laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Riskifond

Riskifond (ka riskikattefond, riskihajutusfond) on piiratud investorite seltskonnale avatud investeerimisfond, mis harrastab mitmekesisemaid kauplemisvõtteid kui tavapärased, vaid pikki positsioone tunnistavad fondid ning maksab tüüpiliselt fondihaldurile tulemustasu. Ingliskeelne nimetus hedge fund osutab sellele, et fond püüab investeerimisriske tihti mitmesuguste vahenditega katta: märkimisväärse erinevusena tavapärasest kasutatakse lühikeseks müüki ja tuletisväärtpaberitega kauplemist. Aja jooksul on riskifondideks hakatud nimetama ka selliseid fonde, mille strateegias sellised ebatraditsioonilised võtted ei teeni mitte riskide katmise, vaid tulu agressiivse kasvatamise eesmärki. Selliste fondide instrumentide hulka kuulub ka finantsvõimenduse kasutamine. Riskifondide minimaalne investeerimispiir on üldiselt väga kõrge ja investoriteks on tavapäraselt kutselised investorid, väga jõukad inimesed ja suured institutsioonid. Investeeringud riskifondi on tavaliselt ebalikviidsed. Tavaks on kujunenud ka selline tasustamispraktika, kus fondi haldur küsib pakutava teenuse eest 2% investeeritavate fondide mahust ning 20% aruandeperioodil investoritele teenitud kasumist.
Quod erat demonstrandum

quod erat demonstrandum, lühendina Q. E. D., on ladinakeelne väljend, mis eesti keeles tähendab "mida oligi tarvis näidata" ehk "mida oligi tarvis tõestada" ehk m.o.t.t. Seda väljendit kasutatakse matemaatiliste või filosoofiliste tõestuste lõpus. Väljend on tõlge kreekakeelsest ὅπερ ἔδει δεῖξαι (hoper edei deixai; lühendina ΟΕΔ) (mis küll täpsemini tähendab "täpselt see, mida oli vaja tõestada"). Seda kreekakeelset fraasi kasutasid oma töödes paljud kreeka matemaatikud, sealhulgas Eukleides ja Archimedes. Selle väljendi kasutuselevõtt on seotud aksiomaatilise meetodi kasutamisega. Humoorika teisendina on kasutatud ka 's.o.t.t.' – 'seda oligi tarvis tõestada'.
Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Claude Abbes Dominique Colonna Francois Remetter Raymond Kaelbel Andre Lerond Roger Marche Robert Mouynet Bernard Chiarelli Kazimir Hnatow Robert Jonquet Maurice Laffont Jean-jacques Marcel Armand Penverne Raymond Bellot Stephan Bruey Yvon Douis Just Fontaine Raymond Kopa Celestin Oliver Roger Piantoni Jean Vincent Maryan Wisniewski Albert Batteaux Prantsusmaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Volvo C300

Volvo C300 on Rootsis valmistatud kergete taktikaliste veoautode seeria. Rootsi armees kasutusel nimetus Volvo Terrängbil (Tgb) + tüübinumber. Tootmine on lõpetatud, kuid on jätkuvalt militaarkasutuses. Masinad on tänu kõrgele kliirensile ja väiksele laiusele hea maastikuläbitavusega. Probleeme võib aga seoses suure kõrgusega esineda püstivusega. Põhivariandid: C303 – 2-teljeline, tuntud ka, kui Tgb 11 C304 – 3-teljeline, tuntud ka, kui Tgb 13 C306 – 3-teljeline pikendatud raamiga, tuntud ka, kui Tgb 20 või 21. Seeria eelkäija oli Volvo C202 – tuntud ka kui Volvo Laplander. Kokku on toodetud umbes 8000 C300 seeria masinat, enamik militaarstruktuuridele. Katsetati ka 4-teljelist versiooni. Kasutusel ka Eesti Kaitsejõududes. Volvo Bandvagn 202 = AB Bolinder-Munktell Bv 202 Hägglunds Bandvagn 206 = Bv 206 BvS 10 Pinzgauer ehk Steyr-Puch Pinzgauer Volvo C202 = Volvo L3314 = Laplander
Teris

Teris on kuiv sulgvili, mille nahkjas viljakest on seemnekestaga kokku kasvanud. Teris esineb kõrrelistel, sealhulgas teraviljadel.
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Saksamaa LV jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Fritz Herkenrath Herbert Erhardt Erich Juskowiak Horst Eckel Heinz Wewers Horst Szymaniak Georg Stollenwerk Helmut Rahn Fritz Walter Alfred Schmidt Hans Schaefer Uwe Seeler Bernhard Klodt Hans Ciesclarczyk Alfred Kelbassa Hans Sturm Karl-Heinz Schnellinger Rudi Hoffmann Wolfgang Peters Hermann Nuber Gunter Sawitzki Heinrich Kwiatkowski Sepp Herberger Saksamaa jalgpallikoondis 1958. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Tõru

Tõru on kuiv sulgvili, mis on alusel ümbritsetud kausikujulise lüdiga. Tõru esineb tammedel ja kiviviljakutel. Tõruks nimetatakse ka tammetõru. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 19.03.2019)
Adolf Eichmann

Otto Adolf Eichmann (19. märts 1906 Solingen, Saksamaa – 31. mai 1962, Ramla) oli Saksamaa sõjaväelane ja riigiametnik, Saksa Riigi Julgeoleku Peaameti ametnik, Riikliku Salapolitsei osakonna B IV ülem. Ta vastutas natsionaalsotsialistliku Saksamaa rassipoliitika elluviimise ja inimsusvastaste kuritegude (Holokaustiplaanide) realiseerimise eest Teise maailmasõja ajal. Adolf Eichmann sündis töösturi Adolf Karl Eichmanni ja tema abikaasa Maria (neiuna Schefferling) pojana. Ema suri 1914. aastal ja pere kolis Austriasse Linzi. Adolf Eichmann õppis reaalkoolis, kuid langes sealt välja lõputunnistuseta. Seejärel hakkas ta õppima mehaanikuks, aga jättis ka selle katki. 1923. aastal hakkas ta töötama oma isa kaevanduses. Aastatel 1925–1927 töötas ta Oberösterreichische Elektrobau AG müügiesindajana ja sealtpeale kuni 1933. aasta kevadeni Standard Oili tütarettevõtte Vacuum Oil Company AG piirkonnaesindajana. Sel ajal oli ta aktiivne Hermann Hilti paremäärmusliku organisatsiooni noorteosakonna Jungfrontkämpfervereinigung liige. 1933. aasta juulis kolis ta Saksamaale. 21. märtsil 1935 abiellus Eichmann Veronika Liebliga (1909–1997). Abielust sündis neli poega, igaüks ise riigi pealinnas: Klaus (1936) Berliinis, Horst Adolf (1940) Viinis, Dieter Helmut (1942) Prahas ja Ricardo Francisco (1955) Buenos Aireses. 1942. aastal osales Eichmann Wannsee konverentsil sekretärina. Sellel konverentsil arutati lõplikku lahendust juutide hävitamiseks. Seejärel anti Eichmannile holokausti transpordiadministraatori amet: Eichmann vastutas selle eest, et rongid viiksid juute kõikjalt Saksamaa kontrolli all olevatelt aladelt Poolas olevatesse koonduslaagritesse. 1944. aastal saadeti Eichmann Ungarisse pärast seda, kui Saksamaa oli selle riigi okupeerinud. Saksamaal oli juba esmatarbekaupadest suur puudus ja sellepärast tegi Eichmann vahendajana toiminud Joel Brandi kaudu lääneliitlastele ettepaneku, et hakkab Saksamaa juute lääneriikidesse saatma, kui saab vastutasuks autokoormate kaupa mitmesuguseid kaupu. Lääneliitlastelt ei tulnud vastust ja seepeale saatis Eichmann 430 000 Ungari juuti surma gaasikambrites. Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas põgenes Adolf Eichmann Saksamaalt ja asus lõpuks valedokumentidega elama Argentinasse. Ta muutis ära enese nime, kuid ei muutnud oma naise ja laste nimesid, mistõttu Iisraeli välisluure Mossad ta üles leidis, röövis 1960. aasta mais ja Iisraeli toimetas. Seal mõisteti ta kohtus süüdi ja hukati 1962. aastal. Eichmann on ainus inimene, kelle Iisraeli tsiviilkohus on surma mõistnud.
Krasnoznamensk

Krasnoznamensk on linn Venemaal Moskva oblastis. Linn tekkis 1951. aastal asutatud lennuväe raadiokeskuse juurde. 1981. aastast on Krasnoznamensk kinnine linn. Krasnoznamenskis asub kosmoselendude juhtimiskeskus. Tähelinn "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.
403

◄ | 4. sajand | 5. sajand | 6. sajand | ► ◄ | 370. aastad | 380. aastad | 390. aastad | 400. aastad | 410. aastad | 420. aastad | 430. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 399 | 400 | 401 | 402 | 403 | 404 | 405 | 406 | 407 | ► | ►► 403. aasta Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Theodosius II (2-aastane) ja Flavius Rumoridus ... Epifanius Salamisest ...
670

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 640. aastad | 650. aastad | 660. aastad | 670. aastad | 680. aastad | 690. aastad | 700. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 666 | 667 | 668 | 669 | 670 | 671 | 672 | 673 | 674 | ► | ►► 670. aasta (DCLXX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval. Araablased asutasid Al-Qayrawāni linna Tuneesias. ... ...
Liis Haab

Liis Haab (sünninimi Liis Proode; sündinud 29. oktoobril 1987 Jõhvis) on eesti näitleja. Ta lõpetas aastal 2006 Jõhvi Gümnaasiumi ja aastal 2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIV lennu. Ta on eelkõige tuntud osatäitmisega Eesti telesarjas "Pilvede all", kus ta mängis alates 2010. aastast kuni 2020. aastani. Ta abiellus aastal 2010. Tema abikaasa on Daniel Haab, kes töötab panganduses ja on kaitseliitlane. Peres kasvab kaks last. Tema poolõde on näitleja Inga Lunge. "Liis Haab saab teist korda emaks". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2016. Vaadatud 18. septembril 2016. Inna Grünfeldt. Kaduvik noorendab palet. Virumaa Teataja, 11. juuni 2010 Tiia Linnard. Liis Haab – ilus igas mõttes. – Põhjarannik, 12. juuni 2010 Liis Haab IMDb Liis Haab Eesti Näitlejate Liit
Rita Rätsepp

Rita Rätsepp (sündinud 17. juulil 1962) on eesti näitleja. Rätsepp õppis Rakke Keskkoolis ja Võhma Keskkoolis. 1984. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XI lennus). 2008. aastal sai ta eraülikoolis Akadeemia Nord sotsiaalteaduste magistrikraadi psühholoogia alal. Ta on töötanud näitlejana Eesti Draamateatris 1984.–1994. aastal, hiljem lühemat aega Eesti Nukuteatris ja seejärel olnud peamiselt vabakutseline. Aastatel 2010–2016 töötas ta Rocca al Mare Koolis psühholoog-nõustajana. Rätsepp on osalenud telelavastustes "Mamouret", "Pildikesi Paunverest", "Sõda algas homme" (kõik 1986. aastal). Krõõt ("Pilvede värvid", 1983, diplomilavastus) Anita ("Taevakivi", 1984, diplomilavastus) Ramilda ("Armastus ja surm", 1984, diplomilavastus) Jette ("Keisri hull", 1984) Anna ("Pommeri aed", 1985) Kelmä ("Kullervo", 1985) Katja ("Isad ja pojad", 1985) Pille ("Kõrgemad kõrvad", 1985) Alissa ("Vaikuse vallamaja", 1987) Elyane ("Palkon", 1988) Triinu ("Minek", 1988) Stephanie ("Saatan inimese nahas", 1989) Lucile ("Kodanlasest aadlimees", 1990) Alice ("Alice imedemaal", 1994 Nukuteatris) 1984 "Võõra nime all", telemängufilm, Heli Mets 1985 "Bande", mängufilm, Opal Madvig 1987 "Näkimadalad I jagu", telemängufilm 1993 "Hysteria", mängufilm, Marika Sepp 1995 "V.E.R.I.", teleseriaal 2008 "Klass: elu pärast", teleseriaal, Kerli ema Sirje 2008 "Detsembrikuumus", mängufilm, riigivanem Akeli naine 2010 "Pilvede all", teleseriaal, Sirje 2010 "Ühikarotid", teleseriaal, arst 2011 "Puhastus", tudengifilm, arst 2012 "Uudishimu tapab", tudengifilm, ema 2014 "Õnne Manifest", tudengifilm, ema 2016 "Monsterland", mängufilm, Mommy 2020 "Salmonid. 25 aastat hiljem", mängufilm Rita Rätsepp oli abielus helilooja Alo Mattiiseniga ja neil on tütar Anna-Mariita Mattiisen. Teine, lahutusega lõppenud abielu oli Enn Õunpuuga. Neil on lapsed Karl Hans ja Lise Beth. Jaanus Kulli. Rita Rätsepp: Kellele ma ikka meelde tulen?. Õhtuleht, 16. veebruar 2005. Rita Rätsepp. IMDb. vaadatud 26.08.2002. Rita Rätsepp. Eesti filmi andmebaas. vaadatud 26.08.2022. Näitleja Rita Rätsepa abielu purunes. Elu24. 6. veebruar 2012. Kadi Aavik. Rita Rätsepp – näitlejast psühholoogiks. Naistemaailm, 20. mai 2010. Piret Kooli. Rita Rätsepp: õnnest, rikkusest ja Alo Mattiisenist. Laupäevaleht LP, 2. veebruaril 2013. Rita Rätsepp: ma võitlesin nähtamatuga, mitte Aloga. ERR kultuuriportaal, Inimesed, 23. aprill 2016. Rita Rätsepp: viie isamaalise lauluta poleks olnud ka laulvat revolutsiooni. ERR kultuuriportaal, 27. jaanuar 2020. Piret Kooli. Rita Rätsepp ja Alo Mattiisen. Klassikaraadio, 27. jaanuaril 2021.
Saksamaa LV jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Saksamaa LV jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Anton Turek Fritz Laband Werner Kohlmeyer Hans Bauer Herbert Erhardt Horst Eckel Josef Posipal Karl Mai Paul Mebus Werner Liebrich Karl-Heinz Metzner Helmut Rahn Max Morlock Bernhard Klodt Otmar Walter Fritz Walter Richard Herrmann Ulrich Biesinger Alfred Pfaff Hans Schaefer Heinz Kubsch Heinrich Kwiatkowski Sepp Herberger Saksamaa jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Piret Laurimaa

Piret Laurimaa (pärast abiellumist kodanikunimega Piret Palu; sündinud 3. novembril 1971 Pärnus) on eesti näitleja. Teatrihariduse sai ta Pärnus Aare Laanemetsa kooliteatris.[viide?] 1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise erialal. Ta töötas aastatel 1996–2014 näitlejana Endla teatris. Aastast 2014 töötab ta näitlejana Vanemuise teatris. Loovjuht – "Tiramisu" (2009) Mary – "Esimesed suudlused" (2009) Emma Bovary – "Madame Bovary" (2010) Mai – "Algus" (2010) Naine – "Perebisnes". (Tuisk Film Production, 2003) Gerli – "Vanad ja kobedad saavad jalad alla". (Ruut Pictures, 2003) Ajakirjanik – "Kodu keset linna". (TV3, 2003) Maret – "Ohtlik lend" / osas "Teatrifantoom". (Balti Video, 2006) Piret – "Vilde tee". (TV3, 2009–2010) Teder – "Igal linnul on oma laul". (ETV, 2020) 2002, 2005, 2007, 2009 Endla kolleegipreemia 2003, 2005, 2009, 2010, 2011, 2014 Endla publiku lemmik 2008 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhind (Eleonore ja Esme lavastuses "Rock'n'roll") 2009 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (Kelli Lund lavastuses "Karge meri" ja Arkadina lavastuses "Kajakas") 2016 Vanemuise kolleegipreemia 2021 Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia: parim naispeaosa (“Marvini tütred”) 2022 Raadioteatri näitlejaauhind 2024 Eesti Teatriliidu naiskõrvalosatäitja auhind (Naine uksega, õde Elin, Sõbra pruut, Naine aias, Mustlasnaine, Ettekandja ja peretütar Mari lavastuses "Sada grammi taevasina" (Teater Vanemuine) Ta on abielus näitleja ja lavastaja Tiit Paluga. Peres kasvab 2 last. Piret Laurimaa Vanemuise teatri kodulehel Piret Laurimaa. Eesti Näitlejate Liit Piret Laurimaa. IMDb Jaanus Hämarsoo. Piret Laurimaa hirmud ja rõõmud. Kroonika, 11. märts 2003 Jaanus Kulli. Piret Laurimaa: "Mulle meeldib mängida räsitud tiivaga inimesi". Õhtuleht, 10. august 2009 Aivar Aotäht. Piret Laurimaa läheb elus edasi naudinguga. Sakala, 5. aprill 2010
Triin Lepik

Triin Lepik (sündinud 25. detsembril 1983 Kihelkonnal) on eesti näitleja. Triin Lepik on õppinud Kihelkonna Põhikoolis ja lõpetanud 2002. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, seejärel Kuressaare Ametikooli lapsehoidja erialal. 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennu. Aastatel 2007–2014 töötas ta näitlejana Endla Teatris. Pärast seda on ta olnud vabakutseline näitleja ning töötanud Pärnu laste ja noorte tugikeskuses. Aastatel 2008–2011 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppes lavakõne ja teatripedagoogika erialal. Marja Antonovna, linnapea tütar – "Revident" (2008) Raamatupidaja – "Tiramisu" (2009) Jelisaveta Filippovna – "Ballettmeister" (2009) Triin – "Väikesed ajarändurid" (2009) Undiis – "Röövlitütar Ronja" (2010) Eva – "Külmale maale" (2010) Triin/Timbulimbu – "Timbulimbu ja talv" (2010) Salme/külanaine – "Mees, kes teadis ussisõnu" (2011) Anne Sullivan – "Imetegija" (2011) Anni – "Seljatas sada meest" (2012) ema Tyl ja vanaema Tyl – "Sinilind" (2013) Hilda – "Vares" (2014) Erinevad rollid, "Saladused" (Kanal 2; 2007, 2008) Triin, "Vilde tee" (TV3; 2009, 2010) Lilian Lill, "Kättemaksukontor" (TV3; 2010) Sipelgas, "Kelgukoerad" (Kanal 2; 2012) Leevi Torm, "Vabad mehed" (TV3; 2017) Link, Eno-Gerrit. Triin Lepik pälvis Kuldse Kartuli auhinna. Pärnu Postimees, 9. november 2017. Triin Lepik. Endla Teater Triin Lepik. Eesti Näitlejate Liit Triin Lepik. Facebook Ott Karulin. Portree Viljandi Kultuuriakadeemia VI teatrilennust. Teater. Muusika. Kino, 7/ 2007 Näitleja Triin Lepik: suur olla on lahe! Publik, 7. november 2009 Ene Kallas. Triin Lepik: Ma ei taha kodukandi inimestele olla See Vilde Tee Triin. Meie Maa, 13. märts 2010
Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Gyula Grosics Jeno Buzįnszky Gyula Lorant Mihaly Lantos Jozsef Bozsik Jozsef Zakarias József Tóth Sandor Kocsis Nandor Hidegkuti Ferenc Puskás Zoltan Czibor Bela Karpati Pal Varhidy Kovacs Ferenc Szojka Laszlo Budai Ferenc Machos Lajos Csordas Peter Palotas Mihaly Toth Sandor Geller Geza Gulyas Gusztav Sebes Ungari jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Meyer Werft

Meyer Werft on 1795. aastal asutatud laevatehas Papenburgi linnas Emslandis Alam-Saksimaal Saksamaal. Meyer Werfti laevatehases on ehitatud Eestis sõitnud laevadest Estonia, Meloodia, Corbiere, Roslagen ja Alandia ning veel Eesti lipu all olevatest Regula ja St. Ola.
100 sekundit

"100 sekundit" oli televisioonimäng, mis põhines maailmas levinud "Divided" formaadil. 2010. aasta sügishooajal alanud saadet näitas TV3. Mängujuht oli Madis Milling. Telemängu "100 sekundit" koduleht. TV3
Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel Kurt Schmied Gerhard Hanappi Ernst Happel Leopold Barschandt Ernst Ocwirk Karl Koller Robert Koerner Walter Schleger Theodor Wagner Erich Probst Alfred Koerner Karl Stotz Walter Kollmann Karl Giesser Franz Pelikan Walter Zeman Alfred Teinitzer Johann Riegler Robert Dienst PaulHalla Ernst Stojaspal Walter Haumer Walter Nausch Austria jalgpallikoondis 1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Rock Ramp

Rock Ramp oli rokkmuusikafestival Viljandis. Teistest omasugustest erines see selle poolest, et sellest võtsid osa ainult eesti ansamblid. Viimane festival toimus aastal 2014. 2010 – Vennaskond, HND, Terminaator, Winny Puhh, Toe Tag, B.D.Ö., J.M.K.E., Kurjam, Necro Strike, Nevesis, Nyrok City, Oak Tree, Paradoks, Pedigree, Recycle Bin, Ska Faktor, Orelipoiss, Crucial Attack, Herald, Human Ground 2012 - Smilers, Singer Vinger, Talbot, Orelipoiss, HND, Nevesis, Who Framed Roger Moore?, J.M.K.E., Def Räädu, Horricane, Abraham, Mimicry, August Hunt, Groundhog Day, Öökülm, X-Panda, Crucial Attack, Goresoerd, Emerald, Redneck Rampage, Psychoterror, Number Ö, Taavi Peterson & Üdi, Galvanic Elephants, Moonraker, Punkentsefaliit, The Angus, Crashdaf, Cookies, Räppsodi, Justified Olöf And The Zippy Robots, Uwe Boll, Paha Polly, Köömes, Tapper, Neoandertals, Hedgehog & Fogmen, Driven 2013 - Deathcats, DND, Driven, Emerald, Epoche, Hajameelsed Kunznikud, HND, HU?, Jetpack Stanley, John 4, Köömes, Liqui Fuzz, Machete, Maxtraktor, Nion, No-Big-Silence, O.R.G.A.S.M, Ott Lepland, Paha Polly, Pedigree, Psychiatric Ward, Pööloy Gläänz, Redneck Rampage, S.E.K.S., Shanon, Sibyl Vane, Sinine, Slinghunt, Slippery Slope, Soul Thrower, Ziggy Wild, The Angus, The Fuxx, Thrashless, Throcyte, Udu, Winny Puhh, Wyrm Sub Terra Marko Suurmägi (13.06.2014). "Suur kahjum lõpetas festivali". Sakala. Vaadatud 11.07.2017. Koduleht
Kiudkanal

Kiudkanal (ingl. Fibre Channel e FC) on võrgutehnoloogia, mis on mõeldud andmete salvestamiseks arvutivõrku.
Viljandi spordihoone

Viljandi Spordihoone on spordihoone Viljandis. Viljandi spordihoonet haldab Viljandi Spordkeskus. Algne hoone ehitati aastatel 1955–1962 arhitekt Ines Jaaguse projekti järgi. 31. märtsil 2001 avati spordihoone juurdeehitis. Spordihoonest Viljandi Spordikeskuse kodulehel Viljandi spordihoone Eesti spordiregistris
Kõnekäänd

Kõnekäänd on fraseologismiliik, piltlik ütlus mingi olukorra, nähtuse, eseme või omaduse iseloomustamiseks. Kõnekäändudeks on püsivad sõnapaarid, metafoorsed ütlused, retoorilised hüüatused ja küsimused. Näiteks: Nael kummi! Kadus nagu tina tuhka. Sajab nagu oavarrest. Kõnekäändusid kasutatakse kõne piltlikustamiseks ja ilmestamiseks. Kõnekäändude uurimisega tegeleb parömioloogia. fraseologism vanasõna Eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaas Eesti Kirjandusmuuseumi kodulehel (vaadatud 09.08.2013) Kõnekäänud ja fraseologismid. Koostanud Arvo Krikmann. Sisaldab u 25 400 teksti eesti kõnekäände ja fraseologisme (vaadatud 09.08.2013)
Rio Tinto Group

Rio Tinto Group on Briti-Austraalia kaevandusettevõte peakorteritega Londonis ja Melbourne'is. Ettevõte rajati 1873. aastal, mil rahvusvaheline konsortsium ostis kaevanduskompleksi Hispaanias, Huelvas, Rio Tinto jõe ääres. Lisaks maavarade kaevandamisele tegeleb Rio Tinto nende, iseäranis boksiidi ja rauamaagi, töötlemisega. Tegutsetakse kuuel kontinendil, kuid peamiselt Austraalias ja Kanadas. Rio Tinto Groupi aktsiad on noteeritud Londoni börsil, aktsia kuulub FTSE 100 indeksisse.
Eindhoven

Eindhoven (hollandi hääldus: [ˈɛi̯ntɦoːvə(n)] ( kuula)) on linn Hollandis Põhja-Brabandis. Eindhoveni lennujaam (IATA: EIN, ICAO: EHEH) on suurim piirkondlik lennujaam Hollandis. Eindhoveni lennujaam on nii tsiviil- kui ka Hollandi õhujõudude lennuväli. Linna jalgpalliklubi PSV Eindhoven mängib Hollandi kõrgliigas Eredivisies. https://allecijfers.nl/gemeente/eindhoven/  Eindhoven – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Arbitraaž

Arbitraaž on väärtpaberite või kauba samaaegne ostmine ja müümine eri turgudel eesmärgiga teenida riskivaba kasumit turuhindade erinevuselt. Lihtsalt öeldes on see riskivaba kasumi võimalus pärast tehingukulusid. Näiteks on arbitraaživõimalus olemas, kui on võimalus osta kohe midagi madala hinnaga ja müüa kõrgema hinnaga. Fundamentaalses ja akadeemilises kasutuses on arbitraaž riskivaba. Praktikas on aga arbitraažis alati riskid, mõned väiksemad (näiteks hindade kõikumine vähendab kasumimarginaale) ja mõned suuremad (näiteks valuuta või tuletisinstrumendi devalveerimine). Lühidalt kokkuvõttes on arbitraaž kauplemisstrateegia. Enamik meist on kuulnud klassikalisest kauplemismantrast „osta odavalt, müü kallilt”. Arbitraaž on selle fraasi elav näide. Tegemist on hästi dokumenteeritud strateegiaga ja seda kasutavad kõikvõimalikku tüüpi kauplejad, alates riskifondi halduritest kuni verivärskete investoriteni. Arbitraažiga tegelevat inimest nimetatakse arbitražööriks. “Arbitraaž” on prantsuskeelne sõna, mis tähistab vahekohtuniku otsust või vahekohust. Siin kasutatavas tähenduses määratles selle esmakordselt 1704. aastal Mathieu de la Porte oma uurimuses "La science des négociants et teneurs de livres" arvestades erinevaid valuutakursse, et leida vekslite kõige kasumlikumad emiteerimise ja arveldamise kohad. Kui turuhinnad ei võimalda kasumlikku arbitraaži, siis väidetavalt moodustavad hinnad arbitraaži tasakaalu või arbitraaživaba turu. Arbitraaži tasakaal on üldise majandusliku tasakaalu eelduseks. Arbitraaži puudumise eeldust kasutatakse kvantitatiivses rahanduses, et arvutada tuletistega neutraalse riskiga hind. Ratsionaalne hinnakujundus ja majanduslik tasakaal on omavahel seotud järgmiselt: kui turuhinnad ei võimalda kasumlikku arbitraaži, st need koosnevad arbitraaživabast turust, siis väidetavalt moodustavad need hinnad ka "arbitraažitasakaalu". Arbitraaž on võimalik, kui üks kolmest tingimusest on täidetud: Sama vara ei kaubelda kõigil turgudel sama hinnaga („ühe hinna seadus“). Kaks identsete rahavoogudega vara ei kaubelda sama hinnaga. Tulevase teadaoleva hinnaga vara ei kaubelda täna riskivaba määraga allahinnatud tulevase hinnaga või on varal suured ladustamiskulud. Arbitraaž ei ole lihtsalt toote ostmine ühelt turult ja müümine mõnel teisel ajal kõrgema hinnaga. Tehingud peavad toimuma samaaegselt, et vältida tururiski või riski, et hinnad võivad ühel turul enne tehingu lõppu muutuda. Praktilises mõttes on see üldjuhul võimalik ainult selliste väärtpaberite ja finantstoodetega, millega saab kaubelda elektrooniliselt, ja isegi siis, kui kauplemise iga osa on täidetud, võivad turu hinnad muutuda. Kauplemise ühe osa puudumist ja seda hiljem halvema hinnaga kauplemist nimetatakse „intressi riskiks“. The Economic Times. Definition of 'Arbitrage' Investopedia. Arbitraaž ""Arbitrage". Online etymology dictionary".