laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riigivolikogu 6. valimisringkond

Riigivolikogu 6. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aafrika, Gildi – paarisnumbrid, Hermanni – nr. 1 ja 2, Herne – paaritud numbrid kuni 15-ni ja paarisnumbrid kuni 20-ni, Hospidali, Invaliidi, Jakobi – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 14-st alates, Kaare tee – Veerenni tänavast kuni Ülemiste järve nurgani, Kalmistu, Kappeli – nr. 1 ja 2, Kasarmu, Kauna, Kesk-Liiva, Kodu, Laadaplats, Laulupeo – nr. 1 ja 2, Liiva, Liivaaugu tee, Liivalaia – paaritud numbrid 85-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Lubja – nr. 1, 2 ja 4, Lutheri – kõik paaritud numbrid ja paarisnumbrid 20-st alates, Magasini, Masina, Naeri, Oa, Odra, Puhke, Püssirohu, Roosi, Tatari – paaritud numbrid 33–45 ja paarisnumbrid 40–52, Uus-Tatari, Tartu maantee – paaritud numbrid 59–95 ja paarisnumbrid 52–88, Tiigi, Vaikne, Veerenni – paaritud numbrid, Õie, Õnne, Õpetajate. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7532 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Harald Joasoon (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Aleksander Kott, Oskar Lõvi ja Aleksander Pirson, kes said vastavalt 1266, 2456 ja 1095 häält, seega valiti 6. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Lõvi. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Lauristin, vastaskandidaat Oskar Lõvi.
Riigivolikogu 7. valimisringkond

Riigivolikogu 7. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Ahju, Allika, Börsi käik, Dunkri, Estonia puiestee – paarisnumbrid, Falgi tee, Harju, Hariduse, Kaarli, Kaarli puiestee – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Suur-Karja, Väike-Karja, Kaupmehe, Kentmanni, Kentmanni põik, Kinga – paaritud numbrid, Kiriku, Kiriku plats, Kiriku põik, Kohtu, Komandandi, Kullassepa, Kuninga, Lembitu – paarisnumbrid, Liivalaia põik, Liivalaia – paaritud numbrid 3–49, Lossi plats, Lätte, Lühikejalg, Müürivahe – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid 2–28, Niguliste, Nunne – paaritud numbrid, Piiskopi, Pikkjalg, Pikk – paarisnumbrid 2–8, Vana-Posti, Pärnu maantee – paaritud numbrid 1–41 ja paarisnumbrid 2–46, Raekoja, Raekoja plats – nr. 1–5, Rahukohtu, Rataskaevu, Roosikrantsi, Rutu, Rüütli, Sakala – paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 28a-st alates, Sauna, Süda, Tatari – paaritud numbrid 1–31 ja paarisnumbrid 2–38, Toomkooli, Toompark, Toompuiestee – paarisnumbrid, Toomrüütli, Trepi, Uus turg, Vana turg, Tõnismägi – paaritud numbrid, Vabaduse plats, Vabaduse puiestee – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid, Vaestepatuste – paaritud numbrid, Valli, Viru – paarisnumbrid, Vismari – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2 ja 4, Voorimehe. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7513 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Karl Jürison (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Teodor Tallmeister, kes said vastavalt 3013 ja 1508 häält, seega valiti 7. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Jürison. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Vares.
Riigivolikogu 8. valimisringkond

Riigivolikogu 8. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alendri, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Väike-Ameerika – paaritud numbrid kõik ja paarisnumbrid 2–12, Endla – paaritud numbrid 1–33 ja paarisnumbrid 2–40, Erbe, Falkpargi – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid 2–10, Herne – paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 2-st alates, Kiire, Kivi, Koidu – paaritud numbrid 1–45 ja 65-st alates ja paarisnumbrid 76-st alates, Kordese, Kristiine, Liivalaia – nr. 1, 2, 4 ja 6, Luha – paaritud numbrid 13-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Kesk-Luha, Ülem-Luha, Luise, Lõuna, Paldiski maantee – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2–12, Planeedi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 43–89 ja paarisnumbrid 48–100, Raudtee tänav – Väike-Ameerika tänavalt kuni Pärnu maanteeni, Rulkoviuse, Suur-Söörensi, Väike-Söörensi – paarisnumbrid, Tatari – paaritud numbrid 47-st ja paarisnumbrid 54-st alates, Tehnika – paaritud numbrid 1–13, ja paarisnumbrid, Toomkuninga – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2– 20, Toompuiestee – paaritud numbrid 1–23, Tui, Tõnismägi – paarisnumbrid, Udu, Uue-Maailma, Varblase, Vaestepatuste – paarisnumbrid, Veerenni – paarisnumbrid, Videviku, Vismari – paaritud numbrid 13–23, ja paarisnumbrid 6–14, Õllepruuli. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 601 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Leopold Johanson, August Kook ja Karl Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2498, 2112 ja 2455 häält, seega valiti 8. valimisringkonnast Riigivolikogusse Leopold Johanson. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Karl Säre, vastaskandidaat Arvo Taioste.
Riigivolikogu 9. valimisringkond

Riigivolikogu 9. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aasa, Astri, Kesk-Ameerika, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 15-st alates, Väike-Ameerika ― paarisnumbrid 14-st alates, Endla ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 56-st alates, Juure, Kaarna, Kadaka tee, Kanarbiku, Kannikese, Keemia, Kiili, Kirsi, Koidu ― paaritud numbrid 47–63 ja paarisnumbrid 58―74, Kuldnoka, Kuu, Kullerkupu, Lehe, Lille, Linnu ― paaritud numbrid alates Vilja tänavalt kuni Kadaka teeni ja paarisnumbrid alates Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Luha ― paaritud numbrid 1―11 ja paarisnumbrid 2―6, Maasika, Madara, Mehaanika, Metalli, Muraka, Mustamäe tee, Mõtuse, Nelgi, Nõmme ― paarisnumbrid, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 25-st alates, Paluka, Parmu, Pilve, Päikese, Raudtee ― Endla tänavalt kuni Väike-Ameerika tänavani, Räägu ― Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Räästa, Sarlotte, Siili, Sinika, Sireli, Sipelga, Sääse, Sõstra, Tedre ― paaritud numbrid 27-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Tihase ― Nõmme tänavalt kuni Juure tänavani, Toomkuninga ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 22-st alates, Tulbi, Tulika, Tähe, Vaarika, Vilja ― paarisnumbrid, Villardi ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 26-st alates, Välja, Ülase. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7456 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Aleksander Aben, Lembit Hellat ja Johannes-Rudolf Taimsalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1676, 1609 ja 1480 häält, seega valiti 9. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Aben. Sisekaitseülem oma otsusega 28. jaanuarist 1938 määras Lembit Hellatile ja Rudolf Steinbikile kummalegi 3000 krooni rahatrahvi või 90 ööpäeva vangimaja, kuna viimane oli levitanud Lembit Hellati kui Riigivolikogu liikme kandidaadi propageerimiseks teadaannet, milles oli tõstetud esile vabadussõjalase nimetust ja seega kasutanud vabadussõjalase nimetust propaganda-poliitiliseks kihutustööks ja oma endist kuuluvust riigivastase tegevuse pärast suletud organisatsiooni valimisreklaamiks. 26. augustil 1939 lõpetati Aleksander Abeni volitused Riigivolikogu liikmena. 1. ja 2. oktoobril 1939 toimunud valimistel kandideerisid Lembit Hellat ja Aleksander Jõeäär, kes said vastavalt 807 ja 1357 häält, seega valiti Riigivolikogu liikmeks Aleksander Jõeäär. 7423 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 2182 (29,5%), tühistati 18 häält. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Aben, vastaskandidaat Anton-Alfred Rei. Kohus karistas kaht vapsi vabadussõjalase nime kurjastitarvitamise pärast. Rahvaleht, 4. veebruar 1938, nr. 15, lk. 1.
Vahe (täpsustus)

Sõnal "vahe" on mitu tähendust. Vahe on lahutamistehte tulemus. Hulgateoorias nimetatakse hulkade A ja B vaheks sellist hulka A\B, mis on moodustatud kõikidest hulga A elementidest, mis ei kuulu hulka B. Aritmeetilise jada kahe järjestikuse liikme vahet nimetatakse aritmeetilise jada vaheks. Vahe on ka filosoofia mõiste. Vahe oli Eesti ansambel
Janika Mölder

Janika Mölder (aastatel 1991–1994 Janika Mölder-Maalmann; sündinud 4. jaanuaril 1970 Tartus) on eesti iluvõimleja ja treener, maailmameister. Ta on võimlemisklubi Janika asutaja ja juhatuse esimees. Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Janika Mölder on tulnud 22 korda Eesti meistriks. Nõukogude Liidu koondises võisteldes on ta tulnud 1989. aastal iluvõimlemise maailmameistriks ning võitnud 1987. ja 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel on ta NSV Liidu rühmas võisteldes võitnud kuldmedali 1988. aastal ning hõbemedali 1986. ja 1988. aastal. Janika Mölder on Eesti Reformierakonna liige 1999. aastast. Ta oli Tartu linnavolikogu liige aastatel 1993–1996, 1999–2002 ja 2009–2012. 2004 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti ilu- ja rühmvõimlemise tippvõistluse Miss Valentine korraldamine) 2008 – Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina võimlemisklubi Janika eliitrühma ettevalmistamisel rühmvõimlemise maailmameistrivõistlusteks 2007. aastal) 2009 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk 2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk 2017 – asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele Janika Möldri õde Tuulika Mölder ja tütar Carmel Kallemaa on samuti iluvõimlejad. 2012. aastal abiellus ta oma pikaajalise elukaaslase Kaupo Kallemaaga, kellega tal on kaks last: tütar Carmel ja poeg Carl-Aksel. Sellest saati jagab ta oma aega Eesti ja Kanada vahel, kus ta tütar Carmel, kes esindas varem võistlustel Eestit ja esindab nüüd Kanadat, ning Janika Mölder juhib väliseestlase Evelyn Koopi rajatud võimlemisklubi Kalev Estienne. Äriregistri päring (vaadatud 03.01.2024) Priit Pullerits, "Iluvõimleja Janika Mölder: kui inimene on töökas, saab ta kõike", Postimees, 29. aprill 2017 (vaadatud 03.01.2024) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). "Kroonika: Janika Mölder abiellus ja kolib Eestist ära", Postimees, 21. august 2012 Anu Mõistlik, "Maailmameister Janika Mölder kasvatab ka pisitütrest iluvõimlejat", Õhtuleht, 28. detsember 2001 Gunnar Press, Janika Mölder: "Pere on kallis ja töö huvitav. Olen õnnelik!", Õhtuleht, 26. veebruar 2007 Biograafia ESBL-is
Riigivolikogu 10. valimisringkond

Riigivolikogu 10. valimisringkond asus Tallinnas. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aarde, Alberti, Ao, Aru, Endla – paarisnumbrid 42―54, Eha, Falkpargi ― paaritud numbrid 9-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Heina, Härjapea, Koidu ― paarisnumbrid 2―56, Kolde, Kolde puiestee, Kruusa, Kõrre, Lessingi, Loode, Merimetsa, Mulla, Muru, Nurme, Olga, Orase, Oskari, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 13―23 ja paarisnumbrid 14-st alates, Preesi, Pärja, Raudtee tänav ― 45-st alates, Rohu, Roopa, Russovi, Saani, Sambla, Saue, Sõle, Sõmera, Söödi, Väike-Söörensi ― paaritud numbrid, Taime, Tarabella, Tehnika ― paaritud numbrid 15-st alates, Telliskivi ― paaritud numbrid 1―55 ja paarisnumbrid 2―58, Vainu, Villardi ― paaritud numbrid 1―23 ja paarisnumbrid 2―24, Vismari ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Õle. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 428 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Jüri Keerig, Karl Kiiman, Alma Ostra-Oinas ja Eduard Riisman (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jakob Tintse, kes said vastavalt 1844, 807, 933, 2113 ja 973 häält, seega valiti 10. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Riisman. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Nigol Andresen, vastaskandidaat Jüri Keerig. Rahvuskogu 10. valimisringkond
Riigivolikogu 11. valimisringkond

Riigivolikogu 11. valimisringkond asus Tallinnas ja Nõmmel. Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Alevi, Auru, Juurdeveo, Järve, Kaitseliidu lasketiir, Kauba, Kotka, Kullamaa, Käo, Laane, Laine, Leete, Linnu – paaritud numbrid Tondi teelt kuni Vilja tänavani ja paarisnumbrid Tondi teelt kuni Nõmme tänavani, Luite, Lõokese, Magdaleena, Marta, Nõmme – paaritud numbrid, Oksa, Pardi, Pärnu maantee – paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 102-st alates, Püü, Rahumäe tee, Rähni, Räägu – Käo tänavalt kuni Nõmme tänavani, Salu, Seebi, Side, Siiversi, Suitsu, Tedre – paaritud numbrid 1–25 ja paarisnumbrid 2–14, Tihase – raudtee äärest kuni Nõmme tänavani, Tondi tee, Tüve, Tsemendi, Tuisu, Tuule, Vilja – paaritud numbrid, Viljandi, Virve, Västriku, Ööbiku, ja Nõmme linnast: Nõmme linna põhjapoolne osa, mille piiriks idas on Tallinna linna administratiivpiirist alates Tõdva valla administratiivpiir kuni Tallinna–Pärnu kitsarööpmelise raudteeni ja sama raudteed mööda kuni Liiva raudteejaamani, viimane kaasa arvatud; sealt mööda Liiva – Nõmme-Väikse raudteed kuni ristlemiseni Tallinn-Haapsalu laiarööpmelise raudteega, edasi mööda edasi mööda Tallinn-Haapsalu laiarööpmelist raudteed kuni Hiiu jaamani ja sealt laiarööpmelise raudtee haru mööda kuni Nõmme-Väikese jaamani; sealt Tallinna–Vääna kitsarööpmelist raudteed mööda kuni Harku valla rajani ja mööda Harku valla raja kuni Tallinna linna administratiivpiirini. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8493 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Johannes Kreek, Hans Martna, Karl-Ernst Särgava (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Elmar-Siegfried Õun, kes said vastavalt 1739, 1176, 1893 ja 736 häält, seega valiti 11. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Ernst Särgava. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Vanda Irs, vastaskandidaat Valdar Tamera. Rahvuskogu 11. valimisringkond
Riigivolikogu 12. valimisringkond

Riigivolikogu 12. valimisringkond asus Nõmmel. Ringkonda kuulus Nõmme linna osa, mis ei kuulunud 11. ringkonda. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9877 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Karl-Arnold Jalakas, Tõnis Kalbus ja Juhan Murumets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2661, 1367 ja 2254 häält, seega valiti 12. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Arnold Jalakas. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Rummo, vastaskandidaat Tõnis Kalbus.
Riigivolikogu 32. valimisringkond

Riigivolikogu 32. valimisringkond asus Pärnus Pärnu jõe vasakul kaldal. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8740 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Oskar Kask (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Osvald Mitt, kes said vastavalt 4219 ja 2548 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Kask. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Tamm.
Suurnokk-vint

Suurnokk-vint ehk suurnokk (Coccothraustes coccothraustes) on linnuliik vintlaste sugukonnast. Suurnokk-vint on laialt levinud Euraasia parasvöötmes Portugalist, Lääne-Prantsusmaast ja Inglismaast kuni Kaug-Ida ja Jaapanini. Teda leidub ka Loode-Aafrikas. Eestis on ta ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind. Meil pesitseb hinnanguliselt 20 000 – 40 000 paari suurnokkasid, talvine arvukushinnang on 100–500 isendit. Liik saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprillis. Enamik meie suurnokkasid rändab oktoobris-novembris lõunasse. Üldpikkus 18 cm, peaaegu kuldnoka suurune. Suurnokk on kergesti äratuntav suure tugeva koonilise noka, suure pea ja lühikese sabaga lind. Noka värvus kevadel ja suvel on tinahall, talvel hele kollakaspruun. Vanalindude küünra-hoosuled on laienenud säbruliste tippudega. Emaslind on isaslinnust natuke kahvatum, tema küünra-hoosulgedel on halli tooni. Noorlinnu keha alapool on tumedalt põikimustriline, kõhul on lühikesed mustad vöödid. Maas hüpleb raskelt ja kohmakalt. Lend on kiire, pikemal distantsil on lennujoon lainjas. Lennul on oluliseks määramistunnuseks laiad valged tiivavöödid. Suurnokkasid tuvastatakse peamiselt häälitsuste järgi, sest nad on varjatud eluviisidega ja raskesti märgatavad. Häälitsusteks on järsk teravakõlaline t(s)k või veidi sisisev kõrge ziii. Laul on tasane ja lühike vidin, milles tihti on teravakõlalisi tsiks-taolisi kutsehüüde. Suurnokk toitub tihti maapinnal, häirimise korral lendab kõrgele puuvõrasse või istub puulatva. Suurnokk-vint on lehtpuulembene lind. Ta elab sega- ja lehtmetsades, salumetsades, suurtes parkides, puisniitudel, kõrgete lehtpuudega kalmistutel ja suurtes aedades. Tegutseb tavaliselt varjatult ja vaikselt kõrgete lehtpuude võrades. Pesa ehitab tavaliselt lehtpuule, enamasti üle 5 m kõrgusele vastu tüve, mõnikord puu külgoksale. Eestis on suurnokk-vindi pesa leitud enamasti tammel ja kasel. Pesa on lame korratu kausike, mis koosneb raagudest ja kõrtest ning on seest vooderdatud peente kõrrekestega. Täiskurnas on 4–7 helesinakat, halli ja mustpruuni kirjaga muna. Poegi toidavad mõlemad vanemad peamiselt putukate ja röövikutega. Suurnokk-vint sööb mitmesuguste marjade ja taimede seemneid, suvel mõnel määral ka viljateri, rohelisi herneid ja putukaid. Üheks lemmiktoiduks on kirsikivid, kirsi viljaliha heidab ta seejuures kõrvale. Talviti linnutoidumajade juurde sattudes eelistab päevalilleseemneld ja maapähkleid. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011. Rootsmäe, L., Veroman, H. Eesti laululinnud Tallinn Valgus 1974 Jonsson, L. Euroopa linnud Eesti Entsüklopeediakirjastus 2008 Suurnokk-vint andmebaasis eElurikkus
Riigivolikogu 33. valimisringkond

Riigivolikogu 33. valimisringkond asus Pärnus Pärnu jõe paremal kaldal ning Sindis, Mõisakülas ja Kilingi-Nõmmes. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8765 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Oskar Hendrikson, Priit Suve (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Maksim Unt, kes said vastavalt 857, 2287 ja 3954 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Maksim Unt. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Maksim Unt.
Riigivolikogu 43. valimisringkond

Riigivolikogu 43. valimisringkond asus Tartus. Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Anne, Jaama, Jänese, Kalda, Kalmistu, Kasarmu, Kivi, Liiva, Lubja, Maarjaturg, Meltsiveski, Mäe, Narva ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Peetri, Peetriturg, Pikk ― paaritud numbrid 1―27 ja paarisnumbrid 2―30, Puiestee, Pärna ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Raadi aianduskrundid, Raekoja ― paaritud numbrid 85-st alates ja paarisnumbrid, Risti, Roosi, Sauna, Surnuaia, Tallinna, H. Treffneri, Tuule, Uus ― paarisnumbrid, Vene, Väike. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 290 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Feliks Leis, Voldemar Siil (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Hugo-August Treial ja Jaan Vain, kes said vastavalt 1906, 2148, 622 ja 2578 häält, seega valiti 43. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Vain. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihkel Jürna, vastaskandidaat Jaan Vain.
Riigivolikogu 44. valimisringkond

Riigivolikogu 44. valimisringkond asus Tartus. Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aida – paarisnumbrid, Aleksandri – paaritud numbrid 1–61 ja paarisnumbrid 2–78a, Allika, Auriku, Botaanika – paaritud numbrid 7–37 ja paarisnumbrid 20–76, Emajõe, Herne, Fortuna, Gildi, Gustav Adolfi – paaritud numbrid 1–59 ja paarisnumbrid 2–10, Holmi, Hiie, K. A. Hermanni, Ilmatari, J. Hurda, C. R. Jakobsoni, J. V. Jannseni, Kaluri, Kalaturg, Kalevi – paarisnumbrid 2–34, Kartuli, Fr. R. Kreutzwaldi, Kauba, Kloostri, Kompanii, L. Koidula, Lai – paaritud numbrid 5–41 ja paarisnumbrid 4–40, Lao, Lepiku, Luha, Lutsu, Magasini, Marja, Meloni, Narva – paaritud numbrid 1–19 ja paarisnumbrid 2–14, Näituse – paaritud numbrid 7-st alates, Oa, Paju – paaritud numbrid 1–9 ja paarisnumbrid 2–10, Piiri, Pikk – paaritud numbrid 29-st ja paarisnumbrid 32-st alates, Poe, Puu, Põik, Peeter Põllu, Pärna – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–10, Raekoja – paaritud numbrid 1–83, Riia – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid 2–28, Rüütli, Soola, Suurturg, Söögiturg, Taara puiestee, Tähtvere, Tööstuse (Tähtvere linnaosas), Turu – paaritud numbrid 1–89 ja paarisnumbrid 2–92, Uusturg, Uus – paaritud numbrid, Vabaduse puiestik, Vikerkaare, Väike-Emajõe, Võidu – paaritud numbrid 1–17 ja paarisnumbrid, Ülikooli – paaritud numbrid 1–35 ja paarisnumbrid 42–66. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 261 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Karl-Ferdinand Karlson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Ants Piip, kes said vastavalt 1393 ja 5892 häält, seega valiti 44. valimisringkonnast Riigivolikogusse Ants Piip. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Tõnisson, vastaskandidaat Arnold-Aleksander Kerem.
Riigivolikogu 45. valimisringkond

Riigivolikogu 45. valimisringkond asus Tartus. Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aia, Botaanika – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid 2–18, Elva, Era, Filosoofi, Gustav Adolfi – paarisnumbrid 12–74, Hommiku, Juhan Liivi, Ilmatsalu, Kabeli, Kastani, Kase, Katoliku, Kesk-Kaar, Kitsas, Kooli, Kungla, J. Kuperjanovi, Käo, Lai – nr 1, 2, 3, Lembitu, Lossi, Lõo, Lõuna, Näituse – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid, Kindral Põdra, Pääsukese, Raja, Raudtee, raudtee majad, Riia – paaritud numbrid 156–129 ja paarisnumbrid 60–100, Riia maantee, Ropka aianduskrundid, Räni, Sakala, Soinaste, Suur-kaar, Tamme, Tasuja, Tiigi, Toomemägi, Tähe – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid 2–14, Tööstuse – algusest kuni Näituse tänavani, Tamme puiestee, Tammekuru, Vabriku, Vaksali, Vallikraavi, Vambola, Vapramäe, Veeriku, Veski, Viljandi, Väike-kaar, Väike-Maarjamõisa, Västriku, Võidu – paaritud numbrid 19–39, Võru – paaritud numbrid 1–95, Õhtu, Õpetaja, Äri, Ööbiku, Ülikooli – paarisnumbrid 2–40. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9679 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Aleksander Tõnisson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Tõnisson, kes said vastavalt 1610 ja 6041 häält, seega valiti 45. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Tõnisson. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Valli Haldre, vastaskandidaat Jaan Tõnisson.
Riigivolikogu 46. valimisringkond

Riigivolikogu 46. valimisringkond asus Tartus. Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aardla, Aia ― paaritud numbrid, Aleksandri ― paaritud numbrid 63―131 ja paarisnumbrid 80―134, Alevi, Eha, Forseliuse, Ilmarise, Jõe, Kalevi ― paaritud numbrid ja paarisnumbrid 36-st alates, Kesk, Kevade, Koidu, Kuru, Kuu, Lille, Lina, Linda, Lootuse, Marta, Nigula, Nõva, Odra, Pargi, Piiskopi, Purde, Päeva, Rahu, Raua, Rebase, Riia ― paarisnumbrid 30―58, Ropka, Rõõmu, Saekoja, Salme, Side, Sõbra, Teguri, Tolstoi, Turu ― paaritud numbrid 91-st ja paarisnumbrid 94-st alates, Tähe ― paaritud numbrid 17-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Vaba, Vase, Väike-Tähe, Võru ― paarisnumbrid, Õnne. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 387 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Hans Ainson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Kristjan-Eduard Jalak, Oskar Koplus ja Helmi Mäelo, kes said vastavalt 1957, 2106, 2009 ja 1140 häält, seega valiti 46. valimisringkonnast Riigivolikogusse Kristjan-Eduard Jalak. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Kristjan Jalak, vastaskandidaat Agu Põld.
Riigivolikogu 56. valimisringkond

Riigivolikogu 56. valimisringkond asus Valgas ja Tõrvas. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8301 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Jaan Kokk (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Madis Reisenbuk ja Peeter Tarvel, kes said vastavalt 2897, 1280 ja 2482 häält, seega valiti 56. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Kokk. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Adolf Päss.
Riigivolikogu 59. valimisringkond

Riigivolikogu 59. valimisringkond asus Viljandis. I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8340 hääleõiguslikku kodanikku. Kandideerisid Karl Kondas, Evald Konno (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Lattik, kes said vastavalt 970, 2996 ja 2278 häält, seega valiti 59. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno. II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Oskar Abori.