laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Borõss Paton

Borõss Paton (ukr Борис Євгенович Патон, 27. november 1918 Kiiev – 19. august 2020 Kiiev) oli Ukraina teadlane ja akadeemik. Paton oli Ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, tehnikateaduste doktor, professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik. Ajaloo esimene Ukraina kangelane (1998). Rooma klubi auliige. 1959–1988 – Ukraina NSV Ülemnõukogu saadik 1962–1989 – NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 1989–1991 – NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi liige 1960–1991 – Ukraina KP KK liige 1966–1991 – NLKP Keskkomitee liige 1997–2005 oli ta Ukraina rahvusliku julgeoleku ja kaitse nõukogu liige. Stalini preemia (1950) Lenini preemia (1957) neli Lenini ordenit (1967, 1969, 1975, 1978) kahekordne sotsialistliku töö kangelane (1969, 1978) Ukraina kangelane (1998) Kiievi aukodanik (1998) rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus" (1998) neli Vürst Jaroslav Targa ordenit (1997, 2003, 2008 ja 2018) Vabaduse orden (2012) Paton on enam kui tuhande teaduspublikatsiooni, 20 monograafia ja 400 avastuse autor. Ta oli valitud mitme välismaise teadusakadeemia liikmeks (sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks ning 2006. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks) 101-aastaselt oli ta 2020. aastal vanim kahekordne sotsialistliku töö kangelane ja vanim Ukraina kangelane.
Kristjan Oja

Kristjan Oja (sündinud 8. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja. Lõpetas 1986. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Hakkas sportima 1979. aastal, treenis Tallinna Lenini rajooni LNSK-s Tõnu Pääsukese juhendamisel. Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel, kus sai 20 km distantsil 57. koha. 1986–1990 sai ta Eesti NSV meistrivõistlused laskesuusatamises üksikvõistluses pronksmedali ning teatevõistluses 1 kuld- ja 2 hõbemedalit. 2011. aastast on ta Rahvusvahelise Laskesuusatamisliidu (IBU) tehniline delegaat ning 2012. aastast tehnilise komitee liige. Ta oli aastatel 2000–2018 Eesti Laskesuusatamisföderatsiooni peasekretär ja 2018. aastast IBU karikasarja võistlusdirektor. Tema abikaasa on Raguell Oja ning nende tütar on Regina Ermits. Biograafia ESBL-is (vaadatud 14.04.2015) Biograafia ESBL-is Kristjan Oja veebisaidil Olympedia (inglise)
Eveli Peterson

Eveli Peterson (sündinud 19. oktoobril 1967 Viljandis) on endine eesti murdmaa- ja laskesuusataja. Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel, kus ta saavutas 7,5 km distantsil 58. koha, 15 km distantsil 36. koha ja teatesõidus 9. koha. Samuti osales ta 1994. aasta Lillehammeri taliolümpiamängudel, kus ta sai 7,5 km distantsil 31. koha, 15 km distantsil 27. koha ja teatesõidus 12. koha. Biograafia ESBL-is (vaadatud 21.04.2015) Biograafia ESBL-is
Janno Prants

Janno Prants (sündinud 19. detsembril 1973 Võrus) on endine eesti laskesuusataja. Ta sai 1998. aasta Nagano taliolümpiamängudel 10 km sprindis 43., 20 km distantsil 18. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 13. koha. Ta sai 2002. aasta Salt Lake City taliolümpiamängudel 10 km sprindis 45., 20 km distantsil 63. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 11. koha. 2006. aasta Torino taliolümpiamängudel sai ta 10 km sprindis 75. koha. Biograafia ESBL-is (vaadatud 21.04.2015) Biograafia ESBL-is
Karel Viigipuu

Karel Viigipuu (sündinud 18. märtsil 1986 Tartus) on eesti laskesuusataja. Ta võitis 2010. ja 2012. aastal Eesti meistrivõistlused laskesuusatamises 20 km distantsil. Ta õde on laskesuusataja Kristel Viigipuu. Biograafia ESBL-is (vaadatud 21.04.2015) Biograafia ESBL-is
Kairi Pääsuke

Kairi Pääsuke (sündinud 29. septembril 1970 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja. 1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 2 kuld- ja 2 hõbemedalit. Tema ema on endine suusataja ja treener Aita Pääsuke. Biograafia ESBL-is (vaadatud 21.04.2015) Biograafia ESBL-is
Andris Teikmanis

Andris Teikmanis (sündinud 29. novembril 1959 Riias) on Läti poliitik, jurist ja diplomaat. 7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti välisministeeriumi riigisekretärina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Andrzej Arendarski

Andrzej Jan Arendarski (sündinud 15. novembril 1949 Varssavis) on Poola poliitik ja majandustegelane. 18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tegevust Poola Kaubanduskoja presidendina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Ignisious Gaisah

Ignisious Gaisah (sündinud 20. juulil 1983) on Ghana päritolu Hollandi kergejõustiklane (kaugushüppaja). Alates 2013. aastast esindab ta Hollandit. Tema isiklik rekord kaugushüppes on 8.43, mis on hüpatud 14. juulil 2006 Roomas. Helsingi 2005 hõbemedal (8.34) Moskva 2013 hõbemedal (8.29) Moskva 2006 sisemaailmameister (8.30) Amsterdam 2016 pronksmedal (7.93) Ignisious Gaisah on 185 cm pikk ja kaalub 74 kg. Ignisious Gaisah Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
André Liebich

Andrzej Bronisław Bruno Liebich (poola kirjanduses ka Andrzej Liebich; 12. august 1893 – 8. veebruar 1958) oli poola sõjaajaloolane, sõjaväelane. 2. märtsil 1936 autasustati teda Kotkaristi III klassi teenetemärgiga. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Psühhosomaatiline häire

Psühhosomaatiline häire on tervisehäire, mille puhul vaevused psüühikas või kesknärvisüsteemis tekitavad kehalisi (somaatilisi ehk somatoformseid) häireid. Psühhosomaatiline häire on näiteks ärevushäire, mille puhul häiritud meeleolu põhjustab häireid kehalises enesetundes, mis võib avalduda järgmiste sümptomitena: õhupuudus, südametöö kiirenemine, peapööritus, iiveldustunne, higistamine, suukuivus, valu rinnus, peavalu. psühhosomaatiline meditsiin
Andrzej Majkowski

Andrzej Marian Majkowski (sündinud 8. septembril 1939 Varssavis) on Poola diplomaat. 18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola presidendi kantselei aseriigisekretärina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Andrzej Malinowski

Andrzej Malinowski (sündinud 29. augustil 1947) on Poola poliitik. 18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Tööandjate Konföderatsiooni presidendina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Andrzej Rottermund

Andrzej Jan Rottermund (sündinud 11. mail 1941) on Poola ajaloolane, museoloog, õppejõud. 18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Royal Castel muuseumi direktorina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Antoni Roman

Antoni Roman (10. september 1892 Varssavi – 28. aprill 1951 Varssavi) oli Poola diplomaat ja poliitik. 4. oktoobril 1937 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola kaubandus-tööstusministrina. Talle anti 1933. aastal ka Kotkaristi III klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Bogusław Walenty Winid

Bogusław Walenty Winid (sündinud 3. novembril 1960 Varssavis) on Poola diplomaat. 18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola välisministeeriumi asekantslerina. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Boleslaw Popowicz

Boleslaw Kornel Popowicz (ka Popowick; 2. september 1878 Waręż – 9. jaanuar 1937 Lwów) oli Poola sõjaväelane. 1935. aastal anti talle Eesti Kotkaristi II klassi teenetemärk. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 21.04.2015)
Alaksandr Milinkievič

Alaksandr Milinkievič (kasutatud on ka nimekujusid Aljaksandr Milinkevitš ja Aleksandr Milinkevitš; valgevene Аляксандр Уладзіміравіч Мілінкевіч; sündis 25. juulil 1947 Hrodnas) on Valgevene poliitik. Ta sündis Valgevene NSV teenelise õpetaja peres. Isa nimi oli Vladimir Ivanovitš Baran, mistõttu Alaksandr võttis 16-aastaselt endale ema Maria Aleksandrovna neiupõlvenime Milinkevitš. 1965 lõpetas ta keskkooli kiitusega. Noorena mängis ta korvpalli, tulles 1968 ja 1969 Valgevene meistriks. 1996–1997 oli ta Valgevene paljukordse meistri korvpalliklubi Grodno 93 president. Ta lõpetas 1969 Hrodna pedagoogilise instituudi füüsika-matemaatikateaduskonna ja töötas samas linnas kooliõpetajana. Pärast aspirantuuri lõpetamist füüsikainstituudis töötas ta 1972 Valgevene Teaduste Akadeemias noorema teadusliku kaastöötajana. 1976. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja teemal "Ülivõimsate laseriimpulsside tekitamise mehhanism", seejärel töötas õppejõuna Hrodna pedagoogilises instituudis. 1978–1980 ja 1984–2000 oli ta Hrodna ülikooli füüsikateaduskonna dotsent, vahepeal töötas kateedrijuhatajana Alžeerias Sétifi ülikoolis. Hiljem on ta stažeerinud Montpellier' ülikoolis (Prantsusmaa) ja California ülikoolis (USA). Poolas on ta õppinud kohaliku omavalitsuse probleeme lahendama, riiklikke majandusreforme ja inimõigusi, Suurbritannias tänapäevaseid haridusmeetodeid ja Kanadas spordi arendamist. Ta on läbinud Saksamaal Euroopa ohutuskeskuses tippjuhtide kursuse ning stažeerinud Euroopa Liidu õppeasutustes Hollandis, Belgias ja Prantsusmaal toimimise ja laienemise küsimusi. Ta on analüütiliste ettekannetega esinenud Euroopa Parlamendis ja Euroopa Komisjonis. Ta on avaldanud 65 teadustööd ja monograafiat kvantelektroonika ja lasertehnika alal, samuti Valgevene ajaloost, kultuurist, haridusest ja arhitektuurist. 1990–1996 oli ta Hrodna linnavalitsuses aselinnapea. Ta kureeris linnavalitsuses haridust, kultuuri, tervishoidu, noorsooasju, sporti, meediat, religiooni, välissuhtlust ja ajaloolise pärandi valdkonda. 1996. aastast oli ta Hrodna ühiskondliku ühenduse "Raekoda" juht. Võimud likvideerisid "Raekoja" 2003. aastal. Ta on Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni liige. Alaksandr Milinkievič oli Valgevene ühendatud opositsiooni presidendikandidaat 2006. aasta 19. märtsi valimistel. Aprillis 2006 mõisteti talle 15 päeva aresti sanktisoneerimata meeleavalduse korraldamise eest. Oktoobris 2006 pälvis ta Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (50 000 eurot). Milinkievič valdab lisaks valgevene keelele inglise, prantsuse, poola ja vene keelt. Ta on teist korda abielus. Esimesest abielust on tal kaks poega. Alaksandr Milinkieviči koduleht (valgevene, vene, inglise ja prantsuse keeles) (arhiveeritud)
2015. aasta Soome parlamendivalimised

2015. aasta Soome parlamendivalimised olid Soome parlamendi Eduskunna 37. koosseisu valimised. Valimised peeti 19. aprillil 2015. Eelhääletamine toimus 8.–14. aprillil, välismaal 8.–11. aprillil. 2146 kandidaadi seast valiti 200 parlamendiliiget, sealhulgas üks Ahvenamaa esindaja. Kandidaatidest said enim hääli Keskerakonna esimees Juha Sipilä (30 733), Põlissoomlaste esimees Timo Soini (29 420), Koonderakonna esimees Alexander Stubb (26 984) ja Rootsi Rahvapartei esimees Carl Haglund (21 350). Tässä ovat vaalien ääniharavat - top 10
Rõõm

See artikkel räägib üldmõistest. Segakoori kohta vaata artiklit Rõõm (koor). Perekonnanime kohta vaata artiklit Rõõm (perekonnanimi). Rõõm on meeldiv emotsioon, mis tekib emotsionaalse reaktsioonina meeldivale olukorrale või mälestusele. Rõõmu põhjus võib olla konkreetne (näiteks mõni ootus või vajadus on rahuldatud) või ebamäärane (näiteks elurõõm). Rõõmutunne võib olla erineva intensiivsusega ja väljendub erinevates vormides, alates naeratusest kuni rõõmuhüüdeni. Budismis on rõõm mõistena kasutusel mitmes tähenduses. Rõõmustamine või kaasa rõõmustamine (sanskriti ja paali keeles muditā) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa ja see tähendab eelkõige rõõmustamist teiste hea käekäigu üle, olles vastukaaluks kadedusele ning seotud sõbralikkuse ja kaastundega.  Pikemalt artiklis Mudita. Ekstaatiline rõõm, vaimustus (paali keeles pīti, sanskriti keeles prīti, inglise keeles rapture) on budismi meditatsioonipraktikas üks virgumise teguritest ning seotud keskendumisseisunditega ehk jhāna'dega.  Pikemalt artiklis Piti. Rõõm ja heaolu igapäevases elus või ka budistliku meditatsioonipraktika käigus tekkiv rõõm seoses jhāna'dega, paali ja sanskriti keeles sukha, lähedane eelmise mõistega (piti).  Pikemalt artiklis Sukha. Õnnetunne
Liivi lipp

Liivi lipp on liivlaste lipp. See oli algul Liivi Liidu lipp. Lipp võeti ametlikult kasutusele 2. märtsil 1923. Lipu avamispidu toimus 1923. aasta 18. novembril Mazirbes. Lipu mõõdud ja horisontaaltriipude laiuste suhe sarnanevad Läti riigilipu omadega. Liivi lipu värvid – roheline, valge ja sinine – sümboliseerivad randa, nagu seda oma paadist näeb kalamees: roheline mets, valge liiv ja sinine meri.
Hilda Dresen

Hilda Dresen (11. mai 1896 Kolga vald – 5. veebruar 1981 Tallinn) oli eesti esperantist ja tõlkija. 1922. aastast avaldas ta rahvusvahelistes esperantoväljaannetes 67 eesti kirjaniku hulgas luule- ja lühiproosatõlkeid. Tema õde oli tõlkija ja esperantist Helmi Dresen. Nad koos olid Eesti Esperanto Seltsi loojad ja viljakad eesti luule tõlkijad esperanto keelde. 1929 Marie Under "Valitud luuletused" 1931 Johannes Barbarus "Horisondid" 1961 Fr. R. Kreutzwald "Kalevipoeg. Estona popola eposa". (Fragmentoj). Tallinn: Eldonejo, Eesti Raamat 1981. Õed Hilda ja Helmi Dresen kui rahvusvaheliselt tunnustatud esperantistid olid Liina Vahtriku ja Piret Simsoni autorilavastuse "Doktor Esperanto" peamised prototüübid. Lavateos esietendus 2020. aasta teatrikuu alguses ning seda mängiti Tartus Eesti Rahva Muuseumi raamatukogus. EE 14: Hilda Dresen Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 22.04.2015) Lavastuse "Doktor Esperanto" tutvustus Piletimaailma veebilehel Vaadatud 23.12.2121.
Alois Koudelka

Alois Koudelka (1861–1942) oli Eesti vaimulik ja tõlkija. Ta tõlkis eelkõige tšehhi keelde, tõlkides muu hulgas eesti, soome, läti ja ungari keelest. KALLAS (chybně LALLAS), Aino. Vojínova matka (Sojamehe ema). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky II. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 93–98. KALLAS, Aino. Smrt starého Orga. Vlast 44, 1927–1928, 1, s. 32–39. KALLAS, Aino. Čínský osílek. Lidové listy 1925, 102, příl. Lidová beseda 34, s. 144. KALLAS, Aino. Podloudník (z Mere tagant II). Lidové listy 1927, 216, příl. Lidová beseda, s. 1; 222, příl. Lidová beseda, s. 2-3. KALLAS, Aino. Vojákova matka. Lidové listy 1925, 221, příl. Lidová beseda 44, s. 183-184. LIIV, Jakob (LÜW, Jakub). Krvavý groš (Werehind, antologiast Wihud III, Reval 1908). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky II. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 137–156. LIIW, Juhan. Punnahoo Marri (správně Punasoo Mari) (Igapäevane lugu). In Na táčkách u cizích spisovatelů. Povídky III. Benediktinská knihtiskárna, Brno 1916, s. 65–69. Jüri Parijõgi. Babiččina smrt. Vlast 45, 1928–1929, 9–10 , s. 411–417. TAMMSAARE, A. H. Král a slavík. Lidové listy 1928, 89, příl. Lidová beseda, s. 3. TAMMSAARE, A. H. Láska. Lidové listy 1925, 238, příl. Lidová beseda 47, s. 101. TAMMSAARE, A. H. Slavík a květy. Lidové listy 1925, 244, příl. Lidová beseda 48, s. 205. WILDE, Eduard. Usnutí v kočáře (z Kogutused Teosed). Lidové listy 8, 1929, 17, příl., s. 2–3.
Miloš Lukaš

Miloš Lukaš (15. september 1897 – 26. aprill 1976) oli tšehhi filoloog, tõlkija, polüglott. Ta on tõlkinud muu hulgas eesti keelest, sh F. R. Kreutzwaldi eepose "Kalevipoeg". ANGERVAKS, Hugo. Jízda k soudu. Pochodeň 1970, 210, 5.–6. 9., s. 4. ANGERVAKS, Hugo. Úsměv. Pochodeň 1970, 68, 21.–22. 3., s. 6. EISEN, Matthias Johann. Koit a Hämerik. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 52. EISEN, Matthias Johann. Koit a Hämerik. Praha – Moskva 1955, 8, s. 44. Lehte Hainsalu. Noc (Öö). Pochodeň 1967, 202, 26.–27. 8., s. 5. HAINSALU(OVÁ), Lehte. Noc (Öö). Svět sovětů 30, 1967, 50, s. 19–20. JAKOBSON, August. Komár a kůň (Sääsk ja hobune). Lidová demokracie 19, 1963, 77, s. 6. JAKOBSON, August. Myš a vrabec. Lidová demokracie 25.8.1963, s. 6. JAKOBSON, August. Předměstí bídných hříšníků. Praha – Moskva 1955, 8, s. 49–51. JAKOBSON, August. Ve jménu budoucnosti. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 63–71. KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 51–52. KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). Praha – Moskva 1955, 8, s. 45–46. KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Kalevipoeg (část). Texty 1969, 3, s. 3–7. KREUTZWALD, Friedrich Reinhold. Syn Kalevův (Kalevipoeg, část). Svět sovětů, Praha 1959. KRUSTEN, Erni. Nešťastná láska (Õnnetu armastus). Lidová demokracie 14, 1958, 8.6., s. 6. KRUSTEN, Erni. Pane Krustene, vezměte si housku! (Härra Krusten, võtke sai). Pochodeň 63, 1974, 76, s. 7. KRUSTEN, Erni. Zapomenuté jméno. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 57–62. KRUSTEN, Erni. Zapomenuté jméno. Pochodeň 56, 1967, 262, s. 5. LIIV, Juhan. Všední povídka – Ptačí hnízdo. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 53–57. PEEGEL, Juhan. Starý jídelní stůl. Pochodeň 61, 1972, 141, s. 6. SIRGE, Rudolf. Aťsisi. Pochodeň 59, 1970, 240, s. 7. TAMMSAARE, Anton Hansen. Kolportérka č. 17 (Lehekandja Nr. 17). Pochodeň 61, 1972, 95, s. 6. TUGLAS, Friedebert. Jaro (Kevad). Pochodeň 64, 1975, 69, s. 7. TUGLAS, Friedebert. U silnice (Tee ääres). Pochodeň 62, 1973, 238, s. 6–7. TUGLAS, Friedebert. Žízeň po vědění (Teaduse igatsus). Pochodeň 54, 1965, 291, s. 5. TUGLAS, Friedebert. Žízeň po vědění (Teaduse igatsus). Rudé právo 46, 1966, 22, příl., s. 1. TUGLAS, Friedebert. Zlost (Viha). Pochodeň 61, 1972, 111, s. 6. Debora Vaarandi. V Leninově knihovně. In Pod baltským nebem. Výběr z litevské, lotyšské a estonské literatury. Svaz Československo-sovětského přátelství, Praha 1958, s. 62–63. VILDE, Eduard. Válka v Mahtře (Mahtra sõda, část). Praha – Moskva 1955, 8, s. 47–48.
Heinrich Struve

Heinrich Struve (vene keeles Генрих Васильевич Струве; 10. juuli 1822 Tartu – 28. märts 1908) oli vene keemik. Ta oli Struve suguvõsa esindaja. Ta lõpetas Tartu ülikooli 1845 ja töötas seal 1849. aastani. Tema isa oli astronoom ja geodeet Friedrich Georg Wilhelm Struve.
Reese Hoffa

Reese Hoffa (sündinud 8. oktoobril 1977 Evansis Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (kuulitõukaja). Maailmameister (2007). London 2012 3. koht (21.23) Ōsaka 2007 Maailmameister 22.04 Budapest 2004 hõbemedal (21.07) Moskva 2006 sisemaailmameister (22.11) Ateena 2006 1. koht (20.60) Stuttgart 2006 1. koht (21.05) Monaco 2005 3. koht (20.87) Reese Hoffa on 183 cm pikk ja kaalub 133 kg. Koduleht Reese Hoffa USA kergejõustikuliidu kodulehel Reese Hoffa Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Hitoshi Honda

Hitoshi Honda (jaapani keeles 本田均, ほんだひとし; sündinud 1946 Niigatas) on Jaapani diplomaat. Ta on olnud Jaapani suursaadik mitmetes Euroopa riikides, sh Eestis.
Michael Miess

Michael Miess (sündinud 24. juulil 1953) on Austria diplomaat. Ta on olnud suursaadik mitmes Euroopa riigis, sealhulgas Eestis. 2001. aastal anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Austria Vabariigi suursaadikuna Eestis aastatel 1997–2001. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ahto Kaljusaar

Ahto Kaljusaar (23. november 1938 – 19. märts 2020) oli eesti ühiskonnategelane ja esperantist; Eesti esperantoliikumise põhitegelasi. Ta on olnud Eesti esindaja Ülemaailmses Esperantoliidus. Ta on olnud maakonnalehe Harju Elu (1993–2007 Harjumaa) peatoimetaja. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Augustin Pung

Augustin Pung (10. märts 1898 Valga – 28. aprill 1972 Tartu) oli eesti koori- ja orkestrijuht, muusikapedagoog ja esperantist. Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Konservatooriumi laulu- ja muusikaõpetaja erialal; juhendajaks Juhan Aavik. Ta töötas aastast 1928 Viljandi koolides muusikaõpetaja ja koorijuhina, juhatas aastatel 1931–1933 Viljandi Helikunsti Seltsi meeskoori ja 1935–1940 segakoori Koit. Ta oli aastatel 1944–1945 Viljandi linna täitevkomitee esimees ja 1945–1946 Viljandi I Keskkooli direktor. Ta oli aastal 1945 Viljandi Lastemuusikakooli asutajaid, viiuliõpetaja ja aastatel 1945–1966 kooli direktor; tema õpilaste hulgas olid Mati Kärmas, Mare Teearu, Jaan Tork. Ta asutas aastal 1947 Viljandi taidlussümfooniaorkestri ning juhtis seda aastani 1961. Ta on kirjutanud koori- ja soololaule ning instrumentaalpalu. 1958 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
Edda-Merike Pelt

Edda-Merike Pelt (sündinud 22. detsembril 1951) on eesti reisiettevõtja ja esperantist. Aastatel 2013–2016 on ta Eesti esindaja Ülemaailmses Esperantoliidus. Ta on Tartu Esperanto Seltsi liige. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink] https://web.archive.org/web/20160305123933/http://kultuuriaken.tartu.ee/?place=1062181863 (vaadatud 22.04.2015)
Elisabeth Linnuse

Elisabeth Linnuse (1896 – 13. mai 1973 Tallinn) oli eesti haridus- ja Eesti esperantoliikumise tegelane. Ta oli Tallinna 14. Algkooli (praegune Liivalaia Gümnaasium) direktor. Tema õdepoeg oli näitleja ja lavastaja Heikki Haravee. http://www.sydalinna.edu.ee/koolist/ajalugu/ (vaadatud 22.04.2015)
Elmar Kauer

Elmar Johannes Kauer (sündinud 12. augustil 1904 Vorbusel – surnud 12. august 1948) oli eesti ühiskonnategelane, kommunist, esperantist. Ta mõisteti 1925. aasta kohtumõistmisel kommunistide üle (78 protsess) 15 aastaks sunnitööle, kuid 1926. aastal anti talle armu. Väidetavalt oli ta kaitsepolitsei informaator. Suri Saksamaal Aschaffenburgi põgenikelaagris. Valdur Ohmann. EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast. Tuna 1/2019 Kas on seesama Elmar Kauer? Võitluse Aeg: ametiühingute häälekandja, 23. juuli 1932 Aschaffenburgist. Eesti Post, 17. august 1948 Meediateek. Elmar Kauer
Helmi Dresen

Helmi Dresen (4. juuli 1892 Kolga – 25. september 1941 Tallinn) oli eesti tõlkija ja Eesti esperantoliikumise eestvedajaid. Tema õde oli esperantist ja tõlkija Hilda Dresen. Vilho Setälä, 1930. Esperanto-kurso. Estona eldono prilaborita de Helmi Dresen. Haapsalu. geni.com
Hold the Line

"Hold the Line" on USA rokkansambli Toto laul. Laul anti välja ansambli omanimelise debüütalbumi esimese singlina 1978. aastal. Laul jõudis Billboardi edetabelis viiendale kohale.
Family

Family (inglise keeles 'pere) võib tähendada järgmist: Family (Eesti ansambel) Family (Inglise ansambel) Family, Willie Nelsoni saatebänd The Family, Prince'i ansambel Family (telekanal), lastele suunatud telekanal Kanadas Family (seriaal)
The Party Mix – Rock

"The Party Mix – Rock" on 2013. aastal avaldatud kolmest CD-st koosnev kogumikalbum. Kogumiku andis välja Suurbritannia suurim sõltumatu plaadifirma Demon Music Group label'i Crimson Productions all.
Hermann Stahlberg

Hermann Stahlberg (20. september 1865 Tartu – 21. märts 1932 Rakvere) oli eesti kullassepp ja esperantist. Esperanto keele õperaamat. Lingvo Internacia Esperanto. 1908.
Taavet Schotter

Taavet Schotter (sündinud 18. jaanuaril 1990 Tartus) on eesti klahvpillimängija ja muusik. Ta mängib klahvpille ansamblis Paha Polly. Ta on õppinud Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis jazz-klaveri erialal.[viide?] Taavet Schotter on tunnustatud arsti Leo Schotteri pojapoeg.[viide?]
Hindrek Rikand

Hindrek Rikand (22. detsember 1874 Väimela vald, Võrumaa – 27. aprill 1940 Tallinn) oli eesti postitegelane ja esperantist. Ta oli 1917-1918 Tallinna postkontori ülem ja 1918-1924 Postivalitsuse looja ja esimene ülem. Maetud Metsakalmistule. Esperanto-eesti taskusõnastik = Esperanta-Estona posvortaro. Haapsalu: P. Tamverk, 1933. 235 lk http://lib.werro.ee/hindrek-rikand