Nooritsmetsa, läänes Adiste, lõunas Vanaküla ja idas Mooste valla Kauksi külaga. Külas asuvad Latõrna järv ja Miiaste järv. Idaosas piirneb Miiaste küla Rauhtja oruga, kus asub väike Kükä järv. Kaugosas piirneb küla Kauksi järvega. Külas tegutseb Miiaste Põllumajanduslik Osaühing, millel on loomade vabapidamise ja lüpsirobotitega lüpsilaut 300 lehmale. Miiaste külas sündis graafik Ernst Kollom. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Lii Sammler. Saksamaalt saab lauda odavamalt kui Eestist. Maaleht, 4. juuni 2009 Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 149
Nooritsmetsa

Nooritsmetsa (varasem nimi Noorits-Metsküla, ka Nooritsmetsküla, võrukeelne nimi Noorits-Mõtskülä) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla kuulus 20. sajandi keskpaigani Mooste valla koosseisu. Külas tegutsesid Nooritsmetsküla Algkool ja meierei. Küla elanike arv: 1959: 180 1970: 203 1979: 144 1989: 93 2000: 76 2011: 52 Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990. Tallinn: Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus, 2002 Statistikaameti andmebaas
Orajõe (Põlva)

Orajõe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Orajõe külgneb idas ja lõunas Põlva linnaga, läänes Mammaste ja põhjas Himmaste külaga. Küla läänepiiriks on Orajõgi, põhjapiir kulgeb paralleelselt Tartu–Petseri raudteega. Orajõe küla on moodustatud 1979. aastal Himmaste ja Mammaste küla maadest. Asula tekkis 1970. aastatel Taevaskoja kolhoosi töötajate individuaalelamute piirkonnana, esimesed individuaalelamud valmisid 1972–1973. aastal. Orajõe külas asub Mammaste Tervisespordikeskus terviseradadega, talvel valgustatud suusaradadega. Küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkaldal. Külas asub Plaki järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Orajõe küla arengukava 2012–2020" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2015. Vaadatud 17. juulil 2015. "Mati Sillaste. Orajõe külal oli tegus aasta. Eesti Elu, 01.01.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 21.07.2015. Vaadatud 17.07.2015. "Mammaste Tervisespordikeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuli 2015. Vaadatud 17. juulil 2015.
Partsi (Põlva)

Partsi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla ja mõisa kohta on andmeid Liivi sõja eelsest perioodist, küla nimi oli siis Pikamäe (Pigmek). Küla praegune nimi tuleneb Poola võimu aegse mõisaomaniku M. Bartschi nimest. Partsi mõisa peahoone on ehitismälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Küla piiresse jäävad Kõrdsijärv, Mõisajärv, Pikämäe järv ja Oleski lump. Külas asuvad Partsi ristipuud, Eesti kõrgeim pärn ja ristimänd. Partsi Mõisajärv Kõrdsijärv Härmä (Põlva maakond) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Jaan Kappo. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn:Eesti Raamat, 1989, lk 128. Kultuurimälestiste riiklik register. Mälestis nr 23784, Partsi mõisa peahoone
Peri küla

Peri on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel voolab Peri oja. Küla kuulus Põlva kihelkonda, külas asus Peri mõisa keskus. Külas asuvad Peri Tõnise petai ja Peri ristipuu. Peril oli Eduard Vilde nimelise kolhoosi keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Puskaru

Puskaru on Põlvamaal Põlva valla lääneosas asuv küla. Puskaru külgneb põhjas Põlva valla Kiuma külaga, idas Kähri külaga, lõunas Kanepi valla Sõreste külaga ja läänes Varbuse külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Ahja jõge. Seda kohanime on esmamainitud 1617. aastal kujul Pusskaro. Siis oli see tühi hajatalu. Puskaru kuulus Piigandi mõisa juurde. Puskaru nimi tuleb sõnadest "pusk" ja "aru", mis tänapäeval tähendab kuiva rohumaad, aga veel Wiedemanni ajal lihtsalt viljakat kuiva maad. Seda järelosa esineb eriti Põlva ja Kanepi vahelistes kohanimedes sageli. Nime algusosa tähendus pole selge. Läänemaal asuvad Puski ja Pusku, mille nimi on laen rootsi sõnast busk ('võsa, põõsastik'), kuid Kagu-Eestis pole rootsi laen tõenäoline. Pigem on aluseks saksa isikunimi Busch. Soomest on teada isikunimi Puska, Luke kihelkonnas Pusmarga talu ning Kambja kihelkonnas Pusu küla ja kõrts. Vähem usutavad on seosed sõnadega "pusk : pusu" ('pisted, teatud haigus') ja "puskama"/"puskima". Esmamainimise ajal Puskarus veel kõrtsi polnud, aga 1684 on seal teada juba kõrtsikoht. 1695. aasta Tartumaa teede atlases on näidatud Puskaru kõrts. 1783 mainiti isikut Puskari Andres, 1798 Puskari kõrtsi, 1839 küla nimega Puskar ja 1900. aasta paiku külanime Пускаръ. Pärast kõrtsi tekkimist hakati kohanime seostama sõnaga puskar ('puhastama'; 'viin'). See seletab i-d sisaldavaid kirjalikke nimekujusid, aga kõnekeeles säilis aru-lõpuline nimekuju. 19. sajandi teisest poolest kuni 1939. aastani kuulus Puskaru küla Põlgaste valla koosseisu. 1939. aasta vallareformiga muudetud vallapiiridega jäi Puskaru Põlva valla koosseisu. 1909. aasta aadressraamatu järgi asus endises Puskaru kõrtsis Jan Borkmanni talukaupade pood. See jätkas tegevust ka iseseisvas Eestis. Kauplus tegutses Puskaru endises kõrtsis kuni 1990. aastate alguseni. Esimesel iseseisvusajal peeti kõrtsi juures igal aastal laata. Külas asuvad Puskaru ristipuud. Puskaru küla läbivad Vooreküla–Puskaru tee (vana Tartu–Võru maantee ehk nn Postitee) ja Kanepi–Leevaku maantee. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Postitee reisijuht. Puskaru-Võru Vaadatud 17. jaanuaril 2017 Eesti kohanimeraamat, lk. 509 Eesti kohanimeraamat, lk. 110
Puuri

Puuri (ka: Puuri-Perametsa) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas asub ristimets ja ristikuusk. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Soesaare

Soesaare (kohalik hääldus Soessaarõ) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel on Soesaare soo. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tromsi

Tromsi (kohalik hääldus Trompsi) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel paikneb Tromsi paisjärv. Küla kuulus Põlva kihelkonda ja külas asus Tromsi karjamõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tännassilma (Põlva)

Tännassilma (kohalik hääldus Tännässilmä) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Küla lähistel voolab Tännassilma oja. Külas asub Kähri õigeusu kirik. Põlva õigeusu kihelkonnakool Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uibujärve

Uibujärve (kasutatud ka nimekuju Uibojärve, varasem rahvapärane nimi Uibumõisa) on küla Põlva maakonnas Põlva valla idaosas. Uibujärve piirneb põhjas Põlva valla Holvandi külaga, läänes Lutsu külaga, lõunas Partsi külaga, idas Räpina valla Võiardi ja Soohara külaga. Küla piires asuvad Uibujärv, Neitsijärv, Uibo Linajärv, Kastijärv ja Kivijärv ning Uibujärve soo. Külas asus Uibujärve mõis. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Kultuurimälestiste riiklik register. Uibojärve mõis. Inventariseerimine
Valgesoo küla

Valgesoo on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Valgesoo naaberküladeks on läänes ja loodes Kiidjärve, põhjas Akste, loodes Säässaare, idas Eoste ning lõunas ja edelas Taevaskoja küla. Küla loodeservas asub Valgesoo, mis suuremas osas jääb küll Kiidjärve küla piiridesse. Küla lõuna- ja lääneservas voolab Ahja jõgi. Külas asub ohvrikivi. Valgesoo küla läbib Kärsa–Eoste tee. Valgesoo küla on esmamainitud 1582. aastal kui Walkiezo. Ajalooliselt oli Valgesoo küla Võnnu kihelkonna Ahja mõisa all. 1778. aastal avati Valgesoo kool, 1895. aastal ehitati uus koolimaja. Valgesoo kool suleti 1953. aastal õpilaste vähesuse tõttu. Enne Teist maailmasõda oli Valgesoo küla Tartumaa Ahja valla koosseisus. Aastatel 1945–1954 oli Valgesoo küla Akste-Kärsa külanõukogu koosseisus (1945–1950 Tartumaa, 1950. aastast Põlva rajooni alluvuses), 1954. aastast Põlva rajooni Põlva külanõukogu koosseisus, 1991. aastast Põlva vallas. Otteni vesiveski Valli pae Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vanaküla (Põlva)

Vanakülä (võru keeles Vanakülä) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Külas asuvad Kalmetimägi, ohvripuud ja ohvrikivi ning Sanksaare ristimets. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
Residentuur

Residentuur võib tähendada: Välisluure Residentuur (õppevorm)
Lutsu

Lutsu on mitme Eesti koha nimi: Lutsu, küla Harju maakonna Kose vallas Lutsu, küla Põlva maakonna Põlva vallas Lutsu, küla Valga maakonna Valga vallas Lutsu (Kanepi vald), endine küla Lutsu jõgi Lutsu raba Lutsu tänav Anton Lutsu tänav Karl Lutsu tänav Oskar Lutsu tänav
Keava raudteepeatus

Keava raudteepeatus on raudteepeatus Raplamaal Kehtna vallas Keaval Tallinna–Viljandi raudteeliinil. Keava raudteepeatuses on 550 mm kõrgune täismõõdus perroon. Rong sõidab Balti jaamast Keavasse umbes 1 tund ja 8 minutit. Peatuses peatub päevas kaheksa Türi rongi (pooled Türi poole ja pooled Tallinna poole) ja neli Viljandi rongi (pooled Viljandi poole ja pooled Tallinna poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni, olles üleminekupeatuseks tsoonide ja peatusepõhise piletihinnaga ala vahel. Keava jaam (saksa Kedenpäh) rajati koos kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudteeliinliiniga 1901. aastal. Lelle ja Keava jaama vahel asus liini algaastatel Ohekatku peatus. Jaamast on saanud Edelaraudtee peatuskoht Keava jaamahoone valmis samal ajal jaamaga. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Käru, Lelle jm jaamahoonetega, kuid erineb välisviimistluse poolest. Puidust jaamahooneid iseloomustab ühe-kahekorruseline asümmeetriline fassaad, mille ülesehitus sarnaneb laiarööpmelise raudtee jaamahoonetega. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoonena torkab esile aga tagasihoidlikum dekoorikasutus. Hoone keskel asub läbi maja ulatuv vestibüül, millest paremal, ühekorruselises külgtiivas asus reisijate ootesaal. Vasakul asus kontori- ja postiruum koos vestibüüli avaneva piletimüügiaknaga. Teisel korrusel asus jaamaülema ametikorter. Tänapäeval on hoone kasutusel elamuna. Keava vana jaamahoone 2017. aastal Abihoone Elamu-jaamahoone Perroon Keava raudteepeatus aprillis 2007 Keava raudteepeatuse vana perroon augustis 2020 http://elron.ee/wp-content/uploads/2016/01/elron_A2_hinnakiri_13012016.pdf Eesti kitsarööpmelised raudteed Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev, 2003) Infot peatuse kohta; fotod (vene keeles)
Pierre-Simon Laplace

Pierre-Simon Laplace (23. märts 1749 – 5. märts 1827) oli prantsuse astronoom, füüsik ja matemaatik. Ta koostas viieköitelise teose "Mécanique Céleste" ("Taevamehaanika") (1799–1825), milles võttis kokku oma eelkäijate töö alates Isaac Newtonist ja arendas seda edasi teaduslikuks determinismiks. Ta rakendas gravitatsiooniseadust keerulistes juhtumites nagu kolme keha probleem. Aastal 1796 avaldatud teoses "Exposition du systeme du monde" sõnastas ta Päikesesüsteemi tekkimise teooria, mis tänapäeval on tuntud nebulaarhüpoteesina. 1799 oli ta lühikest aega Prantsusmaa siseminister, seejärel senati liige ja 1803. aastast asepresident, mis tegi ta rikkaks meheks. Aastal 1816 sai ta Akadeemia liikmeks, 1817 anti talle markii aadlitiitel. Ta oli ka hiljem enda järgi nime saanud võrrandi avastaja. Laplace uskus rangelt põhjuslikku determinismi. Seda väljendab järgmine tsitaat tema "Esseede" sissejuhatusest. „Me võime arvestada, et universumi olevik on mineviku tulemus ja tuleviku põhjus. Oletagem, et eksisteerib intellekt, mis teab kindlal ajahetkel kõiki jõude, mis looduses esinevad, ja iga osakese asukohta, millest loodus koosneb. Kui selline intellekt oleks piisavalt võimas, et kõiki neid andmeid hetkega analüüsida, siis suudaks ta üheainsa valemiga hõlmata nii universumi suurimate kehade kui ka väikseimate aatomite liikumise. Sellisele intellektile ei oleks miski teadmata ja tulevik, täpselt nagu minevikki, oleks avatud tema silme ees.“ – Pierre Simon Laplace, "Filosoofiline essee tõenäosustest" Sellist intellekti nimetatakse Laplace'i supermeheks või Maxwelli deemoni eeskujul Laplace'i deemoniks. Laplace ise talle nime ei andnud. Selle mõttekäigu ebatõesus sai selgeks Heisenbergi määramatuse printsiibiga, mille järgi pole võimalik samaaegselt teada ühegi keha täpset asukohta ja täpset kiirust. 1771 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks 1789 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks 1802 – valiti Peterburi Keiserliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1806 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1808 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1822 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks Laplace'i operaator Laplace'i võrrand Laplace, Pierre Simon, "A Philosophical Essay on Probabilities" [1], Dover Publications (New York, 1951) pp.4 Peeter ja Taisi Müürsepp, "Kuulsaid XVIII–XIX sajandi matemaatikuid. Etüüde prantsuse matemaatikute elust". Valgus, Tallinn 1978, lk 18–32
Acme

Acme on küla Kanadas Alberta provintsis Kneehilli maakonnas, 83 km Calgaryst loodes. Elanike arv on 826 (2006). Külas on Bank of Montreal, General Motor vahendusfirma, paar restorani, paar bensiinijaama koos poega (The Corner Store, Roadrunner Stop And Go), baar, laagriplats, algkool ja keskkool (puudub põhikool), Royal Canadian Legion Hall, jääkeeglihall, uisuväli, golfirada, ujula. Community Hall põles kevadel 2004 maha, kuid taastati ning avati kevadel 2006 uuesti. Helen Hunley, Alberta esimene naisabikuberner
Anna Freud

Anna Freud (3. detsember 1895 Viin – 9. oktoober 1982 London) oli Austrias sündinud Briti psühhoanalüütik. Ta oli Sigmund Freudi ja Martha Freudi kuues ja noorim laps. Anna Freudi peetakse koos Melanie Kleiniga psühhoanalüütilise lapsepsühholoogia rajajaks. Võrreldes oma isa, Sigmund Freudi tööga, rõhutas Anna Freud enam ego rolli ning võimet seda sotsiaalselt treenida. Samuti täpsustas ta ego kaitsemehhanisme. Anna Freud lõpetas 1912. aastal Viinis lütseumi ja sõitis vanaema juurde Itaaliasse. 1914 sõitis ta Inglismaale, et parandada oma inglise keele oskust, kuid pidi sõja puhkemise tõttu sealt kiiresti lahkuma. Samal aastal sooritas ta abiõpetaja eksami ning töötas Viinis oma vanas koolis 1915–1917 abiõpetajana ja 1917–1920 õpetajana. Sellest ametist pidi ta lahkuma, sest haigestus tuberkuloosi. Freud hakkas oma isa sekretäriks ja õpilaseks. Aastal 1922 sai ta praktikant-analüütikuks. Juba samal aastal avaldas ta oma esimese teadustöö laste unistuste kohta ja sai Viini Psühhoanalüütikute Ühenduse liikmeks. Järgmisel aastal hakkas ta tööle iseseisva psühhoanalüütikuna, keskendudes tööle lastega. 1925. aastal sai ta Viini Psühhoanalüütilise Õppe Instituudi laste analüüsi õpetajaks. Aastatel 1925–1928 oli ta Viini Psühhoanalüütikute Ühenduse juhataja ja aastatel 1925–1934 Rahvusvahelise Psühhoanalüütikaassotsiatsiooni sekretär. 1935. aastal sai ta Viini Psühhoanalüütilise Õppe Instituudi direktoriks. 1936. aastal avaldas ta uurimuse "Das Ich und die Abwehrmechanismen", kus kirjeldas enesekaitse, eriti noorukite enesekaitse mehhanisme. 1938. aastal pidi tema kui juut Austriast lahkuma. Ta kolis isa juurde Londonisse, kus elasid ka tema teised pereliikmed. Anna elas Londonis kuni oma surmani 1982. Teise maailmasõja ajal otsis ta kodututele lastele elamiskohta ja ravis neid. Sel ajal töötas ta koos ameeriklase Dorothy Burlinghamiga, kellega kahasse kirjutas "Young Children in Wartime" (1942) ja "Infants without Families" (1943). Aastal 1949 rajas ta Hampsteadi lastekliiniku, mida juhtis oma surmani. 1968. aastal kirjutas ta kokkuvõtva teose "Normality and Pathology in Childhood". Anna oli Sigmund Freudi lastest ainus, kes ei abiellunud. Tal ei olnud lapsi.
Kauksi

Kauksi on kahe küla nimi: Kauksi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. Kauksi on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Kauksi järv Kauksi mõis Kauksi oja Kauksi soo
Bauska rajoon

Bauska rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga. Bauska rajooni koosseisu kuulusid rajooni keskus Bauska linn ja 16 valda. 2009. aastal jagati rajoon Bauska, Iecava, Rundāle ja Vecumnieki piirkonnaks. Bārbele vald Brunava vald Ceraukste vald Code vald Dāviņi vald Gailīši vald Iecava vald Īslīce vald Mežotne vald Rundāle vald Skaistkalne vald Stelpe vald Svitene vald Vecsaule vald Vecumnieki vald Viesturi vald
Nara

Nara on linn Jaapanis, Nara prefektuuri keskus. Nara oli 710–784 Jaapani keisririigi pealinn. 1180 hävis suurem osa linnast Taira klanni rünnakus. Templid taastati hiljem. Linnas asub palju templeid ja pühamuid ning keisripalee (Heijō palee) varemed. Mitmed neist kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. 8. juulil 2022 mõrvati Naras Jaapani endine peaminister Shinzō Abe, kes oli linnas kampaaniakõnet pidamas. Tōdai-ji Saidai-ji Kōfuku-ji Gangō-ji Yakushi-ji Tōshōdai-ji Kasuga pühamu Heijō palee Nara park 推計人口調査/奈良県公式ホームページ, vaadatud 31.03.2021. "NHK: Suri Jaapani ekspeaminister Shinzo Abe". err.ee. 8.7.2022. Vaadatud 8.7.2022 Nara koduleht
Xiamen Air

Xiamen Airlines (hiina 厦门航空, Xiàmén Hángkōng) on Hiina esimene eralennufirma. See asutati 25. juulil 1984. Kodulennuväli on Xiamenis asuv Xiamen Gaoqi rahvusvaheline lennujaam. Lisaks siseliinidele lennatakse ka mitmetesse sihtkohtadesse Aasias (Seoul, Ōsaka, Singapur, Kuala Lumpur, Penang ja Bangkok). IATA: MF ICAO: CXA Kutsung: XIAMEN AIR Boeing 737-300 lennukeid 4 Boeing 737-500 lennukeid 6 Boeing 737-700 lennukeid 15 Boeing 737-800 lennukeid 9 (26 uut lennukit tellitud) Boeing 757-200 lennukeid 9 Firma koduleht
Nara (Mali)

Nara on linn Malis Koulikoro piirkonnas. Ta on Nara cercle'i keskus.