laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Autonoomne ringkond (Venemaa)

Autonoomne ringkond (автономный округ) on Venemaa 1. järgu haldusüksus. Neid on kokku 4: Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond (Ханты-Мансийский автономный округ – Югра), nimirahvused handid ja mansid. Jamali Neenetsi autonoomne ringkond (Ямало-Ненецкий автономный округ), nimirahvus neenetsid. Neenetsi autonoomne ringkond (Ненецкий автономный округ), nimirahvus neenetsid. Tšuktši autonoomne ringkond (Чукотский автономный округ (Чукотка)), nimirahvus tšuktšid. 2005. aastani oli Venemaal ka Permikomi autonoomne ringkond, 2007. aastani Korjaki autonoomne ringkond, Evengi autonoomne ringkond ja Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond ning 2008. aastani Aga Burjaadi autonoomne ringkond ja Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond.
Kõlli Toomas

Kõlli Toomas (2. detsember 1778 – surmaaeg teadmata) oli Eestimaa talupoeg; Kose-Uuemõisa ülestõusu eestvedajaid. Ta oli Karla küla Aabrami talu sulane. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 277. "Ajalugu. Karla küla läbi aegade" Karla küla (vaadatud 13. juulil 2017)
Teostatavus

Teostatavus ehk tehtavus ehk realiseeritavus ehk reaalsus on plaani, ülesande või eesmärgi omadus, mis seisneb selles, et tema teokstegemine ehk realiseerimine on praktiliselt võimalik.
Antoinette Fouque

Antoinette Fouque (sündinud Grugnardi; 1. oktoober 1936 – 20. veebruar 2014) oli psühhoanalüütik, kes oli seotud prantsuse naisliikumisega. Feminismi teoorias on ta positsioneeritud essentsialistiks.
Köösner

Köösner (saksa sõnast Kürschner; ka karusnahatöötleja, kasuksepp) on inimene, kes valmistab pargitud ja viimistletud karusnahast esemeid. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 323.
Külvaja

Külvaja oli Leningradis tegutsenud Kommunistliku Internatsionaali Eesti sektsiooni kirjastus. Kirjastus andis muu hulgas NSV Liidus välja eestikeelset kirjandust. Kirjastuse eelkäija olid Eesti Töörahva Kommuuni Kultuuri ja Hariduse Valitsuse kirjastusosakond, mis alustas J.Lilienbachi juhtimisel Petrogradis tegevust 1919.a märtsis ja tegutses Petrogradis 1919. aastal veebruarist juuliniJuhtkonda kuulusid peale J.Lilienbachi veel O.Miger ja C.Vallner. Peale VTK lõppu allus kirjastusosakond EKP KK Venemaa Büroole.1922.a märtsis asutati Eesti Kirjastuse Ühisus,mis tegutses 1926.aastani ja mille juhid olid J.Palvadre, J.Ikmelt, P Peterson ja A.Leetsmann..Nimi Külvaja võeti kasutusele 4.märtsil 1922. Leningradis oli see Kommunistliku Internatsionaali Eesti sektsiooni kirjastus aastatel 1923-1934.1934.aastal liideti Külvaja Välismaatööliste Kirjastusühisusega.Külvajal oli ainsana Venemaal asunud Eesti kirjastustest enda trükikoda (1930.aastast.) Trükikoda jätkas ka peale liitumist VTKÜga Külvaja nime all. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 335.
Theodor Lemba

Theodor Lemba (9. oktoober 1876 Tallinn – 16. mai 1962 New York) oli eesti pianist. Teda nimetatakse esimeseks eestlasest kontsertpianistiks. Theodor Lemba sündis muusikute peres. Tema vend oli pianist ja helilooja Artur Lemba (1885–1963) ja õde metsosopran Ludmilla Hellat-Lemba (1879–1945). Theodor Lemba lõpetas 1901. aastal Peterburi konservatooriumi Felix Blumenfeldi ja Karl van Arki klaveriklassis. Lembat saatis edu kontsertidel nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal. Eriti menukad olid tema ülesastumised tšehhi viiuldaja Jan Kubelikiga. 1904. aastal võttis ta osa Teodor Leszetycki meistrikursustest Viinis. Aastatel 1905–1914 õpetas Lemba Riia muusikakoolis, mille direktor ja kaasomanik ta oli. Aastatel 1915–1922 oli ta Petrogradi konservatooriumi õppejõud, 1919. aastast professor. Siis naasis ta Eestisse ning oli vahemikus 1922–1944 klaveriõpetaja Tallinna Konservatooriumis. 1944. aastal põgenes ta Nõukogude korra eest Saksamaale, kust emigreerus 1949. aastal USA-sse ning asus elama Montana osariiki Great Fallsi linna. "Eesti entsüklopeedia" 14. Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000. Lk 234
Daman ja Diu

Daman ja Diu oli India liiduterritoorium. 2020. aastal liideti Dadra ja Nagar Haveli ning Damani ja Diu liiduterritoorium Dadra ja Nagar Haveli ja Damani ja Diu liiduterritooriumiks.
EEPROM

EEPROM, ka E2PROM (ingl Electrically Erasable Programmable Read-Only Memory, elektriliselt kustutatav programmeeritav püsimälu) on püsimälu, milles salvestatud informatsiooni saab kustutada elektriliselt (elektripinge impulssidega). Selle poolest erineb ta EPROMist, mis vajas kustutamiseks UV-kiirgust. EEPROMi edasiarendus on välkmälu (Flash EEPROM); siin seisab peamine erinevus selles, et kui EEPROMis kustutatakse andmeid biti (adresseeritava üksusena baidi) haaval, siis välkmälus suuremate üksustena – plokkidena. EEPROMi kiibil saab andmeid muuta (kustutada ja üle kirjutada) ilma seda trükkplaadilt eemaldamata (nagu see oli vajalik EPROMi korral). EEPROM-komponendi eluiga piirdub enamasti mõnekümne tuhande programmeerimiskorraga. Nii nagu EPROM koosneb ka EEPPROM ujupaisuga väljatransistoride maatriksist, kusjuures iga niisugune transistor esitab ühte bitti. Programmeerimisel (andmete mäluelementidesse kirjutamiseks) antakse elektripinge impulsiga tekitatud elektrivälja vahendusel ujupaisule elektrilaeng, mis jääb sinna kestvalt püsima. Laengu puudumine või olemasolu ujupaisul määrab selle, kas mäluelementi salvestatud biti väärtus on 1 (transistori lätte ja neelu vaheline kanal on juhtiv) või 1 (kanal suletud). Kustutamiseks eemaldatakse laeng mäluelemendi transistori ujupaisult vastupidist polaarsust omava pingeimpulsiga. Andmete salvestamine on võrdlemisi aeglane ja võib kesta palju kauem kui lugemine. Lugemiseks rakendatakse mäluelemendi transistori lätte ja neelu vahele pinge, mis on tunduvalt madalam kui programmeerimisel või kustutamisel ja biti väärtuse määrab see, kas vool läbib transistori või mitte. Lisaks ujubaisuga transistorile on iga mälupesa struktuuris veel teine transistor, mis aitab juhtida kirjutamise ja kustutamise käiku. Kahe transistori asemel võib siiski olla üks kolme paisuga transistor (üks ujupais, kaks juhtpaisu). Andmevahetus EEPROMiga võib toimuda jada- või rööpliidese kaudu. Levinumad jadaliideste tüübid on SPI, I²C, Microwire, UNI/O ja 1-Wire. Need liidesed vajavad töötamiseks 1–4 juhtimissignaali ja mälukompoonendi korpused on enamasti 8 kontaktiga. Paralleelseks andmeedastuseks on üldiselt 8-bitine andmesiin ja piisavalt lai aadressisiin, et katta kogu mälu. Enamikul seadmetel on kiibi valimise ja kirjutamiskaitse kontaktid. Paralleel-EEPROM on jada-EEPROMiga võrreldes kiirem, kuid tal on palju kontakte (28 või rohkem). Peamiselt seetõttu eelistatakse jada-EEPROMi või Flash-EEPROMi. EEPOM leiab kasutamist peamiselt väiksemahulise andmesalvestina elektri- ja elektroonikaseadmetes, kus andmed peavad säilima ka siis, kui elektritoide on välja lülitatud. EEPROMi on kasutatud nii eraldi komponendina kui ka sisseehitatuna protsessorisse või kontrollerisse, näiteks temperatuuriandurites, taimerites, kalibreerimisseadmetes jm. Seda mälutüüpi kasutati ka arvutimängude käigu ja seadete salvestamiseks enne välkmälude kasutuselevõttu. 2010. aastail on välkmälu EEPROMi asendanud peaaegu kõigis senistes rakendustes. Püsimälu EPROM Välkmälu
Richard Dimbleby loeng

Richard Dimbleby loeng (tuntud ka kui Dimbleby loeng) loodi BBC legendaarse ajakirjaniku Richard Dimbleby mälestuseks. Loengut peetakse alates 1972. aastast (vahele on jäänud 1981, 1991, 1993, 2008) ning alati on esinejaks keegi mõjukatest ja silmapaistvatest ühiskonnategelastest, erinevate elualade tunnustatud autoriteetidest.
Telling

Telling on ajutine abikonstruktsioon, mida kasutatakse hoonete ehitamisel, remondi- ja puhastustöödel inimeste ja materjalide kandmiseks. Tänapäeval koosnevad tellingud enamasti metalltorudest, ent kasutatakse ka muid materjale, näiteks puitu või bambust. Töötelling peab tagama ohutu, ent ligipääsetava töökeskkonna. Nende kasutamisele ja töökindlusele seatud nõuded on kehtestatud Euroopa standardis BS EN 12811-1. Tingimused kätkevad nii stabiilsuse tagamiseks hoone külge kinnitatud tellingutele kui ka muudele tellingutele seatud nõudeid. Nõuded sõltuvad ka tellingute materjalist. Tellingute põhikomponendid on torud, kinnitustarvikud ja lauad. Tellingute raamid, turvapiirded ja jäigastusdiagonaalid on valmistatud terasest, alumiiniumist või komposiitmaterjalist torudest. Töölava on tavaliselt puidust, ent kasutatakse ka alumiiniumi või terast. Tellingumoodulid ühendatakse omavahel muhvidega ning ankurdatakse hoone külge. Koormuse ühtlaseks jaotumiseks on hädavajalik hea vundament. Betoonil ja muul sama tugeval pinnal ei pea alusplaate kasutama, ent seda soovitatakse siiski teha. Nende suurus ja mass sõltuvad aluspinnase kõvadusest ja tellingute massist. Bambustelling on tellingutüüp, mida on ehitustöödel kasutatud juba sajandeid. Bambust on näiteks kasutatud Suure Hiina müüri ehitusel. Bambustellingu kasutus jätkub veel paljudes kohtades maailmas. Bambusest tellinguid hakati algselt ehitussektoris kasutama Hongkongis, kohe pärast kolonisatsiooni 19. sajandi algul. Seda kasutati laialdaselt mitmekorruseliste majade ehitusel (kuni neli korrust). Samuti sobis see lühiajaliste ehitusprojektide jaoks, näiteks ajutised katusealused teatrietendusteks. 2013. aastal oli Hongkongis umbes 1,751 registreeritud bambusest tellingu ehitajat ja ligikaudu 200 tellingufirmat. Bambuse kasutuse vähenemine tellingutel on tingitud materjali ja tööjõu puudusest, hiljuti on ka turvalisus tekkinud tõsiseks probleemiks. Tööjõupuudus võib olla tingitud noorema generatsiooni vastumeelsusest saada tellinguehitajaks, sest tellingutööd peetakse ohtlikuks ja räpaseks tööks. Materjalipuudus on samuti tähtis tegur. Bambusest tellingumaterjal imporditi Hiina maa-aladelt. Bambus, mis küpseb kolm aastat ja on ideaalne tellinguks – tuli Shaoxingi aladelt Guangdongi provintsist. Tööstusele valmistab muret piirangud ekspordile ning üha enam süvenevad keskkonnaprobleemid. Paljudes Aafrika riikides, eriti Nigeerias, kasutatakse linnapiirkondades ikka veel väiksemate ehitiste rajamiseks bambustellinguid. Maapiirkondades on bambustellingute kasutus üldlevinud. Bambus on oluline ehitusmaterjal Nigeerias. Bambusmaterjal transporditakse raskeveokitega maa-aladelt linnadesse ja Põhja-Nigeeriasse. Tellingutes Buckinghami palee 1913. aastal Pikk Hermann tellingutes 1998. aastal Tellingud Kölni toomkirikul 2006. aastal Bambustellingud Hongkongis Bambustellingute kasutamine Tais Tartu Maarja kiriku torni taastamine
Ameerika Ühendriikide justiitsminister

Ameerika Ühendriikide justiitsminister (inglise keeles United States Attorneys General; A. G.) on Ameerika Ühendriikide justiitsministeeriumi juht. Merrick Gerland on justiitsminister alates 11. märtsist 2021. Ametlik koduleht (inglise keeles)
Tahoe järv

Tahoe järv on järv Põhja-Ameerikas Sierra Nevada mäestikus umbes 2000 m kõrgusel. Asub California ja Nevada osariigi piiril Carson City lähedal. Järve pindala on 497 km². Suurima sügavusega 501 m on Tahoe üks sügavamaid järvi Põhja-Ameerikas. Järve voolab 63 jõge ja oja, välja voolab vaid Truckee jõgi. Truckee jõele ehitatud tammiga moodustus järve põhjaosas väike paisjärv (veetase tõusis 3 m). Legendid räägivad, et järves elab koletis Tessie.
Tiitrimine

Tiitrimine on meetod ainete/ioonide/elementide sisalduse määramiseks, mis põhineb analüüdi (tiitritav aine) reaktsioonil ainega, mille kontsentratsioon on täpselt teada (titrant). Kasutatakse kolme tiitrimismeetodit: Teatud kogusele tiitritavale lahusele (A) lisatakse titrandi (T) lahust kuni reaktsiooni lõpp-punkti fikseerimiseni. skeem: A + T = P Teatud kogusele tiitritavale lahusele (A) lisatakse liias titrandi (T) lahust; titrandi liig tiitritakse tagasi teise teadaoleva kontsentratsiooniga ainega (B), mis reageerib hästi titrandiga, kuid ei lagunda analüüdi ja titrandi reaktsioonil moodustunud produkti (P). skeem: A + Tliias = P + Tliig Tliig + B = Q Kasutatakse eelkõige kompleksonomeetrias. Titrandi (T) ja nõrgema kompleksimoodustaja (B) vahelise reaktsiooni produktiga (Q) pannakse reageerima tiitritav lahus (A, peab olema tugevam kompleksimoodustaja); määratakse eralduva nõrgema kompleksimoodustaja (B) hulk. skeem: A + Q = P + B B + T = Q Keemiline indikaator Ekvivalentpunkt Karl Fischeri tiitrimine "Tartu ülikool Analüütiline keemia I, tiitrimine" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2007. Vaadatud 29. märtsil 2012.
Richard Dimbleby

Frederick Richard Dimbleby (25. mai 1913 – 22. detsember 1965) oli Suurbritannia tele- ja raadioajakirjanik. Ta töötas peamiselt BBC-s. Tema mälestuseks korraldatakse Richard Dimbleby loenguid.
Ohver

Ohver ehk ohvriand on miski või keegi, mida või keda annetatakse (ohverdatakse) üleloomulikele või kõrgematele jõududele (jumalatele, haldjatele, vaimudele vms) nende soosingu saavutamiseks või tänuks millegi eest. Ohvriks võib olla toit-jook, esemed (nt ehted, raha), loomad, ajalooliselt isegi inimene. Loomade ja inimeste puhul toimub ohverdamine rituaalse hukkamise kaudu. Ohver jäetakse pühasse paika. Ohverdamine Ohvriaed Ohvriallikas Ohvrikivi  Esivanemate ohverdamised – alliktekstid Vikitekstides
Ohver (kannatanu)

Ohver on millegi või kellegi (õnnetuse, kuriteo vm ebasoodsa olukorra) tõttu kannatanu, kahjustatu või hukkunu. Tihti eristatakse tõsisemates olukordades ohvreid (hukkunuid) vigastatutest või kahju kannatanutest (nt loodusõnnetuse, sõja, tulekahju, liiklusõnnetuse jms korral). Hukkunute arv Ohvriabi
Energiamuundur

Energiamuundur on seade või vahend, mis teisendab mingit liiki energia vastavalt kasutusotstarbele mõnda teist liiki energiaks. Muundamine võib olla üheastmeline (vt tabel) või mitmeastmeline, näiteks kütuse energia muundamine aurukatlas auruks (soojusenergiaks), see turbiinis pöörlemise mehaaniliseks energiaks ja siis elektrigeneraatoris elektrienergiaks. Väga sageli on muundamise lõpptulemuseks elektrienergia, sest seda on suhteliselt hõlbus edastada, jaotada ja salvestada. On ka muundureid, mis on ette nähtud mingi üht liiki energia parameetrite muutmiseks, näiteks trafo ‒ elektripinge muutmiseks; sagedusmuundur ‒ vahelduvpinge sageduse muutmiseks; alaldi ‒ vahelduvvoolu muundamiseks alalisvooluks; vaheldi ehk inverter ‒ alalisvoolu muundamiseks vahelduvvooluks. Energia muundamine
Kroonupalat

Kroonupalat (vene keeles казённая палата) oli aastatel 1775–1917 Venemaa keisririigi Rahandusministeeriumi kubermanguasutus. Eestimaa ja Liivimaa kubermangus tegutsesid kroonupalati täitevorganid 1783–1917 (kreisirenteid 1922. aastani). Kroonupalati täitevorganid olid kubermangurentei, kreisi- ehk maakonnarenteid ja maksuinspektorid. Kreisirenteid tegutsesid Eesti alal 1922. aastani, misjärel nende ülesanded läksid Eesti Pangale. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 247.
Kihelkonnakonvent

Kihelkonnakonvent oli aastatel 1870–1917 tegutsenud Liivimaa kubermangu kihelkondade omavalitsusorgan. Konvent koosnes kihelkonna mõisnikest ja vallavanematest, konvendi eesotsas oli kihelkonnaeestseisja. Konvent tegeles peaasjalikult posti, tervishoiu ja kirikuteede korrastusega. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 219.
LISREL

LISREL on statistiline tarkvarapakett, mida kasutatakse structural equation modeling (SEM) jaoks. LISRELi arendas 1970-ndatel välja Karl Jöreskog, kes siis Princetonis Educational Testing Serviceis teadlasena töötas, ja Dag Sörbom, kes hiljem mõlemad Rootsis Uppsala Ülikooli professoriteks said. Viimane versioon 2012 jaanuari seisuga on LISREL 8.8. Psühhomeetria Joreskog, K.G.; Van Thillo, M. (1972). "LISREL: A General Computer Program for Estimating a Linear Structural Equation System Involving Multiple Indicators of Unmeasured Variables (RB-72-56)". Princeton, NJ: Educational Testing Service. Vaadatud 7. november 2010.
Rahvaraamat

Rahvaraamat oli 15.–19. sajandil ja Eesti alal 18.–19. sajandil lihtrahvale mõeldud ajaviiteline või hariva sisuga odav raamat. Eelkõige rahvaraamatu kujul tekkiski ja leviski 18.–19. sajandi eestikeelne kirjasõna. Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] (vaadatud 21.04.2014) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 458.
Asustusüksus

Asustusüksus on omavalitsusüksuse asustuslik jaotis. Eestis loeti enne 2017. aasta haldusreformi asustusüksuse liikideks asula (valdades) ja asum (linnades). Haldusreformi järel võivad ka omavalitsuslikud linnad asulateks jaguneda ning asumeid ei loeta enam asustusüksusteks. Eesti asustusüksused kuuluvad Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatorisse (EHAK). 2003. aastal oli Eestis 4660 asustusüksust. 2024. aastal on Eestis 4714 asustusüksust. Omavalitsusüksus Haldusüksus Kant (geograafia) RT I, 21.06.2016, 13 RT I, 04.07.2017, 28 Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 27.
Paaliaq (kuu)

Paaliaq on Saturni looduslik kaaslane, üks Saturni kaaslaste inuiti grupi kuudest. Selle kuu avastasid Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Philip D. Nicholson ja Joseph A. Burns, kes teatasid selle olemasolust 2000. aasta oktoobris. Algul sai selle nimeks S/2000 S 2 (Saturni 2000. aastal avastatud 2. satelliit ehk kaaslane). 2003. aasta augustis nimetati see ümber Michael Kusugaki raamatust "Šamaani needus" ("The Curse of the Shaman") pärit šamaani järgi. Paaliaq on umbes 22-kilomeetrise läbimõõduga. Kaaslane tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisega samas suunas (prograadsel orbiidil), kusjuures ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 686,9 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on 15 200 000 km. Oma orbiidil satub Paaliaq üsna lähedale veel üheksale Saturni kuule (vähim kaugus umbes 15 km). Värvuselt on Paaliaq punakas. Infrapunaspektris sarnanes Paaliaqi spekter väga Saturni teiste kuude, Kiviuqi ja Siarnaqi spektriga, mis toetab hüpoteesi, et nad on tekkinud samast purunenud taevakehast. Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.
Lohusuu kihelkond

Lohusuu kihelkond (saksa keeles Lohusu Kirchspiel) oli 18. sajandil Kirde-Tartumaad hõlmanud kihelkond. Hiljem liideti kihelkond Torma kihelkonnaga.[viide?] Lohusuu ja hiljem Torma kihelkonnas asus Ninasi postijaam, aastail 1772–1877 Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel tegutsenud postijaam. Lohusuu kirikumõis (saksa Pastorat Lohusu) Avinurme mõis (Awwinorm) riigimõis Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 300. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 231–232. Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 383. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 231–232. Ants Vihman. Ajalooline traditsioon Torma-Lohusuu ja Avinurme kihelkondadest 1928. aasta suvel Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.
Liimpuit

Liimpuit on mitmest puidukihist koosnev toode, kus puidukihid on omavahel kokku liimitud vastupidava ja niiskuskindla konstruktsiooniliimiga. Liimpuitu kasutatakse puitkonstruktsioonides. Lamineerides mitu väiksemat puidutükki, saadakse üks suur ja tugev struktuuri tugiosa. Neid struktuuri tugiosi kasutatakse vertikaalsete tulpadena või horisontaalsete taladena, samuti kaarja kujuna. Liimpuitu saab valmistada erineva välimuse ja kujuga, näiteks on sellele kerge anda kaarjas kuju. Kahe liimpuidu tugiosa ühenduskohad ühendatakse tavaliselt poltidega või terasest tüüblite ja terasplaatidega. Liimpuidu valmistamisel on võimalik ära kasutada väheväärtuslikku puitu, see ei vaja ilmtingimata kvaliteetset saematerjali. Nii on võimalik puitmaterjal maksimaalselt ära kasutada. Liimpuidul on palju väiksem energiasisaldus kui raudbetoonil või terasel ning see on samaväärne või väiksem täispuidu energiasisaldusega. Lamineerimisprotsess võimaldab liimpuidul kauem vastu pidada, kanda raskemaid koormusi ja olla vormitud erikujuliseks. Liimpuit on ⅔ võrra kergem terasest ja 1/6 võrra kergem betoonist. Liimpuidu tootmiseks kuluv energia on kuus korda väiksem kui sama tugevusega terasel.[viide?] Liimpuitu saab toota nii sirgelt kui ka kumeralt, mis annab arhitektidele kunstilise vabaduse, ilma et peaks tegema järeleandmisi struktuurilistes nõuetes. Puidul on suurem tõmbetugevus kui terasel ja suurem survetugevuslik jõud kui betoonil. Tugev ja jäik lamineeritud puit võimaldab taladele ja kaartele pikki vahemaid, ilma et vahepeal peaks olema sambaid, mis omakorda võimaldab rohkem disaini paindlikkust, kui see oleks võimalik traditsioonilisest puidust ehitades. Suurused on piiratud ainult veo- ja käitlemise piirangutega. A Guide To Engineered Wood Products, Form C800 Product Guide, Form No. EWS X440D Canadian Wood Council Glulam Appendix: Mechanics of Materials, Si Metric EditionFerdinand P. Beer and E. Russell Johnston Jr.Appendix B Typical Properties of Selected Materials Used in Engineering
Pärnu kihelkond

Pärnu kihelkond ehk Pärnu-Eliisabeti kihelkond (lühend Pär; saksa keeles Kirchspiel Pernau-St. Elisabeth) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis. Kihelkond hõlmas Pärnu linna ümbruse, Sauga valla ja Uulu küla põhiosa ning väikseid tükke Audru, Are, Paikuse, Surju ja Häädemeeste vallast. Pärnu-Eliisabeti kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Elisabeth) Kambi mõis (Kambi) Sauga kõrvalmõis Reiu mõis (Reidenhof) linnamõis Rääma mõis (Rawasaar) linnamõis Sauga mõis (Sauck) linnamõis Surju mõis (Surry) Uulu kõrvalmõis Tammiste mõis (Tammist) rüütlimõis Uulu mõis (Uhla) rüütlimõis Vaskrääma mõis (Waldhof) rüütlimõis. Reiu vald Rääma vald Sauga vald Surju vald Tammiste vald Uulu vald Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 443. Pärnu-Eliisabeti kihelkond, Eesti mõisaportaalis Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 391. Pärnu-Eliisabeti kihelkond, Eesti mõisaportaalis
Skathi

Skathi või Saturn XXVII on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid 2000. aastal Brett J. Gladman, John J. Kavelaars ja teised ning esmaseks ajutiseks nimetuseks sai S/2000 S 8. Nimi Skathi tuleb skandinaavia mütoloogiast, kus Skadi on naishiid, kes on vaanide hulka kuuluva jumala Njördri naine. Vahel on nimetatud seda kuud ka nimega Skadi. Skathi on umbes 8-kilomeetrise läbimõõduga ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 728,2 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on tal 15 541 000 km ja orbiidi kalle on 152,6. Näiv tähesuurus on 23,6. Skathi võib olla tekkinud mingil ajal Päikesesüsteemi ajaloos Phoebe'i küljest lahti löödud tükkidest selle kokkupõrkel teise taevakehaga. Institute for Astronomy Saturn Satellite DataVaadatud: 21.04.2014.
Tõrvala

Tõrvala (vene Смолка (Smolka), soome Tervola või Tervala) on Narva jõe paremal kaldal Kudruküla ja Riigiküla vastas olev paikkond. Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile Eesti-Ingeri territooriumile Virumaa ja Vaivara kihelkonna Narva valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. Tõrvala ümbruses asub 50 km² suurune diatomiidimaardla, kust on kaevandatud 1936. aastast. Tõrvala diatomiidikihtidest leiti aastatel 1938–1955 tehtud arheoloogiliste kaevamiste käigus hilismesoliitikumist pärinevaid luu- ja sarvesemeid.. Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 247. 21.04.2014 Eesti entsüklopeedia veebiversioonis Harri Moora. Eine steinzeitliche Schlangenfigur aus der Gegend von Narva. // Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja 1957, 58