Discovery programm

Mitte segi ajada Kosmosesüstik Discoveryga Discovery on üks NASA programme Päikesesüsteemi uurimiseks. Seda alustati 1992. aastal. Programmi käigus teostatakse väiksemaid, vähem ressursse nõudvaid ja vähem ajakulukaid missioone kui NASA teiste programmide New Frontiers ja Flagship raames. Teadlased saavad programmi jaoks esitada projekte ning NASA valib nende seast välja mõned, mida rahastada. Lisaks põhimissioonidele teostatakse programmi raames ka Opportunity missioone. Nende käigus rahastatakse mitte-NASA missioonides mõne teadusinstrumendi ehitamist ja tööd. Samuti kuulub Opportunity missioonide alla juba olemasolevate kosmosesondide kasutamine uuel eesmärgil.  Pikemalt artiklis NEAR Shoemaker NEAR Shoemaker (Near Earth Asteroid Rendezvous-Shoemaker) oli esimene kosmosesond, mis tiirles orbiidil ümber asteroidi ning maandus sellel. Missiooni sihtpunktiks oli asteroid 433 Eros.  Pikemalt artiklis Mars Pathfinder Mars Pathfinderi missiooni käigus saatis NASA esimest korda kulguri Marsi pinnale. Missiooni käigus kasutati mitmeid teedrajavaid tehnoloogiaid, näiteks kaitsvate õhupatjade abil planeedil maandumist.  Pikemalt artiklis Lunar Prospector Lunar Prospector kaardistas Kuu koostist ning otsis poolustelt jääd. Samuti mõõtis sond magnet- ja gravitatsioonivälja. Missiooni lõpus põhjustati sondi ja Kuu vahel kokkupõrge, et uurida Maal asuvate seadmetega tekkinud pilve ning seal sisalduvat veeauru.  Pikemalt artiklis Stardust Stardust oli esimene kosmosemissioon, mille eesmärgiks oli komeedi uurimine. Täpsemalt tõi sond Maale komeeditolmu proovi, mis oli pärit komeedist Wild 2. Lisaks sellele tõi Stardust Maale kosmilise tolmu näidiseid.  Pikemalt artiklis Genesis (kosmoseaparaat) Genesis tõi Maale tagasi proove päikesetuulest.  Pikemalt artiklis COUNTOUR CONTOUR (COmet Nucleus TOUR) oli sond komeetide Encke ja Schwassmann-Wachmann-3 uurimiseks. Sondiga kaotati side 15. augustil 2002, pärast manöövrit, mis pidi viima sondi välja Maa orbiidilt. Hilisemate uuringute järeldus on, et satelliit kuumenes üle ja lagunes seetõttu koost.  Pikemalt artiklis MESSENGER MESSENGERi eesmärgiks oli terve Merkuuri pinna pildistamine ning planeedi koostise, struktuuri, topograafia, geoloogilise ajaloo, atmosfääri ja magnetosfääri kohta info kogumine.  Pikemalt artiklis Deep Impact (kosmoseaparaat) Deep Impact oli esimene missioon, mille käigus uuriti komeeti pinna alt. Selleks põhjustati spetsiaalse seadme kokkupõrge komeediga ning sondil olevate kaameratega uuriti tekkinud tolmupilve.  Pikemalt artiklis Dawn Dawni missiooniks oli uurida Asteroidide vöös paiknevaid protoplaneet Vestat ja kääbusplaneet Cerest.  Pikemalt artiklis Kepler (kosmoseteleskoop) Kepleri eesmärgiks seati eksoplaneetide otsimine ja uurimine, põhirõhuga Maa-suurustel planeetidel.  Pikemalt artiklis GRAIL (kosmoseaparaat) GRAIL oli missioon, mille käigus saadeti ümber Kuu tiirlema kaks kosmosesondi, et mõõta ja kaardistada Kuu magnetvälja. Eesmärgiks oli leida erinevusi Kuu koore ja vahevöö tiheduses ning saada infot Kuu sisestruktuuri, termilise evolutsiooni ja kokkupõrgete ajaloo kohta.  Pikemalt artiklis InSight InSight (Interior exploration using Seismic Investigations, Geodesy and Heat Transport) on missioon, mille käigus viiakse Marsile maandur, mis uurib Marsi sisemust. Selleks kasutatakse seismomeetrit ja sondi, mis viib läbi temperatuurimõõtmisi viis meetrit allpool Marsi pinda.  Pikemalt artiklis Lucy (kosmoseaparaat) Missiooni eesmärk on uurida Jupiteri troojalastest asteroide. Lucy Startis 16. oktoobril 2021.  Pikemalt artiklis Psyche Psyche start on planeeritud 2023. aasta oktoobrisse. Missiooni eesmärk on uurida metallasteroidi 16 Psyche. 210 kilomeetrise läbimõõduga asteroid koosneb enamasti rauast ja niklist, seda erinevalt enamikust asteroididest mis koosnevad kivimitest ja jääst. 16 Psyche on koostiselt sarnane Maa tuumaga, mistõttu on osad teadlased arvamusel, et tegemist võib olla kunagise, kosmiliste kokkupõrgete tagajärjel hävinenud, planeedi tuumaga. ASPERA-3 (Analyzer of Space Plasma and Energetic Atoms) on instrument Mars Expressi pardal, mille eesmärk on uurida päikesetuule ja Marsi atmosfääri vastasmõjusid. M3 (The Moon Mineralogy Mapper), oli instrument India satelliidi Chandrayaan-1 pardal ning selle eesmärgiks oli Kuu mineraloogia kõrgeresolutsiooniline kaardistamine.  Pikemalt artiklis EPOXI EPOXI oli Deep Impacti missiooni pikendus ning selle käigus otsiti eksoplaneete ja vaadeldi uut komeeti.  Pikemalt artiklis Stardust Stardust-NExT (The Stardust New Exploration of Tempel 1) oli Stardusti missiooni pikendus, mille käigus külastati komeeti Tempel 1. Strofio on massispektromeeter ESA sondi BepiColombo pardal. Seadme eesmärgiks on Merkuuri pinnase koostise uurimine. Missiooni start on planeeritud 2018. aasta oktoobrisse. "Discovery Program Overview". discovery.msfc.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "Missions of Opportunity". discovery.msfc.nasa.gov. vaadatud 19.02.2017. "Mars Pathfinder". discovery.msfc.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "Lunar Prospector". discovery.msfc.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "Stardust". discovery.msfc.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "Genesis". discovery.msfc.nasa.gov. 18.02.2017. "COUNTOUR". solarsystem.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "MESSENGER". discovery.msfc.nasa.gov. 18.02.2017. "Deep Impact". discovery.msfc.nasa.gov. 18.02.2017. "Welcome to the Dawn Mission!". dawn.jpl.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "GRAIL". solarsystem.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "InSight". discovery.nasa.gov. vaadatud 18.02.2017. "NASA Selects Two Missions to Explore the Early Solar System". nasa.gov. vaadatud 18.02.2017.