laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kore (perekonnanimi)

Kore on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Kore (Korre) on pandud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kore uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kraus (Tallinnas, 1936. aastal). Tiidu Kore palvel kanti Kore perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 250 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kore Eestis 7 mehel ja 16 naisel. Tiidu Kore (1883–1945), Eesti sõjaväelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=Kore&q=1 Onomastika http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kore&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KORE[alaline kõdulink] Nimede statistika Geni
Ötztali Alpid

Ötztali Alpid (itaalia: Alpi Venoste, saksa: Ötztaler Alpen) on mäestik Kesk-Ida-Alpides, Tiroolis Lõuna-Austrias ja Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. Ötztali Alpid paiknevad Ötztali oru ülemises otsas, viimane on Inni jõe külgorg Austrias Innsbruckist edelas. Üks rida haripunkte moodustab osa Austria ja Itaalia vahelisest piirist. Ötztali Alpid külgnevad Rescheni kuruga (1504 m) läänes ning Inni jõega loodes ja põhjas. Idas on mäestik Stubai Alpidest eraldatud Ötztaler Ache jõega Ötztalis ning Timmelsjochi (2474 m) ja Passeri jõega Passeieri orus. Lõunas ja edelas piirab mäestikku sügav Etschi jõe org, siin tuntud kui Vinschgau.  Pikemalt artiklis Ötzi 1991. aasta septembris leiti Fineilspitze ja Similauni tippude vahel Hauslabjochis niinimetatud "jäämees" Ötzi – 5300 aastat tagasi hukkunud mehe mumifitseerunud surnukeha.  Ötztali Alpide kõrgeim tipp on Wildspitze (3774 m), mis on ühtlasi ka kõrguselt teine mägi Austrias (Großglockneri järel). Wildspitze on ühel mitmest harust, mis ulatuvad peaahelikust põhja ja kirdesse. Mõned Ötztali Alpide peamised tipud: Ötztali Alpide peamised mäekurud: Alpide geograafia Banker Kirchenkogel
The World's Drinks And How To Mix Them

"The World's Drinks And How To Mix Them" ('maailma joogid ja kuidas neid segada') on kokteilikäsiraamat, mille on kirjutanud ameerika baarmen ja kirjanik William Boothby. Raamatu esmatrükk ilmus 1900. aastal. Parandatud trükid ilmusid 1908., 1930. ja 1934. aastal. Kirjastas Palace Hotel San Franciscos, kus Boothby töötas. 1908. aasta väljaandes kirjeldatakse seda kui "usaldusväärset allikat", mille on välja töötanud "vilunud miksoloog". Raamatus avaldati esimene sazerac'i retsept ning ühed varasemad kuiva martiini ja Bronxi kokteili retseptid.
Elmar Kalmus

Elmar Kalmus (2. veebruar 1914 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 24. november 1989) oli eesti haridustegelane. 1937. aastal lõpetas ta Jäneda Põllutöökeskkooli. Samal aastal määrati ta Jägala Algkooli õpetaja kohusetäitjaks. 1941. aasta juulis mobiliseeriti ta Punaarmeesse, saadeti tööpataljoni Arhangelski oblastisse, hiljem teenis 249. Eesti Laskurdiviisi 779. suurtükiväepolgus. Aastatel 1945–1972 oli ta Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna koolide inspektor. Aastatel 1973–1974 oli ta Tääksi 8-klassilise Kooli direktor. 1975. aastast tegi ta kaasa Viljandi sõjaveteranide ansamblis Rahusõdurid. 1970. aastatel oli ta ka Haridustöötajate Ametiühingu Viljandi rajoonikomitee esimees. Ta on maetud Suure-Jaani kalmistule. 1951 – rinnamärk "Haridustöö eesrindlane" 1970 – Eesti NSV teeneline õpetaja orden "Austuse märk"[viide?] Keskharidusega põllumehi Jänedalt. Järva Teataja, 23. aprill 1937 Siseriigist. Päewaleht, 10. november 1937 Leo Õispuu (koostaja). Eestlased vene sõjaväes 1940–1945. Sundmobiliseeritud tööpataljonides. Esimene osa (A–L). Tallinn, 2008 Elmar Kalmus (nekroloog). Õpetajate Leht, 2. detsember 1989 Nõukogude Õpetaja, 13. oktoober 1979 Ajakaja. Leole, 1. november 2014
Kostivere Kool

Kostivere Kool on kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere alevikus. Kooli ajalugu ulatub 1865. aastasse, mil avati Parasmäe kool. 1921 tegutses kool Jõelähtmel (praegune Jõelähtme rahvamaja). 1927 muudeti kool 6-klassiliseks algkooliks. 1945 sai kooli nimeks Jõelähtme mittetäielik keskkool. 1984 kolis kool Kostiverre ja nimeks sai Kostivere 8-klassiline Kool. 1991 nimetati kool ümber Kostivere Põhikooliks. 2011 nimetati kool ümber Kostivere Kooliks. http://kostivere.edu.ee/et/koolist/ajalugu/ (vaadatud 14.11.2017) Kooli koduleht
Francistown

Francistown on linn Botswanas, Kirderingkonna halduskeskus. Linn tekkis 1897. aastal ja sai nime inglise maavaradeotsija Daniel Francise järgi.
Laulasmaa Kool

Laulasmaa Kool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on Vladislav Lušin. Laulasmaa Kool on alguse saanud Lohusalu lasteaed-algkoolist, mis jäi arenevale piirkonnale väikeseks. 24. märtsil 2006 pandi nurgakivi Laulasmaal uuele koolile. 8. septembril 2006 alustas tööd neljarühmaline lasteaed, kus oli kohti 96 lapsele. Kool alustas õppetööd uues hoones 2007. aasta jaanuaris. Koolis oli seitse klassi, kus õppis 49 õpilast. Alates 1. septembrist 2017 tegutses Laulasmaa Kool ühendõppeasutusena, sest Laulasmaa Kooliga liideti üheks asutuseks Klooga Kool, Lehola Kool, Tarekeste lasteaed, Klooga lasteaed, Karjaküla lasteaed. Kool tegutses kuues majas: Laulasmaa koolimajas (Kloogaranna tee 20, Laulasmaa  küla), Tarekese lasteaias (Side tee 1, Laulasmaa küla), Klooga koolimajas (Aedlinna tee 5, Klooga alevik), Klooga lasteaias (Maeru 4, Klooga alevik), Lehola koolimajas (Orisküla tee 20, Lehola küla) ja Karjaküla lasteaias (Keila tee 7, Karjaküla alevik). 2022. aastal otsustas Lääne-Harju vallavalitsus Laulasmaa Kooli reorganiseerida. 1. septembrist 2023. on Laulasmaa Koolil kolm õppekohta: koolimaja ja lasteaed Laulasmaal ning koolimaja Leholas. Senise Klooga õppekoha (koolimaja) baasil asutati Kloogal iseseisev 9-klassiline põhikool Lodijärve Kool aadressil Aedlinna tee 5. Lodijärve Kool alustas tegevust 1. septembril 2023. Laulasmaa Kool on lasteaed-põhikool Laulasmaal aadressil Kloogaranna tee 20. Laulasmaa Kooli Lehola õppekoht on kuueklassiline kool Leholas aadressil Orisküla tee 20. Lehola koolimaja on kahekorruseline 1986. aastal lasteaiaks ehitatud hoone, millest osa on kohandatud koolimajaks. Hoones on kuus klassiruumi ja lasteaia poolel on ruumi kolmele rühmale. Hoones on oma köök ja saal. "Koolist Keila valla kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2017. Vaadatud 14. novembril 2017. Laulasmaa Kooli olulistest muudatustest. Lääne-Harju Valla Leht, jaanuar 2023. Lehola õppekoht. Laulasmaa Kooli veebisait. Laulasmaa kooli koduleht
Lehola Kool

Lehola Kool oli kool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lehola külas. Kooli aadress oli Orisküla tee 20. 1987. aastal valmis Leholas aadressil Orisküla tee 20 uus koolimaja, kus alustas sama aasta sügisel tööd Lehola Lasteaed-Algkool. Kuni 2000/2001. õppeaasta lõpuni töötas hoones kaks lasteaiarühma ja 4-klassiline algkool. Alates 2003/2004. õppeaastast töötas kool 6-klassilise algkoolina ja 2004. aasta sügisel lisandus veel ka kolmas lasteaiarühm. 2008. aastal avati Karjakülas kooli filiaalina lasteaia liitrühm. Lehola Kool ja Karjaküla lasteaed suleti 2017. aasta sügisel, mil need liideti Laulasmaa Kooliga. Lehola koolist sai Laulasmaa Kooli õppekoht. 1786. aasta sügisel võeti Põhja-Eestis käsile rahvakoolide asutamine. Keila kihelkonnas asus 8 kooli, sealhulgas ka Lehola kool, mis asutati 1788. aastal. Kool oli lugemiskool, s.t õpetati ainult lugemist. 1797. aastaks oli Keila kihelkonnas vähenenud koolide arv kaheni: üks asus Leholas, teine Ohtus. 19. sajandi alguses Harjumaa läänepoolsetes kihelkondades koole enam polnud. Ainus lapsi õpetav kool oli veel 1801. aastal Lehola kool, mis mõni aasta hiljem samuti suleti. Uuesti avati kool Leholas 1872. aastal. Koolis õppisid talupoegade lapsed, õpetajateks algul iseõppijad, hiljem pedagoogilise haridusega koolmeistrid. Koolis õpetati lisaks lugemisele ka kirjutamist ja rehkendamist, geograafiat, laulmist ning usuteadust. Lisaks vene keeles lugemist ja kirjutamist. Koolis õppisid nii poisid kui ka tüdrukud. 1920. aastal ühendati Maeru ja Lehola koolid 4-klassiliseks algkooliks ja kool kolis 3. novembril 1920 Ohtu mõisa härrastemajja. Koolimaja asukohta tähistab mälestuskivi. 1872–1873 Hans Kuli (iseõppija) 1873–1887 Hans Trass (iseõppija, vallakirjutaja) 1887–1891 Mihkel Paulberg (Kuuda seminariharidus, vallakirjutaja) 1891–1892 Hans Trass (koolmeistri asendajana tööl, vallakirjutaja) 1891–1892 Juhan Kasberg (iseõppija) 1900–1909 August Braunschweig ( Tallinna linnakool) 1910–1912 Hans Kuuli (linnakooli ja pedag. kursuse haridus) 1912–1914 Eduard Lammas (Lohusalu ministeeriumikool, kooliõp. eksam) 1914–1918 Reinhold Miller (Eduard Lamba asendajana) 1918–1920 Eduard Lammas-Lahesalu 1987–2001 Taimi Kalberg 2001–2017 Tiina Savisaar Selma Uustalu (2001). Lehola kandi lood. Keila. Lembit Andresen (1999). " Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu II". Tallinn. Lembit Andresen (2002). " Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu III". Tallinn. Lehola kool.Eesti monumentide e-kataloog 23.01.1915 Tallinna Teataja " Teated sõjameestest. Kooliõpetajatest ohvrid." 8.11.1920 Päevaleht " Koolii elu" 6.11.1920 Sotsiaaldemokraat " Keilast. Eluolu" – Lehola ja Ohtu koolide ühendamisestt 01.09.2016 Keila Valla Leht "Lehola Kool uuel õppeaastal" [https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=laaneharjuvalla20180621.2.13.4&srpos=8&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-Lehola+kool------------ 21.06.2018 Lääne-Harju Valla Leht "Juubelipidustused Leholas"
Kruuspere

Kruuspere on eesti perekonnanimi. Nimede eestitamisel määrati Kruuspere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kruusberg ja Kruusenperk. Aleksander Kruuspere palvel kanti Kruuspere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 315 all (Siseministeeriumi teadaanne 11. veebruarist 1937). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Aleksander Kruuspere (1879–1937), eesti ajaloolane Piret Kruuspere (sündinud 1961), eesti kirjandusteadlane, Valdek Kruuspere tütar Valdek Kruuspere (1921–1986), eesti tõlkija, Aleksander Kruuspere poeg http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kruuspere&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KRUUSPERE[alaline kõdulink] Nimede statistika
Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium

Mitte segi ajada Tallinna Mustamäe Gümnaasiumiga Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium on humanitaarkallakuga gümnaasium Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Tammsaare tee 145. Kooli direktor on Tatjana Lüter. Kool asutati 1969.[viide?], tegutses 1974‒1992 Tallinna 52. Keskkoolina. 1997. aastal nimetas Tallinna Linnavolikogu oma määrusega Tallinna Mustamäe Humanitaarkooli ümber Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumiks. https://web.archive.org/web/20171114205628/http://mhum.tln.edu.ee/web/et/51 (vaadatud 14.11.2017) Kooli koduleht
Ungari hurt

Ungari hurt on Ungarist pärinev koeratõug. Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Jahi- ja maastikujooksukoer, kes kasutab jahil põhiliselt oma teravat silmanägemist. Vaatamata sellele on ka tema haistmismeel väga hea. Eriti võimekas on ta maastiku- ja võidujooksudes ning silmatorkavalt häid tulemusi näitab pikkadel distantsidel. Väga hea seltsikoer ning lojaalne valvekoer.“ Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Väsimatu, visa, kiire, vastupidav ja robustne. Suurepärane võidujooksukoer. Mõnel distantsil on ta isegi inglise hurdast kiirem. Loomult reserveeritud, aga mitte arg. Mõistlik, arukas ja truu. Valvas.“ Pildid "HUNGARIAN GREYHOUND" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 14.11.2017. "Ungari hurt" (PDF). EKL. Vaadatud 14.11.2017. Desmond Morris. Dogs, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3 Ungari hurt veebisaidil koer.ee
Kulasalu

Kulasalu on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kulasalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuhlberg ja Kulberg. Mihkel Kulasalu palvel kanti Kulasalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 141 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kulasalu Eestis 17 mehel ja 27 naisel. Jüri Kulasalu (sündinud 1940), eesti insener ja kultuuritegelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kulasalu&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KULASALU[alaline kõdulink] Nimede statistika
Nissi Põhikool

Nissi Põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Riisipere alevikus. Kooli asutas 1917 Nissi Hariduse Selts. Eesti esimesel iseseisvusajal tegutses kool algkoolina. 1944. aastal korraldati kool ümber Nissi 7-klassiliseks Kooliks. 1961. aastal korraldati kool ümber Nissi 8-klassiliseks Kooliks. Alates 1993. aastast kannab kool nime Nissi Põhikool. http://nissikool.ee/meiekool/ajalugu/ (vaadatud 14.11.2017) Kooli koduleht
William von Blanckenhagen

Johann Heinrich William von Blanckenhagen (23. november (vkj) 1863 − 4. jaanuar 1919 Riia) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik. Sündis Drabeši mõisniku Peter Heinrich Gottlieb von Blanckenhageni (1827−1898) ja tema abikaasa Amalie Marie Antoinette von Wolffi (1832−1907) noorima pojana. Astus 1883. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris esmalt keemiat, seejärel 1887−1888 õigusteadust. Kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi. Pärast õpinguid oli põllumees. 1889. aastal oli ta Riia-Volmari kreisikohtu assessor. Pärast isa surma päris 1899. aastal Drabeši mõisa, kus ta elas veel 1909. aastal. 1905. aasta sündmuste käigus põletati tema mõis maha. Valiti 1908. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Mõrvati Riias bolševike poolt 1919. aasta algul. Blanckenhagen Drabeši mõis Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 19 [1]. Hasselblatt, A. Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat: Verlag von C. Mattiesen, 1889. Nr 12025 [2] Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909, veerg 399. Livlands zerstörte Schlösser. II. Teil: Rigaer, Wendenscher und Wolmarscher Kreis. 1905-1906. Riga: Druck und Verlag von Ernst Plates, [1905], lk 19 [3]. EAA, f, 1185, n. 1, s. 1204, L 19. EAA, f. 1674, n. 1, s. 19, L 11. Hasselblatt, A. Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat: Verlag von C. Mattiesen, 1889. Nr 12025 [4].
Oru põhikool

Mitte segi ajada Lääne maakonnas Oru vallas Linnamäe külas asuva Oru Kooliga Oru põhikool on põhikool Harju maakonnas Kose vallas Oru külas. Kool loeb ennast Tuhala kooli (asutatud 1639) järglaseks. Oru kool asutati 1835. https://web.archive.org/web/20171114212031/http://www.orukool.edu.ee/wp-content/uploads/2015/03/Oru-P%C3%B5hikooli-ajalugu-1.pdf (vaadatud 14.11.2017) Kooli koduleht
Millerovo rajoon

Millerovo rajoon (vene keeles Миллеровский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Millerovo linn. Rajoon piirneb põhjas Tšertkovo rajooniga, idas Kašarõ rajooniga, lõunas Tarassovski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga. Rajooni pindala on 3190 km². Elanike arv oli 2017. aastal 64 976. Millerovo rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Millerovo linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
II liiga 2017

II liiga 2017 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2017. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Hooaeg algas 16. märts 2017 ja lõpeb 22. oktoober 2017. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks:1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) punktid omavahelistest mängudest; 4) väravate vahe omavahelistest mängudest; 5) võidud; 6) üldine väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad; 9) loosimistulemus; Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga. Meistriliiga 2017 Esiliiga 2017 Esiliiga B 2017 III liiga 2017 IV liiga 2017 "Eesti 2016 .a jalgpalli meistrivõistluste Teise ja madalamate liigade juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 27. november 2015. Vaadatud 26. september 2016.
Kulgver

Kulgver on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Kulgver uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kulbusch (Harku vallas, Pärnus ja Tallinnas 1937. aastal) . Jakob Kulgveri palvel kanti Kulgver perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 369 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Aleksander Kulgver (1888–1941), Eesti sõjaväelane http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?uus=Kulgver&q=1 Onomastika https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KULGVER[alaline kõdulink] Nimede statistika
Tšertkovo rajoon

Tšertkovo rajoon (vene keeles Чертковский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tšertkovo alev. Rajoon piirneb põhjas Voroneži oblasti Kantemirovka ja Bogutšari rajooni, kirdes Verhnedonski rajooni, kagus Kašarõ rajooni ja lõunas Millerovo rajooniga ning läänes Ukraina Luhanski oblastiga. Rajooni pindala on 2766 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 759. Tšertkovo rajooni asulad kuuluvad 14 külaasunduse koosseisu. Q126684906
Otto von Blanckenhagen

Wilhelm Johann Otto von Blanckenhagen (10. detsember (vkj) 1867 Allaži − 31. märts 1934 Schwerin) oli Liivimaa maanõunik ja mõisaomanik. Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. Õppis 1877−1886 Tartus Zeddelmanni eragümnaasiumis. 1886. aastal immatrikuleeriti Tartu ülikooli, kus tudeeris 1890. aastani põllumajandust. 1890. aastal päris isalt Allaži mõisa, mida ta pidas kuni võõrandamiseni 1920. aastal. 1906−1913 oli Riia-Volmari kreisi kreisisaadik. 1914−1920 oli Liivimaa maanõunik, kuid asus juba 1918. aastal elama Saksamaale. Aastast 1919 oli Schwerinis liköörivabriku juhataja. Tema poja Peter Heinrich von Blanckenhageni surmaga 1990. aastal kustus Blanckenhagenite Allaži haru meesliin. Allaži mõis Blanckenhagen Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 20 [1]. Album Livonorum. Lübeck: Robert Ackermann, 1972. Nr 957. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909, veerg 247. Genealogisches Handbuch des Adels. Adelige Häuser B. Band XXIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2000, lk 52. Album Livonorum. Lübeck: Robert Ackermann, 1972. Nr 957.
Elmar Raidal

Elmar Raidal (kuni 1935. aastani Elmar Glück; 6/18. oktoober 1889 Jäärja mõis, Saarde vald – 9. august 1943 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti õpetaja, koolijuht ja ühiskonnategelane. Küüditati juuniküüditamisel 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu, suri GULAG-i vangilaagris. Õppis Jäärja Alliku vallakoolis ja Saarde kihelkonnakoolis. Omandas algkooliõpetaja kutse Sindi pedagoogilises klassis 1909. aastal. Jätkas õpinguid Treffneri gümnaasiumis ja omandas 1910. aastal kodukooliõpetaja kutse matemaatikas. Täiendas end ise ja ka mitmetel kursustel. Läks mobiliseerituna Esimesse maailmasõtta, lõpetas 1916. aastal Moskva Aleksei sõjakooli. Aastatel 1908–1910 õpetas Tarvastus Mõnnaste vallakoolis, kui 1911. aastal valiti ta Mõisaküla haridusseltsi eesti erakooli juhatajaks. Juhatajana erakoolis töötas kuni 1919. aastani (välja arvatud sõjast tingitud vaheajad). Aastatel 1919–1941 oli Mõisaküla 6-klassilise algkooli juhataja. Oli Mõisaküla tuletõrje- (1933. aastast) ja haridusseltsi esimees, Mõisaküla ühispanga asutaja ning juhatuse liige (1912. aastast), Mõisaküla ühiskaupluse (tarbijate kooperatiivi kaupluse) asutaja ja juhatuse liige (ka esimees), Pärnumaa Õpetajate Liidu esimees 1921–1924 ja 1926–1941, linnavolikogu liige, Noorte Kotkaste malevkonna vanem, kaitseliidu tegelane, Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige. 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (24.02.1938) Sündis sepa pojana. Tema poeg Arvo Raidal töötas samuti mh õpetajana (Kanadas). Tema tütar Valve Raidal-Klavins oli psühhiaater. Esimeses maailmasõjas võttis sõjategevusest osa kompanii- ja majandusülemana. Rahvuslike väeosade loomisel astus Tartu tagavarapataljoni. Vabadussõjast võttis osa kompaniiülemana, hiljem teenis veidi ka kindralstaabis. K, Ed. (16.10.1939). "Elmar Raidal 50. aastane". Sakala (1878-1940). Nr 120. Vaadatud 12.08.2018. PM (18.10.1939). "Elmar Raidal 50-aastane". Postimees (1886–1944). Lk 6. Vaadatud 12.08.2018. https://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid https://www.geni.com/people/Elmar-August-Gl%C3%BCck-Raidal/6000000019384497581 Geni: Elmar August Glück → Raidal "Surmakuulutused". Vaba Eesti Sõna = Free Estonian Word : Estonian newspaper (New York : 1949 - ). 11.05.1995. Nr 19, lk 11. Vaadatud 12.08.2018. Ohvitseride andmekogu: Elmar Raidal Geni: Elmar August Glück → Raidal
Ernst von Blanckenhagen

Ernst Johann Gottlieb von Blanckenhagen (20. juuni (vkj) 1860 − 1. (ukj 14.) oktoober 1917 Tartu) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik. Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. Õppis 1873−1878 Tartu kubermangugümnaasiumis. 1890. aastal omandas Lätimaa Sigulda piirkonnas Akenstaka ja Kniediņi mõisa, mis olid tema käes 1909. aastal; suviti elas ta Riias, suvel aga Kniediņis. Ta valiti 1896. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. ning oli Lõuna-Liivimaa läti osa Võnnu-Volmari-Valka-Riia kreiside mõisnikke ühendava Lõuna-Liivimaa Üldkasuliku Põllumajandusseltsi aseesimees 1892–1903 ja viimane seltsi esimees. Blanckenhagen Akenstaka mõis Kniediņi mõis Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 20 [1]. Schüler-Album des Dorpatschen Gymnasiums von 1804 bis 1879. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1879. Nr 3828. Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909, veerg 281-2. EAA, f, 1185, n. 1, s. 1204, L 18. Rosenberg, Tiit. Baltisaksa põllumeesteseltside võrgustiku kujunemisest. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013, lk 48
Pirusi

Pirusi on endine küla Jõgevamaal Äksi kihelkonnas Koogi-Pirusi tee ääres. Tänapäeval jääb endine küla Tartu maakonna Tartu valla territooriumile. Geograafilised koordinaadid on 58° 34′ 45″ N, 26° 33′ 8″ E
Allaži mõis

Allaži mõis (saksa keeles Allasch, läti keeles Allažu muiža, ka Allažu muižas pils) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Inčukalnsi mõis

Inčukalnsi mõis (saksa keeles Hinzenberg, läti keeles Inčukalna muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Inčukalnsi piirkonnas Inčukalnsi vallas. Inčukalnsi mõis 1789. aastal. Johann Christoph Brotze kogu Inčukalnsi mõis 1791. aastal Inčukalnsi mõis 1794. aastal