laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Neet

Neet on alaline mehaaniline kinniti. Neet ühendab omavahel kahte või enamat tasapinda. Neetliite tekitamiseks peab olema ühendatavatesse materjalidesse eelnevalt löödud või puuritud õige suurusega auk. Augu suuruse annab üldjuhul tootja. Neet töötab paremini lõikele kui tõmbele. On olemas erinevat tüüpi neete. Need erinevad tugevuse, materjali, hinna ja ligipääsetavuse omaduste poolest. Tahke neet on kõige vanem neet. Need on valmistatud ühest metallitükist. Neet koosneb peast ja tüvest. Tahke needi tüüp vajab mõlemalt poolt ligipääsetavust, kuna needi tüvi pannakse läbi ühendatavate materjalide. Seejärel tuleb tüvi tagant poolt lamedaks saada. Selleks kasutatakse kas haamrit või spetsiaalset muljumise riista. Neid neete kasutatakse eelkõige liidetes, mis on olulise tähtsusega. Tahke needi tüüpi kasutatakse näiteks lennuki osades, sildade, kraanade ja ehitiste kandekonstruktsioonides. Pimeneet koosneb kahest osast. Need on peaga varras ja selle ümber paiknev silinder. Neetimiseks kasutatakse needitange. Nende eeliseks on see, et needitavale materjalile peab ligi pääsema ainult ühelt poolt. Needitang tõmbab needi vardast välja ja sellega muljutakse silindri ots vastu tagumise materjali seina kuniks tekib jäik ühendus. Seejärel murtakse varras needi tasapinnast ära. On olemas ka neetmutter, mis sisestatakse õige suurusega auku ja muljutakse needitõmbajaga vastu materjali tagaseina. Seega jääb järele justkui keermestatud auk, mis ühendab lisaks omavahel materjale. Neetpoldi põhimõte on sama, mis neetmutril. Materjali sisestatav osa muljutakse vastu tagaseina ja järele jääb polt. Poldi otsa pannakse mutter ja pingutades surutakse needitav materjal tihedalt üksteise vastu. Tahke needi kinnitust ja ebatäiuslikkusi saab kontrollida haamri abil kuulates needis tekkivat kaja. Instruktor koputab haamriga needi peale ja teise käega puudutab needitud materjali ning needi teist otsa. Helist on võimalik üsna hästi aru saada, kas neet on korralikult kinnitatud. Tihedalt kinnitatud neet tekitab selge heli ja loksuv neet teeb oluliselt erinevat heli. Pimeneedil saab mõõta nihkepinget ja tõmbetugevust . Vahetevahel mõõdetakse ka teistsuguseid omadusi, nagu väljatõmbejõud, murdumise tugevus või soolaspreile vastupanu. Standardiseeritud purustav testimine on aktsepteeritud vastavalt Inch Fastener Standardsile . Nihkepinge test sisaldab kahte kindla tugevuse ja paksusega plaati, mis on neediga ühendatud. Mõõdetakse jõudu, millega saab plaate üksteisest lahti nihutada. Tõmbetugevuse test on põhimõtteliselt sama, aga mõõdab väljatõmbejõudu. Et teada saada kooste tugevust, peaks kasutaja konsulteerima inseneriga. E. Soonvald (1952). Neetliited. Tallinn. Blind Rivets, August 1942, Popular Science Arhiiviversioon early article that explains how they work "Industrial Fasteners Institute". Industrial-fasteners.org. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.09.2002. Vaadatud 06.11.2020. IFI, Industrial Fasteners Institute (2003). Inch Fastener Standards (7th ed.). Industrial Fasteners Institute: Industrial Fasteners Institute.
Linnamägi

Linnamägi on looduslik seljak või küngas, millel asus linnus või kindlustatud asula. Eesti linnuste loend muinaslinnus Jüri Saar "Mees, kes leidis seitse linnusekohta" Tartu Postimees, 18.11.2011
Prügisukeldumine

Prügisukeldumine (inglise keeles dumpster diving) ehk linnakorilus on kaupluste poolt ära visatud kasutuskõlbliku, aga realiseerimistähtaja ületanud kaupade jahtimine. Linnakorilase eesmärgiks on kasutada ära juba olemasolevaid ressursse ja panna need enda igapäevaste vajaduste katmiseks tööle. Äravisatud söögist toitumine on ühtaegu vahend nii elus püsimiseks kui ka äärmuslik võitlus toidujäätmete vähendamiseks. Skandinaavias ja Lõuna-Euroopas üsna tavapäraseks käitumiseks saanud tegevusest ollakse Eestis veel siiski vähe kuulnud. Esimesed artiklid Eestis prügisukeldumise teemadel ilmusid 2013. aastal Eesti Ekspressis, mille käigus ajakirjanik tegi koostööd kommuunis elavate noorukitega ning proovis omal käel järgi, mida, kust ja kui palju läbi prügisukeldumise võimalik saada on. Tänapäeval on tegevus laiemalt levinud ning igas suuremas linnas on kommuunid, milles liigub info, kust või millistest prügikastidest on võimalik leida paremaid palu. Mainitud info levitamisega ollakse endiselt ettevaatlikud, sest Eesti Vabariigis peavad poeketid tegema endast oleneva, et kõik kaubad, mis on ületanud "kõlblik kuni" märgisega märgitud kuupäeva, poleks kättesaadavad. Seni ei ole leitud parimat rakendust toidule, mille "kõlblik kuni" on kätte jõudnud. Endiselt tegemist on toiduga, mis liigub otsejoones prügikasti. Saksamaa Toidu- ja Põllumajandusminister Christian Schmidt on pakkunud sellele probleemile lahenduseks loobuda antud "kõlblik kuni" märgisest täielikult, mis paneks vastutuse konkreetsele tootjale. Kõlblik kuni märgis on tootjapoolne garantii ja toote lisaväärtus. Prügisukeldujad on inimesed, kes kasutavad elustrateegiat, mis tugineb majanduse piiratud osalemisele ja ressursside minimaalsele tarbimisele. Elatakse mõistmises, et vähem on rohkem ja, et tarbida tuleb kõik olemasolev lõpuni. Nende jaoks on kõige tähtsam planeeti Maa võimalikult vähe koormata. Keskne põhimõte on see, et toidu saamiseks ei tohiks loomi hukata, aga samuti ei tohiks kasutada rohkem loodusvarasid kui hädavajalik. Neil on teadlik arusaam sellest, et kasutada tuleb ära juba olemasolevaid tooteid, mille tootmiseks on kulutatud aega, raha ja inimressurssi. Kõige populaarsem on söögiks sobiva toidu otsimine igapäevaseks kasutamiseks. Liha süüakse, vaid siis, kui see leitakse prügikastist. See liha on juba olemas ja läheks muidu hävitamisele. Hüljatud liha söömisega austad seda looma, kes on elanud oma õnnetu elu vaid selleks, et saada tapetud. Etikett Freeganism Jäätmed ja jäätmejaam Prügi, prügikast, prügikonteiner Sotsiaalne diferentseerumine Sotsiaalne kord Sotsiaalne mõju Sotsiaalne norm Toidupank Vaesus Uibomägi, K. (2018), Freeganlus ja prügisukeldumine. Maryliis Teinfeld (21. juuli 2017). "Prügisukeldumine Eestis". Roheline.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.02.2020. Vaadatud 20.05.2020. Ami Assulin (20.02.2018). "Helsinkiläisopettajan puolen vuoden ruokalasku on parhaimmillaan nolla euroa: "En ole ikinä sairastunut roskisruoasta"". yle.fi. Vaadatud 20.05.2020.
Kala Patthar

Kala Patthar (Kala Pattar) on panoraampunkt Nepali Himaalajas Džomolungma (Mount Everesti) naabruses (27°59.750'N, 86°49.705'E). Kujutades endast väheeristuvat eeltippu Pumori (7161 m) lõunaribil, ei ole Kala Patthar iseseisev mägi, kuid on oluliseks sihtpunktiks matkajatele. Matk Lukla lennuväljalt Everesti baaslaagrisse ja Kala Pattharile võtab koos aklimatiseerumisega aega nädala või rohkem, allatulek vähemalt 3-4 päeva. Kala Pattharilt avanevad avarad vaated Khumbu liustikku ümbritsevatele mägedele, sealhulgas Džomolungmale (8848 m), mille tipu kõrgeim punkt jääb sealt otsejoones 10 km kaugusele. Kala Patthari kõrgus erinevatel kaartidel on enamasti vahemikus 5540-5600 meetrit. Hilisemad GPS mõõdistustel on andnud ta kõrguseks ka 5643 ja 5644,5 meetrit WGS 84 süsteemis. [1]. Everest Base Camp Trek Ingl.k.
Küte (Dagö)

Küte on ansambel Dagö seitsmes album, mis ilmus 2020. aasta 13. mail. "Tantsi mu poole" - 03:49 "Sahk" - 05:25 "Nastja" - 05:26 "Lae alla" - 03:16 "Dagö" - 04:10 "Võro reiv" - 04:19 "Elias ja Elias" - 04:26 "Üksikema lõikab võsa" - 02:32 "Ehitusmeister Solnessi unenägu" - 02:57 "Linnuke peas" - 04:51 "Vahtra hääl" - 06:38 "Küte" - 05:08 Kõik arranžeeringud Peeter Rebane. Kõik tekstid Lauri Saatpalu. Kõik taustavokaalid Dagö. Orkestratsioonid “Võro reiv” ja “Vahtra hääl” Peeter Rebane. Tarvi Kull - klahvpillid Henno Kelp - bass Kristjan Priks - trummid Peeter Rebane - kitarrid, bass (3, 6, 7, 11) Lauri Saatpalu - laul
Koeru vald

Koeru vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonna idaosas. Vald moodustati 20. veebruaril 1992 Koeru külanõukogust. Koeru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1992. Järva-Jaani Vallavolikogu tegi 28. jaanuaril 2016 ettepaneku Albu, Ambla, Imavere, Järva-Jaani, Kareda, Koeru, Roosna-Alliku ja Koigi valla ühendamiseks Järva vallaks. Koeru Vallavolikogu otsustas läbirääkimiste käigus ühinemisest loobuda ja liituda hoopis Rakke vallaga. Sellele vaatamata otsustas Vabariigi Valitsus 2017. aasta juunis liita Koeru vald moodustatava Järva vallaga. Sundliitmise otsuse vaidlustas Koeru Vallavolikogu Riigikohtus. 4. oktoobril 2017 jättis Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium vallavolikogu taotluse rahuldamata. 1939. aastani eksisteerinud Koeru vald jaotati nii, et praeguse Koeru valla territoorium kattus suuremalt jaolt tollase Väinjärve valla territooriumiga. 1950. aastal vallad kaotati. Koeru Abaja – Aruküla – Ervita – Jõeküla – Kalitsa – Kapu – Koidu-Ellavere – Kuusna – Laaneotsa – Liusvere – Merja – Norra – Preedi – Puhmu – Rõhu – Salutaguse – Santovi – Tammiku – Tudre – Udeva – Vahuküla – Valila – Vao – Visusti – Vuti – Väinjärve Koeru vald asub Järvamaa idaosas, Pandivere kõrgustiku lõunanõlval ja Endla nõo põhjaalal. Koeru vald on põllustatud ja tihedasti asutatud. Endise Koeru valla territooriumil asub Järva maakonna suurim järv – Väinjärv. Valla lõunaosas voolavaid Võrtsijärve-Peipsi vesikonda kuuluvad Põltsamaa jõgi ja tema lisajõed Preedi, Oostriku ja Võlingi oja. Mullastiku moodustavad leetunud ja leostunud kamar-karbonaatmullad. Endise Koeru valla alad asuvad suhteliselt kõrgel Kroonilinna nullist. Koeru telemasti taldmik Kapu külas Haagi mäel asub 106 m kõrgusel merepinnast. Väinjärv asub 79,3 meetri kõrgusel. Endla looduskaitseala asus Koeru valla territooriumil. Koeru alades olid Norra allikad. Allikavesi oli ka Koeru valla suurim loodusrikkus. Allikaveed kanduvad edasi Norra ojja ja Oostriku jõkke. Norra allikate Oostriku allikajärv, Värviallikas, Voltre Kaevuallikas on suured vaatamisväärsused. Suurimaks vaatamisväärsuseks Koeru vallas oli Purskav allikas. Koeru kihelkond Koeru Kultuurimaja Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020. Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator Järva maakonna Koeru valla, Lääne maakonna Hanila, Martna ja Risti valla ning Valga maakonna Õru valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (Riigi Teataja, vastu võetud 20.02.1992) Seletuskiri Albu valla, Ambla valla, Imavere valla, Järva-Jaani valla, Kareda valla ja Koigi valla ühinemislepingule (PDF) www.riigiteataja.ee Uus valimisjõud Koerus protestib sundliitmise vastu virumaateataja.postimees.ee Koeru vald pöördub vabatahtlikuks liitumiseks kohtusse virumaateataja.postimees.ee Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 96 „Albu valla, Ambla valla, Imavere valla, Järva-Jaani valla, Kareda valla, Koeru valla ja Koigi valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine“ muutmine“ põhiseaduspärasuse kontroll rikos.rik.ee
Ussimäng

Ussimäng on videomängu žanr, milles mängija juhib liikumises olevat ning pikenevat joont ehk ussi eesmärgiga vältida joone suunamisel selle otsaga joone enda läbimist. Ussimängu kontseptsiooni kasutati esimest korda 1976. aasta arkaadmängus Blockade. Kuigi algses mängus seost roomajatega ei kasutatud, siiski hakkasid seda kasutama teised samast kontspetsioonist lähtuvad mängud nagu näiteks Nibbler ja Snake Byte aastal 1982. Aastal 1982 ilmunud filmi ja arkaadimängu Tron mänguskeem põhineb ussimängu kontseptsioonil, kuid juhitava joone rollis on enda järel valgusseina sõidujäljena jätvad mootorrattad. Eesti kooliarvuti Jukuga oli 1988. aastal standardtarkvarana kaasas mängu variatsioon Ussike. Alates aastal 1991 ilmunud MS-DOSi versioonist 5.0 oli ussimäng koos lähtekoodiga QBasicu näiteprogrammina Nibblesi nime all kaasas kõigi Microsofti selle põlvkonna opsüsteemidega. Ussimängu uus laine saabus aastal 1998, kui see lisati Snake'i nime all vaikimisi kõigisse Nokia mobiiltelefonidesse. Google tähistas aastal 2017 oma 19. sünnipäeva "ussimängu" üllatusmuna peitmisega otsingusse. Ussimäng on Tetrise kõrval üks levinumaid algajate programmeerimisprojekte.
Bruno Aleksander Linneberg

Bruno-Aleksander Linneberg VR II/3 (14. september 1899 Tallinn – 31. jaanuar 1964 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor, 1938). 1939–1940 oli ta Merejõudude Staabi ülem. Tema vend oli mereväelane Kurt-Arved Linneberg. Vabadusristi II liigi 3. järk. Rootsi Kuningliku Mõõga ordu 5. klassi aumärk. 1932. Poola Polonia Restituta 5. klassi rüütli aumärk. 1930. Soome Valge Roosi 4. klassi aumärk. 1932. "Merejõudude juhataja ja staabi ülem vabastati." Järva Teataja, nr. 108, 20. september 1939 Arto Oll, Reet Naber. „Pagide pillutada. Kaptenmajor Bruno Linneberg: Eesti mereväeohvitser ja tema aeg“ (Argo, 2021), 304 lk, ISBN 9789949688425 UMUK UDŽD OTB. NÄITUS MEREVÄE- JA LUUREOHVITSERIST BRUNO LINNEBERGIST, Näitus Eesti Meremuuseumi Lennusadamas avatud 11. märtsist 2021 kuni 16. jaanuarini 2022. Ohvitseride andmekogu
Evarist Bartolo

Evarist Bartolo (sündinud 14. oktoobril 1952 Mellieħas) on Malta poliitik, ta on Tööpartei liige. Ta oli aastatel 1996–1998 Malta haridus- ja kultuuriminister. Aastatel 2013–2020 oli ta Malta haridus- ja tööhõiveminister. 15. jaanuarist 2020 on ta Malta euroasjade- ja välisminister. Ta lõpetas aastal 1975 Malta ülikooli inglise kirjanduse bakalaureusena. Aastal 1984 lõpetas ta Stanfordi ülikooli ajakirjanduse erialal. Seejärel lõpetas ta aastal 1986 Cardiffi ülikooli magistrikraadiga. Ta töötas kolm aastat De La Salle kolledžis õpetamise, veel neli aastat rahvusringhäälingu jaamas ja seejärel veel kümme aastat Tööpartei meedia toimetaja ja uudistejuhina. Praegu loeb ta Malta ülikoolis kommunikatsiooniuuringuid. Ta on olnud parlamendi liige alates 1992. aastast, töötades peamiselt hariduse, Euroopa asjade ja turismi alal. 28. oktoobrist 1996 kuni 6. septembrini 1998 oli ta Malta haridus- ja kultuuriminister. 13. märtsist 2013 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Malta haridus- ja tööhõiveminister. 15. jaanuarist 2020 on ta Malta euroasjade- ja välisminister. Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Rootsi Demokraadid

Rootsi Demokraadid (rootsi keeles Sverigedemokraterna, lühend SD) on rahvuslusele orienteeritud sotsiaalkonservatiivne Rootsi partei. Erakond asutati 1988. aasta 6. veebruaril Stockholmis. Alates 2005. aastast on partei esimees Jimmie Åkesson. 2010. aasta valimistel ületas erakond esimest korda 4% peale seatud valimiskünnise – saadi 5,7% häältest ja 20 kohta 349-kohalises Riksdagis. 2014. aasta valimisel saadi 12,86% häältest ja 49 parlamendikohta. Rootsi Demokraadid on alates 2014. aastast Riksdagi suuruselt kolmas erakond. 2018. aasta valimistel toetas Rootsi Demokraate 17,53% valijaist, saadi 62 parlamendikohta. Euroopa Parlamendis kuuluti 2014–2018 Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsiooni (EFDD). 2018. aastast kuulutakse Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni (ECR). 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 3 kohta. Erakond soovib piirata sisserännet, sh pagulaste vastuvõttu. Kritiseeritakse multikultuurilisust ning soovitakse kaitsta rootslust ja Rootsi traditsioone. Soovitakse tugevdada Rootsi kiriku positsiooni ühiskonnas. Soovitakse võidelda kuritegevuse vastu, sh karmistada raskete kuritegude karistusi. Rootsi Demokraatide suurim toetus on Lõuna-Rootsis, eriti Skånes. Jimmie Åkesson: Gud är en uppsättning normer och värderingar. Dagen. 18.07.2014 Rootsi Demokraatide koduleht (inglise keeles)
K League 1

K League 1 (korea keeles K리그1) on Lõuna-Korea klubijalgpalli kõrgeim liiga. Liiga loodi 1983. aastal. Algselt mängis liigas viis klubi, millest Pohang Steelers (toonane POSCO Dolphins) ja Busan IPark (toonane Daewoo Royals) kuuluvad ka praegu kõrgliigasse. Pohang Steelers on ainus klubi, mis on mänginud liigas kõikidel hooaegadel. Praegu mängib liigas 12 klubi. Liiga hooaeg kestab tavaliselt märtsist novembrini lõpuni. Viimastel hooaegadel on kõik klubid pidanud hooaja jooksul 38 mängu. Viimasele kohale jäänud klubi langeb esiliigasse K League 2 ja eelviimasel kohal lõpetanud klubi läheb väljalangemismängudele, kus kohtub esiliiga väljalangemismängude võitjaga. 2021. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid: Jeonbuk Hyundai Motors (8 võitu – 2009, 2011, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020) Seongnam FC (7 võitu – 993, 1994, 1995, 2001, 2002, 2003, 2006) FC Seoul (6 võitu – 1985, 1990, 2000, 2010, 2012, 2016) Pohang Steelers (5 võitu – 1986, 1988, 1992, 2007, 2013) Suwon Samsung Bluewings (4 võitu – 1998, 1999, 2004, 2008) Busan IPark (4 võitu – 1984, 1987, 1991, 1997) Ulsan Hyundai (2 võitu – 1996, 2005) Jeju United (1 võit – 1989) Ametlik koduleht
Khatia Buniatishvili

Khatia Buniatishvili (gruusia keeles ხატია ბუნიათიშვილი, [xɑtʼiɑ buniɑtʰiʃvili]; sündinud 21. juunil 1987 Bathumis) on Gruusias sündinud Prantsuse kontsertpianist. Tiina Richard, Khatia Buniatishvili – andekas pianist, värvikas isiksus, Ajakiri Muusika, jaanuar 2020
Iraagi türkmeenid

Iraagi türkmeenid (araabia keeles تركمان العراق‎; türgi keeles Irak Türkleri) on turgi päritolu iraaklased, kes peavad enamasti kinni Türgi pärandist ja identiteedist. Enamik Iraagi türkmeene on osmanite sõdurite, kaupmeeste ja avalike teenistujate järeltulijad, kes toodi Anatooliast Iraaki Osmanite impeeriumi valitsemise ajal. Vaatamata sellele, et Iraagi türklastele viidatakse kui "türkmeenidele", ei ole nad otseselt seotud Türkmenistani türkmeenidega ega identifitseeri end osana sellest rahvast. Täna moodustavad Iraagi türkmeenid araablaste ja kurdide järel Iraagi suuruselt kolmanda etnilise rühma. Iraagi planeerimisministeeriumi andmetel moodustas Iraagi türkmeenidest elanike arv Iraagi 34,7 miljonist elanikust 2013. aastal 3 miljonit. See vähemus elab peamiselt Iraagi põhja- ja keskosas ning neil on tihedad kultuurilised ja keelelised sidemed Türgi, eriti Anatoolia piirkonnaga.
Ebba Busch

Ebba Busch (aastatel 2013–2020 Ebba Busch Thor, algselt Ebba-Elisabeth Busch-Christensen; sündinud 11. veebruaril 1987 Gamla Uppsalas) on Rootsi poliitik, alates 2015. aastast Kristlike Demokraatide esimees. Buschi ema on rootslane ja isa norralane, tal on Rootsi-Norra topeltkodakondsus. Busch kasvas üles Uppsala lähedal ning õppis Uppsala Ülikoolis rahu- ja konfliktiuuringute erialal. Busch on öelnud, et hakkas poliitikaga tegelema, kuna koges, et sotsiaalhoolekande süsteem kohtles tema vanaema ebaväärikalt. 2007. aastal oli ta praktikal Euroopa Parlamendi saadiku Lars Wohlini juures. Aastatel 2008–2011 oli ta Kristlike Demokraatide noorteühenduse aseesimees. 2010. aasta parlamendivalimiste eel töötas Stockholmis suhtekorraldusnõunikuna. Alates 2010. aastast hakkas ta 23 aasta vanusena tegutsema Uppsala munitsipaaltaseme poliitikas. 2013. aasta septembris valiti ta Kristlike Demokraatide juhatusse. 2015. aasta 25. aprillil valiti ta Kristlike Demokraatide esimeheks. Alates 2018. aasta septembrist on Busch Riksdagi liige. Buschi jaoks on olulised teemad nagu eakate hoolekanne, tervishoid, bürokraatiavastasus ja maksude langetamine, samuti piir poliitika mõju ja kodanikuühiskonna iseotsustamisõiguse vahel. Parteisiseselt on olnud kriitikat, et Busch rõhutab küll parempoolsust, kuid jätab kristluse tagaplaanile. Konservatiivsemad erakonnaliikmed on kritiseerinud Buschi osalemist Stockholmi geiparaadil. 2013. aastal abiellus Busch jalgpallur Niklas Thoriga, 2019. aasta detsembris teatati lahkuminekust. Paar sai kaks last, 2015. aastal sündis poeg ja 2017. aastal tütar. Ebba Busch Thor om sin mormor. Expressen. 17.08.2018 Nu är hon Sveriges yngsta kommunalråd. Världen idag. 01.05.2010 Christian Democrats elect first female leader. The Local. 25.04.2015 Ebba Busch (KD). Riksdagen.se. Vaadatud 17.05.2020 KD-profiler kritiska till högervridning. Aftonbladet. 25.04.2015 Ebba Busch Thor kritiseras internt. Expressen. 25.06.2016
Doŭsk

Doŭsk (transkribeerituna Dovsk) on agrolinnake Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajoonis, Doŭski külanõukogu halduskeskus. Asula asub merepinnast 161 meetri kõrgusel Rakutuni jõe ääres, oblasti keskusest Homielist 80 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 31 kilomeetri kaugusel. Asulas on keskkool, muusikakool, kultuurimaja, kolm sidejaoskonda ja kaks raamatukogu. Doŭsk asub suurte maanteede ristumispaigas, seega asub seal mitmeid teeninudettevõtteid (kaks kohvikut, restoran, võõrastemaja). Doŭski lähistel on savilademed, neid kasutab ära sealne tellisevabrik. Tööstusettevõtetest on seal veel piimakombinaat ja asfaltbituumeni tehas, agrolinnake on põllumajandusliku Doŭski eksperimentaalbaasi keskasulaks. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1864 valminud õigeusu kirik. Aastal 1772 läks Doŭsk esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Aastast 1836 pärinevad esimesed teated sealsest kirikust. Aastal 1850 hakkas küla läbima Peterburist Kiievisse viiv maantee. Aastal 1859 oli alev Turtšeninovide valduses. 1860. aastal toodi Doŭskisse kui ristmikul asuvasse külla üle seni Jamnajes asunud hobupostijaam. Aastal 1864 ehitati vana kirikuhoone asemele uus kirik, mis muutis Doŭski varasema Małaškavičy asemel kohaliku kihelkonna keskuseks. Aastal 1876 ajati asulasse suhkruvabrik, aastal 1879 asusid seal kruubiveski ja magasiait. Aastal 1920 toimus küla juures lahing Punaarmee ja Poola vägede vahel. Aastal 1930 moodustati seal kolhoos. Aastal 1935 suleti Doŭski kirik. 13. augustil 1941 vallutasid asula Saksa väed. Külla rajati kaks sõjavangide töölaagrit. Mõlemat neist ründasid partisanid, kel õnnestus vabastada ühe laagri vangid ja osa teises laagris viibinutest. Märtsis 1943 tapsid karistussalklased 59 sealset elaniku, aga sama aasta novembris põletasid nad maha 12 maja ja tapsid 116 Doŭski elanikku. Sõjajärgsetel aastatel kujunes Doŭsk Homieli oblasti põllumajandusliku uurimisjaama katsebaasiks. Aastal 1990 tagastati sealne kirikuhoone kohalikule kogudusele. Aastal 2003 paigaldati kirikusse rist, mälestamaks inimesi, kes aitasid holodomori ajal ukrainlasi. Jevgeni Kozlovski – Vene geoloog Michaił Miatlikaŭ – Valgevene diplomaat Andrej Mielnikaŭ – Valgevene muusik "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 16. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://aw.belal.by/russian/science/research/research/21.htm Мартов В. Белорусские хроники. 1941 год // "Идиот" : литературно-публицистический журнал. — 2011. — Veebruar (№ 41). Naviny.by
Osceola maakond

Osceola maakond on mitme USA maakonna nimi: Osceola maakond (Florida) Osceola maakond (Iowa) Osceola maakond (Michigan)