laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Holstre vald

Holstre vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Holstre külas. Vald moodustati senise Holstre valla maa-alast; senise Viljandi valla Mustapali küla maa-alast; senise Tarvastu valla Pokahärma talu maa-alast. 1939. aastal oli vallas 1887 elanikku, see oli Viljandimaa väikseima elanike arvuga vald. Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen. Vald kuulus Viljandi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Käskkirjaga 28. veebruarist 1939 nr. 111 määras siseminister Holstre vallavalitsuse alates 1. aprillist 1939 kuni vallavolikogude valimisteni järgmises koosseisus ja pani talle vallavolikogu ja vallavalitsuse ülesanded: Vallavanem Mart Maasepp, vallavanema abid Peeter Lainas ja Jaan Nõmmik. Pärast vallavolikogu valimisi kinnitas siseminister käskkirjaga nr. 156 19. jaanuaril 1940 ametisse vallavalitsuse järgmises koosseisus: Vallavanem Eduard Aasnurm, vallavanema abid Jaan Heinaru ja Jaan Nõmmik. 15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Holstre vallavolinikeks: Jaan Nõmmik (210 häält) Hans Karu (200) Märt Maasepp (199) Helmut Pill (148) Eduard Aasnurm (146) Tõnis Laar (146) Johan Koni (143) Johan Lõo (127) Johan Kärp (127) Johan Einla (124) August Lainas (121) Jaan Heinaru (120) Volikokku ei pääsenud Jaan Äniline (112 häält) ja Peeter Lainas (111 häält). 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Holstre külanõukogu ja Raasilla külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Kes valiti volikogudesse. Oma Maa, 17. oktoober 1939, nr. 123, lk. 5.
Imavere vald (1939)

Imavere vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Järavere külas. Vald moodustati senise Imavere valla maa-alast, välja arvatud Laimetsa asunduse piirkond ja Pae nr. A-65 talu maa-ala; senise Adavere valla Metsapere küla Kamso-Põdra nr. 36, Karusaadu-Ado nr. 40, Kihnu nr. 41, Kotinaela-Pihlaka nr. 37-a, Kotinaela-Märt nr. 37-b, Riisna nr. 39, Sassi-Hans nr. 38, Koogi nr. 66 ja 67-a, Sutte ja Tuissaare talude maa-aladest. Esimene vallavanem oli Jüri Kuusik. 1939. aastal oli vallas 2050 elanikku. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Järavere külanõukogu ja Hermani külanõukogu. Imavere vallas on sündinud Ene Mihkelson. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kabala vald (1939)

Kabala vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Arkma külas. Vald moodustati senise Kabala valla maa-alast, välja arvatud Pahajänese ja Leiso talude ning Kabala valla talude lahus-heinamaatükkide piirkond seniste Olustvere ja Kõo valla piiride vahel. Esimene vallavanem oli Aleksander Lepik. 1939. aastal oli vallas 2566 elanikku. Vald kuulus Riigivolikogu 61. valimisringkonda, kust oli valitud Jaan Põdra. 13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Ollepa külanõukogu, Mäo külanõukogu ja Villevere külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kõo vald (1939)

Kõo vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõo külas. Vallas oli 1939. aastal 3792 elanikku. Esimene vallavanem oli Jüri Vain. 19. märtsil 1940 määras Siseminister vallavanemaks Jaan Otsa. Vald kuulus Riigivolikogu 61. valimisringkonda, kust valiti Jaan Põdra. 1941. aastal küüditati vallast 64 inimest ja 1949. aastal 168 inimest. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mõisaküla külanõukogu, Venevere külanõukogu ja Soomevere külanõukogu. 5. Kõo vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kõo valla maa-alast, välja arvatud Laissaare talu piirkond; b) senise Soosaare valla Metsanurga küla ja Paenaste asunduse piirkondadest; c) senise Olustvere valla Särgla piirkonnas asuvast Aimla metsandiku maa-alast; d) senise Kabala valla Pahajänese ja Leiso talude ning Kabala valla talude lahus-heinamaatükkide piirkonnast seniste Olustvere ja Kõo valdade piiride vahel. Maa-ameti kaardirakendused Kõosse määrati vallavanem. Päevaleht, 20. märts 1940, nr. 77, lk. 2.
Sõjaruun

Sõjaruun on Põlvast pärit Eesti black metal'i ansambel. Oliver – kitarrist (elektriline ja akustiline kitarr), laulja Sander – basskitarrist, taustalaulja Thon – trummar, FX (efektid ja süntesaatorid) "Sõjaruun" MCD/Digipak (2008) "Split with ODAL" 7`black/grey (2009) "Org" CD/Digipak (2009) "Talv" MCD/MLP 10`(2010) "Black Devastation Records Compilation #1" (lugu "Tõuske, allilmaleegionid!", 2008) "Black Devastation Records Compilation #2" (lood "Sõjasajatus" ja "Tumehall", 2009) "Ablaze - Woices of the Underground VI" (lugu "Ürgne", 2009) "Trash Can Dance – Talv" (lugu "Talv", 2010) Ametlik koduleht Ansambel MySpace'is Sõjaruun veebilehel EstonianMetal.com Sõjaruun Last.fm-is Thoni ametlik veebileht
Kõpu vald (1939)

Kõpu vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Suure-Kõpu külas. Vald moodustati senise Suure-Kõpu valla maa-alast, välja arvatud Metsküla piirkond ja osa Kõpu metskonna Kõpu metsandiku maa-alast. 1939. aastal oli vallas 1899 elanikku. Esimene vallavanem oli Märt Meet. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johan Pauri (kinnitatud Siseministri poolt 19. jaanuaril 1940). Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Asu külanõukogu, Tipu külanõukogu ja Tässa külanõukogu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Olustvere vald (1939)

Olustvere vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Tääksi külas. Vald moodustati senise Olustvere valla maa-alast, välja arvatud Aasu talu ja selle talu ning Särgla piirkonnas asuvad Aimla metsandiku maa-alad; senise Sürgavere valla Mudiste ja Kärevere külade piirkondadest. 1939. aastal oli vallas 2570 elanikku. Esimene vallavanem oli Jaan Vahtramäe. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Theodor Koppel (kinnitatud siseministri poolt 19. jaanuaril 1940). 1945 septembris moodustati Olustvere vallas 3 külanõukogu: Aimla, Olustvere ja Tääksi külanõukogu. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Olustvere valla territoorium 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Belphegor

Belphegor on Austria blackened death metal'i ansambel, mis aastatel 1991–1993 tegutses nimega Betrayer. Helmuth – laulja (alates 1993), kitarrist (alates 1991) Morluch – kitarrist (alates 2008) Serpenth – basskitarrist, taustalaulja (alates 2006) Nefastus – trummar (stuudios) Robert Kovacic – trummar (kontsertidel) Torturer (2003–2005, 2008) Chris (1991–1993) Man (1997, 2000) Tony Laureano (2007) Jan B. (2006) Maxx (1991–1993) A-X (1993–1996) Marius "Reverend Mausna" Klausner (1996–2002) Barth (2002–2006) Robin Eaglestone (2006) Sigurd (1991–2007) Anthony Paulini (2008) 1995 – The Last Supper 1997 – Blutsabbath 2000 – Necrodaemon Terrorsathan 2003 – Lucifer Incestus 2005 – Goatreich-Fleshcult 2006 – Pestapokalypse VI 2008 – Bondage Goat Zombie 2009 – Walpurgis Rites - Hexenwahn 2011 – Blood Magick Necromance Kruzifixion (nimega Betrayer) (1991) Unborn Blood (nimega Betrayer) (1991–1992) Bloodbath in Paradise (1993) Obscure and Deep (1994) Infernal Live Orgasm (2002) "Vomit Upon the Cross" (2001) "Lucifer Incestus" (2004) "Bleeding Salvation" (2005) "Belphegor - Hell's Ambassador" (2006) "Bluhtsturm Erotika" (2006) "Bondage Goat Zombie" (2008) "Der Geistertreiber" (2009) "Impaled Upon The Tongue of Sathan" (2011) Ametlik koduleht
Rohujuuretasand

Rohujuuretasand, ka rohujuure tasand (inglise keeles grassroots), on ühiskonnas mõiste, millega tähistatakse n-ö lihtsa inimese tasandit. Rohujuuretasandi mõiste pärineb angloameerika kultuuriruumist. Oxford English Dictionary viitab väljaandele "McClure’s Magazine" aastast 1912, kus kasutati esimest korda rohujuuretasandi mõistet kampaania või organisatsiooni tähenduses. Paljud allikad tunnistavad, et rohujuuretasandi mõistet kasutas oma presidendivalimiste kampaanias Theodore Roosevelt. Saksa keeleruumis on mõiste kasutamise täpne algusaeg teadmata. Anarhismiuurija Günter Bartsch viitab seostele ameerika kirjaniku Walt Whitmaniga, keda inspireeris "rohujuuretasandi liikumise" mõiste. Whitmani ainsa teose, luulekogu pealkiri ongi "Rohulehed". Rohujuuretasandist on kirjutanud ka rahuuurija Theodor Ebert. 1970. aastatel seostati rohujuuretasandi liikumisi uusvasakpoolsusega. Sealt võeti idee üle anarhistlike patsifistide (Anarchopazifismus) poolt. 1994. aastal kasutas rohujuuretasandi mõistet Howard Rheingold oma raamatus "Virtuelle Gemeinschaft", et iseloomustada virtuaalsete kogukondade teket Internetis. Tänapäeval on rohujuuretasandi mõiste tihedalt seotud kodanikuühiskonna ja kodanikualgatuse mõistetega ja seda kasutatakse igasuguste poliitiliste ja ühiskondlike altpoolt-üles liikumiste puhul. Poliitilisele ja ühiskondlikule tegevusele rohujuuretasandil on iseloomulik orienteeritus konsensusele. Tavaliselt välditakse erakondlikke lobby- või parteipoliitilist tüüpi arvamuste kujundamise protsesse ja püütakse viia lihtsate inimeste hääl otse riigi või kohaliku omavalitsuse otsustajateni. Rohujuuretasandil tegutsetakse tihti ka abiorganisatsioonide ja tarkvaraarenduse valdkonnas. Tüüpiliseks rohujuuretasandi projekti näiteks on vaba veebientsüklopeedia Vikipeedia. Altpoolt tulev algatus Kodanikualgatus Kodanikuühiskond Täielik läbipaistvus
Raudna vald

Raudna vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint, ning Paistu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 2152 elanikku. Esimene vallavanem oli senine Puiatu vallavanem Jüri Martinson, kes oli ka valla- ja linnavanemate esindaja Viljandi maavalitsuses. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johan Piir (kinnitatud Siseministri poolt 19. jaanuaril 1940). „12.Raudna vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Heimtali valla maa-alast, välja arvatud Songa, Pauska ja Luha talude piirkond; b) senise Puiatu valla maa-alast, välja arvatud valla lahustüki maa-ala senise Suure-Kõpu valla Metsküla osas; c) senise Viljandi valla Pärna nr. 115 talu maa-alast ja valla lahustükina senise Päri valla piires asuvast Rulli nr. 116 ja 117 talude piirkonnast; d) senise Paistu valla Rahetsema veski maa-alast; e) senise Päri valla maa-alast, välja arvatud Juga nr. 2, Tõrva nr. 1 ja Risti nr. 8 talude piirkond.“
Rimmu vald

Rimmu vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Kaarli valla maa-alast; senise Heimtali valla Songa, Pauska ja Luha talude piirkonnast; senise Pornuse valla põhjapoolsest maa-alast kuni Nosi, A-21, Araka, Luusi, Läti ja Sonita-Andrese taludeni, nimetatud talud välja arvatud; senise Uue-Kariste valla lõunapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud selle lõunapoolne osa kuni Puisu, Laane, Liiva-Hans, Liiva-Mihkel, Kiviste ja Metsamõisa taludeni, nimetatud talud kaasa arvatud; senise Vana-Kariste valla Undimaa küla ja Viianiidu talude piirkondadest. 1939. aastal oli vallas 1945 elanikku. Esimene vallavanem oli Peeter Reiman. Vald kuulus Riigivolikogu 62. valimisringkonda, kust valiti Tõnis Kint. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Taevere vald

Taevere vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Taevere valla maa-alast, välja arvatud Lituvere ja Juurika küla piirkond; senise Vastemõisa valla Epra, Kabila, Kaunissaare, Kibaru ja Ojaküla küla piirkondadest ning osa Kuresoo raba maa-alast; senise Sürgavere valla Käliste, Tõllevere, Rulli, Kerita ja Keremi küla, Sürgavere ja Lõhavere asunduse ning Sürgavere raudteejaama ümbruse piirkondadest. 1939. aastal oli vallas 4215 elanikku. Esimene vallavanem oli Hans Vaga. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Tarvastu vald (1939)

Tarvastu vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Mustla linnas, mis aga valla koosseisu ei kuulunud. Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen, ning Tarvastu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1939. aastal oli vallas 2935 elanikku. Esimene vallavanem oli Juhan Rennit, kes valiti 15. aprillil 1939 Viljandi maavolikogu liikmeks. 29. detsembril 1939 valiti vallavanemaks ühel häälel senine vallavanem Johan Rennit (koosolekul ei osalenud 12-liikmelise vallavolikogu 5-liikmeline opositsioon), tema palk 50 krooni jäeti endiseks. 2. veebruaril 1940 nimetas siseminister August Jürima vallavanemaks Johan Reichmanni. „16. Tarvastu vald – maa-alaga, mis moodustub senise Tarvastu valla maa-alast, välja arvatud osa Saba asunduse maa-alast ning Saba ja Pokahärma talude maa-alad.“ Maa-ameti kaardirakendused
Tuhalaane vald

Tuhalaane vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Tuhalaane valla maa-alast; senise Kärstna valla maa-alast, välja arvatud Löövi, Mägra, nr. A-96, Viira, Ühisturbamaa ja Köödre talude maa-ala ning suurem osa Tõru soo maa-alast. 1939. aastal oli vallas 2537 elanikku. Esimene vallavanem oli Johannes Pärtma. Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Tänassilma vald (1939)

Tänassilma vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. 1939. aastal oli vallas 2199 elanikku. Esimene vallavanem oli Hans Mikk. Vald kuulus Riigivolikogu 64. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Hansen. „18.Tänassilma vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vana-Tänasilma valla maa-alast, välja arvatud Raudsepa (Vindla) talude piirkond; b) senise Uusna valla idapoolse osa maa-alast seniste Tarvastu ja Vana-Tänasilma valdade vahel kuni Naela taludeni, viimased kaasa arvatud; c) senise Viljandi valla Metsa ja Surva külade ning osa Tusti asunduse piirkonnast; d) senise Vana-Võidu valla Oiuküla piirkonnast ja osa Ojaküla piirkonnast; e) senise Soosaare valla Otiküla piirkonnast; f) senise Tarvastu valla Saba asunduse osa ja Saba talu maa-alast.“
Vastemõisa vald (1939)

Vastemõisa vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vastemõisa külas. Vald moodustati senise Vastemõisa valla maa-alast, välja arvatud Epra, Kabila, Kaunissaare, Kibaru ja Ojaküla külade piirkonnad ning osa Kuresoo raba maa-alast; senise Suure-Kõpu valla Metsküla piirkonnast ja osa Kõpu metskonna Kõpu metsandiku maa-alast; senise Sürgavere valla Udeküla piirkonnast; senise Taevere valla Lituvere ja Juurika külade piirkonnast; senise Puiatu valla lahustüki maa-alast senise Suure-Kõpu valla Metsküla osas. 1939. aastal oli vallas 2171 elanikku. Esimene vallavanem oli August Stiim. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Viljandi vald (1939)

Viljandi vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Viljandi valla maa-alast, välja arvatud Metsa, Surva ja Mustapali küla, osa Tusti asunduse, Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talu piirkonnad; senise Vana-Võidu valla Mäeltosa maa-alast; senise Uusna valla maa-alast, välja arvatud valla idapoolse osa maa-ala seniste Tarvastu ja Vana-Tänasilma valla vahel kuni Naela taludeni, viimased kaasa arvatud; senise Vana-Tänasilma valla Raudsepa (Vindla) talude piirkonnast; senise Pärsti valla maa-alast; senise Uue-Võidu valla maa-alast, välja arvatud Parika küla ja Kalle asunduse piirkond; senise Sürgavere valla Võistre, Pilustvere, Jaanuse ja Koogla küla piirkonnast; senise Päri valla Juga nr. 2, Tõrva nr. 1 ja Risti nr. 8 talu piirkonnast. 1939. aastal oli vallas 5049 elanikku, see oli Viljandimaa suurima elanike arvuga vald. Esimene vallavanem oli Juhan Sumeri. 7. detsembril 1939 valiti uueks vallavanemaks endine Sürgavere vallavanem Johan Johandi (kinnitatud siseministri poolt 19. jaanuaril 1940). Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Võisiku vald

Võisiku vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Võisiku valla maa-alast; senise Soosaare valla maa-alast, välja arvatud Otiküla ja Metsanurga küla ning Paenaste asunduse piirkonnad; senise Uue-Võidu valla Parika küla ja Kalle asunduse piirkonnast; senise Uue-Põltsamaa valla talude loodepool Pedja jõge asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest; senise Vana-Põltsamaa valla Epra raba osa piirkonnast; senise Kõo valla Laissaare talu piirkonnast; senise Olustvere valla Aasu talu ja osa Laisaare talu piirkonnast; senise Vana-Võidu valla osa Ojaküla piirkonnast; senise Kurista valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires; senise Lustivere valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires. 1939. aastal oli vallas 3833 elanikku. Võisiku vallavanem Leonid Laar valiti 15. aprillil 1939 Viljandi maavolikogu liikmeks. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Rakvere vald (1939)

Rakvere vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Rakvere linnas. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Eduard Maide. Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Karitsa külanõukogu, Kloodi külanõukogu ja Rakvere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Rakvere rajooni koosseisu. „21. Rakvere vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Rakvere valla maa-alast; b) senise Küti valla Karkuse küla maa-alast; c) senise Rägavere valla Vetiku küla osa maa-alast; d) senise Undla valla Kõrgemäe ja Saukse külade osa maa-aladest; e) senise Sõmeru valla Sõmeru mõisa järgi olevate Turbatööstuse nr. A-43 ja Turbaraba nr. A-28 maa-aladest.“ Rakvere mõis Maa-ameti kaardirakendused
Kunda vald (1939)

Kunda vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Malla külas. Vald moodustati senise Kunda-Malla valla maa-alast, välja arvatud Mahu ja Männiku külade ning Kunda metsandiku kvartaalide nr. 117–119 maa-alad; senise Varangu valla Andja, Andja-Paasküla, Marinu, Tidriku, Toolse, Karepa ja Rutja külade ning Selja asunduse maa-aladest Kunda valda kuulusid: Soo, Kuura, Kutsala, Lettipea, Ranna, Simunamäe, Malla, Kalda, Villavere, Kure, Kunda, Liiva, Pari, Hiie, Linnuse ja Kabeli, Oja, Paas, Kali, Kivi, Aru, Andja ja Andja-Paas, Marinu, Põllu, Selja, Tidriku ja Toolse külad. Kunda mõis Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Assamalla vald

Assamalla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Assamalla külas. Vald moodustati senise Porkuni valla maa-alast, välja arvatud Aburi küla ja Mütta metsavahikoha nr. A-177 piirkonnad, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-alad; senise Küti valla Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-alast; senise Saksi valla Kadapiku küla ja osa Induniidu küla piirkonnast. Assamalla valda kuulusid: Assamalla, Võhmetu, Lemküla, Täru, Kullenga, Kadila, Veadla, Kõrtsiküla, Nurmetu, Tõnuvere, Porkuni asundus, Piisopi, Kadapiku, Lasila asundus, Lasila külad ja Karunga asundus. Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos. Vald kuulus Väike-Maarja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Jakob Siipan. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Avanduse vald (1939)

Avanduse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Avanduse külas. Vald moodustati senise Avanduse valla maa-alast, välja arvatud Avanduse metsandiku kvartaali nr. 112, Riigi tagavaramaa lit. D, Kaerale nr. 1, Pikane-Käromets nr. 2 ja Jõe nr. 3 talude ning Rohu ja Paasvere mõisade järgi olevate talude Sonda-Mustvee raudtee ääres asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Vao valla Kurtna küla ja Kärsa asunduse maa-aladest. Avanduse valda kuulusid: Avanduse küla, Avanduse metsapered, Sirevere, Sootaguse, Padu külad, Lõusa asundus, Rohu küla ja asundus, Kissa küla, Määri küla ja asundus, Simuna alevik, Avanduse ja Orguse asundused, Hirla küla, Võivere asundus, Liivaküla, Kurtna küla, Kärsa asundus, Nadalama küla, Pudivere asundus, Sootiigi külad ja Määri asundus. Vald kuulus Riigivolikogu 69. valimisringkonda, kust valiti Oskar Köster. Esimene vallavanem oli Leo Allak, kes 5. aprillil 1939 valiti Virumaa maavolinikuks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Johannes Silvet. 1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Paul Koha. Avanduse valla täitevkomitee 1. esimees Hugo Vettik tapeti metsavendade poolt 6. juulil 1941. aastal, Eesti taasokupeerimise järel 1944. aastal oli valla täitevkomitee esimehed: Hugo Kruhberg, Robert Viitung, Alfred Bender, Paul Rannik ja Ferdinand Lumiste. Avanduse vallas oli 1945. aastal kolm külanõukogu: Simuna külanõukogu, kuhu kuulusid Simuna, Avanduse, Määri, Orguse ja Metsaküla; Kurtna külanõukogu, kuhu kuulusid Kurtna, Võivere, Hirla, Kärsa, Nadalama, Pudivere, Liivaküla ja Sootiigi; Padu külanõukogu, kuhu kuulusid Padu, Rohu, Kissa, Sirevere ja Sootaguse. Külanõukogude esimehed olid Simunas – Johannes Klein ja E. Okas, Padus – Richard Veske ja A. Paulberg, Kurtnal – Helmi Vettik (mõrvatud valla täitevkomitee esimehe Hugo Vettiku naine). Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
Haljala vald (1939)

Haljala vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Haljala valla maa-alast; senise Aaspere valla Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38 ja Koopa nr. A-39 talude maa-aladest; senise Vihula valla Paju nr. A-20, Mägede-Pikapõllu nr. 10 ja Mägede-Everk nr. 11 talude maa-aladest; senise Varangu valla Pehka, Saariku, Mõislõpe, Jõe, Raja, Karulõpe, Varangu ja Aaviku külade maa-aladest. Haljala valda kuulusid: Haljala alevik, Haljala, Idavere, Maheda, Avido, Tatruse, Potsu, Võie, Kisuvere, Veltsi külad, Veltsi asundus, Arumetsa, Veskimäe, Vana, Aru külad, Tatruse ja Lihulepa asundused, Männiku, Põdruse, Mätliku, Kilgi, Tammispea, Raja, Aasu ja Muda külad ja Essu asundus ja Katela, Jõe, Aaviku, Pehka, Saariku, Mõislõpe, Raja, Karulõpe ja Varangu külad. Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu. Vald kuulus Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Georg-Julius Nõlvak. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) 590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta., Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939