Riia maantee (Pärnu)

Riia maantee on tänav Pärnus Eeslinna, Mai ja Raeküla linnaosas. Riia maantee algab Laia, Pika ja Vanapargi tänava kohtumiskohas, kulgeb üldiselt kagusse ning lõpeb linna piiril. Tänavaga ristuvad veel Väike-Sepa (vasakult), Suur-Sepa (paremalt), Henno (vasakult), Suur-Posti (paremalt), Kalamehe (vasakult), Laatsareti, Rähni, Liiva, Kanali (paremalt), Kastani (vasakult), Karjamaa (paremalt), A. H. Tammsaare pst, Luule (paremalt), Laine (paremalt), Mere, Papiniidu, Raja (paremalt), Kännu (paremalt), Nõmme (paremalt), Saare, Viru (paremalt), Lääne (paremalt), Harju (paremalt), Järva (paremalt), Liivi tee (vasakult), Haraka (paremalt), Lennuki (paremalt), Paide mnt (vasakult) ja Vambola (paremalt). Riia maantee on Pärnu pikim tänav. Tänava pikkus on ligikaudu 5,9 km. Tänava lõik Liivi teest kuni linnapiirini on osa Via Balticast. Riia maantee ajalooline saksakeelne nimi on Rigasche Straße. Seetõttu oli ka tänava eestikeelne nimi algul Riia tänav, kuid 8. märtsil 1935 nimetati see linnavalitsuse korraldusega Riia maanteeks. Keskaegse Pärnu peatänavaks oli Pikk tänav, mis ristus turuplatsil Riia tänavaga. Riia tänav lõppes siis Riia värava juures, mis oli üks seitsmest Pärnu linnaväravast. Värava juurest sai alguse kaubatee Riiga. Esimene Riia värav lammutati ümberehituste käigus 17. sajandi lõpus, Riia tänavast sai siis Nikolai tänav. Pärnust välja on viinud ajalooliselt kaks erinevat Riia tänavat. Neist esimene algas Riia värava juurest ja kulges Karja tänavast lõuna poole. Selle Riia tänava täpne lõpp on teadmata, kuid Suur-Sepa tänav ühendas seda Riia tänavat praeguse Riia maanteega. Riia tänav, mida tunneme tänapäeval Riia maanteena sai alguse umbes Vingi tänava juures, kus said kokku Suur-Jõe ja Väike-Jõe tänav. Hiljem pikenes tänav jõeni. Jõe kaldal olnud tänavalõik kandis ka Kalda tänava nime, kuid 8. märtsil 1935 ühendati see Riia tänavaga ja uue tänava nimeks sai Riia maantee. 2003. aastal lahutati tänava jõeäärne osa uuesti Riia maanteest. Eraldatud tänavalõigu nimeks sai Lai tänav. Linna kasvades ehitati Riia tänava äärde aina uusi hooneid ja tänava ümber tekkinud eeslinna hakati kutsuma selle peatänava järgi Riia eeslinnaks. Riia tänav oli ka tähtis kaubandustänav, kuna maanteed mööda sõitsid linna maaelanikud, kes tegid tänava ääres peatusi. Riia maantee ääres asuvad pargid ja kalmistud: Siinmaa park Pärnu Vana kalmistu Pärnu Alevi kalmistu Waldhofi park Leinapark Riia maantee ääres asuvad hooned ja asutused: Riia mnt 74 – Konsum Riia mnt 106 – Lidli Riia mnt 108c – Ehituse ABC Riia mnt 110c – Neste tankla Riia mnt 116 – Pärnu endine raudteejaam Riia mnt 129 – Pärnu spordihall Riia mnt 129a – Linnaaednik Carl Friedrich Hahni elamu Riia mnt 131 – Maxima XXX Riia mnt 233 – Circle K teenindusjaam Riia mnt 273 – Konstantin Pätsi vanemate maja Riia mnt 277 – Pärnu Raeküla staadion Riia maantee augustis 2020 Riia maantee augustis 2020 Riia maantee ja Papiniidu ristmik augustis 2020 Riia maantee augustis 2020 Piiri kohvik Riia mnt lõpus linna piiril oktoobris 2023 Piiri kohvik Riia mnt lõpus linna piiril oktoobris 2023 Baar Pärnus Pätsi maja taga kinnises hoovis oktoobris 2023 Rae lilled, Riia mnt. 273 Rae pood, Riia mnt. 271a Olevi ilusalong, Riia mnt. 271 Riia mnt 100 ja 102 Riia mnt 141 külje pealt. Riia mnt 141 tagumine pool. Taustal Riia mnt 139 ja 137. Riia mnt 145/1 Riia mnt 147, taustal Metsa 12 Riia mnt 179 Riia mnt 181 Riia mnt 127 "Pärnu linna üldplaneering 2025" (PDF). 2. mai 2014. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1.10.2022. Vaadatud 31.12.2020. "Riia maantee". Kohanimeandmebaas. Vaadatud 31.12.2020. Olaf Esna (3. september 2014). "Kuidas Riia on Pärnut läbi ammuste aegade mõjutanud". Pärnu Postimees. Vaadatud 31.12.2020. "Omaaegne Riia maantee kaubamaja juhtis Pärnu ärielu" (Riia mnt 18 hoone ajaloost), Pärnu Postimees, 5. juuni 2011 Kuidas Riia on Pärnut läbi ammuste aegade mõjutanud, Pärnu Postimees, 3. september 2014