laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Konrad Pfaff

Konrad Pfaff (15/27. oktoober 1872 Tallinn – 20. november 1935 Tartu) oli Eesti arst. Õppis 1891–1897 (lõpetas) Tartu ülikoolis arstiteadust. Töötas 1897–1900 assistendina Mellini kliinikus Tartus, alates 1897 ka praktiseeriv arst Tartus.
Andres Õunmaa

Andres Õunmaa (sündinud 12. septembril 1974) on eesti taimekasvatusspetsialist. Ta lõpetas 1992. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 1996 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna aianduse erialal. 1998. aastal kaitses ta samas magistritööd taimegeneetika erialal "Ploidsus Eestis kasvatatavatel ploomipuusortidel ja -aretistel" Hugo Remmelgi ja Heljo Jänese juhendamisel. Alates 2004. aastast on ta agronoomiateaduskonna doktoriõppes mullateaduse erialal. Ta on õppinud ka Viljandi Kultuurikolledžis ja Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuses. Aastatel 1995–2000 töötas ta Eesti Põllumajandusülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituudis algul agronoomina, alates 1998. aastast teadurina. Alates 1997. aastast on ta olnud Eestirootslaste Kultuuriseltsi Paslepa Rahvaülikooli õpetaja, alates 1999. aastast OÜ Hansaplant meisteraednik. Alates 23. aprillist 2001 oli ta Eesti Vabariigi Põllumajandusministeeriumi põllumajandusosakonna juhataja asetäitja (osakond nimetati 15. septembrist 2004 ümber põllumajandusturu korraldamise osakonnaks). 17. detsembrist 2004 kuni 2005. aastani oli ta taimetervise osakonna juhataja asetäitja. Ta kuulus kuni 2006. aastani Põllumajanduskultuuride Geneetiliste Ressursside Nõukogusse, geenitehnoloogiakomisjoni ja Polli Aianduse Instituudi teadusnõukogusse. Koos Hugo Remmelgiga. Tsütogeneetilisi uurimisi viljapuudel Eestis. – Eesti Põllumajandusülikool. Magistrantide ja doktorantide teaduslike tööde kogumik, Tartu, 1997, lk 96–99. Koos Heljo Jänesega. Ploomipuuliigid sordiaretuses. – Agraarteadus, 1998, nr 4, lk 258–263. Koos Hugo Remmelgiga. Tetraploidne rukis. – Teraviljade geneetika ja aretuse aktuaalsed probleemid, Harku, 1998, lk 50–55. Koos Hugo Remmelgiga. Kromosoomide arv Eestis aretatud ploomipuusortidel ja aretistel. – Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi aastakonverentsi ettekanded: 8.–9. aprill 1998, Tartu, 1998, Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi Toimetised, 6, lk 127–129. Tuulekaera tõrjeks plaanitavad muudatused seadustikus. – Euronõu: Põllumajandusministeeriumi ja ajakirja Maamajandus ühisväljaanne, 2002, juuni, lk 5. Päring inforegister.ee andmebaasis[alaline kõdulink]
Edgar Meywald

Edgar Ernst Richard Meywald (5/18. jaanuar 1901 Kuressaare – 28. juuni 1935 Kuressaare) oli Eesti arst. Kuressaare linnaarsti Richard Meywaldi poeg. Õppis arstiteadust Müncheni ülikoolis 1922–1924 ja Tartu Ülikoolis 1924–1933 (lõpetas). Fraternitas Normannia vilistlane. Alates 1934. aastast Mustjala jaoskonnaarst.
Kuljus (rahvatantsurühm)

Kuljus on Tallinna Tehnikaülikooli tantsuansambel. Kuljus sai alguse 1949. aastal, kui tollase TPI majandusteaduskonnas tuli kokku seltskond noori, kes tahtsid tantsida. Õpetajaks kutsuti Salme Valgemäe. Kuljuse nimi võeti kasutusele alles 1962. aastal Salme ja Ott Valgemäe samanimelise tantsu järgi, kui visa tantsimise tulemusena saadi rahvakollektiivi aunimetus. Kuljust ja Salme Valgemäe tööd autasustati 1974. aastal Eesti NSV teenelise kollektiivi aunimetusega. 1977. aastal lisandus Üleliidulise leninliku komsomoli preemia laureaadi tiitel. 1949–1974 oli kunstiline juht Salme Valgemäe. 1974–1999 juhtisid ansamblit Pill ja Ülo Luht. 1999. aasta sügisest 2000. aasta kevadeni juhendas Kuljuse põhikoosseise Ivar Lett. 2001. aasta sügisest on ansambli juhiks Marina Kuznetsova. Kuljuses tantsib üle saja tantsija kuues rühmas: I, II, III põhikoosseis, noorem rühm, noorem vilistlasrühm ja vanem vilistlasrühm. Kuljus on Eesti Rahvatantsuansamblite Liidu liige. MTÜ Kuljus Klubi on kantud Eesti mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse. 2009 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (sisuka hooaja ning tantsukultuuri edendamise ja propageerimise eest) Kuljuse veebileht (vaadatud 26.08.2012) Repertuaar Videoklipp
Allaihha uluss

Allaihha uluss ehk Allajõahha uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb põhjas Ida-Siberi merega. Läbi ulussi voolab Allaihha jõgi. Ulussi halduskeskus on Tšokurdahhi alev, kus elab üle kolmandiku ulussi elanikest. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3421, neist 40% jakuudid, 34% venelased ja 16% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 3050. Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам http://sakha.gov.ru/section/63
Amga uluss

Amga uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas. Läbi ulussi voolab edelast kirdesse Amga jõgi. Ulussi halduskeskus on Amga küla. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 17 251, neist 91% jakuudid, 5% venelased ja 2% evengid. Uluss jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks (nasleg): Abaga nasleg Altani nasleg Amga nasleg Amga-Nahharino nasleg Betjuni nasleg Boluguri nasleg Emisi nasleg Mai nasleg Majadigi nasleg Satagai nasleg Somorsuni nasleg Sulgatšõ nasleg Tšakõri nasleg Tšaptšõlgani nasleg Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Üldpatoloogia

Üldpatoloogia on patoloogia haru, mis vaatleb haigusprotsesside mehhanisme, põhjuseid, kulgu ja lõpet üldistatult, jättes tagaplaaniline nende regionaalsed iseärasused. Tuntumad patoloogid, kes on töötanud Tartu Ülikoolis: Johann Below, Jacob Friedrich Below, Olaus Oestenius, Sebastian Wirdigi ja Heinrich Friedrich Isenflamm. Kliiniline patoloogia Meditsiini mõisteid Veterinaaria mõisteid Düstroofiad
Määrsõnafraas

Määrsõnafraas ehk adverbifraas on fraas, mille põhisõna on määrsõna. Määrsõnafraasi tähistamiseks võib eesti keeles kasutada ingliskeelset lühendit AdvP – adverbial phrase. Määrsõnafraas võib käituda kui: 1) lauseadverbiaal ehk lausemäärus, see on verbi laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide ning annab lausele mõtte: Lõpp on lähedal.; 2) fraasiadverbiaal ehk fraasimäärus, see on määrsõna laiend, mis annab fraasile mõtte: Kergelt tulnud raha; 3) üldlaiend, mis on üldistav ning tavaliselt suhtumist näitav lisamärkus: Ilmselgelt on see nii. Määrsõnafraasi laiendiks on määrsõna. Ma jooksen väga kiiresti.; üsna varsti. Määrsõnafraas on endotsentriline fraas, see tähendab, et fraasi põhi esineda ka ilma laiendita ja samas täita sama süntaktilist ülesannet, mis fraas tervikuna. Väga üldiselt (väga on laiend ning üldiselt põhisõna) on süntaktiliselt võrdne üksi esineva põhisõnaga üldiselt. verbifraas nimisõnafraas omadussõnafraas kaassõnafraas hulgasõnafraas
Düstroofiad

Düstroofia (ladina dystrophia) on üldnimetus paljudel loomadel (sh inimestel) esineda võivate patoloogiliste ainevahetushäirete, toitumishäirete ja arengupeetuse kohta. Düstroofiat võib põhjustada mõne koe, elundi või kogu organismi toitumise puudulikkus. adiposogenitaaldüstroofia (Fröhlichi sündroom) dystrophia adiposogenitalis küünte düstroofia dystrophia unguium lihasdüstroofia dystrophia musculorum sarvkestadüstroofia dystrophia chorneae soonkestadüstroofia dystrophia chor(i)oideae vitelliformne võrkkestadüstroofia dystrophia vitelliformis võrkkesta pigmentdüstroofia dystrophia retinae pigmentosa jt. Lokalisatsiooni alusel jaotatakse düstroofiad: parenhüümsed – eelkõige elutähtsate elundite parenhüümirakkudes mesenhüümsed – kahjustavad peamiselt elundite mesenhüümirakke Näiteks rakkude ja vaheaine kahjustused on tingitud ainevahetuskomponentide (valgud, lipiidid, mineraalained, süsivesikud, pigmendid) kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest muutustest[viide?]. Düstroofiad tekivad ultrastruktuuri kahjustuste järel[viide?]. Düstroofiate peamised põhjused: toitumishäired hüpoksia füüsikalised tegurid keemilised tegurid mikroobid geen- ja kromosoomhäired vananemine Kvantitatiivsest aspektist lähtudes võib esineda metaboliitide liigne kuhjumine või defitsiit. Metaboliitide liigne hulk mõjutab organismi tervislikku seisundit kahel viisil: toksiline efekt mehaaniline toime Amüloidoos düstrofiin Hüaliintilgaline düstroofia Mineraaldüstroofia Pigmentdüstroofia Rasvdüstroofia Sarvdüstroofia Süsivesikdüstroofia Vakuoolne düstroofia Valkdüstroofia TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010. "Meditsiinisõnastik" 155:2004.
Polaarsed stratosfääripilved

Polaarstratosfääripilved ehk polaarsed stratosfääripilved ehk pärlmutterpilved on talvisel ajal polaaralal stratosfääris 15–25 km kõrgusel tekkivad pilved. Need pilved põhjustavad osooniauke, sest soodustavad keemilisi reaktsioone, mis vabastavad kloori, aga kloor on osoonikihti lõhkuvate keemiliste reaktsioonide katalüsaator. Pilved võivad lisaks veele sisaldada hapete, eeskätt lämmastikhappe ja väävelhappe kristalle. Eriti madalatel temperatuuridel võivad kristallid moodustada jääkihi. Suure kõrguse ja Maa pinna kõveruse tõttu saavad need pilved valgust altpoolt, horisondi tagant, ja peegeldavad selle maapinnale. Eriti eredad on nad enne koitu ja pärast eha. Nad on nähtavad märksa madalamatel laiustel kui tekivad, isegi laiustel 55°–60°. Stratosfäär on väga kuiv. Erinevalt troposfäärist moodustuvad seal harva pilved. Väga külmade polaartalvede ajal see siiski juhtub. Polaarsed stratosfääripilved moodustuvad temperatuuril allpool −78 °C. Põhjapoolkeral esinevad need vaid stratosfääri alumises osas. Moodustuda võivad mitut sorti pilved, mida klassifitseeritakse keemilise koostise ja aine oleku põhjal pilvedes. II tüüpi pilved ei kahjusta keskkonda, sest koosnevad ainult veest, ja need esinevad ainult Antarktikas. I tüüp koosneb happest ja veest. Ia tüüp koosneb lämmastikhappe ja vee kristallidest. Ib tüüp koosneb väävelhappe allajahutatud piiskadest. II tüüp koosneb ainult jääkristallidest. Stratosfääripilvi ei tohi segi ajada helkivate ööpilvedega, mis tekivad mesopausis 80–85 km kõrgusel. "Pärlmutterpilved ehk polaarstratosfääripilved |". Keskkonnaagentuur | ILM. Vaadatud 21. detsembril 2023. "pärlmutterpilved - Eesti Entsüklopeedia". entsyklopeedia.ee. Vaadatud 21. detsembril 2023. "Pärlmutterpilved ehk polaarstratosfääripilved". ILM.EE. 13. oktoober 2014. Vaadatud 21. detsembril 2023.
Kingpool

Kingpool on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid". Ta on krapsakas kiilaspäine mehike, kes on oma kingaotsad maha lõiganud, et oleks hea lahe varbaid liigutada. Kingpool on naksitrallidest kõige elavaloomulisem ja impulsiivsem. Ta on julge ja ettevõtlik (näiteks teeb vanast piimanõust omale metallrüü, et minna sõber Muhvi huntide käest päästma; samuti vastuseisud rottide, haraka jt-ga). Samas on ka Kingpool omamoodi tundeline ja suuremeelne. See avaldub hästi tema suhetes vana kalli mänguhiirega, kelle ta viimaks siiski otsustab linna kassinuhtlusest päästmiseks ohvriks tuua.
Abaga nasleg

Abaga nasleg on 3. järgu haldusüksus Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas Amga ulussis. Naslegi ainuke asula on Amga jõe ääres asuv Abaga küla. Rahvaarv oli 2001. aastal 1163, 2007. aastal 1201 ja 2021. aastal 1114. Peamine majandusharu on põllumajandus. 2000. aastal oli Abaga naslegis 344 veist, 401 hobust, 264 siga ja 1297 kana. Kasvatatakse kartulit. http://www.sitc.ru/monitoring/amga/abaga.shtml
Muhv (Naksitrallid)

Muhv on naksitrall, tegelane Eno Raua lasteraamatutest. Muhv on pisikest kasvu turrisjuukseline mehike, kes kannab tavaliste riiete asemel seljas suurt kohevakarvalist tõmblukuga muhvi, millest ainult peanupp ja jalalabad välja paistavad. Ta on naksitrallidest kõige melanhoolsem ja sentimentaalsem. Ta armastab lugeda ja kirjutada luuletusi ning saadab iseendale kirju. Ta nostalgitseb ning meenutab sageli oma kauget lapsepõlve ja vanemaid, kes kandsid samuti mõnusaid sooje muhve. Muhvile kuulub ka pisike punane furgoonauto, millega naksitrallid ilma mööda seiklevad. Naksitralli-lugude lõpupoolel saab Muhvile ka truu kaaslase koerakese Krae näol. Eesti Lastekirjanduse Keskus annab välja Muhvi auhinda.
Sammalhabe

Sammalhabe on tegelane Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid". Ta on väikest kasvu rohekate riiete ja kübaraga mehike, kellel on pehmest samblast habe, kus kasvavad ilusad punased pohlad. Sammalhabe on naksitrallidest kõige tasakaalukam ja rahulikum. Ta tunneb end tugevalt seotud olevat loodusega, näiteks ei maga ta metsas ööbides kunagi kusagil mujal kui otse maapinnal lõkkeaseme ääres. Ta tunneb hästi loodusravi (põdrasamblatee Kingpoole köha vastu, rassi-nimeline taim rottide vastu) ning suhtleb hoolivalt loomadega (rästik Rudolf, linnupesa valvamine oma habemes jm). Tema motoks võib pidada lauset "Looduses peab valitsema tasakaal." Sammalhabe on saanud nime Eno Raua kunagise pseudonüümi Eno Sammalhabe järgi.
Krae (Naksitrallid)

Krae on väike pruun segavereline koerake Eno Raua lasteraamatust "Naksitrallid". Ta ilmub välja näiliselt eikusagilt, ent niipea kui Muhv autoukse paotab, et loomake sisse lasta, hakkabki koer vaid truult Muhvi kannul käima.
Olenjoki rahvusuluss

Olenjoki rahvusuluss ehk Ölööni uluss (ka Olenjoki evengi rahvusrajoon) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski kraiga. Läbi ulussi voolab Olenjoki jõgi ja Anabari jõgi. Ulussi halduskeskus on Olenjoki küla. 1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4011, neist 54,3% evengid. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4091, neist 63% evengid, 30% jakuudid ja 4% venelased. Pindalalt on see Sahha suurim uluss (võrdluseks on see veidi suurem kui Poola). Uluss jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks (nasleg): Šologoni nasleg (keskus Ejik) Kirbei nasleg (keskus Harõjalahh) Žilinda nasleg (keskus Žilinda) Olenjoki nasleg (keskus Olenjok) Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Anabari jõgi

Anabar (vene Анабар (Anabar), jakuudi Анаабыр (Anaabõr)) on jõgi Aasias Sahha loodeosas. Moodustub Suur-Kuonamka ja Väike-Kuonamka ühinemisel Anabari platool. Voolab järskude kallastega orus, Põhja-Siberi madalikul laias orus. Suubub Laptevite mere Anabari lahte. Suubumisel moodustab madalaveelise estuaari. Suuremad lisajõed on Udja, Ebeljahh, Suolama ja Harabõl. Jõe ääres asuvad Saskõlahh, Ebeljahh ja Jurjung-Haja. Anabari pikkus on 939 km, valgla pindala umbes 100 000 km². Jõe järgi on nime saanud Anabari rahvusuluss.
Anabari rahvusuluss

Anabari uluss ehk Anaabõri rahvusuluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski krai Taimõri rajooniga. Läbi ulussi voolab Anabari jõgi. Ulussi halduskeskus on Saskõlahhi küla. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4024, neist 25% dolgaanid, 27% jakuudid ja 19% venelased. Evenke oli 14,02% rahvastikust ja eveene 6,61%. Uluss jaguneb kolmeks kohalikuks omavalitsuseks (nasleg): Ebeljahhi nasleg (keskus Ebeljahh) Jurjung Haja nasleg (keskus Jurjung Haja) Saskõlahhi nasleg (keskus Saskõlahh) Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
Lünklause

Lünklause ehk elliptiline lause ehk väljajätteline lause on selline lause, milles mingi süntaktiliselt kohustuslik element on sõnastamata, kuid sisuliselt olemas (juurdemõeldav). Lünklause on ehituselt mittetäielik lause. Näited: Mulle maitsevad kreegid, sulle [maitsevad] kirsid. [Mina] käisin raamatukogus ja poes. Seekord ostsin pikad püksid, ilusaid lühikesi [pükse] lihtsalt polnud saada. Eesti keele lünklauses võib esineda kahte liiki ellipsit. Kontekstiellips. Kontekstiellips on tingitud lausevälistest asjaoludest. Tänu kontekstile võib lausest ära jätta kõik peale uut infot väljendava osa, see tähendab, et võib ära jätta korduvad elemendid. Lünga saab täita konteksti põhjal, toetudes teadmistele suhtlusolukorra kohta: Mida sa õhtusöögiks teed? - (Ma teen õhtusöögiks) õunakooki. Kollases ämbris on kollased (paprikad), punases (ämbris) aga punased paprikad. Lühendusellips. Lühendusellips on tingitud lausesisesest ümbrusest. Lühendusellipsi korral jääb lauses vormistamata obligatoorne, kuid sisuliselt liiane element. Lühendusellipsiga lauses saab lünga täita lausesisese ümbruse põhjal, toetudes teadmistele keele ehituse kohta. Lausest võib ära jääda alus, milleks on isikuline asesõna me, sa, me või te: (Ma) reisisin kaks kuud Aafrikas. Kas (sa) oled väsinud? (Me) ostsime kaheksa pangetäit maasikaid. verb olema, kui see on öeldis või öeldise osa: (Olles) kõik banaanid ära söönud, peitis ahv banaanikoored põõsa taha. Kuidas (on) töö, nõnda (on) palk. kõrvallause korrelaat eelnevas pealauses: Ma ei kuulnud (seda), mida ta ütles. Mari läheb ballile (siis), kui Jüri teda kutsub. ellips (lausekujund) lause täislause vaeglause
Buluni uluss

Buluni uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi põhjaosas. Asub Leena jõe suudmealal ja hõlmab Leena jõe delta. Ulussi halduskeskus on Tiksi alev. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 9775, neist 36% venelased, 23% jakuudid ja 24% evengid. Uluss jaguneb kaheksaks kohalikuks omavalitsuseks (nasleg). Оценка численности населения на 1 января 2023 года по муниципальным районам
August Sõrra

August Sõrra (18. jaanuar 1903 Ropka vald, Tartumaa – 1. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti advokaat. Õppis 1925–1932 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Sakala vilistlane. Alates 1938 vandeadvokaat Tartus. Hukkus Rootsi põgenemisel. 1. okt. 1944 tormise mere ohvriks langenud häid eestlasi ning sörpu JUULIUS ENNOK’it ja AUGUST SÖRRA’t mälestab ENDEL BERENDSEN, Teataja: poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor, 2 detsember 1944
Denaturatsioon

Denaturatsioon ehk denatureerimine (kunstladina denaturare 'loomulikest omadustest ilma jätma') tähendab biopolümeeride, peamiselt valkude omaduste (lahustuvuse, bioloogilise aktiivsuse, reageerimisvõime jne) muutumist temperatuuri, rõhu ja muude tingimuste muutmise teel. Denaturatsiooniks nimetatakse ka ainult tehniliseks kasutamiseks määratud ainete söögi- ja joogikõlbmatuks muutmist. Kõnekeeles nimetatakse denatureeritud alkoholi tinaturkaks. EKI SYS. "piiritus".
Renaturatsioon

Renaturatsioon on valgu kõrgemat järku (neljandat, kolmandat ja teist) ruumiliste struktuuride ja bioloogilise aktiivsuse taastumine. Renaturatsioon on denaturatsiooni pöördprotsess. See avaldub suhteliselt kerge denaturatsiooni järel (valgu primaarstruktuur on säilinud) ning eeldusel, et denaturatsioonifaktorid on kõrvaldatud. Kui denaturatsiooni põhjustas temperatuur, siis renaturatsiooni ei toimu. Denaturatsioon
Reaalarvude hulk

Reaalarvude hulk on hulk, mille elementideks on kõik reaalarvud. Reaalarvude hulga tähis on R {\displaystyle \mathbb {R} } või R. Reaalarvude hulgaga seatakse üksühesesse vastavusse arvsirge. Reaalarvude hulka ennast koos sellele iseloomulike loomulike struktuuridega vaadeldakse reaalsirgena ja reaalarvude korpusena. Reaalarvude hulga R {\displaystyle \mathbb {R} } võimsus on kontiinuumi võimsus c {\displaystyle {\mathfrak {c}}} . See on suurem kui naturaalarvude hulga võimsus (loenduva hulga võimsus) ℵ 0 {\displaystyle \aleph _{0}} , mis on vähim lõpmatu võimsus. Seega on reaalarvude hulk mitteloenduv hulk. Seda tõestab Cantori diagonaaltõestus. Mitteloenduvus tähendab, et iga reaalarvude nimekiri x 1 , x 2 , x 3 , … {\displaystyle x_{1},x_{2},x_{3},\ldots } , mis on nummerdatud naturaalarvudega, on mittetäielik. Et reaalarvude hulk on võrdvõimas naturaalarvude hulga astmehulgaga, tähistatakse tema võimsust ka 2 ℵ 0 {\displaystyle 2^{\aleph _{0}}} . Ratsionaalarvude hulk ja isegi algebraliste arvude hulk on võrdvõimsad naturaalarvude hulgaga, seega loenduvad. Esimest tõestab Cantori esimene diagonaaltõestus. Mitteloenduvuse tekitab niisiis alles transtsendentsete arvude juurdevõtmine. Hulgateoorias otsiti pärast Georg Cantori avastusi vastust küsimusele, kas on olemas loenduva hulga võimsuse ℵ 0 {\displaystyle \aleph _{0}} ja reaalarvude hulga võimsuse vahepealne võimsus või kas iga reaalarvude hulga mitteloenduv alamhulk on võrdvõimas kõigi reaalarvude hulgaga. Oletust, et vastus esimesele küsimusele on eitav ja teisele jaatav, nimetatakse kontiinuumihüpoteesiks. Lühidalt ütleb see, et 2 ℵ 0 = ℵ 1 {\displaystyle 2^{\aleph _{0}}=\aleph _{1}} . Osutus, et tavalistest hulgateooria aksiomaatikatest, sealhulgas valikuaksioomiga Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikast, on kontiinuumihüpotees sõltumatu, st teda ei saa nende süsteemide raames tõestada ega ümber lükata.
Ernst Ottan

Ernst Ottan (30. juuni 1903 Vaabina vald (Urvaste kihelkond), Võrumaa – 2. mai 1966 Bradford) oli eesti advokaat. Õppis 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust ja 1925–1927 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis viiulit. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Alates 1938 vandeadvokaat Võrus. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Inglismaale. Tema juhatusel tegutses keelpilli- ja lauluansambel. Eesti rahvusbibliograafia (vaadatud 28. mail 2015)
Tereki jõgi

Terek (vene Терек; gruusia თერგი, Tergi; avaari Терек) on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. Algab Kaukasusest. Ülemjooksul voolab itta. Seejärel pöördub põhja ja murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalaheliku. Vladikavkazis laskub tasandikule ja pöördub loodesse, seejärel itta, alamjooksul aga kirdesse. Suubub Kaspia merre, moodustades delta. Tereki jõega ühineb Tšetšeeni Vabariigis Sunža jõgi. Pikkus 623 km, valgla 43 200 km².
Aarne Pung

Aarne Pung (kuni 1939 Arnold Puns; 30. juuni 1909 Kõnnu vald, Harjumaa – 14. august 1994 Tallinn) oli eesti agronoom ja põllumajandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1969).[viide?] Pung õppis 1932. aastast Tartu Ülikoolis agronoomiat ja lõpetas ülikooli 1938. aastal. 1946. aastal sai ta samas teaduste kandidaadi kraadi agronoomias (väitekiri "Tõuaretustöö aluseid Eesti NSV piimakarja taastamisel") ning 1953 doktorikraadi agronoomias (väitekiri "Eesti veisetõugude kujunemine ja teed nende parandamiseks"). Ta oli korporatsioon Rotalia vilistlane. Aastatel 1936–1939 töötas Aarne Pung Tartu Ülikooli Zootehnika Katsejaama abiassistendina ja 1939–1941 Konjunktuurinstituudis. 1941–1944 teenis Pung Punaarmees. Hiljem oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud, professor (1954) ja akadeemik (1969). Aastatel 1962–1982 oli Pung tegev Eesti Mustakirju Karja Tõuaretuse Nõukogu esimehena. Tema initsiatiivil loodi Eesti Teaduste Akadeemia juurde põllumajandusteaduste kraadinõukogu, mis võimaldas eestlastel Venemaa asemel kraade kaitsta kodumaal ja emakeeles. Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks põllumajandusloomade tõuaretuse alal valiti ta 1969. aastal.[viide?] Aarne Pung juhatas enam kui kaks aastakümmet EPA põllumajandusloomade aretuse kateedrit ning tal on suuri teeneid Eesti veisetõugude uurimisel.Tema juhtimisel asuti sõja järel välja selgitama tõuveiste arvu. Aastail 1948–1950 korraldas ta lehmade mõõtmise ekspeditsiooni ja 20 aasta pärast kordusmõõtmised. „Eesti mustakirju veisetõug” (1965) koos V. Kutti ja L. Vaheriga „Põllumajandusloomade aretus” (1966) „Veiste aretuse ja selektsiooniteooria areng Eestis“ (1984) 1977 – Eesti NSV teeneline teadlane 1989 – Eesti Teaduste Akadeemia medal 100 aastat akadeemik Aarne Punga sünnist. Maaleht, 30. juuni 2009
Vips ja Sulli

"Vips ja Sulli" on Daniel P. Mannixi noorteromaan, mis räägib rebase ja koera sõprusest. See ilmus 1967. aastal. Aastal 1981 tehti selle järgi joonisfilm "Vips ja Sulli".
Eduard Marguste

Eduard Marguste VR II/3 (7. märts 1897 Viljandi vald, Viljandimaa – 28. mai 1942 Juhnov, Kaluuga oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 1939–1940 Kuperjanovi partisanide pataljoni ülem. E. Marguste oli korp! Ugala vilistlane. Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Ohvitseride andmebaas
Muhv

Sõnal "muhv" on mitu tähendust. Muhv on naiste rõivastusese. Muhv on toru, trossi vm kahe detaili ühendamiseks. Muhv on tegelane "Naksitrallides".