laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Animal Drama

Animal Drama on 2007. aastal Tartus loodud indie-pop'i-ansambel. Ansambli koosseisu kuuluvad: Fredy Schmidt (laul, akustiline kitarr, elektrikitarr), Argo Vals (akustiline kitarr, elektrikitarr), Liis Ring (elektrikitarr, taustalaul), Kristjan-Julius Laak (klahvpillid), Indrek Mällo (bass) ja Karl-Juhan Laanesaar (trummid). Ansambel on osalenud sellistel festivalidel nagu "Eesti Pops", "Õllesummer" (pealaval), "Tallinn Music Week", "Tartu muusika nädal" ning 2012. aastal Lätis Salatsis festivalil "Positivus". Animal Drama muusikat on kuuldud ka Tartu Uue Teatri ja Tartu muusikakooli ühislavastuses "Suur maalritöö" ja Vallo Kirsi lavastuses "Kokkutulek". Samuti on nende lugusid kasutatud noortesarjas "Ühikarotid" ja teatrisaates "Elamus". Animal Drama esimene avalik esinemine toimus 2008. aasta märtsis konkursi "Noortebänd" Tartu eelvoorus. Tol ajal kuulus koosseisu ka telesaate "Eesti otsib superstaari" finaalsaadetesse jõudnud Taavi Peterson. 2009. aastal valiti Animal Drama esinema Tartu sügispäevade raames toimunud "Tudengibänd 2009" finaalkontserdile, kus ansambel pälvis Ö Stuudio eripreemia. Konkursil "Noortebänd 2010" pääses Animal Drama võistluse finaali, kus nad said kaks žürii eriauhinda. Raadio 2 lemmikuna sai ansambel võimaluse salvestada Eesti Rahvusringhäälingu stuudios ühe loo, niisamuti võimaluse esineda "Õllesummeri" pealaval Calvin Harrise soojendajana. 2010. aasta Raadio 2 Aastahiti hääletuse tulemusel sai Animal Drama singel "Taevasinine" aasta demo auhinna ning esines ka edetabeli galasaates, mida kandis üle Eesti Televisioon. Samal aastal ilmus nende debüütalbum "Animal Drama", mida Lauri Leis iseloomustas Postimehes kui nõrkade lugudeta plaati, mille palade üle võiks uhkust tunda ka tähtsad välismaised artistid. Pärast 2012. aasta "Tallinn Music Weeki" showcase-festivali nimetas Londoni ühe juhtiva muusikaajakirja Loud and Quiet reporter AP Childs Animal Dramat üheks peamiseks põhjuseks, miks seda festivali üldse külastada. Fredy Schmidt – laul, akustiline kitarr, elektrikitarr Argo Vals – akustiline kitarr, elektrikitarr Liis Ring – elektrikitarr, taustalaul Kristjan-Julius Laak – klahvpillid Indrek Mällo – bass Karl-Juhan Laanesaar – trummid Animal Dramas on mänginud ka: Kaarel Kuusk – klahvpillid Karl Petti – elektrikitarr Marvin Mitt – elektrikitarr Taavi Peterson – laul, elektrikitarr "Animal Drama" (2010) "Uneleja" (aprill 2010 "Taevasinine" (2010) "Spordipäev" (november 2011) "Keep It Real" (august 2012) Suur maalritöö www.uusteater.ee Mis lood kõlasid «Ühikarottides»? www.elu24.ee Taavi Peterson jättis kooli muusika pärast pooleli eurovisioon.elu24.ee Tudengibändide konkursi pani kinni Kassidele iirised www.tartupostimees.ee Eriauhinnad jagunesid järgmiselt et.wikipedia.org Aasta demo: Animal Drama et.wikipedia.org Uued plaadid: Tublid loomad www.elu24.ee 10 reasons to like Tallinn Music Week www.loudandquiet.com Animal Drama Facebookis Animal Drama MySpace'is Animal Drama Soundcloudis Animal Drama YouTube'is
Risttahukas

Risttahukas on hulktahukas, mille tahkudeks on ristkülikud. Ristahuka võib samaväärselt defineerida, kui rööptahuka, mille ühise tipuga servad omavahel ristuvad, või püstprisma, mille põhjad on ristkülikud. Risttahukal on 6 tahku, 12 serva ja 8 tippu. Risttahuka ruumala V avaldub selle küljepikkuste a, b, c korrutisena: V = a b c . {\displaystyle V=abc.} Kuup on risttahukas, mille kõigi servade pikkused on võrdsed. Kuup on ka ainus võimalik selline risttahukas, millel on taolised omadused. Kaasik, Ü. (2002). Matemaatikaleksikon. Tartu.
Kuustahukas

Kuustahukas ehk heksaeeder on kuue tahuga hulktahukas. kuup on korrapärane kuustahukas risttahukas on kuustahukas, mille tahud on ristkülikud rööptahukas on kuustahukas, mille tahud on rööpkülikud nelinurkne prisma viisnurkne püramiid Ülo Kaasik. Matemaatikaleksikon. Tartu 2002
Robert Korzeniowski

Robert Marek Korzeniowski (sündinud 30. juulil 1968 Lubaczówis) on Poola endine kergejõustiklane (20 km käimine ja 50 km käimine). Neljakordne olümpiavõitja (1996, 2000 ja 2004), kolmekordne maailmameister (1997, 2001 ja 2003) ja kahekordne Euroopa meister (1998 ja 2002). Korzeniowski kuulub IAAFi kuulsuste halli. 1996 Atlanta olümpiavõitja – 50 km käimine 3:43.30 2000 Sydney olümpiavõitja – 20 km käimine 1:18.59 olümpiavõitja – 50 km käimine 3:42.22 2004 Ateena olümpiavõitja – 50 km käimine 3:38.46 1995 Göteborg pronksmedal – 50 km käimine 3:45.57 1997 Ateena maailmameister – 50 km käimine 3:44.46 2001 Edmonton maailmameister – 50 km käimine 3:42.8 2003 Pariis maailmameister – 50 km käimine 3:36.03; maailmarekord 1993 Toronto hõbemedal – 5000 m käimine 18.35,91 2004 Naumburg hõbemedal – 20 km käimine 1:19.02 1998 Budapest Euroopa meister – 50 km käimine 3:43.51 2002 München Euroopa meister – 50 km käimine 3:36.39 Robert Korzeniowski Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Valgevene NSV lipp

Valgevene NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Valgevene NSV lipp. Valgevene NSV lipp loodi 1919. aastal. See oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed tähed "ССРБ". 11. aprillil 1927 lisati vardapoolsesse ülanurka punane kuldsete äärtega ristkülik. Kuldsed äärised olid vaid ristküliku alumisel ja lehvipoolsel küljel, ristküliku sisse jäid tähed "БССР" (VNSV – Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik). 19. veebruaril 1937 muudeti lippu taas, see sai NSV Liidu lipu sarnane. Erinevuseks oli vaid see, et sirbi ja vasara kujutise alla olid paigutatud kuldsed tähed "БССР". Järgmise kujunduse sai Valgevene NSV lipp 25. detsembril 1951. Lipp oli punane kangas, mille alumisel serval oli roheline horisontaalne laid, mis moodustas 1/3 lipu kõrgusest, vardapoolsel küljel oli aga vertikaalne laid rahvusliku ornamendiga. Roheline sümboliseeris loodust. Punase välja vardapoolses ülanurgas olid ristatud kuldsed sirp ja vasar ning nende kohal troonis kuldse äärisega punane viisnurk. 1991. aastal, Nõukogude Liidu lagunemisel võeti lipp kasutuselt. 1995. aastal kasutusele võetud praegune Valgevene lipp ei erine palju 1951.-1991. aasta VNSV lipust, eemaldatud on ainult sirp ja vasar ning punane viisnurk, ning muster vardapoolsel küljel on VNSV-aegselt punasel taustal valgelt muudetud valgel taustal punaseks. Valgevene NSV lipp 1919–1927 Valgevene NSV lipp 1927–1937 Valgevene NSV lipp 1937–1951 Valgevene NSV lipp 1951–1991. Lipu tagakülg Valgevene lipp
Daniel Petrov

Daniel Božinov Petrov (bulgaaria keeles Даниел Божинов Петров; sündinud 8. septembril 1971 Varnas) on Bulgaaria endine poksija. Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba). Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Nšan Muntšjanile (Armeenia). Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Maikro Romerole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996). Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile István Kovácsile (Ungari) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles 25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles 8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles 7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1993. Tulemused inglise keeles 6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles 9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles 30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bursa 1993. Tulemused inglise keeles 31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles 29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles Daniel Petrov veebisaidil Olympedia (inglise)
Tuuleiil

Tuuleiil (ka iil, pagi, pugi, tuulehoog, puhang) on tuule kiiruse kiire ja suur tõus, mis on sageli seotud tugeva vihmahooga (inglise rain shower), äikese või tugeva lumesajuga. The Weather Channel. Weather Glossary: S. Retrieved on 2006-11-19. puhang, ÕS2006 puhang, EKSS
Tehnika tänav (Tartu)

Tehnika tänav on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis. See läbib Ropka tööstusparki Emajõe ja Turu tänava vahel. Tänava pikkus on 680 meetrit. 2012. aasta augusti seisuga ei ole Tehnika tänaval veel ühtki hoonet, kuid esimest juba ehitatakse. Selleks saab 6000-ruutmeetrine lao- ja tootmishoone, mille rajab OÜ Bengel Invest tellimusel AS Tartu Ehitus.
Saint-Léger (Belgia)

Saint-Léger ehk Saint-Léger-en-Gaume on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Châtillon, Meix-le-Tige, Saint-Léger (valitsus). Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Saint-Léger (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse, inglise ja hollandi keeles)
La Roche-en-Ardenne

La Roche-en-Ardenne on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn asub Maasi parempoolse lisajõe Ourthe'i kallastel. Beausaint, Halleux, Hives, Ortho, Samrée ja Marcourt. Linna keskus keskaegse lossi varemete taustal Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  La Roche-en-Ardenne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles)
Sõudmine 1968. aasta suveolümpiamängudel

Sõudmine 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos 13.–19. oktoober. Olümpiavõitja 1964: Vjatšeslav Ivanov (NSV Liit) 8.22,51. 17 võistlejat. Olümpiavõitja 1964: NSV Liit (O. Tjurin, B. Dubrovski) 7.10,66. 13 paatkonda. Olümpiavõitja 1964: Kanada (G. Hungerford, R. Jackson) 7.32,94. 18 paatkonda. Olümpiavõitja 1964: USA (E. Ferry, C. Tindlay, K. Mitchell) 8.21,33. 18 paatkonda. Olümpiavõitja 1964: Taani (J. Hansen, B. Haslöv, E. Petersen, K. Helmudt) 6.59,30. 11 paatkonda. Olümpiavõitja 1964: Saksamaa (P. Neuel, B. Britting, J. Werner, E. Hirschfelder, J. Oelke) 7.00,44. 13 paatkonda. Olümpiavõitja 1964: USA (J. Amlong, T. Amlong, H. Budd, E. Clark, S. Cwiklinski, H. Foley, V. Knecht, W. Stowe, R. Zimonyi) 6.18,23. 12 paatkonda.
Vaux-sur-Sûre

Vaux-sur-Sûre on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla osadeks on Hompré, Juseret, Morhet, Nives, Sibret, Vaux-lez-Rosières, Vaux-sur-Sûre (valitsus). Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Assenois, Belleau, Bercheux, Chaumont, Chenogne, Clochimont, Cobreville, Grandru, Jodenville, La Barrière, Lavaselle, Lescheret, Losange, Mande-Sainte-Marie, Morhet-Station, Poisson-Moulin, Remichampagne, Remience, Remoiville, Rosières, Salvacourt, Sibret, Sûre, Villeroux. St. Bernardi kirik  Vaux-sur-Sûre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Peritsükliline reaktsioon

Peritsükliline reaktsioon on orgaaniline reaktsioon, mida iseloomustab keemiliste sidemete kooskõlastatud ümberpaigutus, nii et tekib tsükliline siirdeseisund. Seejuures ei teki intermediaati (lühiealist vahesaadust). Peritsüklilised on tavaliselt ümberasetusreaktsioonid, tsükkelliitumine jm. Woodwardi-Hoffmanni reeglid võimaldavad ennustada peritsükliliste orgaaniliste reaktsioonide mehhanismi.
Põltsamaa Kultuurikeskus

Põltsamaa Kultuurikeskus on Põltsamaa linna kultuuriasutus, mis korraldab kultuuri- ja huvitegevust linna elanikele. Kultuurikeskus paikneb aadressil Kuperjanovi 1. Põltsamaa Linna Kultuurimaja asutati 1. novembril 1945. Viljandi Maakonna Kultuuriosakonna juhataja käskkirjaga anti kultuurimaja käsutusse kontoriruumina tuba aadressil Kesk 3. Üritusi korraldati kooli, kino ja tuletõrje ruumides. Hiljem sai kultuurimaja enda käsutusse kaks ruumi aadressil Lossi 17. 1953. aastal kolis kultuurimaja endise Põltsamaa Põllumeeste Seltsi maja vundamendile ehitatud hoonesse, kus nüüd asub Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu. Tollal oli majas kaks väiksemat ruumi ja 200 istekohaga saal. Suuremate ringide proovid toimusid linna teistes saalides. Praeguse kultuurikeskuse ehitust alustati 1957. aastalNSV Liidu üleliidulise agro-zoo-propagandahoone tüüpprojekti alusel. Ehitust rahastas Eesti NSV kultuuriministeerium ja ehitas Paide Mehhaniseeritud Ehituskolonn (Paide MEK). Saal ehitati 420 istekohaga. Sisekujunduses on kasutatud Tallinna Kunstikombinaadis eritellimusel valmistatud valgusteid ja tekstiili. Kultuurimaja avati pidulikult 11. aprillil 1961. Maja ametlikuks nimetus oli Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja. Pärast Põltsamaa rajooni likvideerimist nimetati kultuurikeskus ümber Põltsamaa Linna Kultuurimajaks. Eesti NSV Kultuuriministeeriumi tellimusel valmisid 1965. aasta suvel hoone fuajeesse Nikolai Kormašovi sgrafiitotehnikas seinapannood. Kujude prototüüpideks olid samas majas töötanud Senta Bergmann, Sirje Tuula ja teised põltsamaalased. 5. veebruaril 1992 andis Jõgeva Maavalitsuse kultuuriosakond Põltsamaa Linna Kultuurimaja üle Põltsamaa Linnavalitsusele. Sellega muutus kultuurimaja munitsipaalasutuseks. 1999. aastal nimetati kultuurimaja ümber Põltsamaa Kultuurikeskuseks. 2000. aastaks põhjaliku remondikuuri läbinud hoone on Põltsamaa linna ja piirkonna suurim kultuurikeskus. Keskuse suurima saali pindala on 271 m². Saalis on teisaldatavad istmed ja üle 300 koha. Lisaks on kultuurikeskuses baari-kohvikuruum, duširuumid, esinejate garderoobid lava taga, helikindel orkestriruum, külastajate garderoob, kooriruum, galerii, seminariruum, peeglite ja tugipuuga varustatud tantsuklass. Osvald Moks (direktor aastatel 1945–1952, 1954) Kalju Allik Karl Aug (1956, 1958–1959) Hilja-Alide Toome Richard Olde Feliks Leemet (1960–1963) Sirje Tuula (1963–1999) Aleksander Parman (1999–2001) Irja Targama (2001–2014) Janne Karu (2014–2022) Gerda Kordemets (2023– ...) Põltsamaa kultuurikeskuse arengukava aastateks 2010–2030[alaline kõdulink]. PDF. Vaadatud 29. augustil 2012 Põltsamaa Kultuurikeskuse ajalugu. Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht. Vaadatud 29. augustil 2012 Põltsamaa Kultuurikeskus. Rahvakultuuri Keskuse koduleht. Vaadatud 28. august 2012 Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht
Osvald Moks

Osvald Moks (1900–1978) oli Eesti laulja ja Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor. Osvald Moks õppis laulmist Riias ja Pariisis. Ta oli tenor. Oli aastatel 1945–1952 ja 1954 Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor ja 1953. aastal keskuse kunstiline juht. Aastatel 1962–1978 juhtis Osvald Moks Põltsamaa Pensionäride Ühendust. Kultuuritegijad Kalevipoja tegude maalt. Toimetaja Ene Sööt. Tallinna Raamatutrükikoda, 2009
Kotka (perekonnanimi)

Kotka on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotka 67 inimesel: 33 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Kotka meeste puhul 3482. kohal ja naiste puhul 3787. kohal. Edith Kotka-Nyman, tõlkija ja eesti keele õpetaja Rootsis Georg Kotka Siret Kotka, poliitik Taavi Kotka, riigiametnik ja ettevõtja Vivian Kotka-Luksep, maksuametnik ja kohtu kaasistuja Rootsis Kotkas (perekonnanimi) https://web.archive.org/web/20190701125151/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KOTKA (vaadatud 1.07.2019)
Karl Aug

Karl Aug (20. jaanuar (vkj)/ 2. veebruar 1914 – 8. mai 1982) oli kultuurijuht Põltsamaal. Ta oli 1955. aastal Kaavere rahvamaja juhataja. Aastatel 1956 ja 1958–1959 juhtis ta Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja. Kultuuritegijad Kalevipoja tegude maalt. Toimetaja Ene Sööt. Tallinn 2009 Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Feliks Leemet

Feliks Leemet (21. november 1931 Põltsamaa vald – 22. november 2018) oli eesti kultuuritegelane. Ta lõpetas Põltsamaa Tööstuskooli ja Põltsamaa Kaugõppe Keskkooli. Töötas aastatel 1959–2002 Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja/ Põltsamaa Linna Kultuurimaja/ Põltsamaa Kultuurikeskuse kunstilise juhi, direktori, instruktori ja tehnikuna. Ta osales 1963–1985 helitehnikuna kõikidel Jõgeva rajooni laulupidudel ja noorte suvepäevadel. 2002 Põltsamaa linna teenetemärk Kultuuritegijad Kalevipoja tegude maalt. Toimetaja Ene Sööt. Tallinn 2009 FELIKS LEEMET 21.11.1931 – 22.11.2018. Nekroloog. Vali Uudised nr 92, 28. november 2018. Lk 7
Léglise

Léglise on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Léglise koosneb kuuest osast ja kokku 28 külast: Assenois – Habaru, Bernimont, Chevaudos, Lavaux, Naleumont, Nivelet ja Les Fossés; Léglise – Burnaimont, Narcimont, Gennevaux ja Wittimont; Mellier – Thibessart ja Rancimont; Ébly – Chêne, Vaux-lez-Chêne, Maisoncelle ja Bombois; Witry – Traimont, Volaiville ja Winville; Louftémont – Behême ja Vlessart. Küla ja kirik Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Léglise – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Fauvillers

Fauvillers (prantsuse [fovile]) on asula ja vald Belgias Luxembourgi provintsis Valloonia piirkonnas. Fauvillers koosneb kolmest osast ja mitmest asulast: Fauvillers (valitsus) – Bodange, Hotte, Menufontaine, Wisembach; Hollange – Burnon, Honville, Malmaison, Sainlez, Strainchamps; Tintange – Romeldange, Warnach. Kirik (1877) Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Fauvillers – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)
Erezée

Érezée on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Érezée piirneb läänes Ourthe'i lisajõe Aisne'iga. Valla piirides asuvad teiste hulgas veel järgmised asulad: Amonines, Biron, Blier, Clerheid, Erpigny, Eveux, Fanzel, Fisenne, Hazeilles, Mormont, Sadzot ja Soy. St. Laurentiuse kirik Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Erezée – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles) Le Royal Syndicat d'Initiative d'Érezée (prantsuse keeles)
Scotty Doesn't Know

"Scotty Doesn't Know" on laul, mis kirjutati spetsiaalselt filmi "Euroretk" jaoks. Laulu kirjutas ja seda esitab USA pop-punkbänd Lustra. Laul avaldati ka ansambli 2006. aasta albumil "Left for Dead", mis sai iTunesis populaarseks. Laul jõudis ka USA edetabelisse Billboard Pop 100, kus selle kõrgeim koht oli 53. Laulu sõnad räägivad, kuidas Scotti tüdruksõber magas kellegi teisega. Filmis kujunes laulust midagi fenomenaalset. Näiteks paar nädalat hiljem oli laulust tehtud remiks ja seda mängiti populaarses Bratislava ööklubis. Ja filmi lõpus oli Cooperil võimalik see isegi oma mobiilihelinaks panna. Filmis ütlesid mitmed tegelased, sealhulgas Scotti enda pere, et sellel on kaasahaarav toon. "Euroretk"
Amdahli seadus

Amdahli seadus on informaatikas arvutiteadlase Gene Amdahli esitatud eeskiri, mis ennustab ligikaudselt, kui palju arvutiprogramm kiireneb juhul, kui osa programmist optimeeritakse. Näiteks kui programmist 80% täidetakse järjestikuselt ja 20% on täidetav paralleelselt, siis 1 protsessori asemel 4 kasutamisel on programmi kiirenemine: 1 ( 1 − P ) + P N = 1 0 , 8 + 0 , 2 4 ≈ 1 , 176 {\displaystyle {\frac {1}{(1-P)+{\frac {P}{N}}}}={\frac {1}{0,8+{\frac {0,2}{4}}}}\approx 1,176} , kus P on paralleelne osa ja N on protsessorite arv. Iga järgmise protsessori lisamisel on kiirenemine järjest aeglasem ning läheneb kindla ülempiirini: 1 0 , 8 + 0 , 2 ∞ = 1 , 25 {\displaystyle {\frac {1}{0,8+{\frac {0,2}{\infty }}}}=1,25} Programmi järjestikune osa hõlmab muu hulgas lõimede ülesseadmist ja lõpetamist, ressursside lukustamist, et mitu lõime ei saaks neile korraga ligi, ja sünkroonimist, mille käigus mitme protsessori tehtud töö tuuakse kokku ning arvutatakse lõplik tulemus. Gustafsoni seadus Moore'i seadus Matt Gillespie. "Amdahl's Law, Gustafson's Trend, and the Performance Limits of Parallel Applications" (inglise keeles). Intel.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Juhuslik avastus

Juhuslik avastus[viide?] ehk juhuavastus[viide?] ehk serendiipsus (inglise serendipity) on mõiste, mida kasutatakse, kirjeldamaks näiliselt juhuslikult tehtud avastusi. Louis Pasteur on öelnud, et "Juhus soosib ettevalmistunud meeli" ning nõnda peetakse ka juhusliku avastuse juures oluliseks, et inimene suudaks tehtud avastust märgata ja selle põhjal tulemuseni viivaid järeldusi teha. Viimast peetakse tõenäolisemaks teaduses ja nõnda on püütud uurida ka juhuslike avastuste rolli teadussaavutuste tegemisel. Eestis on juhuslikust avastusest rääkinud näiteks Teaduskeskuse Heureka juht Hannu Salmi, kasutades inglise keele mõiste vastena sõna 'serendipisyys'. Dunbar, K., & Fugelsang, J. (2005). Causal thinking in science: How scientists and students interpret the unexpected teadus.ee 8. suvekool: lühidalt ja selgelt teadus.ee, 2012 Serendipity Tehnokratt Accidental Discoveries (inglise keeles) The Serendipity Equations (inglise keeles)
Bastogne

Bastogne (prantsuse [bas.tɔɲ]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn asub Ardennides, 510–515 meetri kõrgusel merepinnast, 12 kilomeetri kaugusel Luksemburgi piirist. Detsembrist 1944 kuni jaanuarini 1945 oli linn Saksamaa vägede piiramisrõngas. Bastogne'i vald jaguneb viieks osaks: Bastogne – Bizory, Chifontaine, Hemroulle, Isle-la-Hesse, Isle-le-Pré, Savy, Senonchamps; Longvilly – Al-Hez, Arloncourt, Bourcy, Horritine, Michamps, Moinet, Oubourcy; Noville – Cobru, Fagnoux, Foy, Hardigny, Luzery, Rachamps, Recogne, Vaux, Wicourt; Villers-la-Bonne-Eau – Livarchamps, Losange, Lutrebois, Lutremange, Remoifosse; Wardin – Benonchamps, Bras, Harzy, Mageret, Marenwez, Marvie, Mont, Neffe. Kindral McAuliffe'i väljak Mardassoni memoriaal Vaade linnale Peetri kirik (XI–XVI sajand). Vabaduse rada Kindral McAuliffe Tank M4 Sherman Villers-la-Bonne-Eau Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.  Bastogne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (prantsuse keeles)