laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tuuleheide

Tuuleheide on metsanduses looduslik mehaaniline nähtus, mille tagajärjel paiskub puu tuule mõjul juuremättaga ümber, paljandades juurestiku. Tüve murdumise korral on tegemist tuulemurruga. Tuuleheite ja tuulemurru põhjustajaks on tugevad tuuled, mis murravad puu pooleks või lükkavad koos juurtega ümber. Tuuleheide mõjutab enim kuuski ja teisi pinnapealse juurestikuga puuliike. Kõdusoometsades on kuuskede tuuleheiteala laanemetsadega võrreldes tunduvalt suurem. Tuulemurdu esineb enim puuliigiti kaskedel. Tuuleheite ja tuulemurru tõenäosus suureneb metsa sihtide, trasside jne raiumisel. Tuulemurd ja tuuleheide on ühed suuremad metsade ökosüsteemi kahjustajad. Tuulemurru põhjustatud suured avatud piirkonnad võivad hävitada mõned metsatüübid täielikult. Surnud liikide asemele tulevad uued liigid, mis on kohastunud uute tingimustega. Näiteks varasem varju talunud taimestik hävib ja selle asemele tuleb taimestik, mis vajab kasvamiseks rohkelt valgust. Tuulemurd pakub erinevatele organismidele rohkelt toitu ja elupaiku. Tuulemurd on nagu maha jäetud põld, kuhu lõpuks kasvab peale uus mets. Mingil hetkel kasvavad selles piirkonnas teised, uued liigid, kuid kui mets taastub, kaob enamik valgusnõudlikke taimi ja nendest toituvad organismid. Varasemad varjutaluvad taimeliigid naasevad koos nendest toituvate liikidega. Vältida metsa tugevat harvendamist   Metsade kuivendamine liigniisketel aladel Uuendusraieid tuleb alustada tuulealusest servast Istutamisel peaks meeles pidama, et segapuistus esineb tuuleheidet ja tuulemurdu vähem kui puhtpuistus Tuuleheited põhjustavad Eesti metsades suure osa iga aastastest metsakahjudest. 2001. aastal hindas Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) esialgsete andmete põhjal rahaliseks kahjuks 0,5 miljonit krooni. Peamised tuulekahjustused olid Saare-ja Hiiumaal, paisates ümber üle 1000 tihumeetri puitu. 2010 ja 2011. aastal registreeriti 14 000 ha piires metsakahjustusi, millest 40% moodustusid tormikahjustused ehk tuuleheide ja -murd. 2010-2013. aastatel olid kõige suuremahulisemad metsakahjud tingitud tuulemurrust ja tuuleheitest, selles ajavahemikus registreeriti kahjusid 2367-11368 ha maa-alal. 2017. aastal registreeriti tormikahjustusi seal hulgas ka tuuleheidet 1572 hektaril. Kristel Turja. "Tuuleheidete omadused ja juurepaljandite samblikukooslused laane- ja kõdusoometsades" (PDF). Magistritöö. Vaadatud 26.02.2019. Heino Õunap. "Olulisematest metsakahjustustest Eestis" (PDF). Õppepäevade materjalid. Keskkonnateabe keskus. Vaadatud 26.02.2019. Gen Alev. "Tuulekahjustused viljakates kuusikutes" (PDF). Bakalaureusetöö. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26.02.2019. Vaadatud 26.02.2019. "Wind as a natural disturbance agent in forests: a synthesis". "Impact of windthrow and salvage-logging on taxonomic and functional diversity of forest arthropods". "Torm tekitas riigimetsas poolemiljonilise kahju". "Eesti maaelu arengukava 2014–2020" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2019. "Metsakahjustuste ennetamine ja nende tegevuste hinnanguline maksumus" (PDF). "Metsade tervislik seisund" (PDF). Aastaraamat Mets 2017. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2019.
Loona

Loona on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda. Seal asub Loona mõis. Loona kivikalme (Kihelkonna vallas Kiirassaare külas) Loona karstiala Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Thomas Digges

Thomas Digges (1546 Wootton, Kent, Inglismaa – 24. august 1595 London) oli inglise matemaatik ja astronoom. Ta oli matemaatiku ja astronoomi John Dee õpilane. Digges taasavaldas 1576. aastal oma matemaatikust ja maamõõtjast isa Leonard Diggesi (1520–1559) varem ilmunud töö "Prognostication Everlasting", millele lisas enda poolt raamatu lõppu mitu lisa. Neist tähtsaim oli "A Perfit Description of the Caelestiall Orbes according to the most aunciente doctrine of the Pythagoreans, latelye revived by Copernicus and by Geometricall Demonstrations approved" ('Taevasfääride täiuslik kirjeldus vastavalt pütaagorlaste iidsele doktriinile, mis sai hiljuti Koperniku poolt taasesitatud ja geomeetriliste tõestustega kinnitatud'), mis tutvustas seni veel Inglismaal vähetuntud Mikołaj Koperniku 1543. aastal esitatud maailmasüsteemi. See Diggesi kirjutis oli Koperniku heliotsentrilise maailmasüsteemi esmatutvustus inglise keeles ja teaduse populariseerimisel oluline tähis. Suurem osa kirjutisest oli Koperniku peateose "De revolutionibus orbium coelestium" ('Taevasfääride pöörlemisest') peatükkide esitus vabas tõlkes. Digges siiski sellega ei piirdunud – ta läks kaugemale kui Kopernik – pakkudes välja idee, et universum on lõpmatu, mis sisaldab lõpmatul hulgal tähti. Diggesi kirjutis ilmus trükist 8 aastat enne Giordano Bruno kuulsa peateose "De l'infinito, universo e mondi" ('Lõpmatusest, Universumist ja maailmadest') avaldamist (1584). Thomas Digges. history.mcs.st-andrews.ac.uk Thomas Digges: Gentleman and mathematician. mhs.ox.ac.uk
Vitjas

Vitjas (Äriregistris Kultuurne-hariduslik ja Sportlik Ühing "Vitjas") on Eesti venelaste organisatsioon, mis tegutses 1922–1940 ja taasasutati 2012. Organisatsiooni ajalugu ulatub aastasse 1922, kui Noorte Meeste Kristlik Ühingu juures asutati Vitjazi-nimeline selts (vene keeles общество). 1926 muutus selts iseseisvaks. 8. mail 1926 registreeriti selts ametlikult. Selts tegutses Tallinnas. Seltsi kuulusid peamiselt vene rahvusest noored. Seltsi tugevaimad spordialad olid jalgpall ja korvpall, lisaks tegeldi ka lauatennise, võrkpalli, vehklemise ja teiste spordialadega. 1928 tuli seltsi korvpallimeeskond Eesti meistriks. 1929 eraldus korvpallimeeskonna tuumik lahkhelide tõttu seltsist ja moodustas uue organisatsiooni nimega Russ. https://web.archive.org/web/20190226141129/http://vityaz.eu/o-nas/ (vaadatud 24.02.2019) Tallinna entsüklopeedia. II köide N–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 336 Koduleht Organisatsioonist russianestonia.eu andmebaasis
Vissuvere raba

Vissuvere raba (ka Tulisilla raba) on raba Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere küla juures. Rabas asuv Vissuvere järv. KNAB(vaadatud 24.02.2019)
Merlin Suurna

Merlin Suurna (sündinud 1. märtsil 1983 Märjamaal) on eesti jurist. 18. detsembrist 2018 kuni 17. jaanuarini 2020 oli ta Märjamaa vallavanem. Enne seda töötas ta juristina Politsei- ja Piirivalveametis ja oli olnud volikogu liige viis aastat. 16. jaanuaril 2020 umbusaldas Märjamaa vallavolikogu teda põhjusel, et ta polnud täitnud talle 17. detsembri volikogus tehtud ettepanekut Kalle Uusmaa Märjamaa gümnaasiumi direktoriks ennistada. 18. detsembril 2018 avaldas Märjamaa vallavolikogu senisele vallavanemale Villu Karule umbusaldust ja valis tema järgnejaks Merlin Suurnat. Järgmisel päval vastas Suurna küsimusele, miks selline otsus sündis, et see oli pikaajalise töö ja mõtlemise tulemus, mida tegid 11 inimest ja millega sai selge, et sellise eestvedamisega vald jätkata kahjuks ei saa. "Põhjused olid rohkem kui üks, aga et sõnad ja teod kahjuks kokku ei lähe. Kõige tähtsam on ikkagi see, kuidas me tulemusteni jõuame. Minu jaoks ei ole oluline ainult, kuidas asjad välja paistavad, vaid kuidas me ise ka seestpool hindame ja tajume ümbritsevat ja mis me selle jaoks teeme." 2013. aastal oli ta Orgita Midrimaa lasteaia hoolekogu liige. Teda leeritati Märjamaa Maarja kirikus nelipühal, 23. mail 2010. aastal. Ta lõpetas aastal 2008 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Volikogu valis uue vallavanema (Märjamaa Nädalaleht, nr. 46, 20. detsember 2018) Merlin Suurnale avaldati umbusaldust (Raplamaa Sõnumid 17. jaanuar 2020) Märjamaa volikogu tagandas vallavanema ametist (ERR, 16. jaanuar 2020) Märjamaa Vallavolikogu istungi protokoll nr 36, 16. jaanuar 2020 Tre Raadio intervjuus Märjamaa valla uus vallavanem Merlin Suurna vaatab enesekindlalt tulevikku Rõõm kordaläinud perepäevast, 11. mai 2013, Tiina Vapper Märjamaa koguduse elust Illimar Toomet, 30. november 2010. Leeripäeva kõne http://info.kov2013.vvk.ee/kandidaadid/?code=0070&scode=0504&cid=8798
Viru (perekonnanimi)

Viru on eestipärane perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Viru Eestis 58 mehel ja 81 naisel. Atko Viru, sporditeadlane Mehis Viru Valdeko Viru, dirigent ja helilooja Nimede statistika (vaadatud 22. juulil 2019)
Amjūdze

Amjūdze (ka Amjūdzi) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lõunaosas. Amjūdze jääb valla keskusest Usmast 14, piirkonna keskusest Ventspilsist 58 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. Küla asub Usma järve edelakaldal. Külas kasvava pärn (kõrgus 17.8, ümbermõõt 4.18 m) on looduskaitse all. Vietvārdu datubāze, vaatatud 26. 02 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Dzirnavas

Dzirnavas on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lääneosas. Dzirnavas jääb valla keskusest Usmast 10, piirkonna keskusest Ventspilsist 46 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele. Küla asub Engure jõe ääres ja on tekkinud Ugāle kõrtsi ning veskikoha juurde. Ajalooline küla paiknes jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Ugāle valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Dzirnavase küla. Vietvārdu datubāze, vaatatud 26. 02 2018
Ragbrūžciems

Ragbrūžciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla keskosas. Küla asub Usma järve läänekaldal. Läti Ruumiandmete Agentuur
Usmas stacija

Usmas stacija (tõlkes Usma raudteejaam) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla keskosas. Usmas stacija jääb valla keskusest Usmast 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 49 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud Usma raudteejaama juurde. Vietvārdu datubāze, vaatatud 26. 02 2018
Zaļais ciems

Zaļais ciems (ka Zaļaisciems) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lääneosas. Zaļais ciems jääb valla keskusest Usmast 4,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 57 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele. Küla asub paigas, kus Riekte jõgi Engure jõkke suubub. Asula on tekkinud endise Zaļāsmuiža karjamõisa (Grünhof) juurde. Vietvārdu datubāze, vaatatud 26. 02 2018
Villa (perekonnanimi)

Villa on perekonnanimi. Pancho Villa, Mehhiko vabadusvõitleja Claudio Villa, itaalia laulja David Villa, hispaania jalgpallur German Villa, mehhiko jalgpallur Javier Villa, hispaania võidusõitja Heitor Villa-Lobos, brasiilia helilooja
Viola (eesnimi)

Viola on naisenimi. Nime Viola nimepäev on 3. juuni. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viola Eestis 52 naisel. Viola Bauer, Saksamaa suusataja Viola Davis, USA näitleja Nimede statistika (vaadatud 19. juulil 2019)
Vint (perekonnanimi)

Vint on perekonnanimi. Perekonnanime Vint (Fint, Windt, Wint) on pandud 19 mõisavallas Harju-, Järva-, Pärnu-, Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Vint uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kapustin, Ottenson, Vind ja Vinter. Aili Vint on eesti maalikunstnik ja graafik Maara Vint on eesti graafik Mare Vint oli eesti graafik Toomas Vint on eesti maalikunstnik ja kirjanik Tõnis Vint oli eesti graafik
Iljušin Il-86

Iljušin Il-86 on esimene Nõukogude Liidus loodud ja seeriana ehitatud nelja turboventilaatormootoriga laiakereline keskmaaliinide reisilennuk. Suuruselt on see võrreldav Ameerika Ühendriikide McDonnell Douglas DC-10 ja Lockheed L-1011-ga ega Euroopa Airbus A300-ga. Iljušin Il-86 esmalend oli 22. detsembril 1976. Liinilennukõlblikkuse sertifikaadi sai lennuk 24. detsembril 1980. Rahvusvahelistel lennuliinidel ei olnud Il-86 konkurentsivõimeline. Mootorite kütusekulu oli 25% suurem kui teistel sama klassi lennukitel, samuti oli lennuk rahvusvaheliselt kehtestatud normidest kõrgema müratasemega. Mootorite tööressurss oli väike ja hooldusvälbad lühikesed, puudus ka vabaturumajanduses vajalik logistiline paindlikkus. NSV Liidu Lennukitööstuse Ministeerium plaanis osta Inglismaalt kopeerimiseks Il-86-le sobiva mootori partii (8 mootorit) RB.211-22 turboventilaatormootoreid, kuid inglased seadsid tehingu tingimuseks vähemalt 100 lennuki ehk 4 x 100 mootorit ostmise. Selle tulemusena pidid venelased ehitama D-18T mootorid eelneva projekti D-36 põhjal. Il-86 lennukit hakkas kasutama Nõukogude Liidu ainuke tsiviillennunduse organisatsioon Aeroflot. Kuigi 1990. aastate alguses loodeti lennukit müüa idabloki riikidesse, jäid need plaanid Nõukogude Liidu lagunemise tõttu katki. 26. detsembril 1980 tegi Il-86 Moskvast Taškenti oma esimese lennu reisijatega. Regulaarsetel liinidel algasid Il-86 lennud alles 1. veebruari 1981 ning seda vaid Nõukogude Liidu sisestel liinidel. Juunis 1981 lisati Il-86 lennusihtkohtade hulka Ida-Euroopa riigid, Lääne-Euroopa sihtkohad lisandusid oktoobris. 1982. aastal alustati liinilende ka Moskvast Havannasse, vahemaandumisega Shannoni lennuväljal Iirimaal ja Ganderi lennuväljal Kanadas Newfoundlandil. Lisaks lennati Sali saare kaudu ka Lõuna-Ameerikasse – Buenos Airesesse, Montevideosse, Limasse, Rio de Janeirosse ja São Paulosse. Il-86, mida tänaseks on ehitatud umbes 120, on endiselt kasutusel üksnes SRÜ riikides. Tänu suurele reisijate mahutavusele on Il-86-d kasutusel reisijaterohketel Nõukogude Liidu lennuliinidel. Tiiva noolsus: 35° Lennukaal: 215 tonni Suurim lennukiirus: 950 km/h Reisikiirus: 900 km/h Mootorid: 4 x NK-86, tõukejõuga 13,3 tonni iga mootor airwar.ru an124 "Ugolok nebo" vene keeles
Libbokunn

Libbokunn on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Libbokunn on pandud Meeksi mõisavallas Räpina kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Rahvusarhiiv otsing onomastika andmebaasist
Liblikas (perekonnanimi)

Liblikas on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Liblikas (Libblikas, Libblekas või Liblekas) on pandud Harju-, Järva- ja Läänemaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Liblik. Nimede eestistamisel määrati Liblikas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krusentak (Uue-Vändra vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liblikas 7 mehel ja 15 naisel.
Apenseni ühisvald

Apensen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 74,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9372 inimest. Selle keskus on Apensen. Samtgemeinde Apensen koosneb järgmistest valdadest: Apensen Beckdorf Sauensiek www.apensen.de
Hugo von Trimberg

Hugo von Trimberg (sündinud ca 1230 Wernas (tänapäeval Ober- ja Niederwerrn), surnud pärast 1313. aastat Bamberg-Theuerstadtis) oli Saksamaal kõrgkeskaja hilisperioodil tegutsenud universaalõpetlane. 1260.–1309. aastatel oli ta rektor St. Gangolfi kiriku stiftis Bambergi eeslinnas Theuerstadtis. Hugo kirjutas ladinakeelseid eksempleid ja lugusid jutluste tarbeks, pühakute biograafiaid ja koostas nimistu vanas ja keskladina keeles kirjutanud autoritest. Tema peateos on ajavahemikus 1296–1313 loodud värsseepos "Renner", milles on 24 600 värsirida ja mis on mahukaim saksakeelne õpetlik poeem. Teos on säilinud paljudes keskaegsetes käsikirjades ja olnud alusmaterjaliks töötlustele. https://www.historisches-lexikon-bayerns.de/Lexikon/Hugo_von_Trimberg:_Der_Renner "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2019. Vaadatud 26. veebruaril 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Renner". Õppematerjal käsikirja kohta, originaaltekst ilma tõlketa "Renneri" illustreeritud koopia 15. sajandist, Wikimedia Commonsis Hugo von Trimbergi kohta Bambergi ülikooli kodulehel Historisches Lexikon Bayerns Hugo von Trimbergi kohta
Fredenbecki ühisvald

Fredenbeck on valdade ühendus (Samtgemeinde) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 144 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 713 inimest. Selle keskus on Fredenbeck. Samtgemeinde Fredenbeck koosneb järgmistest valdadest: Deinste Fredenbeck Kutenholz
Hurt (perekonnanimi)

Hurt on perekonnanimi. Eesti keeles tähendab hurt (omastavas käändes hurda; koera käänatakse ka hurdu) jää sees või soos olevat auku [Pfütze, Wasserloch (im Eise, im Morast)]. Eestis on perekonnanime Hurt pandud Vana-Koiola mõisavallas Põlva kihelkonnas Võrumaal. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hurt Eestis 135 mehel ja 135 naisel. Jakob Hurt (1839–1907), eesti vaimulik, rahvaluule- ja keeleteadlane Johan Hurt (1895–1968), Eesti omavalitsustegelane John Hurt (1940–2017), Briti filminäitleja Martin Hurt (sündinud 1984), Eesti jalgpallur Max Hurt (1876–1938), eesti majandustegelane, Jakob Hurda poeg Mihkel Hurt (1900–1981), Eesti kohtunik Norbert Hurt (sündinud 1983), eesti jalgpallitreener Rudolf Hurt (1874–1918), eesti vaimulik, Jakob Hurda poeg Vambola Hurt (1926–2008), eesti filatelist Wiedemann, F. J. Ehstnisch-Deutsches Wörterbuch. St. Petersburg, 1869, veerg 1393
Harsefeldi ühisvald

Harsefeld on valdade ühendus (Samtgemeinde) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 165,29 km². 31. detsembril 2017 elas seal 21 447 inimest. Selle keskus on Harsefeld. Samtgemeinde Harsefeld koosneb järgmistest valdadest: Ahlerstedt Bargstedt Brest Harsefeld
Horneburgi ühisvald

Horneburg on valdade ühendus (Samtgemeinde) Stade kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 59,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 626 inimest. Selle keskus on Horneburg. Samtgemeinde Horneburg koosneb järgmistest valdadest: Agathenburg Bliedersdorf Dollern Horneburg Nottensdorf
Orajäär

Orajäär on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Orajääre-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Elmaste (Viljandis 1936.aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aero (perekonnanimi)

Aero on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Aero (Ääro) on pandud Suure-Kambja ja Vana-Prangli mõisavallas Kambja kihelkonnas Tartumaal[viide?]. Nimede eestistamisel määrati Aero-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ärmand ja Ääremaa (mõlemad Tartus). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aero Eestis 5 mehel ja 8 naisel.
Vassili Nalimov

Vassili Nalimov (Василий Васильевич Налимов, 4. november 1910 — 19. jaanuar 1997) oli komi rahvusest Venemaa filosoof ja statistik. Ta osales Eestis mitmel teoreetilise bioloogia ja matemaatilise statistika üritusel 19870ndail ja 1980ndail aastail. Налимов, В. В. 1974. Вероятностная модель языка. М.: Наука. [2-е изд., перераб. и доп. М., 1979. 3-е изд. Томск; М.: Водолей Publishers, 2003.] Налимов, В. В. 1989. Спонтанность сознания. Вероятностная теория смыслов и смысловая архитектоника личности. М.: Прометей. [2-е изд. М.: Водолей Publishers, 2007. 3-е изд. М.: Академический проект, 2011.] Налимов, В. В.; Дрогалина, Ж. А. 1995. Реальность нереального. Вероятностная модель бессознательного. М.: Мир идей; АО Акрон.
Lühe ühisvald

Lühe on valdade ühendus (Samtgemeinde) Altes Landis Hamburgist läänes. Lühe kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 57,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9979 inimest. Selle keskus on Steinkirchen. Lühe on saanud nime Lühe jõe järgi, mis voolab läbi Guderhandvierteli, Mittelnkircheni, Neuenkircheni ja Steinkircheni. Samtgemeinde Lühe koosneb järgmistest valdadest: Grünendeich Guderhandviertel Hollern-Twielenfleth Mittelnkirchen Neuenkirchen Steinkirchen
Ajaviit

Ajaviit on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Ajaviit (Ajawiet) on pandud Valkla mõisavallas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal[viide?]. Hiljem on võetud nime muutes perekonnanime Ajaviit asemele uueks perekonnanimeks Ainsar (1938. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kuimetsa

Kuimetsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Asub Kaiust kirdes. Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas. Külas asuvad Iida urked ehk Kuimetsa karstiala. See karstiala on Eesti kõige ulatuslikum karstikoobastik ning on kaitse all Kuimetsa maastikukaitseala koosseisus. Kuimetsas tegutsevad algkool ja raamatukogu. 15. sajandil rajati külasse Kuimetsa linnus, mis põles 1560. aastal Liivi sõjas. Nüüdseks on sellest säilinud vaid esimese korruse varemed. Kuimetsa motokross Kuimetsa mõis Kuimetsa raamatukogu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 20.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Alam

Alam on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Alam (Allam, Allamb) on pandud neljas mõisavallas Harju-, Lääne ja Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised uueks perekonnanimeks Altmäe (Juuru vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Alam Eestis 10 mehel ja 7 naisel.
Boa (perekonnanimi)

Boa on perekonnanimi, mis esineb tänapäeval Kanadas ning São Tomé ja Príncipes, varem ka Eestis. Perekonnanimi Boa (ka Poa) pandi 29. aprillil 1835 Kõrgessaare mõisavallas Reigi kihelkonnas Läänemaal (Onomastika andmebaasis on valesti märgitud Lauka mõis). Perekonnanime sai Pungama talus, tänapäeva Poamal elanud pere. Nimede eestistamisel määrati Kõrgesaare vallas 1936. aastal Boa-nimelisele isikule uueks perekonnanimeks Uusniit, kellega lõppes Boa suguvõsa nimi ja teadaolev meesliin Eestis. A Peter Boa (1790–1848), abiellus Paope Peetri tütre Maretiga (1792–1867). B1 Peter Boa (1821–1885), abiellus esmalt Kirsti Turoga (1819–1863) ja seejärel Liisu Paakspuuga (1836–1915). C1 Kustav Boa (sündis 1852). C2 Andrus Boa (1865–1869). C3 Maret Boa (1867–1954), abiellus Mihkel Kask (1867–1942), järeltulijaid on. C4 Peter Boa (1870–1870). C5 Juhan Boa (sündis 1871). C6 Kirsti Boa (1874–1921), abiellus Georgi Peterson. C7 Jakob Boa (sündis 1876). C8 Karel Boa (sündis 1879), eestistas nime 1936 Uusniit. B2 Ingel Boa (1824–1917) abiellus Mihkel Tamm (1825–1892) C1 Ann Tamm (1850–1921), abiellus Jüri Tamm, järeltulijaid on. C2 Jakob Tamm (sünd 1852), abiellus Aet Murr, järeltulijaid on. C3 Widas Tamm (1855–1880). C4 Madli Tamm (1857–1923), abiellus Peeter Sülla (1864–1917), järeltulijaid on. C2 Jüri Tamm (sünd 1859) C2 Lena Tamm (1860–1861) C3 Mari Tamm (sünd 1863), abiellus Kustav Vähiga (1865–1936), järeltulijaid on. C1 Mihkel Tamm (1866–1946), abiellus Leena Kiiveriga, järeltulijaid on. B3 Jüri Boa (1827–1838) B4 Mihkel Boa (1831–1841) B5 Maret Boa (1833–1886), abiellus Peter Klaasiga (1814–1887), järglasi pole. Peter Boa (1790–1848) vanemad olid Poama Jaagu Andrus (1745–1819) ja Pungama Andruse Els. Andrus asus 1795 hingerevisjoni alusel Kõrgessaare mõisa nr. 33 tallu Pungamal sulaseks ja seejärel koduväiks. Andrus pärines Lauka mõisast Isabella külast. Peter Boa abikaasa Mareti (1792–1867) vanemad olid Paope Simmo Peter (1764–1819) ja Kadaka Jaagu Ann. Mareti vennad said hiljem perekonnanimeks Aul. Boa perekonnanimi võidi panna seetõttu, et Poama Peeter oli nii pika oheliku kui boa-maddo otsas oma hobust talutanud. Ühe pärimuse järgi põlvnes suguvõsa juudi rabist, kes oli põgenenud ühest suurest linnast Hiiumaale. Ta olevat sooritanud mingi kuritöö ja juudi mõrsjaloori lindid olevat olnud veel Maret Kase pööningul. Arhiiviallikad ei kinnita sellist põlvnemist ja suguvõsa mehed kannavad eestipäraseid nimesid. Kanadas kandis perekonnanime 19. sajandi alguses Šotimaalt esmalt Québeci provintsi ja hiljem Alberta provintsi asunud suguvõsa, kust põlvneb Kanada näitleja Bruce Boa. Perekonnanimi Boa esineb São Tomé ja Príncipes, mille tuntuim esindaja on Portugali rännanute järeltulija jalgpallur Luís Boa Morte. Reigi kihelkonna perekonnanimede panemise raamat; EAA.1864.2.VIII-194; 1835 Rahvastikuregister. Emmaste, Käina, Pühalepa, Reigi kihelkond; EAA.1864.2.V-66; 1795 Suulised andmed isikult a. Suulised andmed isikult b.
Emmisaar

Emmisaar on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Emmisaar on pandud Kirimäe mõisavallas Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal[viide?]. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Salmiste. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Nordkehdingeni ühisvald

Nordkehdingen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Elbe vasakkaldal Hamburgist loodes. Nordkehdingen kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 193,03 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7336 inimest. Selle keskus on Freiburg. Samtgemeinde Nordkehdingen koosneb järgmistest valdadest: Balje Freiburg/Elbe Krummendeich Oederquart Wischhafen www.nordkehdingen.de/