laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Oleg Kašin

Oleg Kašin (Олег Кашин; sündinud 17. juunil 1980) on Venemaa ajakirjanik. Ta on olnud 2003–2005 Kommersandi korrespondent; 2005 Izvestija korrespondent; 2005–2007 ajakirja Ekspert kommentaator; 2007–2009 ajakirja Русская жизнь peatoimetaja asetäitjana; 2009. aastast Kommersandi kaastööline. 2010. aasta oktoobris ei lubanud Venemaa presidendi pressiteenistus Kašinit presidendi kohtumisele muusikutega, põhjendades seda sellega, et Kašin on seoses arreteerimisega 2007. aasta mittenõustujate marsil kantud musta nimekirja. 2010. aasta 6. novembril rünnati Kašinit Moskvas kodu lähedal. Murti mõlemad sääreluud, purustati sõrmed. Kolju sai vigastada. Arstid viisid haiglasse toimetatud Kašini kunstlikkusse koomasse. Algatati mõrvakatse uurimine, president Medvedev palus peaprokurör Juri Tšaikal ja siseminister Rašid Nurgalijevil uurimist isiklikult juhtida. Rünnaku põhjuseks peetakse Kašini ajakirjanduslikku tegevust. Võimalikuks ajendiks peetakse muuhulgas seda, et Kašin kajastas Himki metsa kiirtee rajamise vastaseid proteste.
Cali Maxamed Geeddi

Cali Maxamed Geeddi (inglispärane nimekuju Ali Muhammad Ghedi; sündinud 1952 Muqdishos) on Somaalia poliitik. Aastatel 2004–2007 oli ta Somaalia peaminister. Ta kuulub Hawiye klanni. Hariduselt veterinaar. Peaministriks määras ta president Cabdulaahi Yuusuf Axmed 3. novembril 2004. Oma tagasiastumisest teatas Geeddi 29. oktoobril 2007 toimunud parlamendiistungil.
Vanasadama Jahisadam

Vanasadama jahisadam on 2010. aasta mais avatud väikelaevade sadam Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Vanasadama jahisadam kuulub ASile Tallinna Sadam kui osa Vanasadamast. Vanasadama jahisadam piirneb Kai, Kuunari ja Laeva tänavaga ning Tallinna lahega. Jahisadamas on väikelaevadele 110 kaikohta. Ujuvkai kõrgus veepinnast on 0,6 m. Ujuvkaide äärde mahuvad kuni 18 m pikkused laevad süvisega kuni 4 m. Admiraliteedi basseini kaide äärde mahuvad kuni 50 m pikkused laevad süvisega kuni 4,3 m. Navigatsioonihooaeg algab 1. mail ja lõpeb 31. oktoobril, kuid need piirid võivad muutuda sõltuvalt jää- ja ilmastikuoludest. 2010. aasta sügisel pälvis jahisadam auhinna "Tallinna turismitegu 2010". Tallinna Sadama jahisadama kontor asub aadressil Kai 6. 2015. aasta seisuga planeeriti Vanasadama jahisadama kõrvale Kai, Poordi, Laeva ja Kuunari tänava vahele Porto Franco elamu- ja ärihoonete kvartalit. Vanasadama ja Vanasadama jahisadama äärde planeeritakse üle Admiraliteedi basseini kanali viivat jalakäijate tõstesilda. Projekteerimistingimuste eelnõu (Porto Franco) avalik arutelu, Tallinna Kesklinna Valitsus, 23.02.2016. 360° aeropanoraam / aerofoto Vanasadama Jahisadama koduleht
Muuga tööstuspark

Muuga Tööstuspark asub Muuga sadamas ning kuulub riigiettevõttele AS Tallinna Sadam. Tööstuspargi kogupindala on 75 ha, mis on jaotatud kruntideks suurusega 0,3–21 ha. Tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. Need ettevõtted saavad sõlmida pikaajalised maakasutuslepingud vabatsoonis. Tööstuspargis on rajatud kõik vajalikud kommunikatsioonid kruntide piirideni. Lisaks Muuga Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadama omandusse ka Paldiski Lõunasadama tööstuspark. Muuga Tööstuspargi koduleht Tallinna Sadama koduleht 360° aeropanoraam / aerofoto.
Toponüümika

Toponüümika ehk toponüümia (ka toponomastika) on teadusharu, onomastika osa, mis tegeleb kohanimede ehk toponüümide uurimisega. Toponüümika uurib kohanimede struktuuri, päritolu, muutumist ja levikut. Toponüümika püüab ka korrastada tänapäeva kohanimekasutust. Eestis on toponüümika kõigist onomastika osadest kõige väljaarendatum. Eesti kohanimesid kogutakse süstemaatiliselt alates 1922. aastast. Toponüümikaga tegelevad nii keeleteadlased kui geograafid, see on oluline ka ajaloolastele. Toponüümika märgib ka mingi keele või piirkonna kohanimede kogumit. "toponüümika" ENE, 8. köide, lk 32 "Leksikoloogia. Onomastika. Kohanimed" Eesti keele käsiraamat (vaadatud 26. detsembril 2012) "Eesti murded ja kohanimed" Tallinn, 2002
Viktor Pihlak

Viktor Pihlak (15. detsember 1886 Sammuli mõis, Viljandimaa – 10. juuli 1967 Tallinn) oli eesti arhitekt, insener ja tööstur. Viktor Pihlak oli telliskivitöösturi poeg. Õppis 1901–1904 Tallinnas Jukkumi Erareaalkoolis, 1904–1907 Viiburi Reaalkoolis, lõpetas 1912 Riia PI I järgu ehitusinsenerina. 1912–1913 töötas Tartus arhitekt G. Hellati ehitusbüroos, oli 1913–1914 Liivimaa Hüpoteegiseltsi insener, 1914–1919 Tallinna linnainsener, 1918–1919 õpetas ETS-i tehnilistel erikursustel mehaanikat, staatikat ja grafostaatikat. 1919 oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1919–1920 Kaubandus-Tööstusministeeriumi asjadevalitseja ja ministriabi, 1920–1940 ehitusettevõtja ja telliskivitööstur, seejärel insener. Arreteeriti NKVD poolt, oli 1951–1956 Narva vanglas, 1959–1966 RPI Eesti Projekt insener. Uuris ehitusainete omadusi ja tehnoloogiat ning ehituse ökonoomikat ja korraldamist. Ta oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige. Ta oli Artur Aleksander Pihlaku ja Eduard Pihlaku vend. Sideained. // ETS-i Tehn Ringvaade (1919) 1 Puudamaks. // ETS-i Ringvaade (1919) 2. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide EAT, 236 Eesti majandustegelased, 158 TT ja TTÜ BL 1918–1944, 47–48 Ehitusinsenerid TPI-st, 12. Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Peeter Sisask

Peeter Sisask VR I/3 (20. oktoober 1885 Õisu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 5. november 1969 Stockholm) oli Eesti insener ja sõjaväelane (leitnant). Sündis talupidaja pojana. Õppis Õisu valla- ja Paistu kihelkonnakoolis, omandas keskhariduse Tartu reaalkoolis ning kõrghariduse Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas 1911. aastal ehitusinsenerina. Oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige. Oli Vene sõjaväes teenistuses Helsingis, hiljem Viiburis, kus juhatas militaarehitiste rajamist. Vabadussõja ajal oli Eesti Kaitseväe ehituse- ja korteriosakonna juhataja. Juhtis hiljem Tallinna Juhkentali sõjaväehaigla uue peahoone ning uute kasarmute ehitamist Tapale, Rakverre ja Võrru. Ta oli Tallinna linnanõunik ja ehituskomisjoni esimees. 1944. aastal siirdus perega pagulusse Rootsi, kus oli Uppsalas arhiivitöötaja. 1920 Vabadusristi I liigi 3. järk 1936 Kotkaristi III klassi teenetemärk 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=24904 "Dipl. ins. Peeter Sisask 50-aastane". Postimees, 20. oktoober 1935. Lk 6 Foto Viljandi Muuseumi fotokogus Haud Stockholmi Metsakalmistul
Konstantin Zeren

Konstantin Karl Zeren (30. august 1883 Vaivara vald, Virumaa – 2. juuli 1944 Rapla) oli Eesti ehitusinsener ja tööstur. Zeren oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.
Cabdulaahi Yuusuf Axmed

Cabdullaahi Yuusuf Axmed (15. detsember 1934 – 23. märts 2012) oli Somaalia poliitik. Ta oli 14. oktoobrist 2004 kuni 29. detsembrini 2008 Somaalia president. Augustis 1994 valiti ta Puntlandi iseseisvuse eest võitleva Somaalia Päästmise Demokraatliku Rinde juhiks. (Ka kindral Mohamed Abshir Musa väidab, et valiti samal kongressil SPDR juhiks, ent tema jäi eksiili ega võtnud Puntlandi valitsemisest vahetult osa.) 23. juulil 1998 kuulutas Puntland end iseseisvaks Somaalia koosseisus ning Cabdulaahi Yuusuf Axmedist sai Puntlandi president. Presidendiks jäi ta 30. juunini 2001, mil ta soovis oma ametiaega pikendada 2004. aastani. Seda vastustas Jama Ali Jama, kellest sai lühikeseks ajaks Puntlandi president, ent kodusõjas jäi Cabdulaahi Yuusuf Axmed peale ja oli uuesti Puntlandi president 8. maist 2002 oktoobrini 2004. Võrreldes muu Somaaliaga saavutas Cabdulaahi Yuusuf Axmed Puntlandis suhtelise stabiilsuse. Et Puntland ei taotlenud eraldumist Somaaliast, siis oli Cabdulaahi Yuusuf Axmed sobiv kandidaat Somaalia presidendi kohale. Ta valiti presidendiks 10. oktoobril 2004 Keenia pealinnas Nairobis (poliitilise ebastabiilsuse tõttu ei valitud presidenti Somaalias) ja andis ametivande 14. oktoobril. Presidendina seadis ta oma eesmärgiks keskvõimu piiride laiendamisele kaugemale pealinna Muqdisho lähiümbrusest. Ta on saavutanud eelkokkuleppe, et 2006 läheb Puntland uuesti Somaalia keskvalitsuse kontrolli alla.[küsitav] 29. detsembril 2008 astus Cabdulaahi Yuusuf Axmed presidendi ametist tagasi, põhjendades seda oma suutmatusega tagada riigis rahu, stabiilsust ja demokraatiat.
Phlox

Phlox on 1999. aastal loodud Eesti ansambel. Phlox andis debüütkontserdi 2000. aasta kevadel "Peda Folgil". Kristo Roots – kitarr Pearu Helenurm – klahvpillid Raivo Prooso – basskitarr Kalle Klein – saksofon Harald Soosalu - trummid Allan Prooso – kongad Priit Luming – saksofon Rainer Kapmann – trummid Anneli Porri – flööt (2001) Henri "Suss" Hinno – trummid (albumil "Fusion", 2000) Kalle Tikas (Beggars Farm) – klahvpillid (album "Fusion", 2000) Kristjan Jõemägi (ans. Romb) – kongad (festivalil Kuri Proge 2002) Margo Pajula - trummid Madis Zilmer – trummid Liis Lutsoja - Viiul "Fusion" (2000) "Piima" (2004) "Rebimine + voltimine" (2007) "Talu" (2010) "VALI" (2013) "KERI" (2017) [1] "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2005. Vaadatud 5. detsembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Koduleht Myspace
Paldiski Lõunasadama tööstuspark

Paldiski lõunasadama Tööstuspark on tööstuspark Tallinnast umbes 50 km lääne pool asuvas Paldiski Lõunasadamas, suuruselt kolmandas Tallinna Sadama viiest sadamast. Tööstuspargi kogupindala on 21 ha. Paldiski Lõunasadama tööstuspark on mõeldud ettevõtetele, millel on oluline paikneda sadama lähedal. Paldiski lõunasadama põhitegevus on Eesti eksport-, import- ja transiitkaupade käitlemine. Sadamas käideldakse peamiselt veeremlasti, vanametalli, puitu, turvast ja naftatooteid. Arenev tegevusvaldkond on naaberturgudele mõeldud uute autode transiit ja müügieelne teenindus. Sadamast on tänaseks saanud oluline Läänemere ro-ro-laevaliinide peatuspaik, millel on otseühendus paljude Lääne-Euroopa sadamatega. Märkimisväärne osa Tallinna Sadama investeeringutest suunatakse Paldiski Lõunasadama ning sellega piirnevate maaüksuste (sh tööstuspargi) arendamisse. Lisaks Paldiski lõunasadama Tööstuspargile kuulub Tallinna Sadamale ka Muuga tööstuspark. Paldiski lõunasadama Tööstuspargi koduleht Tallinna Sadama koduleht
Sami Hyypiä

Sami Tuomas Hyypiä (sündinud 7. oktoobril 1973 Porvoos) on soome jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Ta on mänginud klubides Voikkaan Pallo-Peikot (1989), Kuusankosken Kumu (1990–1991), MyPa (1992–1995), Willem II (1995–1999) ja Liverpool FC (1999–2009). 2009-2011 mängis ta Saksamaa klubis Bayer Leverkusen. Tema positsioon oli keskkaitsja. Alates 1. aprillist 2012 Bayer Leverkuseni treener. Hyypiä on võitnud Soome karika 1992 ja 1995, Inglismaa karika 2001 ja 2006, Inglismaa liigakarika 2001, UEFA karika 2001, UEFA Meistrite liiga 2005, Euroopa superkarika 2001 ja 2005. Aastal 2001 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Alleel

Alleel (inglise allele) on geeniteisend, geeni esinemisvorm ehk üks kahest või mitmest alternatiivsest geenivariandist, mis asuvad populatsiooni isendite homoloogiliste kromosoomide samas lookuses ja toimivad sama tunnuse kujunemisele, tekitades selle eri vorme või avaldumisastmeid. Tänapäeval kasutatakse alleelide mõistet sageli laiemas tähenduses: mis tahes genoomse lookuse (nt restriktsioonisaidi, minisatelliidi) alternatiivne vorm. Dialleelsus tähendab geeni esinemist 2 alleelina, see iseloomustab diploidset organismi. Polüalleelsus tähendab, et geen esineb mitme alleelse vormina, see on iseloomulik populatsioonile. Oma toimelt jagunevad alleelid kaheks: dominantsed alleelid ja retsessiivsed alleelid. Dominantset alleeli tähistatakse tavaliselt suure, retsessiivset väikese tähega. Geneetikas kasutatakse ka mõistet uluk- ehk metsalleel (inglise wild allele), mis on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel, vastandatuna harvadele mutantalleelidele. Homosügootsus Heterosügootsus Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
Ühekroonine meenemünt

Ühekroonine meenemünt on Eestis välja antud mitu korda: Ühekroonine meenemünt (1999) Ühekroonine meenemünt (2008) Ühekrooniline Ühekroonine münt
World of Warcraft

"World of Warcraft" (lühend WoW) on Blizzard Entertainmenti loodud väga paljude mängijatega online-rollimäng (MMORPG). Mäng on kasvanud välja populaarsest strateegiamängude sarjast "Warcraft", mille esimene mäng "Warcraft: Orcs & Humans" ilmus 1994. aastal. "World of Warcraft" kuulutati välja aastal 2001 ning mäng ilmus ametlikult 2004. aastal. Mängu algusest peale on lisandunud mängule järgmised lisapaketid: "The Burning Crusade", "Wrath of the Lich King", Cataclysm", "Mists of Pandaria", "Warlords of Draenor", "Legion", "Battle for Azeroth" ja "Shadowlands". Lisaks sellele on mängu algne versioon parandatud kujul uuesti välja antud pealkirjaga "World of Warcraft Classic". Mängu tegevus toimub Azerothi fantaasiamaailmas. Eesti mängijaid on "World of Warcraftis" mitmeid kogukondi, millest suurimad on Hüljatud Outlandi serveris Alliance'i poolel ning Kalevlased Al'akiri serveris Horde'i poolel. Suurim "World of Warcraft Classicu" mängijate kogukond Hüljatud paikneb Gehennase serveris, Horde'i poolel. 2017. aastal otsustas kogukond Hüljatud moodustada oma tegevuse toetuseks MTÜ GG Estonia. MTÜ korraldab kogukonna ühisüritusi. Ametlik koduleht
Ühekroonine münt

Ühekroonine münt on Eestis välja antud mitu korda: ühekroonine münt (1933) ühekroonine münt (1934) ühekroonine münt (hõbedavärviline) ühekroonine münt (kullavärviline) Ühekrooniline Ühekroonine meenemünt
Aleksander Kivilaan

Aleksander Kivilaan (kuni 1935 Kustasson; 7. juuli (vkj)/20. juuli 1906 Jäärja vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 28. detsember 1997 East Lansing, Inghami maakond, Michigan) oli Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane. Ta lõpetas 1927. aastal Pärnu Linna Eraõhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Liivika liige alates 1928. aastast. Ta kaitses 1935. aastal magistriväitekirja "Viljapuuseenvähk (Nectria galligena B res.), selle esinemisest Lõuna-Eestis ja tõrjest" ning sai põllumajandusmagistri kraadi. Ta täiendas end Tartu Ülikooli stipendiaadina aastatel 1936–1938 Berliini Põllumajandusülikoolis aianduse ala ning aastatel 1938–1939 Zürichi Tehnikaülikoolis. Ta õppis 1950. aastatel Michigani Ülikoolis, kaitses seal 1957. aastal doktoriväitekirja välistegurite ja viirushaiguste mõjust pelargooniumi tüvepõletiku arengule ning sai doktorikraadi. Ta töötas aastatel 1932–1935 Tartu Ülikooli aianduse katsejaamas ja oli aastatel 1940–1944 ülikoolis õppejõud. Ta läks 1944. aastal Saksamaale ja 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Ta õppis ja oli õppejõud Michigani Ülikoolis kuni 1977. aastani. Pensionärina jätkas ta oma seniseid uurimistöid. Tema uurimisalad olid aiandus, taimekaitse ja taimefüsioloogia; ta on ka käsitlenud rakuseina füsioloogiat, keemiat, geneetilist transformatsiooni, alkaloidide sünteesi ning seemnete puhkeseisundi füsioloogiat. TLÜAR väliseesti isikud Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 Eesti ohvitserid 1918–1940 TLÜAR väliseesti isikud
August Reinart

August Reinart (21. august 1895 Särevere vald, Järvamaa – 22. november 1972 Winnipeg, Kanada) oli eesti agronoom, toiduainekeemik ja majandustegelane. Ta lõpetas 1924. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli ja 1928. aastal agronoomina Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, õppis aastatel 1928–1934 TÜ-s ja 1930–1931 Berliini Ülikoolis majandust. Ta oli Üliõpilasselts Liivika liige alates 1927. aastast. Ta osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, töötas põllutööministeeriumis. Aastatel 1927–1932 oli ta põllumajandusosakonna põllutöö ja taimekasvu eriteadlane, 1932–1934 abidirektor, 1934–1935 direktori kohusetäitja, 1935–1936 majandusministri abi, 1936–1944 ühistegelike piimaühingute keskliidu "Võieksport" esimees. Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, 1950 asus Kanadasse ja oli 1950–1963 Winnipegis Manitobas piimandusosakonna teadur. "August Reinart". geni_family_tree. 9. august 1895. Vaadatud 3. novembril 2023. TÜ üliõpilased
Arnold Jürgens

Arnold Johannes Jürgens VR I/3 (3. oktoober (vkj)/ 15. oktoober 1892 Rakke küla, Simuna kihelkond, Virumaa – 13. aprill 1918 Helsingi, Soome) oli Eesti vabadusvõitleja. Ta lõpetas 1910. aastal Tartu Reaalkooli ja õppis edasi Riia Polütehnilises Instituudis kaubandust. Lõpetas instituudi, kui kool tegutses juba evakueerituna Moskvas. Oli Riia Eesti Üliõpilaste Seltsi (REÜS) liige alates 1914. aastast. Eesti Spordiselts Kalevi esimees 1917. aastal ja Eesti Sõjaväelaste Büroo liige. Hukkus Jüri Vilmsi missioonil Soome. 1920, 14. detsember Vabadusristi I liigi 3. järk EELK Simuna koguduse sünnimeetrika 1892–1899. Rahvusarhiiv, EAA.1229.1.173, leht 31p "Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. jaanuar 2022. Vaadatud 23. jaanuaril 2022. Andres Pulver. "Arnold Jürgens ei kahelnud hetkegi". Virumaa Teataja nr 14, 22. jaanuar 2008. Lk 7 Eesti ohvitserid 1918-1940
Jaan Naaris

Jaan Naaris (4. mai 1893 Laatre vald, Pärnumaa – 15. jaanuar 1919 Lehtse) oli Eesti sõjaväelane. Ta oli Üliõpilasselts Liivika liige alates 1914. aastast. 17. jaanuaril 1919 otsustas Eesti Ajutine Valitsus "...lahingus saadud haavadesse ärasurnud Jaan Naaris'e hauale Ajutise Valitsuse nimel pärg panna." http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700200563&img=era0031_001_0000013_00043_t.jpg&tbn=1&pgn=3&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=36044e55e7116f5027eca2bea0871bfb
Abyei

Abyei on ala Sudaani lõunaosas, halduslikult ringkond Lõuna-Kordofani provintsis. Asub Mugladi basseinis, kus paiknevad suured naftamaardlad. Läbi piirkonna kulgeb Suur Niiluse naftajuhe. Sudaani kodusõja ajal käis seal pidev lahingutegevus. Peamine jõgi on loodest kagusse voolav Baḩr al-Ghazāli lisajõgi Baḩr al-Arab. Abyei suuremad etnilised rühmad on lõunaosas dinkade ngoki hõim ja neist põhja pool araabia keelt kõnelevad nomaadid, messiria-d. Suurim asula on Abyei linn. 1905. aastal liideti dinkade asustatud Abyei alad Inglise-Egiptuse Sudaani Kordofani provintsiga. 2004. aasta detsembris sõlmiti Abyei protokoll, mille järgi kuulutati Abyei üleminekualaks Põhja- ja Lõuna-Sudaani vahel ja mis sai osaks 2005. aasta vaherahulepingust. Loodi rahvusvaheline komisjon (Abyei Borders Commission - ABC), mis 2005. aastal määras kindlaks Abyei piirid. Põhjapiir kulges mööda põhjalaiust 10°22′30″, 87 km Abyei linnast põhja pool. Sudaani valitsus seda otsust ei aktsepteerinud, sest see jättis mitu suurt naftamaardlat Abyei piiridesse. Mais 2008 puhkesid piirkonnas taas lahingud Sudaani armee ja Sudaani Rahvavabastusarmee vahel. Abyei linn purustati ja umbes 25 000 elanikku põgenes lõuna poole. Juunis 2008 otsustasid vaenupooled küsimuse Haagi Alalisse Vahekohtusse viia. 22. juulil 2009 tegi kohus lõpliku ja siduva otsuse, millega määrati kindlaks Abyei piirid. Otsuse kohaselt nihutati Abyei põhjapiiri tunduvalt lõuna poole põhjalaiuseni 10°10′00", mistõttu mitu suurt naftavälja jäid Abyeist väljapoole. Samuti muudeti ida- ja läänepiiri nii, et Abyei pindala vähenes 10460 km²-ni. Otsusega nõustusid kõik konflikti osapooled. Naftast saadava tulu jaotust lepe ei puudutanud. Uute lahingute puhkemise ennetamiseks paigutas ÜRO UNMISi rahuvalveväed Abyeisse. 2011. aasta Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumil pidid Abyei elanikud eraldi rahvahääletusel otsustama, kas Abyei jääb Põhja- või Lõuna-Sudaani osaks, kuid referendum lükati määramata ajaks edasi. 2011. aasta suvest viibivad Abyeis ÜRO rahuvalveväed, mis koosnevad peamiselt Etioopia sõduritest. "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. august 2009. Vaadatud 19. novembril 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Comparative Map of the Abyei Area" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. august 2009. Vaadatud 19. novembril 2010.
Stone

"Stone" on 1974. aastal linastunud Austraalia film, nimiosas Ken Shorter "Stone" on 2010. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide põnevusfilm, peaosades Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich Stone on Soome thrash-metali bänd Stone (perekonnanimi) Angie Stone (sündinud 1961), USA R&B laulja Emma Stone (sündinud 1988), USA näitleja Irving Stone (1903–1989), USA kirjanik Jesse Stone (1901–1999), USA muusik Oliver Stone (sündinud 1946), USA filmistsenarist ja -lavastaja Sharon Stone (sündinud 1958), USA näitleja Stone (eesnimi) Stone Gossard (sündinud 1966), ansambli Pearl Jam kitarrist
Erich Friedrich Carl Walter

Erich Friedrich Carl Walter (31. juuli/12. august 1894 Peterburi – 8. juuli 1981 Eichwalde) oli Eesti vaimulik. Õppis aastatel 1904–1912 Peterburi Peetri koolis ja 1912–1913 Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemias. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1913–1916. Prooviaastal oli ta Peterburis. Ordineeriti 12. novembril 1917 Peterburis õpetajaks. Oli 1917. aastal Peterburi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja usuõpetaja ning ümbruskonna saksa kolooniate vikaarõpetaja. 1918. aastal oli ta Narva Johannese koguduse vikaarõpetaja ja usuõpetaja. Aastatel 1919–1939 oli ta Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ning Tallinna toomkooli ja Elisekooli (Elisenschule) usuõpetaja. 1939. aastal kolis Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 luterlik vaimulik Posenis, pidades vahel teenistusi ka Riia toomkirikus. Aastatel 1945–1951 oli ta õpetaja Güstrow' toomkirikus. Aastatel 1953–1963 oli õpetaja Schwerinis. Jäi 1963. aastal emerituuri, suri Eichwaldes (Königs Wusterhauseni lähedal Dahme-Spreewaldi kreisis Brandenburgi liidumaal). Oli jaanuaris 1930 IV Riigikogu liige. Tema isa Karl Friedrich Walter oli Peterburi Jeesuse koguduse (läti kogudus) õpetaja, vanaisa Karl Reinhold Walter oli Ropaži koguduse õpetaja. Tema äi Wilhelm Eugen Leonhard Kentmann oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988 http://web3.nlib.ee/89287[alaline kõdulink]