laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Katre Zoova

Katre Pind (sündinud 7. novembril 1967 Tartus) on Eesti sõudja ja spordipedagoog. Lõpetas 1986. aastal Tartu 5. keskkooli ja 2005. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal. 2006. aastal täiendas end õpetajakoolitusel. Tegelnud 1978–1981 Heiti Annuse käe all kergejõustikuga ning 1981–84 Inge Pindi ja 1984–86 Jüri Kuruli juhendamisel sõudmisega. 174 cm. Saavutas 1986 NSV Liidu meistrivõistlustel paarisaerulisel kergekaalu kahepaadil 5. ning 1984 NL-i ametiühingute meistrivõistlustel paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. 1983–84 Trudi üleliidulistel meistrivõistlustel ühepaadil 2. koht. Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 1985 paarisaerulisel neljapaadil, 1984 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil, 1984–86 kaheksapaadil. Kuulunud 1984–87 Eesti koondisse. Meistersportlase kandidaat (1985). Osalenud veteranide sõudmises ja võitnud kaks korda (aastatel 2007–2008) maailma sõudeveteranide regati. Tegutsenud 1986–1993 Tartu Kalevi LNSK-s sõudetreenerina. Edukaim õpilane Kristiina Veltbach. Töötanud 1996. aastast Kambja põhikooli kehalise kasvatuse õpetajana. Korraldanud 2007, 2010 ja 2013 kooliolümpiamänge ning juhendanud võistlussarjas "Tähelepanu, start!" 2009 ja 2010 teise koha saanud kooli võistkonda. 1984 ja 1985 Eesti parim noorsõudja 1986 Tartu linna parim naissõudja 2009 Tartumaa aasta kehalise kasvatuse õpetaja Ta on Peeter Zoova tütar ja Toivo Zoova vennatütar. Ema Anne-Liis Zoova, sünd Pruks (10. III 1947), sõudja, tuli roolijaga neljapaadil 1963 NSV Liidu noortemeistriks ja võitis noorte meistrivõistlustel 1967 hõbemedali. Õde Kai Zoova (25. XII 1969), sõudja, tulnud 1985–86 3 korral Eesti meistriks. Abikaasa Lauri Pind (14. VI 1967), Inge ja Aado Pinna poeg, sõudja, 2009 Eesti meister roolijata kahepaadil sõudesprindis. Osalenud 1999. aastast maailma sõudeveteranide regatil ja saanud seal 10 võitu. Poeg Rasmus Pind (17. III 1992), murdmaasuusataja, võitnud 2008–2012 Eesti noorte meistrivõistlustel medaleid. Poeg Sander Pind (18. X 1988), jalgrattur, saanud trekisõidus 2004 Eesti noorte meistrivõistlustel pronksmedali. https://www.esbl.ee/biograafia/Katre_Zoova
Bule-Bule

Antônio Ribeiro da Conceição (kirjanikunimega Bule-Bule; sündinud 22. oktoobril 1947) on Brasiilia proosakirjanik ja luuletaja. Ordem do Mérito Cultural Kirjaniku koduleht
Peeter Zoova

Peeter Zoova (sündinud 9. augustil 1943 Tartus) on Eesti sõudja, Toivo Zoova vend, Katre Zoova isa. 179 cm, 82 kg. Õppinud Tartu 2. keskkoolis. Olnud 1967–90 Tartu EPT-s ja Võnnu sovhoosis maaparandustööline, aastast 1990 Võnnu vallas Hammaste külas talupidaja. Hakkas sportima 1957 Elmo Simsoni tõstetreeningutel, võitis Eesti noorte meistrivõistlustel medaleid. Sõudmistreeninguid alustas 1960 Jüri Kuruli juhendamisel. Võitis 1960 NSV Liidu noorte meistrivõistlustel kaheksapaadil hõbemedali. Tulnud 14 korral Eesti meistriks: 1962 ja 1966 roolijaga kahepaadil, 1973 roolijata neljapaadil, 1964 ja 1973 roolijaga neljapaadil 1963–64, 1967–70, 1972–73 ja 1977 kaheksapaadil. Meistersportlane (1964). Tema õde on Pille Zoova, a-st 1972 Laas (15. VII 1953), kes võitis 1968 Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel roolijaga neljapaadil pronksmedali. https://www.esbl.ee/biograafia/Peeter_Zoova
Toivo Zoova

Toivo Zoova (sündinud 17. oktoobril 1948 Tartus) on eesti sõudja. Lõpetas 1968 Tartu 5. keskkooli ja 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Töötanud 1982–1994 Kalevis ja hiljem ka Tallinna Sõudeklubis treenerina. Avaldanud kirjutisi ajakirjas Eesti Sõudja. Olnud OÜ Glasmir müügiagent. Hakkas sportima Voldemar Hünersoni ujumistreeninguil, aastast 1960 harrastas Ülo Palgi suunamisel võrkpalli ja alates 1963 Gennadi Kinko juhendamisel sõudmist. NL-i koondises 1970 MM-il roolijaga neljapaadil 6. koha. Võitis NL-i mv-tel roolijaga neljapaadil 1970 kulla ning roolijata neljapaadil 1971 kulla, 1973, 1975, 1978 hõbeda ja 1977 pronksi. NL-i karikavõistlustel tuli roolijaga neljapaadil 1972 3. ning roolijata neljapaadil 1973, 1978 1. ja 1977 3. kohale. NL-i juunioride mv-tel 1969 roolijata neljapaadil hõbe ja NL-i noortemv-tel 1966 roolijaga neljapaadil pronks. Oli 1970 ja 1971 neljapaadil Moskva meister. Tulnud 36 korral Eesti meistriks: 1972 ja 1978 roolijata kahepaadil, 1973, 1975 ja 1980–81 roolijaga kahepaadil, 1972–73, 1975, 1977–79, 1981, 1986 ja 1994 roolijata neljapaadil, 1972–73, 1975, 1977, 1979–81 ja 1984 roolijaga neljapaadil, 1973 ja 1976 paarisaerulisel neljapaadil 1972–73, 1976–80, 1983–85 ja 1994 kaheksapaadil. Meistersportlane (1970), suurmeister (1970). Eesti parima võistkonna liige 1973. Aktiivne veteransõudja. Osalenud aastast 1992 maailma sõudeveteranide regatil ja saanud 6 korral võidu. 1983–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige ja 1990–97 Sõudeliidu juhatuse liige. Kalevi auliige (1987). T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid). Ta on Peeter Zoova vend ja Katre Zoova onu. 184 cm, 86 kg. Abikaasa Malle Z., a-ni 1975 T i r u (14. I 1950), tuli 1972 sõudmises kaheksapaadil Eesti meistriks. https://www.esbl.ee/biograafia/Toivo_Zoova
Eduard Ždanovitš

Eduard Ždanovitš (3. detsember 1945 Pihkva – 15. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane. Lõpetas 1967 Tartu õhtukooli ja õppis 1972–1977 Moskva tehnoloogiainstituudis majandust. Oli aastast 1998 OÜ Kummispets juhatuse liige. Hakkas sportima 1963 TRÜ sõudebaasis Vassil Laagi ja Erich Seileri juhendamisel. 186 cm, 100 kg. Saavutas paarisaerulisel kahepaadil NL-i koondises 1970 MM-il ja 1967 EM-il 4. koha. Võitis NL-i mv-tel paarisaerulisel kahepaadil 4 kulda (1966–67, 1969–70) ja 2 hõbedat (1966 indiv mv-tel, 1968) ning paarisaerulisel neljapaadil 1 pronksi (1972). NL-i rahvaste spartakiaadil 1971 ühepaadil 2. koht. Sai NL-i karikavõistlustel 1970 paarisaerulisel kahepaadil 1., 1971 ühepaadil 3. ja 1972 paarisaerulisel neljapaadil 2. koha. Tuli 1966 ühepaadil ja paarisaerulisel kahepaadil NL-i juunioride meistriks ja võitis 1963 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel kahepaadil hõbeda. Eesti mv-tel sai 1964 hõbeda ja pronksi. Meistersportlane (1966), suurmeister (1970). Saavutas ka 1982–88 Eesti mv-tel auhinnakohti autorallis. Töötas Nõukogude armee sõudetreenerina ja Eesti Dünamos vanemtreenerina. Õpilasi: Merle Morrisson, Malle Enno. 1979–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige. https://www.esbl.ee/biograafia/Eduard_%8Edanovit%9A
Tairo Talvis

Tairo Talvis sündinud 15.09 1976 Väike-Maarjas, on Eesti sõudja. 192 cm, 86 kg. Lõpetas 1994 Väike-Maarja keskkooli, 1999 agronoomina EPMÜ ja 2008 TÜ KKT. Sportima hakkas 1987 Väike-Maarjas Tiit Transtoki korvpalli- ja kergejõustikutreeningutel. Aastast 1994 treenis Tartus sõudmist Urmas Heina juhendamisel. Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 1999–2001 roolijata kahepaadil 1996–2000 roolijata neljapaadil. Töötanud aastast 2001 Miina Härma gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetajana. Olnud 2005–18 Eesti Kehalise Kasvatuse Liidu ja 2011–17 Võnnu Spordiklubi juhatuse liige. https://www.esbl.ee/biograafia/Tairo_Talvis
Priit Tamm

Priit Tamm (sündinud 13. veebruaril 1973 Tartus) on Eesti sõudja. Lõpetas 1991 Tartu 1. keskkooli, 1995 autotehnikuna Tallinna Kõrgema Tehnikakooli ja 1999 veemajanduse erialal EPMÜ. Aastast 2003 OÜ Eesti Veeprojekt juhatuse liige. Alustas sõudetreeninguid 1987, tema treenerid on olnud Urmas Hein, Hanno Tünder ja Mihkel Klementsov. Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 1999 roolijata kahepaadil 1996–99 roolijata neljapaadil. https://www.esbl.ee/biograafia/Priit_Tamm
Vigala valla vapp

Vigala valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vigala valla vapp. Vapp kinnitati 7. juunil 1993. Vapi autor on Tõnu Kukk. Hõbedasel kilbil on must tagajalgadele tõusnud punaste manustega koer, kes suundub paremale. Kilbi vasakust servast eenduvad kaks musta rombikujulist uksehinge. Kilbi punane tüvi moodustab vapi kõrgusest ühe kolmandiku. Selle keskel on hõbedane sõõr. Vigalas sündinud Matthias Johann Eisen on kohaliku rahva suust üles kirjutanud muistendid, milles kajastuvad Vigala valla inimeste uskumused ja õnneigatsus. Nende hulgas on ka legend mille järgi on kujundatud valla vapp. Legendi järgi kulgeb Vigala kiriku juurest maa-alune tee Vigala mõisa. Teel aga peab vahti suur, must koer, kelle valvata on raudukse taga olev varandus. Varanduse asukoht on jäänud tänini saladuseks. Vapi hõbedane tüvi ja sõõr sümboliseerivad maa-alust varandust, mustad uksehinged raudset varakambrit. Vapi punase tüve värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi. Valla vappi võib kasutada: Vallavolikogu ja vallavalitsuse pitsatitel ning dokumendiplankidel. Vallaametnike visiitkaartidel. Valla piiritähistel. Vallavanema ametirahal. Külavanema ametirahal. Peale antud juhtude võib valla vappi kasutada ainult vallavalitsuse korralduse alusel. Vigala valla lipp Vigala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jevgenia Rõndina

Jevgenia Rõndina (sündinud 20. mail 1989 Narvas) on Eesti sõudja. Ta on lõpetanud 2008. aastal Narva Paju kooli ja õppinud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. Sõudmist hakkas treenima Narvas Valeri Osmokesku juhendamisel. Saavutanud paarisaerulisel kahepaadil 2007 MM-il noorteklassi sportlasena 14. koha, U23 MM-il 2006 5. ja 2008 10. koha, juunioride MM-il 2006 1. ja 2007 2. koha MK etapil 2007 8. ja 2008 13. koha. Tulnud 3 korral Eesti meistriks: 2006 ja 2007 paarisaerulisel kahepaadil ja 2007 paarisaerulisel neljapaadil. Sõudeliidu parim noorsõudja 2006 ja 2007. https://www.esbl.ee/biograafia/Jevgenia_R%F5ndina
Margus Tammekivi

Margus Tammekivi (sündinud 23. jaanuaril 1956 Kõpus Viljandi rajoonis), on eesti jurist, poliitik ja sporditegelane. Ta lõpetas aastal 1974 Nuia Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Hakkas harrastama Nuias Peeter Lapi innustusel kergejõustikku ja Ahto Jänese juhendamisel modellismi, tuli 1971 raketimudelispordis Eesti koolinoorte meistriks. Olnud 1990–1994 ESK juhatuse liige, 1991–2005 Pärnu Sõudeklubi president. Kuulunud Sõudeliidu juhatusse. Töötanud Pärnus uurija, prokuröri ja advokaadina. Olnud 1989–1993 ja 2002–2005 Pärnu linnavolikogu esimees ning 2000–2002 ja 2005–2007 abilinnapea, 2007 Riigikogu XI koosseisu asendusliige. 2007–2010 Pärnu Koolide SA juhatuse esimees ja 1997–2018 OÜ Margus Tammekivi Õigusteenus juhatuse esimees. 2008 Pärnu teenetemärk (teenete eest sõudmise arendamisel) 2015 Pärnu vapimärk (pikaaegse ja tulemusliku töö eest volikogu esimehena ja abilinnapeana) https://www.esbl.ee/biograafia/Margus_Tammekivi
Evald Tasane

Evald Tasane (22. jaanuar 1930 Abja-Paluoja – 19. mai 2012 Pärnu) oli Eesti sõudja. Tasane lõpetas 1949 Pärnu Turbatehnikumi ja 1967 mööblitööstuse tehnoloogina Võru Tööstustehnikumi. Sportima hakkas ta 1946. aastal Pärnu Arve- ja Plaanindustehnikumis ja spordikoolis. Töötas 1954–59 spordiühingus Kalev instruktori ja sõudetreenerina, 1959–95 kombinaadis Vikero peatehnoloogina. 1948 tuli 3000 m jooksus Eesti noortemeistriks. Sõudma hakkas 1955 Jüri Kuruli juhendamisel. Tuli sõudmises 7 korral Eesti meistriks: 1958–59 roolijata kahepaadil, 1957 ja 1959 roolijaga kahepaadil, 1956–57 roolijaga neljapaadil 1958 kaheksapaadil. Sai Eesti mv-tel 1962 Pärnu meeskonnas käsipallis hõbeda ning Tallinna Ohvitseride Maja meeskonnas korvpallis 1952 hõbeda ja 1953 pronksi. Evald Tasase poeg on sõudja Priit Tasane. Evald Tasane oli 190 cm pikk. https://www.esbl.ee/biograafia/Evald_Tasane
Priit Tasane

Priit Tasane (sündinud 16. novembril 1964 Pärnus) on eesti sõudja. Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Hakkas sportima koolis Hubert Näki õpilasena ning treenis sõudmist Pärnu Dünamos Tiit Helmja, Mihkel Leppiku, Matti Killingu ja Peeter Sonntaki juhendamisel. 183 cm, 86 kg. Kuulus 1990–97 Sõudeliidu revisjonikomisjoni. Tegutsenud sõudetreenerina. Aastast 2001 Harku Sõudebaasi juht. Alates 2000 OÜ Trade Port juhatuse liige. Sai paarisaerulisel kahepaadil koos Roman Lutoškiniga Barcelona olümpiamängudel 1992. aastal 4. koha. MM-il 1993 14., 1994 17. ja 1995 21. koha. Võitis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1986 pronksi, mitteolümpiadistantside meistrivõistlustel 1986 kulla, 1985 ja 1988 pronksi. Sai Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1986 1. koha. Tuli 1985 paarisaerulisel kahe- ja neljapaadil Nõukogude Liidu juunioride meistriks. Tuli 29 korral Eesti meistriks: 1996 roolijata kahepaadil, 1985–91, 1993–95 ja 1997 paarisaerulisel kahepaadil, 1990 ja 1995 roolijata neljapaadil, 1990 roolijaga neljapaadil, 1982, 1985–91, 1993 ja 1997 paarisaerulisel neljapaadil 1986, 1990 ja 1993–94 kaheksapaadil. Meistersportlane (1984). Priit Tasase isa oli sõudja Evald Tasane. https://www.esbl.ee/biograafia/Priit_Tasane
Priit Teniste

Priit Teniste (sündinud 5. septembril 1971 Tartus) on füsioterapeut ja endine Eesti korvpallitreener. Lõpetanud 1989. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1993. aastal füsioterapeudina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastatel 1978–1989 mänginud korvpalli Harri Russaku ning 1989–1993 Arne Laose ja Jüri Neissaare juhendamisel. Olnud 1993–1995 Tartu Gaasi korvpallimeeskonna füsioterapeut, 1995–1997 Tallinna Kalevi meeskonna ja Eesti meeste korvpallikoondise füsioterapeut, 1997–2005 Nybiti meeskonna treener-füsioterapeut (võitnud Eesti meistrivõistlustel 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit) ning 2005–2006 Rapla meeskonna peatreener. Aastatel 2006–2008 oli Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2008. aastal Pekingi olümpiamängudel. Olnud Fed Cupi meistrivõistlustel Eesti tennisenaiskonna füsioterapeut. 2023 aastal Briti vehklemiskoondise füsioterapeudina U-17/U20 Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas ning rahvusvahelistel Saarte Mängudel Guernsey saarel. Aastast 2006 PT Trigeenika OÜ juhatuse liige. Priit Teniste on abielus, poja ja tütre isa. https://www.esbl.ee/biograafia/Priit_Teniste https://www.soudeliit.ee/priit-teniste-50-palju-onne/ https://sport.postimees.ee/23527/neljapaat-soitis-pekingisse https://sport.err.ee/906709/fotod-tennisenaiskonna-peamine-eesmark-on-enda-gruppi-pusimajaamine "» EM kadetid (U17)". vehklemisliit.ee. Vaadatud 8. detsembril 2023. Kivi, Alver (2. juuli 2023). "2023 Saarte mängud: Guernseyle sõidab 47 liikmeline delegatsioon". Saaremaa Spordisõber (inglise). Vaadatud 8. detsembril 2023. https://ariregister.rik.ee/est/company/11269515/PT-Trigeenika-O%C3%9C Priit Teniste koduleht "Keskpäev" Priit Teniste Raadio Kadi saates "Keskpäev", 4. oktoober 2016 Peking 2008 XI päev. Priit Teniste olümpiaraadios, 18. august 2008 Priit Teniste "Valu tekitab stressi, stress võimendab valu" Saarte Hääl, 5. september 2016 Priit Teniste "VIGASTUSED ja nende ravi - kuhu minna, mida teha?" ajakiri Start, mai 2017 Priit Teniste "Taastumine pärast hooaja lõppu" ajakiri Orienteeruja, 3. oktoober 2017 Priit Teniste "Elama ei pea valu kannatades" EPL Laupäevaleht, 25. august 2018 Priit Teniste "Hispaanlaste ravitehnoloogia leevendab koroonaviirusest põhjustatud kopsukahjustusi" Posimees.ee Tervis, 4 aprill 2020 Priit Teniste "Ärkasin tundega, et mitte midagi ei tunne vasakus käes." Postimees, 21. aprill 2024
Sebukeelne Vikipeedia

Sebukeelne Vikipeedia (sebu keeles Wikipedya sa Sinugboanon) on Vikipeedia sebukeelne versioon, mis loodi 2005. aastal (sebu keel on üks keeltest, mida räägitakse Filipiinidel). Seisuga 13. aprill 2019 oli seal enam kui 5,3 miljonit artiklit, kuid keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on ülimalt madal: 1,5 (näiteks eestikeelses versioonis oli see 21 ja ingliskeelses koguni 1078). Praktiliselt kõik artiklid on bottide loodud. Praegu on seal 6 116 916 artiklit, millega see on artiklite arvult 2. keeleversioon, ja 11 229 251 lehekülge. Seal on 120 623 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 164) ja 5 administraatorit. Varaikeelne Vikipeedia All Wikipedias ordered by number of articles
Lsjbot

Lsjbot on rootsi vikipedisti Sverker Johanssoni 2012. aastal loodud bot, mille abil tehti aastatel 2012–2017 Vikipeedia rootsi-, sebu- ja varaikeelses versioonis rohkem kui 17 miljonit artiklit. Tänu Lsjboti tegevusele on Sebukeelne Vikipeedia artiklite koguarvult (5,3 miljonit) teisel kohal kohe Ingliskeelse Vikipeedia (5,8 miljonit) järel.  Lsjbot – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Varaikeelne Vikipeedia

Varaikeelne Vikipeedia (varai keeles Waray Wikipedia) on Vikipeedia varaikeelne versioon, mis loodi 2005. aastal (varai keel on üks keeltest, mida räägitakse Filipiinidel). Aastatel 2005–2013 arendasid varaikeelset Vikipeediat üksikud entusiastid. Alles 2013. aastal toimus esimene vikikohtumine. Samal aastal hakati artiklite loomiseks botte kasutama. Seal on 1 266 605 artiklit, millega see on artiklite arvult 16. keeleversioon, ja 2 871 423 lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on madal: 4 (näiteks eestikeelses versioonis on see 21 ja ingliskeelses koguni 1269). Seal on 60 716 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 97) ja 3 administraatorit. 90% artiklitest on loonud botid (peamiselt Lsjbot). 10 000 artiklit täitus juunis 2009 50 000 artiklit täitus aprillis 2010 100 000 artiklit täitus 26. augustil 2010 150 000 artiklit täitus jaanuaris 2013 300 000 artiklit täitus veebruaris 2013 400 000 artiklit täitus mais 2013 500 000 artiklit täitus juunis 2013 700 000 artiklit täitus juulis 2013 900 000 artiklit täitus augustis 2013 1 000 000 artiklit täitus 8. juunil 2014 1 100 000 artiklit täitus augustis 2014 1 200 000 artiklit täitus septembris 2014 Sebukeelne Vikipeedia All Wikipedias ordered by number of articles
Sillamäe-Kotka laevaliin

Sillamäe-Kotka laevaliin oli laevaliin Sillamäe ja Kotka (Soome) vahel. Laevaliin töötas aastatel 2006-2007, seda opereeris Narva Line OÜ. 2018. aastal räägiti laevaliini taasavamisest, kusjuures Eesti poolel kaaluti asukohana ka Kunda linna. https://www.knc.ee/et/node/18242 (vaadatud 11.04.2019)
Ambraki keel

Ambraki keel on Torricelli keelte palei harru aiku keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guineas Sandauni provintsis Nuku ringkonnas. ISO 639-3 keelekood on aag. 2000. aasta Paapua Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli keele kõnelejaid 290. Ethnologue. Donald C. Laycock. Languages of the Lumi Subdistrict. – Oceanic Linguistics 1968, VII(1), lk 36–66. Donald C. Laycock. Sepik Languages: Checklist and Preliminary Classiﬁcation (Paciﬁc Linguistics: Series B 25), Canberra: Research School of Paciﬁc and Asian Studies, Australian National University 1973. Glottolog
Tšetšeenikeelne Vikipeedia

Tšetšeenikeelne Vikipeedia (tšetšeeni keeles Нохчийн Википеди) on Vikipeedia tšetšeenikeelne versioon, mis loodi 28. veebruaril 2005. Tšetšeenikeelne Vikipeedia on artiklite arvult 26. kohal. Selles on 601 389 artiklit, kuid keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on madal: 8 (näiteks eestikeelses versioonis on see 21 ja ingliskeelses koguni 1269). Kokku on lehekülgi 1 190 961. Suurem osa (86%) artiklitest on bottide loodud. Üle 400 000 artikli on asulatest, peamiselt Venemaa ja Kasahstani asulatest. Seal on 39 183 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 55) ja 3 administraatorit. All Wikipedias ordered by number of articles https://ce.wikipedia.org/wiki/Категори:Абатца_нисйина_нах_беха_меттигаш
Jakuudikeelne Vikipeedia

Jakuudikeelne Vikipeedia (jakuudi keeles Сахалыы Бикипиэдьийэ) on Vikipeedia jakuudikeelne versioon, mis loodi 26. mail 2008. Seal on 17 096 artiklit, millega see on artiklite arvult 137. keeleversioon, ja 51 815 lehekülge. Seal on 25 996 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 46) ja 4 administraatorit. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" oli 2021. aasta augustis 45 (näiteks eestikeelses versioonis oli see 21 ja ingliskeelses koguni 1108). Jakuudikeelse Vikipeedia versiooni looja, administraator ja bürokraat on Nikolai Pavlov. All Wikipedias ordered by number of articles
Paide rahvamaja

Paide rahvamaja oli rahvamaja Järva maakonnas Paides. Rahvamaja avati 3. veebruaril 1929. Rahvamaja oli ühtlasi ka Vabadussõja monument. Majal on ka Paide rahvamaja Vabadussõja mälestustahvel. Tahvlil oli tekst: Paide Rahvamaja Püstitatud Eesti Vabadussõjas 1918-1920 a. langenud Järvamaa kangelaste mälestuse jäädvustamiseks. Avatud 3. veebruaril 1928.a. Maja kasutati rahvamajana kuni 1987. aastani, edasi kasutati Paides kultuurimajana Paide kultuurikeskust. Aprillis 2023 pälvis plaan rahvamaja lammutada ja selle asemele ehitada uus kaubanduskeskus Eesti Muinsuskaitse Seltsi Karuteene medali. Juulis 2023 lammutati rahvamaja ära. https://web.archive.org/web/20190415123711/https://paide.kovtp.ee/uudised-ja-teated/-/asset_publisher/JJRiUVP5TnyR/content/ainult-uks-kord-paide-rahvamaja-sunnipaeval-esineb-uus-muusikakollektiiv (vaadatud 15.04.2019)
Põltsamaa haigla

Põltsamaa haigla on haigla Jõgeva maakonnas Põltsamaal aadressil Lossi tänav 49. Haiglat haldab Põltsamaa Tervis SA. Haigla koosneb kahest eri vanusega hoonest, mis on hiljem kokku ehitatud. Vanem hoone ehitati 1894 ja uuem hoone 1967. Vanemat hoonet on haiglana kasutatud alates 1928. http://www.poltsamaatervis.ee/kontakt/ (vaadatud 15.04.2019) http://www.poltsamaatervis.ee/haiglast/ (vaadatud 15.04.2019) Haiglast Põltsamaa Tervis SA kodulehelt
Karjala Vabariigi lipp

Karjala Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Karjala Vabariigi lipp. Lipp kinnitati 16. veebruaril 1993 Karjala Vabariigi Ülemnõukogu istungjärgul. Lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks – punane, helesinine (голубой) ja roheline. Sisuliselt on tegemist Karjala-Soome NSV 1953.–1956. aasta lipu variandiga. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:3. Punane sümboliseerib valatud verd, helesinine Karjala jõgesid ja järvi ning roheline metsi. Karjala Vabariigi lipp erineb Karjala rahvuslipust. Karjala Vabariigi vapp Karjala-Soome NSV lipp Karjala lipud andmebaasis Flags of the World (inglise keeles) Karjala lipud vene keeles Karjala lipud ja vapid vene, soome ja inglise keeles Riiklik sümboolika: Karjala Vabariik - Petroskoi (vene keeles)
Tekstiilide loend

Siin on mittetäielik tähestikuline loend erinevatest tekstiilidest. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y aida, juteriie alpaka antung atlass baika, boiriie barchent batik batist, cambric bemberg bengalin bjass bobrik, friisriie broché brokaat buklee bumasee büssussiid calmuc charmeuse chirimen college crêpe écorce, puukooremustriline krepp crêpe mousse, sammalkrepp damast dermatiin diagonaalriie drapp drell džersi, jersey duchesse dupioni duvetiin enstex eponž, pongee etamiin fai, faille fil-à-fil finett flanell fliis fliseliin flokeeritud kangas fresko frotee froteekudum fustian gaasriie gabardiin gingham glencheck habutai honan inlett interlok jõhvriie kalev kalingur kamlott kanvaa kašmiir khaki klaasbatist klokee kord koverkot kotiriie krepp krepdešiin kreponett krepp-šifoon krepp-romään kretong krimpleen lamee lepalina looden, loden lõuend lükra madapolaam madras markisett marli marengo marokään matlassee ehk matelassé melanž membraankihiga tekstiilid meriino mikrokiudkangas milanees mitkal moleskiin molton muaree musliin nanking organza organdii, organdy ottoman oxford panama parh pepita perkal pikee pits pitskangas plüüs polüuretaankangas popliin present pukskin, buckskin rips samet sarž satään satinett sefiir sits šantung šenill žakard, žakaarkangas žoržett taft tapa tarlatan tartan, šotiruuduline kangas teksariie, denim toile de Jouy tondinahk topeltdrellkangas trikoosamet tuaal, toile tualdenoor tussar tviid tvill tüll uhutud kangas vahariie, vakstu vahvelriie vattel, vatmal veluur velvet vilt volta vuaal Tekstiil Kangas Kiud Sidus
Armas (eesnimi)

Armas on soomepärane mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Armas 38 mehel. 1. jaanuari 2022. aasta seisuga oli eesnimi Armas 33 mehel, mis on populaarsuselt 1152. mehenimi. Vanim Armas oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 15–19. Kõige populaarsem on see eesnimi vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,07. Armas Lahoniitty, Soome poliitik, endine Turu linnapea (1944–2018) Armas Lindgren, soome arhitekt (1874–1929) Armas Luige, eesti ehitusinsener (1910–1991) Armas Einar Leopold Lönnbohm (Eino Leino), soome kirjanik (1878–1926) Armas Äikiä, soome luuletaja (1904–1965) Nimede statistika. Armas (vaadatud 26.05.2022) Armas statistikaameti andmebaasis