laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eesti Ökoturismi Ühendus

Eesti Ökoturismi Ühendus MTÜ moodustati 7. septembril 1996 Alus Raplamaal. Ühenduse eelkäijaks oli 1994–1996 Kodukandi Ökoturismi Algatus. Ökoturismi ideest hakati Eestis rääkima külaliikumise Kodukant teisel seminaril 1993. aasta mai lõpul Soomaal Kuusekäära talus. Loodi programmi Kodukant alamprojekt "Kodukandi ökoturismi algatus", mida aastatel 1994–1996 juhtis Aivar Ruukel. Selle tegevuse tulemusena loodi turismifirmade, kohalike elanike, ühiskondlike organisatsioonide, riigiasutuste, kaitsealade ja muude huvirühmade esindajatest koostöövõrgustik, millest moodustati Eesti Ökoturismi Ühendus. Ühenduse juhatusse valiti Ruuben Post, Rein Kuresoo, Kaja Lotman, Aigar Piho, Aat Sarv, Riina Lõhmus, Lii Muru, esimeheks sai Aivar Ruukel. Hiljem on Eesti Ökoturismi Ühenduse juhatusse kuulunud Hannes Palang, Innar Täht, Kristel Rammo, Mart Reimann, Peep Tobreluts, Enn Praks. Aastatel 1996–2003 anti välja Eestit tutvustavat välismaa reisikorraldajatele suunatud ingliskeelset käsiraamatut "Estonia – the Natural Way". Käsiraamatu lisa sisaldas Lahemaa, Saaremaa, Muhu saare, Hiiumaa, Läänemaa, Pärnumaa, Soomaa, Haanja, Karula ja muude Eesti piirkondade reisiprogramme. Aastatel 1995–1997 anti välja teabelehte Ökoturism. 1996–2000 korraldas Eesti Ökoturismi Ühendus koos Soomaa rahvuspargi ja Saarisoo turismitaluga traditsiooniliste ühepuulootsikute ehk haabjate ehitamise laagreid. 1998. aastast on ökoturismiühendus rahvusvahelise ökoturismi ühingu The Ecotourism Society liige. 1998. aastal korraldati Pärnus konverents "Loodushoid ja turism". 2010. aastal korraldati koos EAS Turismiarenduskeskuse ja Rahvusvahelise Ökoturismi Ühinguga Euroopa Ökoturismi Konverents, mis toimus Pärnus. Eesti Ökoturismi Ühendus koostöös MTÜ-ga Eesti Maaturism ja veel mitme asjaomase organisatsiooniga algatas 2001. aastal ökoturismi kvaliteedimärgise süsteemi EHE. 2016. aastal muudeti mittetulundusühing seltsinguks. Kvaliteedimärgis EHE Ühendus Eesti Entsüklopeedias The Ecotourism Society
Raivo Aeg

Raivo Aeg (sündinud 4. juulil 1962) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, alates 29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 justiitsminister. Ta oli aastatel 2005–2008 Politseiameti peadirektor ning 2008–2013 Kaitsepolitseiameti peadirektor. Aeg oli XIII Riigikogu liige ja Tallinna linnavolikogu liige. Raivo Aeg on lõpetanud 1980. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja seejärel 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal. 1985–1987 töötas Aeg Paide Masinatehases tsehhijuhatajana, seejärel ELKNÜ Paide rajoonikomitee instruktori ning osakonnajuhatajana. 1987–1988 täiendas Aeg end Kiievis NSV Liidu Siseministeeriumi kõrgematel kursustel ning 1988–91 teenis leiba Saaremaal miilitsaülema asetäitjana poliitilise kasvatuse alal. Aeg on töötanud Saare Politseiprefektuuris vaneminspektorina 1992, Saare Politseiprefektuuri Kuressaare linna politseijaoskonna komissarina 1994, Saare Politseiprefektuuri aseprefektina 1994–1996, Rapla Politseiprefektuuri politseiprefektina 1996–1999, Politseiameti korrakaitseosakonna politseidirektorina 1999–2003, Politseipeadirektori asetäitja julgestuspolitseis 2004–2005 ning politseipeadirektorina 2005–2008. 29. maist 2008 kuni 2013. aastani oli ta Kaitsepolitsei peadirektor. 12. novembril 2010 andis siseminister Marko Pomerants Kaitsepolitsei peadirektorile Raivo Aegile politseikindralinspektori teenistusastme. Oktoobris 2014 teatas Isamaa ja Res Publica Liit, et Raivo Aeg astub nende erakonda ja kandideerib Riigikokku. Aeg kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 ja osutus 2001 häälega valituks. Aeg oli 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu Tallinna linnapea kandidaat. Ta valiti volikokku ning oli Tallinna linnavolikogu Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 418 häält ning ei osutunud valituks. 2008 – Kotkaristi II klassi teenetemärk Raivo Aeg astub IRL-i ja kandideerib riigikokku, ERR uudised, 28. oktoober 2014 http://rk2015.vvk.ee/acquired-mandates.html "Ministeeriumi PR-juht läheb parteitööle". Eesti Ekspress. Ekspress Meedia AS. 19. juuli 2017. Rasmus Kagge, Raivo Aeg lubab vältida Antropovi vigu, Postimees, 16. september 2005 Tänasest on politseipeadirektor Raivo Aeg, 15. september 2005 Raivo Aeg raadiosaates "Kukul külas", 6. mai 2007, 1. osa, 2. osa Raul Vinni, Kaitsepolitsei peadirektor Raivo Aeg: luure otsib alati reetureid, Saarte Hääl, 12. märts 2012
Aravuse järv

Aravuse järv (ka Sõmeru järv, Tõnsu järv) on Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas asuv järv. Järv on soostunud kallastega. Kaladest elavad järves ahven, haug, koger ja angerjas. Eesti järvede loend
Jack Haley

Jack Haley (John Joseph Haley, Jr.; 10. august 1898 – 6. juuni 1979) oli USA filminäitleja, kelle tuntuim osatäitmine oli ilmselt 1939. aasta filmis "Võlur Oz" ("The Wizard of Oz").
All That Remains

All That Remains on Springfieldist Massachusettsist pärit metalcore'i viljelev ansambel. Nad on välja andnud üheksa stuudioalbumit, millest viimane "Victim of the New Disease" ilmus 2018. aastal. All That Remainsi debüütalbum "Behind Silence and Solitude" ilmus 26. märtsil 2002. Bändi esimene album sisaldas vähe "puhast vokaali" ning koosnes rohkem meloodilise death metal'i elementidest, mistõttu erines see ansambli järgnevatest kauamängivatest. See oli ka ansambli ainuke album koos kitarrist Chris Bartletti ja basskitarrist Josh Stolowitziga. Veidi aega peale debüütalbumi ilmumist üritas All That Remainsi laulja Philip Labonte saada hoopis ansambli Killswitch Engage'i vokalistiks. Valituks osutus aga Howard Jones ning Philip Labonte jäi All That Remainsi ridadesse. Nende teine album, "The Darkened Heart" anti välja 23. märtsil 2004. Album oli oma eelkäijast edukam ning sisaldas ka "puhast vokaali". Sellelt albumilt ilmus kolm singlit: "This Darkened Heart", "Tattered on My Sleeve" ja "The Deepest Gray". Albumi produtseeris Killswitch Engage'i kitarrist Adam Dutkiewicz. Kolmas album, "The Fall of Ideals", anti välja 11. juulil 2006. Selle produtsendiks oli taas Adam Dutkiewicz. Seda peetakse nende läbilöögi albumiks, sest sellega siseneti Billboard 200 edetabelitesse ning esimesel nädalal müüdi albumit 13 000 eksemplari. Albumi esiksingliks sai "This Calling", mis oli ka filmi "Saag III" ("Saw III") heliribal ning laulu muusikavideo sisaldas kaadreid samast filmist. Lisaks tehti videod lauludele "The Air That I Breathe" ja "Not Alone". Ansambli neljas stuudioalbum "Overcome" ilmus 19. septembril 2008. Ühtlasi on see ka ansambli esimene album, mille produtsent ei ole Adam Dutkiewicz, vaid Jason Suecof. Philip Labonte – vokaal Mike Martin – kitarr Jason Costa – trummid Aaron Patrick - basskitarr, taustavokaal Jason Richardson - kitarr Chris Bartlett – kitarr Matt Deis – basskitarr (praegu ansamblis CKY) Josh Venn – basskitarr (praegu ansamblis She Is A Liar) Mike Bartlett – trummid Colin "Beaulieu" Conway – trummid (praegu ansamblis Frozen) Shannon Lucas – trummid (praegu ansamblis The Black Dahlia Murder) Tim Yeung – trummid (praegu ansamblis Divine Heresy) Oli Herbert – kitarr Jeanne Sagan – basskitarr "Behind Silence and Solitude" (2002) "The Darkened Heart" (2004) "The Fall of Ideals" (2006) "Overcome" (2008) "For We Are Many" (2010) "A War You Cannot Win" (2012) "The Order of Things" (2015) "Madness" (2017) "Victim of the New Disease" (2018) "The Deepest Gray" "The Darkened Heart" "Tattered on my Sleeve" "This Calling" "The Air That I Breathe" "Not Alone" "Six" "All That Remains Live" – kollektsioon kahest kontserdist, intervjuud ansambliliikmete ja fännidega. Lisaks ka kaadreid lava tagant.
Õppeaasta

Õppeaasta on ajavahemik, mis algab Eestis ja mõnes muus riigis iga aasta 1. septembril ja lõpeb 31. augustil. Õppeaasta jagatakse neljaks veerandiks ja nende vahel on koolivaheajad – sügisene, talvine, kevadine ja suvine. Ühel õppeaastal on 135 tööpäeva, selletõttu algab suvine koolivaheaeg juuni alguses. On ka riike, kus õppeaasta pikkus on teistsugune.
Rahvusvaheline keelte aasta

Rahvusvaheline keelte aasta on 2008. aasta, mille ÜRO Peaassamblee kuulutas 2007. aastal keelte arengule pühendatud aastaks. ÜRO Peaassamblee esitas liikmesriikidele, ÜRO sekretariaadile ja kõikidele teistele huvitatud pooltele üleskutse töötada välja, toetada ja aktiviseerida üritusi, mis on suunatud kõikide, eriti aga kadumise piiril keelte lingvistilise mitmekesisuse edendamisele ja kaitsele. Rahvusvaheline keelte aasta (inglise keeles)
Danielle Evans

Danielle Evans (ka Dani Evans; sündinud 7. juunil 1985 Little Rockis Arkansases) on Ameerika Ühendriikide modell, sarja "America's Next Top Model" 6. hooaja võitja.
Mees, kes teadis ussisõnu

"Mees, kes teadis ussisõnu" on Andrus Kivirähki 2007. aastal ilmunud romaan. Ussisõnade oskamine ei tähenda teoses ainult metsarahva looduse mõistmist, vaid ka võimu ja valitsemist selle asukate üle. Need tarkused võtab Leemet lapsepõlves üle oma onu Vootelelt. Kogu Leemeti elu käib aga heitlus maailma mõistliku tajumise üle – ühel pool end poolearuliseks loitsinud hiiekummardajad, teisel pool silmakirjalikud kristluse kummardajad, kes on ka ise kõik endised metsaasukad, koos raudmeeste ja munkadega. Väheseid huvitab, mis ümbruses tegelikult toimub. Tasapisi metsaasundus siiski hääbub ning selle tarkust, juuri ja Põhja Konna jääb hoidma ainult Leemet – viimane mees, kes teadis ussisõnu. Romaani ainetel on tehtud samanimeline lauamäng. "Mees, kes teadis ussisõnu" on ilmunud läti (2011; tõlkija Zane Balode), tšehhi (2011, tõlkija Naděžda Slabihoudová), prantsuse (2013; tõlkija Jean-Pierre Minaudier), vene (2014; Tatjana Verhoustinskaja), inglise (2015; Christopher Moseley), taani (2015; Birgita Bonde Hansen), hollandi (2015; Jesse Niemeijer), ungari (2015; Nóra Kőhalmy), saksa (2017. tõlkija Cornelius Hasselblatt), hispaania (2017; Consuelo Rubio Alcover), seto (2018; Vello Jüriöö), makedoonia (2019; Julijana Velichkovska), leedu (2020; Agnė Bernotaitė-Jakubčionienė), poola (2020; Anna Michalczuk-Podlecki) ja jaapani keeles (2021; Ryoko Sekiguchi). https://www.estlit.ee/person/111/translations Kätlin Kaldmaa. Viimne mohikaanlane eesti moodi'. Eesti Päevaleht, 9. märts 2007 Tiit Noormets. Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu". Eesti Ekspress, 29. märts 2007 Linda Kaljundi. Aga ükskord ei alga aega. Vikerkaar, 9/2007 Rein Sikk. Marid ootavad romaani "Mees, kes teadis ussisõnu" tõlget mari keelde. Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2008 Eduard Vilde kirjandusauhinna sai Kivirähk "Ussisõnade" eest. ERR, 5. märts 2008 „Mees, kes teadis ussisõnu” Sirp, 16. jaanuar 2014 Ott Heinapuu. Ussisõnad kauge põhja ja veel kaugema Euroopa vahel. Taevapõdra rahvastest, etnofuturismist ja karudest Andrus Kivirähki kultusromaanis Looming 2011, nr 3, lk 419–426.
Donald Favareau

Donald Francis Favareau (sündinud 22. juunil 1957) on ameerika biosemiootik. Ta on õppinud lingvistikat ja filosoofiat, ning kaitsnud doktoritöö rakenduslingvistikas teemal "Synthesis of biosemiotics and interaction analysis for the investigation of experience as a natural category" 2004. aastal. Töö juhendajad olid John Schumann (rakenduslingvistika), Marco Iacoboni (neuroteadused) ja Charles Goodwin (afaasia spetsialist). Ta töötab Singapuri Ülikoolis. Ta on mitmel korral (sealhulgas 2006. ja 2022. aastal) esinenud Tartu Ülikooli semiootika osakonnas loengutega. Favareau, Donald (ed.) 2010. Essential Readings in Biosemiotics: Anthology and Commentary. Berlin: Springer. Favareau, Donald; Cobley, Paul; Kull, Kalevi (eds.) 2012. A More Developed Sign: Interpreting the Work of Jesper Hoffmeyer. (Tartu Semiotics Library, 10.) Tartu: Tartu University Press. Kalevi Kull, Claus Emmeche, Donald Favareau 2008. Biosemiotic Questions. Biosemiotics 1(1): 41–55. (vt Biosemiootika#Biosemiootilised küsimused) Favareau, Donald (ed.) 2018. Co-operative Engagements in Intertwined Semiosis: Essays in Honour of Charles Goodwin. (Tartu Semiotics Library, 19.) Tartu: University of Tartu Press. Kull, Kalevi; Cobley, Paul (eds.) 2017. Biosemiotics in the community: Essays in honour of Donald Favareau. Tartu: University of Tartu Press.
Saksa meistrite loend

Saksa meistrite loend loetleb Saksa ordu Saksamaa haru ordumeistreid kuni 16. sajandi I pooleni, mil Saksa meistrist sai kõrgmeistri kohusetäitja. 1219–1230 Hermann Balk 1231 Dietrich? 1232–1242 Heinrich von Hohenlohe 1243–1245 Berthold von Tannenrode 1247–1248 Albert von Bastheim 1248–1251 Albrecht von Hallenberg 1251–1254 Eberhard von Sayn 1254–1256 Dietrich von Grüningen 1257–1264 Konrad von Nürnberg 1271–1273 Werner von Battenberg 1273–1277 Gebhard von Hirschberg 1281–1283 Matthias 1284–1290 Konrad von Feuchtwangen 1294–1297 Gottfried von Hohenlohe 1297–1298 Johann von Nesselrode 1298–1303 Siegfried von Feuchtwangen 1303–1304 Winrich von Bosweil 1305–1323 Eberhard von Sulzberg 1323–1329 Konrad von Gundelfingen 1329–1330 Ulrich von Stetten 1330–1361 Wolfram von Nellenburg 1361–1375 Philipp von Bickenbach 1375 Gottfried von Hanau 1376–1379 Johann von Heyn 1379–1382 Konrad Rudt 1382–1393 Siegfried von Venningen 1393–1396 Johann von Ketze 1396–1416 Konrad von Egloffstein 1420–1443 Eberhard von Saunsheim 1441/43-1447 Eberhard von Stetten 1447–1454 Jost von Venningen 1474–1481 Ulrich von Lentersheim 1489–1499 Andreas von Grumbach 1499–1510 Hartmann von Stockheim 1510–1515 Johann Adelmann von Adelmannsfelden 1515–1526 Dietrich von Cleen 1526–1543 Walter von Cronberg, alates 1527. aastast kõrgmeistri koha administraator (Administrator des Hochmeistertums in Preussen). Seejärel sulasidki need ametid ühte. Saksa ordu kõrgmeistrite loend Liivi ordu maameistrite loend Preisi maameistrite loend Saksa meistrite loend (ebatäielik)
Bismarcki saarestik

Bismarcki saarestik on saarestik Vaikses ookeanis, Uus-Guineast kirdes. Kuuluvad Paapua Uus-Guineale. Saarestik on Melaneesia osa. Saared on mägised ja vulkaanilised. Nende pindala on 49 658 km². Esimesed inimesed jõudsid sinna umbes 30–40 tuhat aastat tagasi. Eurooplastest jõudis saartele esimesena hollandlane Willem Schouten aastal 1616. 1885. aastal arvati saared aasta varem moodustatud Saksamaa protektoraadi koosseisu ja nimetati kantsler Otto von Bismarcki auks Bismarcki saarestikuks. Saarestikus elab umbes 470 tuhat inimest.
Jamestown (Saint Helena)

Jamestown on Saint Helena halduskeskus. Linn on asutatud 1659. aastal.
Howard Pattee

Howard Hunt Pattee (sündinud 5. oktoobril 1926 Pasadenas) on ameerika biofüüsik, bioloogiateoreetik ja biosemiootik. Ta on uurinud tähenduse ilmumise tingimusi ja mõõtmisprotsessi semiootikat. Pattee, Howard H. 1972. Laws and constraints, symbols and languages. In: Waddington, Conrad H. (ed.), Towards a Theoretical Biology 4: Essays. Edinburgh: Edinburgh University Press, 248-258. Pattee, Howard H. 1973. Hierarchy Theory; The Challenge of Complex Systems. (International Library of Systems Theory and Philosophy.) New York: Georges Braziller. Pattee, Howard H. 1992. The measurement problem in physics, computation, and brain theories. In: Carvallo, M. E. (ed.), Nature. Cognition and System II. Kluwer Academic Publishers, 179-192. Pattee, Howard H. 2001. The physics of symbols: Bridging the epistemic cut. Biosystems 60: 5–21. Pattee, Howard H. 2007. The necessity of biosemiotics: Matter–symbol complementarity. In: Barbieri, M. (ed.), Introduction to Biosemiotics. Berlin: Springer, 115–132. Favareau, Don (ed.) 2010. Essential Readings in Biosemiotics. Berlin: Springer, lk. 520. Umerez, Jon 2001. Howard Pattee's theoretical biology: a radical epistemological stance to approach life, evolution and complexity. Biosystems 60: 159-177. H. Pattee bibliograafia
Ebausk

Ebausk on käitumisreeglite kogum, mis võib põhineda usul või maagilisel mõtteviisil, mille alusel ebausu praktiseerija usub, et tulevikku või teatud sündmuste tulemust saab mõjutada tema käitumisega. Näide: uskumus, et kulla ja hõbeda koos kandmine toob õnnetust. Selle tõlgenduse kriitikute väitel põhineb ebausk mitte arutlusel, vaid tuleneb kõrvale juhitud või "valgustamata" usulistest tunnetest, mis viib mõningatel juhtudel jäikuseni usulistes vaadetes või praktikas, teistel juhtudel aga usuni ebatavalistesse sündmustesse või talismanidesse, ennetesse ja ennustustesse. Paljud ebausukombed on taandatavad väärarusaamadele põhjuslikkusest või statistikast. Ülaltoodu võib viia alusetute hirmude või liialdatud hoolikuseni välistes kommetes. Alan Dundese definitsiooni järgi nimetatakse ebausuks "traditsioonilisi väiteid, mis koosnevad ühest või enamast tingimusest ja ühest või enamast tagajärjest, kus osa tingimusi kuulutab midagi ette ja osa põhjustab midagi." Dundes pakub välja ebausu kolm põhikategooriat: märgid – põhjuslikud suhted, mida inimene ei saa mõjutada, nende hulka kuuluvad ended ja unenäod; maagia – nõidus, põhineb inimese kavatsuslikul tegevusel; konversioon – hübriidkategooria, kus märgiline ebausk on pööratud maagiliseks, nende hulka kuuluvad muuhulgas soovid ja tõrjemaagia." [1] Mõnede väitel tuleneb fanatism samadest kõrvalekaldunud usulistest tunnetest enesekindlas erutusseisundis. Selline jäik lojaalsus võib rakenduda nii usundis kui poliitikas ja ideoloogias; see võib keskenduda isegi spordile ja kuulsustele. Mis ka seda ei põhjustaks, võib ebausk viia mõistusevastase käitumiseni tänu toetumisele oletatavale jumalikule või paranormaalsele kontrollile maailma üle. Mängur võib põhjendada oma võituderida pokkeris kaasaskantava jänesekäpa või konkreetses toolis istumisega oskuste või statistika asemel. Lennukireisija võib uskuda, et teda kaitseb õhus reisijate kaitsepühaku Püha Christopheri medal, mitte statistiline fakt, et lennuõnnetusi juhtub väga harva. Sõna "ebausk" kasutatakse ka viitamiseks rahvausundile, tavaliselt vastandatuna mõnele teisele usundile või teadusele. Ebajumalakummardamine Vandenõuteooria Maagia Rahvausund Triskaidekafoobia Katre Lomp. Tuvide ebausk Vanad uskumused vajuvad unustusse ning uued tulevad nende asemele. Tartu Postimees, 7. oktoober 2002
Oksüümoron

Oksümoron (latiniseeritud sõnast oxymōrum ehk 'teravmeelne rumalus' (algses kreeka keeles ὀξύς 'terav, hapu' ja μωρός 'juhm, rumal')) ehk vastandväljendus on kõnekujund ehk troop, mis stiilivõttena ühendab vastandlikke mõisteid. Näiteid: helisev vaikus; kuum lumi; särav pimedus; elav laip; magus valu; kole ilus; jube tore. vastuolulisus
3. Liga

3. Liga on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt kolmas liiga. Liiga mängud algasid 25. juulil 2008 Erfurdi Rot-Weißi ja Dresdeni Dynamo vahelise kohtumisega. Liigas mängib 20 meeskonda. Hooaja kaks parimat klubi tõusevad kohe esiliigasse. Kolmanda koha saanud klubi kohtub üleminekumängul esiliigas 16. koha saanud klubiga. Liigas võivad mängida ka erinevate klubide reservvõistkonnad, kuid neil ei ole võimalik 3. Ligast kõrgemale tõusta. 3. Ligas neli viimaseks jäänud klubi langevad hooaja lõpus kohe madalamasse liigasse. Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised klubid ja võistkonnad: Paksus kirjas on tähistatud esiliigasse tõusjad. Saksamaa jalgpalliliit: Start zur neuen 3. Liga: Erfurt gegen Dresden live im MDR Saksamaa jalgpalliliit: Neue 3. Liga: Zulassung vom DFB für alle 20 Vereine Saksamaa jalgpalliliidu veebileht Reform mit Schönheitsfehlern Spiegel.de, 6. jaanuar 2010
Hoeryŏng

Hoeryŏng on tööstuslinn Põhja-Koreas Põhja-Hamgyŏngi provintsis, mis asub Tumeni jõe kaldal. Poliitiline vangla Laager 22 asub 20 km linnast. Hoeryŏng on Kim Il-sŏngi esimese abikaasa ja Kim Chŏng-ili ema Kim Jong-suki sünnikoht.
Trükiarv

Trükiarv ehk tiraaž on trükise ühe väljaande eksemplaride arv. 2011. aastal oli mõne Tallinna linnaosa ajalehe trükiarv järgmine: Kesklinna Sõnumid 33 000, Mustamäe ajaleht 31 600, Põhja-Tallinna Sõnumid 28 000, Lasnamäe Leht 20 000, Kristiine Leht 15 600. "Suuremate lehtede trükiarv püsib stabiilne"[alaline kõdulink] Äripäev, 5. detsember 2000 "SL Õhtulehe trükiarv tõusis juunis"[alaline kõdulink] ETA 4. juuli 2002 "Lehtede aprilli tiraažid olid mullusest väiksemad" ERR, 3. mai 2011 "Aprillis oli suurim trükiarv Postimehel" E24 Majandus, 6. mai 2009 "Kõigi suuremate lehtede tiraažid on aastaga langenud" ERR, 3. juuni 2010 [1] EALL, 2. aprill 2019 "Tallinna linnaosalehtedest on kasumis vaid Pirita leht" Tallinna Postimees, 23. mai 2011
Square Enix

Square Enix on videomänge tootev ettevõte Jaapanis. Final Fantasy Dragon Quest Kingdom Hearts Children of Mana Dawn of Mana
Murders in the Rue Morgue

"Murders in the Rue Morgue" on 1932. aasta USA õudusfilm. Film põhineb Edgar Allan Poe lühijutul "The Murders in the Rue Morgue" (1841). Béla Lugosi (dr Mirakle) Leon Ames (Pierre Dupin) Sidney Fox (mademoiselle Camille L'Espanaye) Leon Ames (Pierre Dupin) Bert Roach (Paul) Brandon Hurst (politseiprefekt) Betty Ross Clarke (madam L'Espanaye) D'Arcy Corrigan (surnukambri haldaja) Noble Johnson (Janos) Arlene Francis (naine tänaval) Edna Marion (Mignette) Harry Holman (Landlord) Herman Bing (Franz Odenheimer) Agostino Bogato (Alberto Montani) Ted Billings (etenduse vaataja) Torben Meyer (taanlane) Charles Gemora (Eriku hääl)
Skautide Maailmaorganisatsioon

Skautide Maailmaorganisatsioon (inglise keeles World Organization of the Scout Movement, lühend WOSM) on enam kui 28 miljoni liikmega ülemaailmne skautide organisatsioon, mille lõi lord Robert Stephenson Smyth Baden-Powell 1920. aastal. Eesti Skautide Ühing
Panteism

Panteism (kreeka k pan – kõik, theos – jumal) on usulis-filosoofiline mõttesuund, mille järgi kõiksus on samane Jumalaga. Panteistlik Jumal on individuaalsuseta "miski", halb lähtub jumalast nagu heagi. Samm panteismist edasi viib fatalismi või ateismi. Kogu maailm on jumala ilming ja Jumal on sama maailmaga. Panteism samastab Jumala ja universumi. Panteism tähistab immanentset usundivormi. Animism Astraalreligioon Immanentne Pandeism Polüteism
Harilik jalakas

Harilik jalakas (Ulmus glabra) on jalakaliste sugukonda jalaka perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline lehtpuu. Kasvab kuni 40 meetri kõrguseks ja tüve ümbermõõt võib ulatuda 7 meetrini ja eluiga küündida 500 aastani. Jalakas sarnaneb väga künnapuuga. Mõlema puu oksad on looklevad, tüvi tume ja lehed suured. Kui jalaka võrsed on ka suve teisel poolel kaetud tihedalt pehmete karvadega, siis künnapuu oksad on siledad ja läikivad. Sama tunnusega saab neid ka talvel eristada. Suvel saab neid eristada lehtede katsumisega: jalaka lehed on nii pealt kui alt karedakarvalised, künnapuu lehed on peaaegu siledad. Jalaka lehtede iseloomulikuks tunnuseks on 14–20 paari külgroodusid ja keskroo suhtes veidi ebasümmeetrilised poolmed. Jalaka lehel haruneb osa külgroodudest enne leheservani jõudmist, künnapuul aga lehe külgrood enamasti ei harune. Hariliku jalaka õied ja hiljem viljad on künnapuu omadest lühema rootsuga; lendtiivaga viljad on harilikul jalakal suuremad kui künnapuul. Jalaka seemned on raskesti idanevad ja kuigi valmivad juunis, ilmuvad idandid alles järgmisel kevadel. Õied Pungad Oksad lehtede ja viljadega Esineb peaaegu kogu Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis pärismaine. Harilik jalakas on Eesti niisketes viljakates metsades tavalisem kui künnapuu ning erinevalt künnapuust pole ta ka looduskaitse alla võetud. Siiski on jäänud jalakas harvaks, kuna talle sobivad viljakamad kasvukohad on enamasti üles haritud, kliima on jahedam kui aastatuhandete eest ja puid on ka palju raiutud, kuna jalaka puit on väga tugev. Eestis on harilik jalakas pargipuuna väga hinnatud ja teda saab ka hästi vormida. Kuna jalaka lehed paigutuvad nii, et neile langeks võimalikult palju valgust, siis puu alt üles vaadates palju valgust läbi ei paista. Haljastuses kasutamiseks on temast aretatud ka mitmeid iluvorme, näiteks leinavorm, mis näeb välja kui vihmavari. Harilikku jalakat istutatakse nii üksikpuuna, rühmiti, kui ka alleena ja kõrge hekina. Jalaka niinest on punutud vastupidavaid korve. Eesti jämedaim harilik jalakas kasvas Saaremaal Vanalõve külas Pauli talu juures ja tema tüve ümbermõõt oli 5,45 meetrit. Eesti pärismaised puud jalaka-harivaablane jalaka-kobrutäi jalakasurm Barstow, M. & Rivers, M.C. (2017). Ulmus glabra. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2017. Harilik jalakas andmebaasis eElurikkus