laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ingrid Lukas

Ingrid Lukas (sündinud 20. augustil 1984 Tallinnas) on eesti muusikaterapeut, poplaulja, pianist ja helilooja. Ta on alates 1995. aastast elanud vaheldumisi Eestis ja Šveitsis. Ingrid Lukas on õppinud muusikat Zürichi Kunstide Ülikoolis, magistrantuuris omandas muusikaterapeudi eriala Berliini Kunstiülikoolis. Ta on osalenud täiendkursustel New Yorgis. 2019. aastast töötab ta Šveitsi taastusravikliinikus trauma läbi elanud inimeste muusikaterapeudina. Tema enda nooruslik kogemus "selektiivsest mutismist" pani teda sügavalt süvenema emotsionaalsesse ja füüsilisesse stressi, mis tuleneb suutmatusest end väljendada. Ingrid Lukas on hääleuurija, helimüstik, laulja ja laulukirjutaja, hääleseadja ja muusikaterapeut. Ta on ka Ingrid Lukas Bandi, mis on andnud kontserte nii Euroopas kui ka USA-s, juht. Ansamblil on ilmunud viis albumit. 2009 "We Need to Repeat" (album; Ronin Rhythm Records) 2009 "Solitude" - Metamorphosis" feat. Ingrid Lukas (singel; Double Moon Records & Jazzthing) 2011 "Silver Secrets" (album; Universal Music) 2012 "No Lie" - DJ Tatana feat. Ingrid Lukas (singel) 2015 "Demimonde" (album; Ronin Rhythm Records) 2023 "Elumeloodia" (album; Ronin Rhythm Records) https://www.ingridlukasmusic.com/bio Ingrid Lukase koduleht
Bryson

Bryson on mitme isiku nimi: Bryson Herakleiast oli vanakreeka filosoof, tõenäoliselt sofist, kes elas 5. sajandil eKr. Bryson Ahhaiast oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes elas 4. sajandil eKr.
Jüri Kerem

Jüri Kerem (24. aprill 1943 Tallinn – 8. september 1993) oli eesti karikaturist ja portreemaalija. Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistusõpetajana. Ta töötas aastaid kunstniku, kujundaja ja muudes ametites ajalehtedes Noorte Hääl, Rahva Hääl ja huumoriajakirjas Pikker. Tema karikatuure ilmus paljudes väljaannetes. Lisaks iseloomulikule stiilile võis tema töid ära tunda signatuuri "lullu" järgi. Ta kujundas ja illustreeris raamatuid ning oli ka viljakas eksliibrisekunstnik. Toomas Kall. "Kuueteistkümnemäng" (karikatuurikogumik, joonistanud Hugo Hiibus, Edgar Valter, Olimar Kallas, Elle Tikerpäe, Heinrich Valk, Kurti Vool, Jüri Kerem, Kaja Põder, Rein Lauks, Priit Pärn, Mati Kütt, Toomas Kall, Ülo Emmus, Ilja Popovitš, Hillar Mets, Andrus Peegel). (Kunst. 1982 Jüri Kerem. "Viis eksliibrist Eesti kultuuritegelastele". 1987 Linnar Priimägi. "Savisaare mütoloogia & mütoloogiline Savisaar" (karikatuurikogumik, joonistanud Hugo Hiibus, Aimar Juuse, Jüri Kerem, Rein Lauks, Hillar Mets, Urmas Nemvalts, Rein Pakk, Andrus Peegel, Alfred Saldre, Rainer Sarnet, Marek Strandberg, Indrek Tegelmann. Kujundus Artur Borissenko, Andrus Peegel. Eesti Keskerakond. 1999 Ago Teder. "Isade foorum" (karikatuurid Jüri Kerem, Priit Pärn, Aldo Roomere, Kuulo Vahter ja Aarne Vasar). Rebellis. 2003. ISBN 9949100100 Ta osales paljudel karikatuurinäitustel nii Eestis kui ka välismaal. 1976 – "Meist ja meie linnast" (Tallinn) 1976 – karikatuurivõistlus "Meist ja meie linnast". Tallinna Linna TSN Täitevkomitee Puhkeparkide Direktsiooni eripreemia Esimesest abielust metallikunstnik Marje Keremiga oli tal kaks last. Teisest abielust klaasikunstnik Piret Keremiga oli tal samuti kaks last. Kalju Leib. "Jüri Kerem oskas inimese sisse näha". Eesti Päevaleht, 24. aprill 2003 [1] Jüri Keremi teoseid ESTER-is Haud Tallinna Metsakalmistul
Naha Algkool

Naha Algkool oli algkool Põlvamaa ja Tartumaa piiril asuvas Naha külas. Naha Algkooli maja asub küla keskel, Räpina–Aravu tee ääres. Koolimaja ehitasid Naha küla talumehed 1937. aastal. Kooli direktor aastatel 1974–2010 oli Valve Peebu. Naha Algkool suleti 2010. aastal. Endises koolimajas tegutseb nüüd Naha Küla Selts. "Räpina valla külad. Naha küla üldinfo". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2016. Vaadatud 4. juunil 2015. Naha algkool Räpinas õnnistati. Uus Eesti, nr 262, 27. september 1937 Maarius Suviste. Lapsed:"Ei taha, et kool kinni pannakse! Ei taha ära minna!" Õhtuleht, 14. juuni 2010
Leontine Hippius

Leontine Hippius (23. juuli / 4. august 1868 – 30. aprill 1942 Kirov) oli Eesti poliitik. Ta on olnud Tallinna saksa valimisliidu esindajana Tallinna linnavolinik. 1936 anti talle Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I aste. 23. juulil 1941 arreteeriti Leontine von Hippius, Agnes von Wahl ja Helene Terras, keda kahtlustati spionaažis. Naised evakueeriti Kirovisse, kus kohalikus oblastikohtus 1941. aasta sügisel süüdistati neid kuulumises “fašistlikku” saksa ühingusse Deutscher Frauenbund ja nõukogudevastaste juttude rääkimises, ning 17. novembril 1941 mõisteti nad surma. Vene NFSV Ülemkohus lükkas kassatsioonikaebuse tagasi ja 30. aprillil 1942 lasti vangid Kirovis maha. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). (vaadatud 03.06.2015) Leontine Hippius veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Mari Käbin

Mari Käbin (sündinud 23. mail 1958 Tallinnas) on eesti ehtekunstnik ja raamatukujundaja. Tal on olnud isikunäitusi ja ta on olnud esindatud grupinäitustel Lätis, Leedus, Venemaal, Saksamaal ja USAs. 2019 Ede Kurreli preemia Tema ema oli toimetaja ja tõlkija Maret Käbin.
Bryson Herakleiast

Bryson Herakleiast (kreeka Βρύσων, 5. sajand eKr) oli vanakreeka sofist ja matemaatik, kes oli pärit Herakleia Pontike (vanakreeka Ἡράκλεια Ποντική) linnast Bitüünia maakonnas Väike-Aasias. Brysoni elu kohta on teada väga vähe ning tema filosoofilistest seisukohtadestki on teadmised napid. Samas vahendab Athenaios oma teoses "Õpetatud meeste pidusöök" Chiose Theopompose sõnu tema rünnakus Platoni vastu (vanakreeka κατὰ τῆς Πλάτωνος διατριβῆς), milles viimane väidab, et Platon oli oma dialoogide loomisel laenanud lisaks kürenaikudele ja Antisthenesele palju ka Herakleia Brysonilt. Selle väite tõekspidavust on raske hinnata, kuid on teada, et vähemalt nime pidi oli Platon Brysoniga tuttav. Enim on tuntud Brysoni töö ringi kvadratuuri alal, mida on mitmes tekstilõigus kritiseerinud Aristoteles. Bryson lähtub Antiphoni ringi kvadratuuri meetodist, milles ringi sisse paigutatakse lõpmatu hulk kolm- või nelinurki ja seeläbi lähenetakse lõpmatult ringi pindalani (või π-ni) väiksemate väärtuste poolt. Bryson lisab ringi sisemistele hulknurkadele selle ümber paiknevad hulknurgad ning sellisel moel muudab võimalikuks lähenemise ringi pindalani (või π-ni) ka ülemiste väärtuste poolt. Archimedes jõudis sarnase menetluse abil π täpsema määratluseni. Kuigi mõnikord on sofist Herakleia Brysonit peetud samaks isikuks Megara koolkonna esindaja Ahhaia Brysoniga (vt nt "Suda" artiklit "Sokrates"), siis väga suure tõenäosusega on tegemist erinevate ajalooliste isikutega. Athenaios, "Õpetatud meeste pidusöök" XI raamat, 118. peatükk, 508c-d Platon, "Kirjad" XIII kiri, 360c Aristoteles, "Teine analüütika" I raamat, 9. peatükk, 75b4 Aristoteles, "Sofistide ümberlükkamised" XI peatükk 171b16, 172a3 Philoponos, "Aristotelese Teise analüütika kommentaar", 75b37 – "Commentaria in Aristotelem Graeca", Vol. XIII/3, "Ioannis Philoponi in Aristotelis analytica posteriora commentaria cum Anonymo in librum II", toim. Maximilianus Wallies, Academiae Litterarum Regiae Borussicae, Berliin, 1909, lk. 111-114 Knorr, Wilbur Richard, "The Ancient Tradition of Geometric Problems", Birkhäuser, Boston, 1986, lk. 76 jj Archimedes, "Ringi mõõtmine" "Suda", artikkel "Sokrates[alaline kõdulink]" Σ 829, tõlkinud Oliver Phillips.
Marko Martin

Marko Martin (sündinud 20. augustil 1975 Tallinnas) on eesti pianist. Ta õppis klaverit Londoni õppeasutuses Guildhall School of Music and Drama. Ta on õpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. 2000 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (erakordselt edukas esinemine Esther Honensi nimelisel rahvusvahelisel pianistide konkursil) 2005 Neeme Järvi noore muusiku auhind
Valve Peebu

Valve Peebu (sündinud 10. märtsil 1940 Kõo külas Vastseliina vallas Võrumaal) on eesti õpetaja ja koolijuht. Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi algõpetuse eriala. Aastatel 1958–1963 töötas ta Raadama 7-klassilise kooli õpetajana, 1963. aastast Naha Algkooli õpetajana, 1974–2010 oli Naha Algkooli direktor ja 2010. aastast Räpina Ühisgümnaasiumi eripedagoog. 2001 – Kodanikupäeva aumärk Valve Peebu - 70 aastat ehedat maasoola. Koit, 11. märts 2010 "Kodanikupäeva aumärgi saajad aastatel 1998-2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. juunil 2015.
Olev Roomet

Olev Roomet (13. detsember 1901 Simuna – 23. märts 1987 Tallinn) oli eesti viiuldaja, torupillimängija ja laulja (tenor). Ta õppis viiulit Tallinna konservatooriumis Johannes Karl Paulseni juures. Aastatel 1940–1948 mängis ta ERSO-s. Aastatel 1948–1975 oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. 1950. aastatel hakkas ta mängima ka torupilli. Pärast Aleksander Maakri surma 1968. aastal oli ta tol ajal ainus elav torupillimängija Eestis. 1970. aastatel õpetas ta välja mitmeid torupillimängijaid. 1972 Eesti NSV teeneline kunstnik Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 209 Book of days tales. Juhan Maaker
Paul Kostabi

Paul Indrek Kostabi (sündinud 1. oktoobril 1962 Whittieris Californias) on eesti päritolu USA muusik, muusikaprodutsent, helitehnik ja kunstnik. Tuntud ka nimega Ena. Tema vend on kunstnik ja helilooja Kalev Mark Kostabi. Kostabi osales CBGB festivalil 2014. aastal, eksponeerides maale koos fotograafide Bob Grueni, Michael Lavinei ja Chris Steiniga. Samuti maalis ta otse Times Squareil, samal ajal kui Devo ja Jane's Addiction esinesid. 2015. aastal käivitab Kostabi oma tegelaskuju Spkl Kranenburgi Gallerie F kaudu kunstimessil Art Karlsruhe isikunäitusega, maalidest, skulptuuridest ja tegelase graafikatest. 2016. aastal esines Pokémon GO mängus Kostabi #sprkl tegelane. 2016. aastal oli Kostabi kunst nähtaval Architectural Digest'is. Ta on kuulunud ansamblitesse Youth Gone Mad, White Zombie ja Psychotica. Praegu mängib ta ansamblites Kostabeats ja Dead Heavens. Tema kunstistiil on unenäoline ning ekspressivne. Kostabi maalid on esindatud mitmete mainekate muuseumite püsikollektsioonides. Paterson Museum, New Jersey Guggenheim Museum, New York New England Museum of Art, Brooklyn, Connecticut Millennium Museum Whitney Museum of Art, Video, Paper Tiger Sessions Museion Museum, Bolzano, Italy Paul kostabi Mindful Techie, 2019 Paul Kostabi – eesti päritolu Ameerika punkar, Mart Niineste, epl.delfi.ee, 3. mai 2008 Thunderdome studios Paul Kostabi Williamsport Guardian Paul Kostabi, "Paul Kostabi Attacks Art Like Only a True Artist Can", Youtube
Peeter Võsu

Peeter Võsu (sündinud 9. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti kristlik poliitik ja ettevõtja. Koos Andres Võsuga asutasid nad 1991. aastal Eesti Kristliku Televisiooni. Ta on olnud Erakonna Eesti Kristlikud Demokraadid esimees. Ta on Jeruusalemma Rahvusvahelise Kristliku Suursaatkonna Eesti Osakonna esimees. Alates 2012. aastast kuulub ta erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 69 häält ning ei osutunud valituks.
Hooldusraie

Hooldusraie on metsakasvatuslik võte, millega kujundatakse puistu koosseis ning parandatakse puistu kasvutingimusi. Hooldusraiega parandatakse metsa sanitaarset seisundit, reguleeritakse metsa liigilist koostist ning suurendatakse vastupidavust tormi- ja lumekahjustustele. Hooldusraie loob eelduse metsa tootlikkusele ja kvaliteedi parandamisele. Sellega eemaldatakse metsast osa puid, et saada kvaliteetsem mets ja ära kasutada puit, mis raieringi jooksul looduslikult välja langeb. Hooldusraied jagunevad valgustusraieks, harvendusraieks ja sanitaarraieks.  Pikemalt artiklis Valgustusraie Valgustusraiet tehakse kuni 20-aastases metsas või kuni 8 cm keskmise diameetriga puistus. Valgustusraie peamised eesmärgid on puistu liigilise koosseisu kujundamine ning peapuuliigi valgus- ja toitetingimuste parandamine. Rajatud metsakultuurides raiutakse välja loodusliku tekkega kiirekasvulised ja väheväärtuslikud puuliigid, mis segavad peapuuliigi kasvu. Samuti harvendatakse liigtihedaid peapuuliigi gruppe.  Pikemalt artiklis Harvendusraie Harvendusraie toimub tavaliselt 20–40-aastases metsas. Harvendusraiega antakse kasvuruumi väärtuslikele eksemplaridele, parendatakse metsa loodusliku uuenemise tingimusi, suurendatakse puistu vastupanuvõimet tormi- ja lumekahjustustele ning putukkahjuritele ja seenhaigustele. Harvendusraie tulemusena väheneb puude konkurents mulla mineraal- ja toitainete, aga ka vee suhtes, samas paraneb mulla viljakus raiejäätmete lagunemisel.  Pikemalt artiklis Sanitaarraie Sanitaarraiet kavandatakse metsas, kus esineb surnud või kahjustatud puid ning nende väljaraie on metsakasvatuslikust seisukohast vajalik. Nagu nimetuski viitab, on sanitaarraie seotud metsa tervisliku seisundiga. Sanitaarraiet tehakse nakkusallikaks olevate või kahjurite paljunemist soodustavate puude eemaldamiseks metsast, samuti surevate või surnud puude raieks puidu kasutamise eesmärgil, kui see ei ohusta bioloogilist mitmekesisust. Sanitaarraiet võib teha mistahes vanusega puistus, kuid sanitaarraiet ei planeerita, kui puistus on otstarbekas mõni muu raie, näiteks harvendusraie. [1], Eramets.ee. [2], EE 3, 1988; VE, 2006; EME 1, 2008 (L. Muiste, Ü. Tamm). [3], eramets.ee/valgustusraied [4], eramets.ee/harvendusraied [5], eramets.ee/sanitaarraie
Vingumürgistus

Vingumürgistus ehk karboksühemoglobineemia on vingugaasi ehk süsinik(mono)oksiidi sissehingamisest põhjustatud haigus. Vingugaas sattub organismi sissehingatava õhuga. Et hemoglobiin seob vingugaasi paremini kui hapnikku, kandub vingugaas kudedesse kiiremini, jättes organismi hapnikuvaegusse. Vingugaasimürgistuse oht tekib siis, kui vingugaasi kontsentratsioon õhus on liiga suur. Vingugaasi allikateks igapäevaelus võivad olla näiteks halva tõmbega gaasiboiler, liiga vara kinni pandud ahjusiiber, valesti reguleeritud gaasipliit või isegi vesipiibu suitsetamine. Ka tulekahjus hukkutakse eelkõige vingugaasimürgistuse tagajärjel. Inimese keha jääb hapnikuvaegusse, mis põhjustab peapööritust ning halvemal juhul kuulmis- ja nägemishäireid, mürgistuse pikaajalisel süvenemisel võib inimene langeda ka koomasse, mis on eluohtlik. Vingumürgistuse sümptomid: iiveldus südame pekslemine üldine nõrkus peapööritus õhupuudus silme eest kisub mustaks kuulmishäired teadvuse kaotus Kergematel juhtudel, kus kannatanul ei esine tõsisemaid terviseprobleeme, tuleb lihtsalt manustada valke ja vitamiine. Raskematel juhtudel tuleb kannatanu viia puhta õhu kätte lamama, hoida teda soojas, et vältida alajahtumist, ning joota talle võimalikult palju vedelikku. Kindlasti tuleb kutsuda kiirabi. Haiguse ennetamiseks tuleb olla tuleohtlike tarbeasjadega ettevaatlik (näiteks mitte jätta järelevalveta küünlaid, küdevaid pliite ja ahje, vältida tikkude ning välgumihklite sattumist laste kätte). Eesti Entsüklopeedia veebiväljaanne[alaline kõdulink] (vaadatud 17.05.2015). Vingumürgistusest veebilehel kliinik.ee (vaadatud 17.05.2015). Orm Tammepuu, "Vaikne mõrvar meie kodus", Nädaline (13.12.2005). Veebileht tuleohutus.wordpress.com (vaadatud 17.05.2015). Soovitusi suitsumürgistuse leevendamiseks. Eesti Tuletõrjeliidu veebileht[alaline kõdulink] (vaadatud 17.05.2015). Eesti Tuletõrjeliidu veebileht (vaadatud 17.05.2015).
Toorpuit

Toorpuit on puit, mis tuleb otse raiealalt ehk mis pole veel läbinud kuivatusprotsessi. See mõiste kehtib iga puuliigi kohta. Iga maharaiutud puu on olnud toorpuidustaadiumis. Toorpuidu mahtu mõõdetakse tihumeetrites või ruumimeetrites; metsanduses eelistatakse mõõtühikuna tihumeetrit. Arvutamiseks peab teadma virna/riita laotud puude kogust kuupmeetrites. Tihumeetrite saamiseks korrutatakse see väärtus tihumeetri koefitsiendiga (tavaliselt on see vahemikus 0,5–0,6). Toorpuitu klassifitseeritakse: mõõtmete järgi kvaliteedi järgi puuliigi järgi www.riigiteataja.ee/akt/778722 www.halud.ee/et/kuttepuude-koguse-mootmine
Juhan Salum

Juhan Salum (sündinud 24. mail 1936) on Eesti riigiametnik. Ta on lõpetanud 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1992. aastast töötas ta Tööinspektsiooni tööõiguse osakonna juhatajana, aastatel 1992–1995 oli Tööinspektsiooni juurde moodustatud tööõigusnõukogu juht ja 1996–2007 Tööinspektsiooni peadirektori asetäitja. 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk (töökeskkonna edendamise eest[viide?]) E-kataloog ESTER. Salum, Juhan. Põllumajanduse juriidilise teeninduse areng ENSV-s. Diplomitöö. Tartu Riiklik Ülikool, õigusteaduskond, tsiviilõiguse ja -protsessi kateeder. Tartu, 1980 "Tööinspektsioon. Tänu tehtud töö eest". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2015. Vaadatud 4. juunil 2015. "Tööinspektsiooni ajalugu 1990–2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2015. Vaadatud 4. juunil 2015.
2000. aasta Ukraina meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

2000. aasta Ukraina meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Simferopolis 11.–27. märtsini 2000. Turniiri võitis rahvusvaheline meister Aleksei Bezveršenko, kes kogus 21 punkti 30 võimalikust. Punkti vähem kogusid Vladimir Kolesnik, Igor Kirzner ja Igor Makarenkov, kuid lisakriteeriumid järjestasid nad toodud järjekorda. Lühendid: mi – rahvusvaheline meister, gm – suurmeister, ms – meistersportlane, mk – meistrikandidaat
Roomlaste kuningas

Roomlaste kuningas (ladina keeles Romanorum Rex, saksa keeles Römisch-deutscher König) oli nimetus, mida omistasid endale Saksa kuningad alates Heinrich II-st (valitses 1002–1024), viidates Saksa-Rooma riigile kui Vana-Rooma riigi taastatud lääneosale. See tiitel viitas isikule, kelle vürstid olid Saksa kuningaks valinud, kuid kes ei olnud veel ametlikult Saksa-Rooma keisriks kroonitud. Nimetus tekkis vastusena mõistele 'sakslaste kuningas' (rex teutonicum), mida kasutasid paavstid, viidates sellele, et tegu on kaugelt põhjast pärit võõramaalasega, kel pole tegelikult õigust valitseda varem Rooma impeeriumile kuulunud alasid, veel vähem kanda keisrikrooni. Roomlaste kuninga nimetus püsis kuni 16. sajandini, mil keisrid nõustusid end tihedamalt tärkava saksa rahvuslusega siduma. Kohati kasutati seda arhailist nimetust ka hiljem. Napoleoni poega ja pärijat (tulevast Napoleon II) nimetati Rooma kuningaks (Roi de Rome). Saksa-Rooma keiser
Alo Särg

Alo Särg (sündinud 23. detsembril 1913 Paide rajoonis) on eesti loodusainete õpetaja ja mõisate ajaloo uurija. Õppinud Türi 2. Keskkoolis ja Tallinna Ülikoolis ning lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli loodusteaduste õpetaja erialal. Töötanud alates 1995. aastast mitmes õppeasutuses, sealhulgas 2004–2012 Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis õpetaja ja kvaliteedijuhina. Alates 2012. aastast töötab Tabasalu Ühisgümnaasiumis, 1. septembrist 2020 on ta Tabasalu Kooli Meriküla õppehoone õppejuht, ajaloo ja loodusõpetuse õpetaja. Ta on töötanud Riikliku Eksamikeskuse sisehindamisenõunikuna ja tegelenud haridusasutuste sisehindamisega. Kuulub Haridusministeeriumi haridusasutuste sisehindamisnõunike hulka.[viide?] Tema koostatud õppekirjandust on avaldanud kirjastus Koolibri, mõisate ajaloo tutvustusi aga peamiselt kirjastus Argo. "Tšaikovski" (biograafia). Odamees 2001 "Sametingel" (romaan). Lambri Raamat 2002 "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2005 "Kuulsaid Balti aadlikke". Valgus 2005 "Harjumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2006 "Hiiumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2006 "Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2006 "Lääne-Virumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2007 "Raplamaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2007 "Saaremaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2007 "Viljandimaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2007 "Läänemaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2008 "Valgamaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2009 "Tallinna mõisad ja mõisnikud". Argo 2010 "Pärnumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2011 "Võrumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2011 "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2012 "Põlvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2013 "Valmistume geograafia koolieksamiks". Koolibri 2015 "Tartumaa mõisad ja mõisnikud". Argo 2018 "Baltisaksa aadel Eesti- ja Liivimaal". Argo 2018 (kordustrükk 2020) "Bioloogia 8. klassile. 1. osa. Mikroorganismid. Seened. Taimed". Koolibri 2019 "Bioloogia töövihik 8. klassile." Koolibri 2020 "Bioloogia 8. klassile. 2. osa. Selgrootud. Ökoloogia ja keskkonnakaitse". Koolibri 2020 "Koolibri". Originaali arhiivikoopia seisuga 2.12.2020. Vaadatud 27.11.2020.
Kellatorn

Kellatorn on torn, milles on üks või mitu kella või mis on (olnud) mõeldud kellade jaoks, kuigi seal parasjagu ühtegi ei ole. Euroopas kuuluvad sellised tornid enamasti kirikute juurde ja neis on kirikukellad. Kellad võeti kristlikes kirikutes kasutusele 400. aasta paiku ja said tavaliseks 11. sajandil. Kui kellatorn on kirikuhoone osa (kirikutorn), on see tavaliselt hoone lääneotsas; kellatorne võib olla ka mitu. Kellatorn võib seista ka kirikust eraldi, sel juhul nimetatakse seda ka kampaniiliks. Kellatornid on tihti ka näiteks raekodade ja ülikoolide juures. Kellatornid on tavalised ka näiteks Hiinas ja naabermaades. Kõrgeim eraldiseisev kellatorn maailmas (Joseph Chamberlain Memorial Clock Tower; kõrgus umbes 110 m) asub Birminghami Ülikooli juures Suurbritannias. Kella(de) helistamisega kellatornis tähistatakse aja möödumist (nt helistatakse igal täistunnil), kutsutakse inimesi jumalateenistusele, tähistatakse erilisi sündmusi (nt laulatus, matused) jne. Ajalooliselt on kellahelistamisega teatatud ka eriolukorrast, näiteks tulekahjust. Tänapäeval kasutatakse kellatornides tihti mitmest kellast koosnevat kellamängu. Kudjape kalmistu kellatorn Raja vanausuliste palvela kellatorn Valjala kiriku kellatorn Tallinna raekoja kellatorn Sevilla katedraali kellatorn La Giralda Pécsi katedraali kellatornid Pécsis Ungaris Wat Rakangi templi kellatorn Bangkokis Tais Birminghami Ülikooli kellatorn Joseph Chamberlain Memorial Clock Tower Birminghamis Inglismaal
Richard Cromwell

Richard Cromwell (4. oktoober 1626 Huntingdon, Cambridgeshire – 12. juuli 1712 Cheshunt, Hertfordshire) oli Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa lordprotektor 3. septembrist 1658 kuni 25. maini 1659. Ta oli üks kahest mittekuninglikku päritolu riigipeast, teine oli tema isa Oliver Cromwell, kellelt ta lordprotektori koha päris. Cromwelliana (2010)
Tantsija

Tantsija on inimene, kes tegeleb tantsimisega. Naissoost tantsijat võib nimetada ka tantsijannaks või tantsijatariks, kuid elukutse ja ametinimetus on siiski tantsija. Tantsijate loend Balletitantsija, baleriin Köietantsija Rahvatantsija Soolotantsija Stepptantsija Võistlustantsija
The Strand Magazine

The Strand Magazine oli Suurbritannia ajakiri, mis ilmus aastatel 1891–1950 ning kus avaldati ilukirjanduslikke lühipalu ja järjejutte, aga ka artikleid ja mõistatusi. Ajakiri ilmus kord kuus, kokku 711 numbrit. Algul oli trükiarv ligi 300 000, seejärel suurenes see peaaegu 500 000-ni ning püsis nii kuni 1930. aastateni. Ajakirja asutas George Newnes. 1891–1930 oli ajakirja toimetaja Herbert Greenhough Smith. Ajakirjas avaldati Arthur Conan Doyle'i lühijutud Sherlock Holmesist ja järjejutuna ka "Baskerville'ide koer".