laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aksel Mark

Aksel Mark (20. juuni 1913 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa − 17. juuni 2014 Uppsala) oli Eesti poliitik, Eesti Demokraatliku Uniooni esimees, ajakirjanik ja agronoom. Aksel Mark oli Eesti siseminister eksiilis aastail 1962–1992. Ta lõpetas 1931. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli (õppis põllumajandusteaduskonnas, diplomitöö "Otsa nr. 9 talu Kõllestes organiseerimise kava"). Ta oli EYS Veljesto vilistlane. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Virumaal põllumajanduskonsulendina ja tegi kaastööd ajalehele Virumaa Teataja.Peale täitevkomiteede moodustamist 1941 algul töötas Virumaa TK Maaosakonnas. Ta oli Kunda tuletõrjedivisjoni pealik. Aksel Mark valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. Rootsis töötas Aksel Mark Kuningliku Põllumajandusakadeemia välikatsete osakonnas Stockholmis ja pärast asutuse üleviimist 1950. aastast kuni pensionini Uppsalas. Rootsis tegi ta kaastööd ajalehele Teataja, tihti Hööveldaja varjunime all, ning oli ajalehe toimetaja ja peatoimetaja. Aastail 1993–2002 oli Aksel Mark viimane vastutav väljaandja kuni ajalehe ilmumise lõpuni. Aksel Mark oli Eesti Välisvõitluse Fondi esimees ja osales paljude väliseesti organisatsioonide juhtimises. Aksel Marga põrm sängitati 20. septembril 2014 Kanepi-Mäe kalmistule. Landkänning. Stockholm 2008. (Kirjavahetus abikaasa Anuga aastail 1944–1945, rootsi keelde tõlkinud Mai Beijer) ISBN/ISSN 9789185893836 Allt började på Otsa: minnen från min barndom och skolåren. Stockholm 2011. (Lapsepõlve- ja koolieamälestused tõlkinud rootsi keelde Mai Beijer) Eesti Komitee auhind Eesti Rahvusfondi kuldmärk Riigivapi IV klassi teenetemärk, 1999 Aksel Margal oli kolm venda: Adolf (1905–1947; suri Siberi vangilaagris), Albert (1907–1945; tapeti metsavennana) ja Heinrich Mark (poliitik; 1911–2004). Tema tütred on Tiina Mark-Berglund, Mai Mark Beijer (1941–2024) ja Mari Mark-Hershey. AK Aksel Mark 100. Eesti Päevaleht, 5. juuni 2013 Enno Penno, Rein Tarmet. Aksel Mark 1913–2014. Eesti Päevaleht, 20. august 2014 Milvi Hirvlaane, Tõotan ustavaks jääda. eestielu.ca Tartu Ülikooli üliõpilased Meie isa Aksel Mark 100. Kagueestlane pidas aastakümneid ministriametit Sajandi mees – võrumaalane Aksel Mark, Võrumaa Teataja, 20. juuni 2013 http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1995 Lahkus eksiilvalitsuse poliitik ja ajakirjanik Aksel Mark Virumaa Teataja. 20. juuni 2014
Ivar Paljak

Ivar Paljak (14. november 1931 Tallinn – 15. oktoober 2021 Stockholm) oli Eesti poliitik ja ehitustehnoloog. Ta õppis Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis masinaehitust. Paljak oli 5. juunist 1985 kuni 20. juunini 1990 Vabariigi Valitsuse eksiilis minister ja 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992 sotsiaalminister. Eesti Rahvusfondi juhatuse liige, Eesti Akadeemilise Koondise Rootsis esimees (valitud 19. märtsil 1959). Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. Ivar Paljak oli aastail 1998–2004 Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis esimees ja on olnud Eesti Kultuuri Koondise esimees. 2000 Riigivapi IV klassi teenetemärk
Alfred Rästas

Alfred Rudolf Rästas (20. märts 1904 Tallinn – 1. aprill 1972 Uppsala) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik. Ta õppis 1925–1930 (lõpetas) ja 1930–1931 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas ning 1936–1941 õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Raimla vilistlane. Alfred Rästas osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr 2. 1930–1935 oli ta Tallinna Majaomanike Seltsi asjaajaja, ajakirja Majaomanik toimetaja, 1933–1935 ajalehe Pealinna Teataja toimetaja. 1935–1940 Majaomanikkude Koja sekretär ja Tallinna linnavolinik, 1939–1940 kindlustusseltsi EEKS-Maja asjaajaja-direktor. 1941–1942 oli ta Sotsiaaldirektooriumi tööosakonna juhataja, 1942–1944 Tallinna Majaomanike Panga asjaajaja-direktor. 1944–1945 teenis Alfred Rästas Saksa armees, taandus 1944 Saksamaale, 1945 siirdus Taani kaudu Rootsi. Alfred Rästase mälestuseks. Eesti Päevaleht, 15. aprill 1972, nr 28, lk 8. TÜ üliõpilased
Charles Stross

Charles David George "Charlie" Stross (sündinud 18. oktoobril 1964 Leedsis Suurbritannias) on Briti ulmekirjanik. Stross keskendub oma loomingus teadusfantastikale ja kosmoseooperitele, kuid on kirjutanud ka imeulmet ja Lovecrafti stiilis õuduskirjandust. 1994–2004 tegi ta kaastööd ajakirjale Computer Shopper, kus kirjutas muuhulgas igakuist Linuxi veergu. Ajanappuse tõttu loobus ta lõpuks ajakirjandusest romaanide kasuks. Tulemusena avaldas ta kõik oma artiklid internetis. Charles Strossi romaan "Accelerando" võitis 2006. aastal Locuse auhinna parima romaani kategoorias. "Missile Gap" pälvis 2007. aastal Locuse auhinna parima lühiromaanina. "The Concrete Jungle" võitis Hugo auhinna 2005. aasta parima lühiromaanina ning "Palimpsest" sama auhinna 2010. aastal. Strossi teosed on kandideerinud ka paljudele teistele auhindadele nagu John W. Campbelli mälestusauhind, Arthur C. Clarke'i auhind ja Hugo auhind parima romaani kategoorias, samuti Jaapani Seiuni auhind. Eesti keeles on raamatutena ilmunud Strossi teosed "Accelerando" (2009), "Palimpsest" (2011) ja "Külmem sõda" (2013). 2013. aastal esines ta Tallinnas kirjandusfestivali HeadRead raames. Stross, Charles. "Linux in Computer Shopper". "2006 Locus Awards". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2010. Vaadatud 27.05.2010. Locus Publications (05.09.2010). "Locus Online News » 2010 Hugo Awards Winners". Locusmag.com. Vaadatud 05.02.2012.
Eesti Kütus

RE Eesti Kütus oli riiklik ettevõte Eestis. 1994. aastal, kui Venemaa tõstis oma kütusehinnad maailmaturu tasemele, võttis Eesti Kütus Maailmapangalt laenu, et osta diislikütust majade kütteks. Laenu katteks anti Eesti Kütuse tanklakett Shellile, kellelt diislikütust osteti. "Delfi: Lõppes 11 aastat kestnud Eesti Kütuse pankrotimenetlus". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2010. Vaadatud 3. märtsil 2012.
Mnatsakan Iskandarjan

Mnatsakan Frunzevitš Iskandarjan (sündinud 17. mail 1967) on armeenia päritolu Venemaa maadleja. Ta on olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses. M. Iskandarjan on võistelnud NSVL ja Venemaa rahvuskoondises. 1996 Atlantas saavutas 5. koha. Alates 1996 a. Venemaa juuniorite meeskonna peatreener. Mnatsakan Iskandarjan veebisaidil Olympedia (inglise)
Mario Monti

Mario Monti (sündinud 19. märtsil 1943 Vareses) on Itaalia ja Euroopa Liidu poliitik ja majandusteadlane. 16. novembrist 2011 kuni 28. aprillini 2013 oli ta Itaalia peaminister. Mario Monti lõpetas 1965 Milano ülikooli majandusteaduskonna, hiljem õppis ta ka Yale'i ülikoolis. Oma õppejõukarjääri alustas ta Trento ülikoolis, 1970–1985 töötas ta Torino ülikoolis ning alates viimasest aastast Bocconi ülikoolis, kus ta oli 1989–1994 rektor ning alates sellest ajast on ta ülikooli president. 1994–2004 oli Monti Euroopa Komisjoni liige Santeri ja Prodi komisjonis, kus ta tegeles majandust ja ühisturgu puudutavate küsimustega ning pälvis hüüdnime "Super-Mario". Pärast komisjonist lahkumist tegutses Monti peamiselt Euroopa Liidu mõttekodades. 2010. aastal esitas Monti Manuel Barroso palvel ettepanekud Euroopa ühisturu edasiseks arendamiseks. 9. novembril 2011 andis Itaalia president Giorgio Napolitano Montile eluaegse senaatori koha. Nädal hiljem vannutati ta aga ametisse Itaalia peaministrina, kuna senine peaminister Silvio Berlusconi oli teatanud oma tagasiastumisest Euroopa võlakriisi ja muude probleemide tõttu. Monti moodustas apoliitilise tehnokraatliku valitsuse, mis jäi ametisse kuni 2013. aasta parlamendivalimisteni. Peaministrina alustas Monti riigieelarve kärpimist ning ta plaanis ka muuta tööturgu puudutavaid seadusi.
Kirikla

"Pastoraat" suunab siia. Kirikumõisa kohta vaata artiklit Kirikumõis. Kirikla ehk pastoraat on kirikuõpetaja ehk pastori elu- ja ametihoone (eluruumide ja kiriku kantseleiga).
Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium

Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium (vene keeles Юрьевская женская гимназия им. А. С. Пушкина) oli Tartus Pepleri tänaval aastatel 1899–1909 ja seejärel Riia tänaval 1909–1919 tegutsenud kool. Aastatel 1914–1917 õppis tütarlaste gümnaasiumis Betti Alver. Samuti õppisid seal Hella Wuolijoki, Alma Ostra-Oinas, Adele Pärtelpoeg, Ella Jaakson, Emma Asson (lõpetas kuldaurahaga), Hilda Kelt, Annemarie Behrens, Juulie Waher (pärast abiellumist Jaan Sarvega Juulie Sarv, lõpetas kuldaurahaga) ja paljud teised Eesti kultuuritegelased. Oma poistekooli juhtimise kõrvalt andis Puškini-nimelises tütarlaste gümnaasiumis usuõpetust Hugo Treffner. Aastatel 1903–1918 töötas seal õpetajana Oskar Kallas. 1909. aastal anti senine Puškini tütarlaste gümnaasiumi hoone Pepleri tänaval Jurjevi Õpetajate Seminari käsutusse. Aastatel 1909–1919 tegutses kool aadressil Riia tänav 25 (toona Riia 121), 1919. aastal evakueeriti aga Esimese maailmasõja eest Voroneži ja lõpetas tegevuse Tartus. Tartu Puškini Gümnaasium pidas end Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi järeltulijaks ning seega Tartu vanimaks kooliks. "В сердце — с русской культурой" veneportaal.ee/Молодежь Эстонии "Тарту нужен Русский лицей" Молодежь Эстонии, 28.11.06 "Hugo Hermann Fürchtegott Treffner (1845-1912)" Kultuurilooveebis "Kreutzwaldi sajand" Auvilistlased EÜS-i kodulehel Ponomarjova, Galina. "Pildikesi vene gümnaasiumist: Hella Wuolijoki-Murriku meenutused 1899. a. avatud Tartu Puškini nim. tütarlastegümnaasiumist, kus ta õppis 1901–1904". Haridus 1/2000, lk 61–63 Neborjakina, Viktoria. "Kui tahad olla õnnelik, siis ole!" – Rmt: 21. sajandi haridus – kas haridus kõigile? 28. ja 29. jaanuaril 2005 Tallinnas toimunud konverentsi ettekannete kogumik. Tallinn, 2005, lk 189–194 Eduard Selleke ajaloolised fotod
Tartu Puškini Gümnaasium

Tartu Puškini Gümnaasium (vene keeles Тартуская Пушкинская Гимназия; kuni 1997. aastani Tartu 4. Keskkool) oli Tartus alates 1945. aastast tegutsenud venekeelne kool, mis 2007. aastal liideti Tartu Slaavi Gümnaasiumiga. Uus kool jätkas tegevust Tartu Slaavi Gümnaasiumi õigusjärglasena ja nimetati Tartu Vene Lütseumiks. Koolis ilmus venekeelne ajaleht Вестник гимназии ('gümnaasiumi teataja'). Tartu Puškini Gümnaasium luges oma kooli sünniaastaks 1899. aastat, mil loodi Tartu Puškini-nimeline Tütarlaste Gümnaasium. Seega peeti Puškini gümnaasiumi Tartu vanimaks gümnaasiumiks. 1999. aastal tähistati kooli 100. aastapäeva konverentsiga. See on ekslik määratlus, sest tütarlaste gümnaasium evakueeriti 1919. aastal Voroneži ja kool lõpetas Tartus tegevuse. Tartu Puškini Gümnaasiumi ajalugu oleks õigem lugeda aastast 1945, mil avati Lina tänaval uus venekeelne kool, Tartu 4. Keskkool, mis 1948. aastal kolis Tartu Puškini-nimelise Tütarlaste Gümnaasiumi renoveeritud hoonesse Tartu Pauluse kiriku kõrval aadressil Riia tänav 25. 1997. aastal nimetati kool ümber Tartu Puškini Gümnaasiumiks. Aastal 2002 liideti Tartu Puškini Gümnaasiumiga senine Tartu Raadi Gümnaasium. 2006. aasta sügisel oli Tartu Puškini Gümnaasium Tartu kahest venekeelsest koolist väikseim (väikseima õpilaste arvuga). Toonane koolimaja mahutanuks normide kohaselt 680 õpilast, ent neid oli vaid 314. Koolis ei avatud 2006. aasta sügisel ka esimest klassi, sest sinna soovis astuda ainult 11 last. Kool otsustati liita Tartu Slaavi Gümnaasiumiga ja uus kool jätkas tegevust Tartu Vene Lütseumi nime all. Tartu Puškini Gümnaasiumi vilistlased protestisid liitmisotsuse vastu, pidades seda poliitiliseks. Linnavalitsuse andmeil oli Puškini gümnaasiumis enne koolide liitmist 50 töötajat, neist 36 läks üle vene lütseumi. Tartu Puškini Gümnaasiumi hoone anti pärast kahe kooli liitmist üle Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumile. Hoone oli ehitatud 1905. aastal koolimajaks, Eesti ajal tegutses selles Tartu Poeglaste Gümnaasium. Tartu Puškini Gümnaasiumi viimane direktor oli Alina Braziulene, kes võitis ka lütseumi direktori konkursi. "Tartu Puškini ja Slaavi gümnaasiumid liidetakse" ERR, 09.10.2006 Sander Liivak, "Tartu vanim vene kool on Puškinist poole noorem" Õpetajate Leht 27.08.1999, lk. 8 "Tuleva aasta sügisest on Tartus kaks vene õppekeelega kooli", Tartu Linnavolikogu pressiteade 19.10.2006 "Тарту нужен Русский лицей" Молодежь Эстонии, 28.11.06 Sirje Tohver "Puškini + slaavi gümnaasium = Vene Lütseum" Õpetajate Leht, 24. november 2006 Rein Joamets "Vilistlased vaidlustavad Tartu venekeelsete koolide liitmise" ERR, 16.12.2006 Jaanika Meier (26.10.2007). "Vene koolide liitmine lõi tugeva lütseumi". Tartu Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.10.2007. Vaadatud 26.10.2007. Mirko Ojakivi "Koolide liitmine ja sulgemine tekitab üha tõsisemaid pingeid" EPL, 28. november 2006 "Tartu Vene Lütseumi hakkab juhtima Alina Braziulene", Tartu Linnavalitsuse pressiteade 5.03.2007
Carl Gustav Schultz

Carl Gustav Schultz (14. mai/25. mai 1732 Lääne-Nigula – 21. veebruar/4. märts 1774 Lääne-Nigula) oli Eesti vaimulik. Ta oli alates 8. septembrist 1746 Halle vaestekooli kasvandik. Aastatel 1750–1754 õppis ta Halle ülikoolis. Ordineeriti 2. oktoobril/13. oktoobril 1756 õpetajaks. Ta oli aastatel 1756–1764 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1764–1774 oli ta (introdutseeriti 27. novembril/8. detsembril 1764) sama koguduse õpetaja. Sai aastal 1773 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Ka tema isa Georg Friedrich Schultz olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaisa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, tema teine vanaisa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Nii tema poeg Carl Gustav Schultz kui pojapoeg August Konstantin Schultz olid Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetajad, väimees (tütre Christiane Charlotte abikaasa) Carl Friedrich Stürmer oli Nissi ja Harju-Madise koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Kolloid

Kolloid (kreeka kolla 'liim' + eidos 'kuju') on kolloidsüsteemis dispersse ehk pihustunud faasina esinev aine. Kolloidsüsteemis olevaid aineosakesi nimetatakse kolloidosakesteks. Suspensioon Kolloidsuspensioon Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] EE 4. köide, 1989.
1993. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1993. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Rootsis Stockholmis.
Sergei Mureiko

Sergei Jurjevitš Mureiko (sündinud 2. juulil 1970) on endine Bulgaaria maadleja. Mureico on võistelnud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel Nõukogude Liidu, Moldova ja Bulgaaria meeskonnas. Võistles kolmedel olümpiamängudel – 1996, 2000, 2004. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 1996 Atlantas punktidega 0–4. Sergei Mureiko veebisaidil Olympedia (inglise)
POP Maniacs

POP Maniacs on Eesti ansambel. Ansamblisse kuuluvad Rosanna Lints, Teele Viira, Rolf Roosalu ja Semy. "I Don't Know" (jaanuar 2012) "Lying in the Lies" (aprill 2012)
Linux Mint

Linux Mint on Linuxi distributsioon, mida arendab Linux Mint Team. Linux Mint põhineb Ubuntu distributsioonil, lastes välja uue versiooni kuu aega pärast Ubuntu uuendust, seega mais ja novembris. Distrowatch.com-i andmetel on Linux Mint kõige populaarsem Linuxi distributsioon. Ametlik koduleht
2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad

2011. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad ehk "Kuldne plaat 2011" toimus 2011. aastal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, kus jagati popmuusikaauhindu kokku kümnes põhi- ja neljas lisakategoorias. Auhinnad andis üle Piret Järvis. Aasta album: "Tuulevaiksel ööl" (Jaan Tätte) Aasta ansambel: Zetod Aasta uustulnuk: Ott Lepland Aasta meesartist: Jaan Tätte Aasta naisartist: Liisi Koikson Aasta esitaja: Tõnu Raadik Aasta autor: Jaan Tätte Aasta raadiohitt: "Süte peal sulanud jää" (Ott Lepland) Aasta plaadifirma: Hitivabrik Panus Eesti popmuusikasse: Els Himma Festivali Viru Folk eriauhind folkmuusika populariseerimise eest: Indigolapsed Eesti Koolimissi eriauhind, aasta ilusaim artist: Getter Jaani Music Online'i eriauhind, aasta edukaim artist internetikeskkonnas: Ott Lepland Festivali Grillfest eriauhind parimale show-bändile: Lehmakommionud Eesti Popmuusika Aastaauhinnad kuldneplaat.ee Välja otsitud 2.jaanuar 2013 Kuldne Plaat Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
Andrzej Wroński

Andrzej Adam Wroński ['andžei vronski] (sündinud 8. juunil 1967) on Poola maadleja. Ta on kahekordne olümpiavõitja Kreeka-Rooma maadluses: 1988. aastal Sŏulis võitis ta finaalis Lääne-Saksamaad esindava Gerhard Himmeli punktidega 3-1; 1996. aastal Atlantas sai ta finaalis kohtunike häältega võidu valgevenelase Sergei Lištvani üle. 1992. aastal olümpiamängudel Barcelonas saavutas ta neljanda koha ja 2000. aastal Sydneys oli ta kolmeteiskümnes. Wroński on Poola armee ohvitser. 2011. aastal võitles MMA reeglite järgi judo olümpiavõitja poolaka Paweł Nastulaga, Wroński kaotas esimeses raundis. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 1996 OM-il punktidega 0-3. Andrzej Wroński veebisaidil Olympedia (inglise)
Pilistvere vana õigeusu kalmistu

Pilistvere vana õigeusu kalmistu on kalmistu Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõo külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Kuna varem oli see ala Kirivere külas, on seda kalmistut nimetatud ka Kirivere õigeusu kalmistuks. Õigeusu kogudus asutati naabruses Põltsamaa kihelkonnas 1846. aastal, mis kattis ka Pilistvere kihelkonda. Oma õigeusu kogudus rajati Pilistvere kihelkonda 1848. aastal. Kogudus nimetati 1871. aastal ümber Arussaare õigeusu koguduseks. Kirik paiknes algul Kõo mõisa maadel erinevates rendiruumides, kuni 1854. aastal saadi kasutamiseks endine ait Arussaare mõisast. 1871-1873 ehitati Arussaare mõisa alale uus kivikirik. Kogudusel ei olnud algul oma kalmistut, surnud maeti Pilistvere kalmistule. Kõo mõis andis kogudusele 1855. aastal oma maadest 1 tiinu suuruse tüki. Sinna rajati kalmistu, mis oli kasutuses kuni uue kalmistu rajamiseni 1920. aastal Arussaare õigeusu kiriku kõrvale. Vana kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 1,3 km ida suunas. Praegu on vana õigeusu kalmistu kasutuseta. Pärandkultuuri objekt: "Arusaare vana surnuaed" (357:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
Dremiel Byers

Dremiel D. Byers (sündinud 11. septembril 1974) on Ameerika Ühendriikide maadleja Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas 2011. aastal Bakuus punktidega 0-2. Dremiel Byers veebisaidil Olympedia (inglise)
Mijaín López Núñez

Mijaín López Núñez (sündinud 20. augustil 1982 Pinar del Ríos) on Kuuba Kreeka-Rooma maadleja. Ta hakkas maadlusega tegelema 1993. aastal. 2004. aastal olümpiamängudel Ateenas saavutas Núñez viienda koha. 2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Kuuba meeskonna lipukandja. Kahel korral on ta võitnud esikoha Panameerika mängudel (2007, 2011). "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2008. Vaadatud 24. märtsil 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Mijaín López Núñez veebisaidil Olympedia (inglise)
Marek Švec

Marek Švec (sündinud 17. veebruaril 1973) on Tšehhi maadleja. Marek Švec on pääsenud olümpiamängudele kolmel korral – 1996, 2000, 2008. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes võitis 2006. aastal MM-i finaalis punktidega 3-1 ja kaotas Švecile 2011 aasta EM-il punktidega 1–2. Richard Karelson kaotas 2002. aasta EM-il punktidega 11-0. Marek Švec veebisaidil Olympedia (inglise)
Ukerewe

Ukerewe saar on Victoria järve suurim saar ja Aafrika suurim siseveekogus asuv saar. Selle pindala on 530 ruutkilomeetrit. Saar kuulub Tansaaniale ja asub Ukerewe piirkonnas. Saarel on parvlaevaühendus Mwanzaga, mis asub 45 km kaugusel. Üle Rugezi kanali pääseb ka parvlaevaga: mander on seal vaid 3,8 kilomeetri kaugusel. Teisel pool asub kruusatee, mis viib Kibarasse ja Musomasse. Ukerewe rannajoon on väga liigendatud ja sellel on palju lahtesid. Saart ümbritseb tosinkond väiksemat saart. Suurim asula saarel on Nansio. Ukerewe on tuntud suure albinismiga aafriklaste populatsiooni poolest. Paljud neist viidi ja jäeti saarele lapsena oma perede poolt. Vaatamata sellele, et albiinod moodustavad saare elanikkonnast erakordselt suure osa, on nad sarnaselt ülejäänud Tansaaniaga diskrimineerimise all kannatav vähemus. Rannaniit Sorgopõld Kerewed "ISLANDS of the WORLD" (Inglise keel). http://www.worldatlas.com. LARGEST LAKE ISLANDS. Vaadatud 04.03.2012. {{netiviide}}: välislink kohas |Väljaandja= (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Daniel Howden (8. detsember 2008). "Albinos slaughtered for body parts by black magic witchdoctors". Belfast Telegraph (Inglise keel). Vaadatud 04.03.2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Ukerewe – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gutatsioon

Gutatsioon (ld sõnast gutta 'tilk') on tilkvee eraldumine taimelehtedest ja idanditest enamasti veelõhede ehk hüdatoodide kaudu. Taimedel eraldub tilkvett siis, kui juurtega omastatava vee hulk on suurem kui lehtede kaudu auruva vee hulk. Tavaliselt toimub see öösel või varahommikul või kui õhuniiskus on suur. EE 3. köide, 1988.
Aleksei Mišin

Aleksei Vladimirovitš Mišin (sündinud 2. veebruaril 1979) on Venemaa maadleja, olümpiavõitja (2004). Venemaa meister Kreeka-Rooma maadluses 2001., 2003., 2004., 2006., 2008. ja 2009. aastal. Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Eerik Aps, kes kaotas 2009. aastal talle Euroopa meistrivõistlustel punktidega 0-2. Aleksei Mišin veebisaidil Olympedia (inglise)
Georgius Hollant

Georgius Hollant (ka Georg; Holland, Hollandt; surnud 12. oktoobril 1484 Karksis) oli Preisimaa päritolu Vana-Liivimaa kõrgvaimulik. Hollant pärines Kulmi (hiljem Chełmno) diötseesist Preisimaalt, ta oli Riia peapiiskopi Silvester Stodewescheri õepoeg. 1440. aastal immatrikuleeriti ta Leipzigi ülikooli. 1452. aastal astus ta Bologna ülikooli, kust sai 1454. aastal litsentsiaadi kraadi, 1466. aastal sai ta samas doktoriks. 1455. aastal on teda esmamainitud Tartu toomhärrana, 1458. aastal sai ta Saare-Lääne toomdekaaniks. Tartu ja Saare-Lääne toomhärrana on teda mainitud kuni 1463. aastani, Saare-Lääne dekaan oli ta 1468. aastani. 1469. aastal nimetas paavst ta Roomas Riia toompraostiks, sellesse ametisse jäi ta kuni surmani. 1479. aastal võttis Liivi ordu Hollanti vangi, alates aasta lõpust viibis ta vangistuses Karksis, kus ta 1484. aastal ka suri. Leonid Arbusow vanem. Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert. Teil II, lk 26–27, 155; Teil IV, lk 87. Tõnis Lukas. Tartu toomhärrad, lk 250.