laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Venemaa kosmoseväed

Venemaa kosmoseväed (vene keeles Космические войска России) on osa Venemaa relvajõudududest. Kosmoseväed eraldati omaette väeliigina õhuvägedest 1992. aastal. 1997 liideti kosmoseväed Venemaa strateegiliste raketivägedega ning 2001. aastal loodi taas eraldi väeliigina. 2015. aastal eraldati Venemaa kosmoseväed taas iseseisvaks väeliigiks ja loodi kosmosevägede asemele Venemaa õhu-kosmosekaitseväed. Kosmosevägede peamisteks asukohtadeks on olnud Baikonuri kosmodroom Kasahstanis, Plessetski kosmodroom Arhangelski oblastis ja Svobodnõi kosmodroom Amuuri oblastis. Kosmosevägede alluvuses on ka Qəbələ radarijaam Aserbaidžaanis ja jälituskompleks Okno Tadžikistanis Nureki lähedal. Kosmosevägede ülesandeks on koguda infot võimaliku raketirünnaku kohta Venemaa vastu ja edastada see riigi juhtkonnale, rakettide tõrje ja satelliitide haldamine. Venemaa satelliitide arv ületas 2007. aasta lõpuks saja piiri, neist 40 on puhtalt kaitseotstarbelised. Kosmoseväed arendasid GLONASSi positsioneerimissüsteemi, mis pidi hakkama konkureerima GPS-süsteemiga. Kosmosevägede ohvitsere õpetati välja Peterburis asuvas Možaiski nimelises sõjalises kosmoseakadeemias. 2004–2008 oli kosmosevägede juhataja kindralpolkovnik Vladimir Popovkin. 2008–2011 oli kosmosevägede juhataja kindralmajor Oleg Ostapenko. Alates kosmosevägede taasloomisest 2015. aastal on neid juhtinud Aleksandr Golovko. Численность российской орбитальной группировки превысит сто спутников http://web.archive.org/20070123085931/www.mil.ru/848/1045/1276/index.shtml
Richard II

Richard II (6. jaanuar 1367 – 14. veebruar 1400) oli Inglismaa kuningas aastatel 1377–1399. Richard oli Inglismaa kuninga (1327–1377) Edward III pojapoeg, Musta Printsi Edwardi ning Kenti Joani poeg. Richard sündis Prantsusmaal, kus Walesi prints ja Akvitaania hertsog Edward täitis Akvitaania printsi kohustusi. Prints Edward suri 1376. aastal ning nii päris pärast Edward III surma 1377. aastal Inglismaa trooni printsi alaealine poeg Richard. Richard II oli viimane Plantageneti dünastiast pärinev Inglismaa kuningas ning teda nimetati sageli sünnikoha järgi Bordeaux' Richardiks. 1387. aastal juhtis Richardi onu Gloucesteri hertsog Thomas Woodstockist sõjakäiku kõrgaadlike toel Richardi valitsemise vastu ning hukkas tema nõuniku Sir Simon Burley. 1388. aastal sai Richard täisealiseks (21) ning ta asus valitsema ilma regentnõukoguta. Richardi kukutas tema onupoeg, Edward III poja Genti Johni (tolleaegses inglise kirjaviisis Gaunt ehk Gaunti John) poeg Henry Bolingbroke, kes krooniti järgmiseks Inglismaa kuningaks Henry IV-na. Richard II hilisemat mainet on tugevalt kujundanud William Shakespeare, kelle näidend "Richard II" kujutas kuninga valitsemist ebaõnnestununa ning tema kukutamist Bolingbroke'i poolt 15. sajandil puhkenud Rooside sõja põhjusena. Tänapäeva ajaloolased seda tõlgendust ei toeta, ehkki Richardi kukutamist peetakse peamiselt ta enda tegude tagajärjeks. 1382. aastast oli Richard abielus Böömi Annaga (1366 Praha – 1394 London), kes oli Saksa-Rooma keisri (1346–1378) ja Böömimaa kuninga (1346–1378) Karl IV tütar ning Saksa kuninga (1378–1400) ja Böömimaa kuninga (1378–1419) Wenzeli poolõde. Abielu oli järglasteta. Wat Tyleri ülestõus Saja-aastane sõda
Viktor Tsoi

Viktor Tsoi (vene keeles Виктор Робертович Цой; 21. juuni 1962 Leningrad – 15. august 1990 Sloka-Talsi maantee 35. kilomeeter; 2,5 km Ķesterciemsi külast Tukumsi rajoonis, tänapäeva Sēme vallas) oli vene laulja, laulukirjutaja ja näitleja, vene rokkmuusika üks alusepanijaid. Ta isa oli Kasahstanis sündinud korealane ja ema venelane. Venemaal on olnud vähe lauljaid, kes on nii noorelt oma põlvkonna ikooniks kujunenud ja kellel on olnud nii tohutu mõju oma žanrile ja inimestele. Viktor Tsoi asutas 1982. aastal rokkansambli Kino, olles ansambli juht ning kõigi laulude sõnade ja peaaegu kõigi laulude muusika autor. Ta oli ka ansambli solist ja mängis rütmikitarri. Bändi teised liikmed aeg-ajalt vahetusid. Pärast Tsoi surma läks ansambel laiali. 1988. aastal valmis film "Igla" (Nõel), kus Tsoi mängis peaosa ja oli ühtlasi helilooja. See oli üks esimesi filme NSV Liidus, mis tõstatas narkomaania ja narkootikumide äriga seotud organiseeritud kuritegevuse probleemi. Selle filmi eest valiti Tsoi 1989. aastal aasta parimaks meesnäitlejaks NSV Liidus. Film võitis 1990. aastal Nürnbergi filmifestivalil peaauhinna. Tsoi oli abielus Marianna Tsoiga. Abielust sündis 1985. aastal poeg Aleksandr. 1987. aastal jättis Viktor oma naise ja poja maha ning läks teise naise Natalja Razlogova juurde, kuid tema abielu ei lahutatud. Viktor Tsoi hukkus autoõnnetuses, sõites oma Moskvitš 2141-ga sisse vastutulevale liinibussile Ikarus-250. Ta oli õnnetuse ajal täiesti kaine, ajurakkude analüüs näitas, et ilmselt jäi ta kurnatuse tõttu rooli taga magama. Viktor Tsoi maeti Peterburi Bogoslovskoje kalmistule. Kohe sai hauast palverännu koht, nii nagu Jim Morrisoni hauast Pariisis. Viktor Tsoi. 20 aastat legendi surmast. www.ekspress.ee Виктор Цой. Звезда по имени Солнце: стихи, песни, воспоминания. ЭКСМО-ПРЕСС, 2000, 415 lk. ISBN 5-04-005924-8 Марианна Цой, Александр Житинский. Виктор Цой: стихи, документы, воспоминания. Серия "Звезды рок-н-ролла". Новый Геликон, 1991, 366 lk. [1][2] ISBN 5-85-395-018-5 Artjom Troitski: Viktor Tsoi oli suur ja romantiline kangelane. – Eesti Päevaleht, 20. juuni 2007. [3] kinoman.net Ansamblile "Kino" ja Viktor Tsoile pühendatud veebisait (vene keeles) Группа "Кино" Ansambel "Kino" kroonika, fotoalbum, fonoteek, mälestused Viktor Tsoist jm (vene keeles) Группа "Кино": Киномания в сети Ansamblile "Kino" ja Viktor Tsoile pühendatud parimate veebisaitide lingid (vene keeles) Viktor Tsoi haud wikimapia.org Kino Sõprus toob ekraanile filmi, mis rokkis katki Nõukogude Liidu www.elu24.ee (Film "Assa" on lugu Viktor Tsoist ja tema ansamblist "Kino") Kino solisti Viktor Tsoi sünnist möödus 50 aastat uudised.err.ee (video) Viktor Tsoi andmekogus IMDb (inglise)
James I

James I nime kandvaid monarhe on olnud mitu: James I oli Šotimaa kuningas James I oli Inglismaa ja Šotimaa kuningas (viimases James VI-na) James II Jakob I Jaime I Jacques I
James II

James II nime all on tuntud mitu monarhi: James II, Šotimaa kuningas James II, Inglismaa ja Šotimaa kuningas (viimases James VII-na) James I Jaime II Jacques II
Tartu linna aukodanik

Tartu linna aukodanik on Tartu linna aunimetus, mis antakse erilise auavaldusena inimesele, kes on elutööga osutanud Tartule väljapaistvaid teeneid. Nimetusega kaasneb alates 1996. aastast aumärk Tartu Suurtäht). Tartu aukodaniku nimetust koos Tartu Suurtähega antakse Tartu linnavolikogu otsusel kord aastas. Nimetused ja aumärgid antakse üle Tartus toimuval pidulikul kontsertaktusel igal aastal enne vabariigi aastapäeva, 22. või 23. veebruaril. Tartu aukodaniku kandidaate võivad esitada ka linlased. 1939 Konstantin Päts 1939 Jaan Tõnisson 1980 Harald Haberman 1980 Ivan Talja 1980 Sergei Demidov 1982 Paul Ariste 1983 Richard Ritsing 1984 Kaarel Ird 1993 Voldemar Vaga 1999 Viktor Masing 1996 Ilmar Kullam 1996 Harald Keres 1999 Juhan Peegel 1999 Aleksander Elango 2000 Sulev Vahtre 2000 Rein Kirsipuu 2000 Richard Villems 2001 Helend Peep 2001 Tullio Ilomets 2001 Valve Saarma 2002 Hando Runnel 2002 Uno Uiga 2003 Karl Kull 2003 Jaan Kaplinski 2003 Erast Parmasto 2004 Ain-Elmar Kaasik 2004 Alo Ritsing 2004 Jaan Einasto 2005 Aadu Regi 2005 Udo Tiirmaa 2005 Endel Laas 2006 Hans-Voldemar Trass 2006 Lembit Eelmäe 2006 Helju Vals 2007 Atko-Meeme Viru 2007 Erich Kõlar 2008 Mati Karelson 2008 Vaike Uibopuu 2008 Lembit Allikmets 2009 Jüri Kärner 2009 Martin Kutman 2009 Arnold Rüütel 2010 Henn Käämbre 2010 Madis Kõiv 2011 Marika Mikelsaar 2011 Enn Tarto 2012 Tiiu Sild 2012 Lehte Hainsalu 2012 Ants Peetsalu 2013 Ülo Kaasik 2013 Ene Mihkelson 2013 Mart Ustav 2014 Peeter Saari 2014 Ain Kaalep 2014 Nora Kutti 2014 Peeter Tulviste 2015 Andres Metspalu 2015 Rein Kamarik 2016 Tiia Toomet 2016 Jaan Eha 2017 Väino Kull 2017 Üllar Põvvat 2017 Rein Taagepera 2018 Joel Luhamets 2018 Rutt Hinrikus 2018 Tiina Talvik 2019 Leida Kikka 2019 Ago Kõrgvee 2019 Heldur Viires 2020 Mihkel Zilmer 2020 Marju Lauristin 2020 Paul Varul 2021 Neinar Seli 2021 Lemme Haldre 2021 Jüri Talvet 2022 Mall Hiiemäe 2022 Maire Koppel 2022 Eero Vasar 2023 Madis Ligi 2023 Tiina Stelmach 2023 Peeter Volkonski 2024 Mati Karmin Tartu aukodaniku nimetusest on loobunud Hillar Palamets (2002) ja Mart Kadastik (2016). Tartu linna tunnustusavaldused. Tartu Linnavolikogu määrus., 26. april 2018, nr 21. RT IV, 28.04.2018, 116. "Tartu linnalt tunnustusavalduse saanud isikud". Vaadatud 22.06.2010. Mart Kadastik loobus Tartu aukodaniku tiitlist, Tartu Postimees, 19. veebruar 2016
Henri I

Henri või Henri I nime all on tuntud mitu monarhi: Henri on Luksemburgi suurhertsog alates 2000. aastast. Henri Flandriast (1174–1216), Ladina keiser. Henri I (1008–1060), Prantsusmaa kuningas. Henri I, Jeruusalemma kuningas, oli Champagne'i hertsog Henri II (1166–1197). Henri I (suri 1181), Champagne'i hertsog. Henri I (umbes 1165–1235), Brabanti hertsog. Henri I Paks (1217–1253), Küprose kuningas. Henri I, Navarra kuningas, oli Champagne'i hertsog Henri III (umbes 1244–1274). Henri I (1550–1558), Guise'i hertsog. Henri I de Bourbon (1552–1588). Henri I de Montmorency (1534–1614). Henri I (1563–1624). Henri de Savoie (1572–1632), Nemours'i hertsog. Henri I (1767–1820), Haiti kuningas. Henry I oli Inglismaa kuningas aastatel 1100–1135 Heinrich I Henri II Henri III (täpsustus)
Charles V (täpsustus)

Charles V nime all on tuntud mitu monarhi: Charles V oli Prantsusmaa kuningas Charles V oli Lotringi hertsog Karl V (täpsustus) Charles I (täpsustus) Charles II (täpsustus) Charles III (täpsustus) Charles IV (täpsustus)
Podkarpacie vojevoodkond

Podkarpacie vojevoodkond on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Vojevoodkond jaguneb neljaks maakonna õigustega linnaks: Krosno Przemyśl Rzeszów Tarnobrzeg ja 21 maakonnaks: Bieszczady maakond (keskus Ustrzyki Dolne) Brzozówi maakond Dębica maakond Jarosławi maakond Jasło maakond Kolbuszowa maakond Krosno maakond Łańcuti maakond Lesko maakond Leżajski maakond Lubaczówi maakond Mieleci maakond Nisko maakond Przemyśli maakond Przeworski maakond Ropczyce-Sędziszówi maakond Rzeszówi maakond Sanoki maakond Stalowa Wola maakond Strzyżówi maakond Tarnobrzegi maakond Galiitsia https://www.polskawliczbach.pl/podkarpackie Vojevoodkonna valitsus
Noobelaardlane

Noobelaardlane (Buprestis octoguttata) on hundlaste sugukonda aardlase perekonda kuuluv mardikas. Tal on säravsinine kitiinkest, mõlemal kattetiival on neli kollast laiku. Eesselg on kollase servaga. Elab päikeselistes männimetsades. Eestis esineb harva. Noobelaardlane andmebaasis eElurikkus
Sheffield

Sheffield on linn Suurbritannias Lõuna-Yorkshire'i krahvkonnas. Linnas asub 1905. aastal asutatud Sheffieldi Ülikool. Linnas tegutseb jalgpalliklubi Sheffield United. https://www.britannica.com/place/Sheffield-England http://www.sheffield.gov.uk/
Es (muusika)

Es (tähtnimetus) ehk mi-bemoll (silpnimetus) on noodinimed. Es on saadud e noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).
His

His (tähtnimetus) ehk si-diees (silpnimetus) on noodinimed. His on saadud h noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Gis

Gis (tähtnimetus) ehk sol-diees (silpnimetus) on noodinimed. Gis on saadud g noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Dubldiees

Dubldiees () on kõrgendusmärk, mis kõrgendab heli tervetooni võrra. Dubldiees kirjutatakse noodipea ette nii, et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka dubldieesi keset. Alteratsioonimärk Dublbemoll
Dublbemoll

Dublbemoll ehk kaksikbemoll () on topelt-madaldusmärk, mis madaldab heli tervetooni võrra. Alteratsioonimärk
Aafrika manner

Aafrika manner on Euraasia järel pindalalt teine manner. Ta on viimasest eraldatud Vahemere ja Punase merega. Aafrika mandril on maismaaühendus Aasiaga Suessi maakitsuse kaudu. Mandri pindala on 29,2 miljonit ruutkilomeetrit. Aafrika manner on Euraasiast eraldatud Gibraltari väinaga loodes, Vahemerega põhjas ning Suessi kanali, Punase mere ja Bab el Mandebiga kirdes. Itta jääb India ookean; Madagaskari saarest lahutab Aafrika mandrit Mosambiigi väin. Mandrist läände jääb Atlandi ookean. Mandri põhjapoolseimaks punktiks peetakse Ras ben Sakka Tuneesias (37°20'38N). Lõunapoolseim punkt asub Nõelaneemel Lõuna-Aafrika Vabariigis. Põhja- ja lõunapoolseima punkti vaheline kaugus on ligikaudu 8000 km. Läänepoolseim punkt on Roheneem ja idapoolseim Xaafuuni neem. Nende vahele jääb umbes 7400 km. Sahara jaotab Aafrika mandri valdavalt araablastega asustatud Põhja-Aafrikaks ja Mustaks Aafrikaks. Aafrika maailmajagu
Põhja-Ameerika manner

Põhja-Ameerika manner on üks kahest mandrist läänepoolkeral. Mandrit piirab idas Atlandi ookean, põhjas Põhja-Jäämeri ja läänes Vaikne ookean. Lõunas asub Lõuna-Ameerika manner. Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandreid ühendab Panama maakitsus. Mandri lähedal asuvad mitmed saared, millest suuremad on põhja pool asuv Arktika saarestik ja kirde pool asuv Gröönimaa. Mandri pindala on 20 360 000 km² [viide?]. Ta on mandrite seas pindalalt kolmandal kohal ning seal elab 579 miljonit inimest (2016)[viide?]. Peaaegu terve kontinendi ulatuses jookseb mööda selle lääneserva noor kurrutunud mäestik, kus asub tegevvulkaane. Põhja-Ameerika mandri lääneosa maastikus on palju laamade liikumise jälgi. Ameerika maailmajagu Lõuna-Ameerika manner Põhja-Ameerika Kesk-Ameerika Ladina-Ameerika
Lõuna-Ameerika manner

Lõuna-Ameerika on manner läänepoolkeral. Lõuna-Ameerika asub tervenisti läänepoolkeral ning enamjaolt lõunapoolkeral. Ekvaator läbib mandri põhjaosa. Mandritest on ta ühendatud Põhja-Ameerikaga (Panama maakitsuse kaudu). Ülejäänud mandrid jäävad Lõuna-Ameerikast kaugele. Mandri idarannikul on Atlandi ookean ning läänerannikul Vaikne ookean. Mandri pindala on 17,84 miljonit km² (ligi 3,5% Maa pindalast). Elanike arv on 422,5 miljonit (2016)[viide?]. Piki mandri läänerannikut kulgev Andide mäestik on maailma pikim. Suurim jõgi on Amazonas, mis on ühtlasi ka maailma veerohkeim ja pikemate hulka kuuluv jõgi. Pikemad jõed on veel Paraná, Tocantins ja Orinoco. Lõuna-Ameerika regioon Ameerika maailmajagu Ladina-Ameerika Pildid Lõuna-Ameerikast
Aisad

Aisad (Lõuna-Eestis vehmrid) on kaks ligikaudu paralleelset pikka puidust latti või toru, mis moodustavad kinnitussüsteemi. Aiste abil rakendatakse (kinnitatakse) veoloom rakendiga veetava vankri, ree või muu sõiduvahendi ette, samuti rakendatakse veoloom aiste abil maaharimisriistade või muude põllutöömasinate ette. Aisad kinnituvad kas otse vankri või ree külge või veoraua otste külge, mis keskelt kinnitub veetava mehhanismi külge, tekitades tööorgani ja vedava looma vahele liigendi. Kündmisel ja muudel põllutöödel kasutatakse tihti ka "pehmeid aisu" ehk trenge. Mitmehobuserakendi korral kasutatakse veotiislit. Aisteks nimetatakse ka rippkiige võlli külge kinnitavaid latte. aislohisti aisakell rakmed tiisel vehmer
Sigrid

Sigrid Eriksdotter Vasa (15. oktoober 1566 Svartsjö loss, Färingsö – 1633) oli Erik XIV ja ta armukese Karin Månsdotteri tütar. Sigrid oli oma vanemate esimene laps. Karin polnud tema sünni ajal veel 16-aastanegi. Erik ja Karin sõlmisid morganaatilise abielu 1567 ja ametliku abielu pärast seda, kui Karin oli aadliseisusse tõstetud, 1568. aastal. Sigrid viibis nii oma vanemate pulmas kui ka oma ema kuningannaks kroonimise juures koos oma venna Gustaviga. See oli esimene kord Rootsi ajaloos, kus kuningliku abielu sõlmimisel viibisid abielupaari lapsed. Lapsed viibisid juures selleks, et näidata nende uut staatust: mõlemad tunnistati seaduslikuks ja Sigrid sai kõik kuningliku printsessi õigused. 1568. aastal Erik kukutati ja kogu pere, Sigrid kaasa arvatud, vangistati koos temaga. Vangistuses sündis Karinil veel kaks poega, kes aga surid enne isa. 1573. aastal eraldati Sigrid isast ning viidi koos ema ja vennaga Turu linnusesse. 1575. aastal viidi ka Gustav ema ja õe juurest ära. 1577. aastal Erik suri ning Karin ja Sigrid lasti vabaks. Sigrid naasis õukonda, kuid tema seisund oli ebakindel. Temast tehtud pildil on kirjas "Preili Sigrid Vasa, kuningas Eriku seaduslik tütar", niisiis ei tunnistatud teda printsessiks, aga aadlikuks ikkagi, sest sõna "preili" kasutati rootsi keeles kuni 19. sajandini üksnes aadlike kohta. Sigridist tehti 1582 oma onutütre, 2 aastat noorema printsess Anna õuedaam. Sigrid viibis koos Annaga oma onupoja, Anna venna Sigismund III kroonimisel Poola kuningaks 1587. aastal. Sigrid abiellus 1597. aastal Henrik Klasson Tottiga, kes 1603. aastal suri. Abielust sündis kolm last: Åke Henriksson Tott (1598–1640), Anna Henriksdotter Tott (suri lapsena) ja Erik Henriksson Tott (suri 1621). 10. septembril 1609 abiellus Sigrid Stockholmi kuningalossis Nils Nilssoniga, kes oli maavanem ja riigikohtu kohtunik.
Aktsent (täpsustus)

Aktsent võib tähendada järgmist. Aktsent, süstemaatiline hääldusvigade kompleks võõrkeele kõnelemisel Rõhk (aktsent), üldises tähenduses rõhuasetus Aktsent (rõhk), häälduserinevus, mis eristab eesti keeles pikka (kerge aktsendiga) ja ülipikka (raske aktsendiga) silpi Aktsent (trükindus), on rõhu-, hääldus- või muu märk tähel, liik diakriitilisi märke Aktsent (muusika), heli rõhutamine
Bix Beiderbecke

Bix Beiderbecke (õieti Leon Bismark Beiderbecke; 10. märts 1903 Davenport, Iowa osariik – 6. august 1931 Long Island, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide džässpianist ja -kornetimängija.
Friedrich Brandt

Friedrich Brandt (pseudonüüm Priidik Prant või Priidik Prants; 18. oktoober 1830 Sepi mõis – 14. mai 1890) oli eesti koolmeister ja raamatuautor. Priidik Prant sündis Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Sipa mõisas külarätsepa pojana. Lõpetas Jädivere seminari 1848. Töötas Sipal koolmeistri, valla-, kohtu- ja magasi-aida kirjutajana, hiljem köstrina Nõval ja Ristil. Aastast 1875 oli Tallinnas raamatuköitja. Brandtilt on ilmunud hulgaliselt raamatuid ja brošüüre. Avaldanud mitu ilmalike laulude kogu: "Eestima Öpik, ehk, mitmesuggused aialikkud laulud" Tartu, 1864 "Läne Lilleaed" Tartu, 1868 "Harju Laulik" Tartu, 1872 "Eesti Kukulind ehk Küla Kägu" 1875 "Harju Ööpik" 1875 "Wene ja Türgi Söa Laulud aastal 1877" 1877 "Ajalik Tasku-Laulu-Raamat" 1881 "Kolmas "Eesti Öpik" ehk Eesti noore rahva rõemuks kokkupandud mitmesugused lõbusad ajalikud laulud" Rakvere, 1885 Friedrich Brandt Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
José Balmes

José Balmes Parramón (20. jaanuar 1927, Montesquieu, Barcelona – 28. august 2016) oli katalaani päritolu Tšiili maalikunstnik. Balmes õppis aastatel 1943–1949 Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Koolis (Escuela de Bellas Artes de la Universidad de Chile). Ta võttis 1947. aastal Tšiili kodakondsuse ja sekkus Tšiili poliitilisse ellu. 1950. aastal nimetati ta Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Kooli professoriks. 1954. aastal õppis ta Prantsusmaal ja Itaalias. 1959. aastal asutas Balmes koos maalikunstnike Gracia Barriosi, Alberto Péreze ja Eduardo Bonattiga rühmitise Grupo Signo. Aastatel 1966–1972 töötas ta Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Kooli direktorina. 1968. aastal oli tema isikunäitus Galería Ibero Clubis Bonnis, Saksamaal. 1972–1973 oli ta Tšiili Ülikooli kaunite kunstide teaduskonna dekaan. 1973. aastal lahkus ta seoses sõjaväelise riigipöördega Tšiilist ja jäi elama Prantsusmaale. 1974. aastal oli ta Pariisi Ülikooli maalikunsti professor. Samal aastal olid näitused Pariisi Kongresside Palees ja Sofias Bulgaarias. 1976. aastal oli tal näitus Kunsti ja rahu galeriis (Galerie de L'Art et La Paix) Pariisis ning 1983. aastal näitus Pierre Lescot' galeriis (Galerie Pierre Lescot) Pariisis. 1986. aastal liitus ta Tšiili Katoliikliku Ülikooli Kunstide Kooli maalikunsti kateedriga (cátedra de pintura en la Escuela de Arte de la Universidad Católica de Chile). 1954 Avaliku salongi maalikunsti esimene preemia (Primer Premio de Pintura en el Salón oficial) 1961 Pariisi biennaali maalikunsti preemia (Premio de Pintura en la Bienal de París) 1971 esimene preemia Bienal Americana de Arte en Calil Columbias 1977 esimene preemia rahvusvahelisel näitusel "Intergraphic" Berliinis Saksamaal 1986 esimene preemia Iberoamericana biennaalil (Bienal Iberoamericana) Buenos Aireses Argentinas Milan Ivelic: Museo Nacional de Bellas Artes. Santiago, Chile. 1994 [[1]] Portal de Arte: José Balmes [[2]]
Uranienborg

Uranienborg on asum Oslos Frogneri linnaosas. Asumis asub Uranienborgi kirik ja Uranienborgi park.
Utria juga

Utria juga (ka: Udria juga) asub Utria külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Virumaal. Juga toitub Utria ojast, mida kutsutakse ka Utria hiieojaks. 1901. aastani töötas Utria ojal joa kõrval Udria vesiveski. Veskilüüs, kanal ja hooned jäid joast paremale. Vesiveski lammutati Kotšnevi pargi laiendamisel. Joa astang oli enne sauna ehitustöid 3,2 meetri kõrgune. Ojasuudme lähedal asuvad Utria panga kaks paljandit: jõesuudmest vasakule jääb otse ürgoru kaldalt algav Utria savikallas ja paremale veidi kaugemal asuv Utria kõrgekallas. Eesti jugade loend Udria Utria dessant Utria kivikülv Udria maastikukaitseala Utria oja Utria pank Utria savikallas
Ameerika

Ameerika on maailmajagu Maa läänepoolkeral. Maailmajakku kuuluvad Põhja-Ameerika manner ja Lõuna-Ameerika manner ning neid ümbritsevad saared. Maailmajao pindala on 42 549 000 ruutkilomeetrit. Ameerika kõrgeim koht on Aconcagua mägi, mis on 6959 meetrit üle merepinna. Ameerika madalaim koht on Surmaorg, mis on 86 meetrit alla merepinna. Pikim jõgi on Amazonas – 6400 km. Suurim järv on Ülemjärv – 82 097 ruutkilomeetrit. Suurim kõrb on Sonora, mille suurus on 310 000 ruutkilomeetrit. 2019. aastal avaldatud teadustöös väidetakse, et Cooper's Ferry leiukohas Idahos Ameerika Ühendriikides on tuvastatud inimtegevuse jälgi, mis on dateeritud aega 16560–15280 BP. 2016. aasta seisuga elas Ameerika maailmajaos 1 001 599 000 inimest. Suurima pindalaga riik on Kanada. Bluefishi koopad Clovise kultuur Old Crow' tasandikud Toca da Tira Peia Ameerika Ühendriigid Ameerika pajud Kariibi mere regioon Kesk-Ameerika Ladina-Ameerika Lõuna-Ameerika Lõunakoonus Pan-Ameerika mängud Põhja-Ameerika Uus Maailm Cooper's Ferry Site , archaeological excavations and geoarchaeological investigations at the Cooper's Ferry site, located in western Idaho's lower Salmon River canyon. youtube.com 30 Aug 2019, DOI: 10.1126/science.aax9830, Late Upper Paleolithic occupation at Cooper’s Ferry, Idaho, USA, ~16,000 years ago, science.sciencemag.org
Podlaasia vojevoodkond

Podlaasia vojevoodkond on haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. Vojevoodkond jaguneb kolmeks maakonna õigusega linnaks: Białystok Łomża Suwałki ja 14 maakonnaks: Augustówi maakond Białystoki maakond Bielski maakond Grajewo maakond Hajnówka maakond Kolno maakond Łomża maakond Mońki maakond Sejny maakond Siemiatycze maakond Sokółka maakond Suwałki maakond Zambrówi maakond Wysokie Mazowieckie maakond Podlaasia vojevoodkonna valitsuse koduleht (poola, vene, inglise, saksa ja prantsuse keeles) VisitBiałystok.com: Discover Podlasie
Tõrvajõe juga

Tõrvajõe juga asub Tõrvajõe külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. Juga toitub Tõrvajõest. Tõrvajõel on enne põhiastangut, mille kõrgus on kuni 2,5 m, kolm väiksemat astangut, mille kõrgus ei küündi üle 0,5 m. Tõrvajõe joa astang on võetud kaitse alla. Juga kannatab kuivadel perioodidel veepuuduse all. Tõrvajõgi voolab peale joast laskumist Tõrvajõe kanjonis, kuni väljub madalikule. Tõrvajõe juga 2016. aasta suvel Eesti jugade loend Tõrvajõe juga keskkonnaportaalis (vaadatud 17.12.2015) Tõrvajõe joast Eestigiid.ee lehel