laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Habsburg (täpsustus)

Habsburg on Šveitsis asuva linnuse nimi, millest on tulenenud mitmete kohtade ja isikute nimed: Habsburgi linnus on linnus Šveitsis Aargau kantonis Habsburgide dünastia oli saksa aadlisuguvõsa (praegu eksisteerib Habsburgide-Lotringite suguvõsa, mille liikmed on eelneva naisliini järeltulijad), mille esivanem linnuse rajas Habsburg on küla ja vald, mille piirides asub ka linnus Habsburgi krahv oli Habsburgi linnuse valitseja tiitel, mis kandus üle ka Austria keisri tiitlisse
Seljaküla vald

Seljaküla vald (saksa keeles Sellenküll) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Seljaküla vald Vidruka vallaga. Valla alal asus Seljaküla mõis. Seljaküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 05.09.2016) Seljaküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sompa vald

Sompa vald (saksa keeles Sompäh) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sompa vald Jõhvi vallaga. Valla alal asus Sompa mõis. Sompa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 05.09.2016) Sompa vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Sooru vald

Sooru vald (saksa keeles Soorhof) oli vald Valga maakonnas Luke kihelkonnas. Vallamaja asus Sooru külas. Vald eksisteeris 1866–1939. Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal suvel deklareeris Eesti ühepoolselt, et 13 segarahvastikuga Läti valda liidetaks Eestiga: Vana-Laitsna (Veclaicene) Võru maakonnaga, Ööbiku (Ipiķi), Laatre (Mõisaküla), Araveste (Arakste), Metsküla (Lode) ja Heinaste (Ainaži) Pärnu maakonnaga ning Valga, Paju vald, Sooru vald, Luke (Lūgaži), Hoomuli (Omuli), Pödeli (Pedele) ja Härgmäe (Ērģeme) kavandatava Eesti Valga maakonnaga. Eesti siiski loobus 1920. aastal Eesti ja Läti piirikõneluste tulemusena Eesti-Läti piiri määramisel valdavast osast nimetatud valdadest, kuid Luke alalt tulid Eestile Valga maakonna Paju ja Sooru piirkond ning Karula valla läänenurk. 1. jaanuarist 1926 liideti senine Valga maakonna Luke kihelkonna Paju vald Sooru vallaga, peale selle osa, mis Valga linna administratiivppiirkonna laiendamise seadusega Valga linna administratiivpiirkonda üle viidi. Valla alal asus Sooru mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest ja senise Kaagjärve valla maa-alast; senise Tõlliste valla maa-aladest; senise Laanemetsa valla maa-aladest; senise Karula valla maa-aladest Kaagjärve vald. Senise Sooru valla maa-alast, välja arvatud Paju asunduse ja Läti piiri ääres asuva riigimetsa maa-alad ja senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla maa-aladest; f) senise Keeni valla maa-alast Tõlliste vald. Maa-ameti kaardirakendused Sooru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 05.09.2016) Nr. 93. Wabariigi walitsuse poolt 4. juulil 1919. a. wastuwõetud ajutine määrus Eesti wabariigi piiridesse kuuluwate endiste Läti, Walga ja Wolmari maakonna waldade alluwuse ja walitsemise kohta, Riigi Teataja, nr. 45, 12 juuli 1919 „R. T." nr. 141/142 1924 a. Siseministri poolt 12. detsembril 1924 a. wastu wõetud Määrus Paju walla liitmiseks Sooru wallaga, Riigi Teataja, nr. 148, 19 detsember 1924 Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Sooru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises toimusid 22.–25. aprillil Moskvas, teateujumised ja 1500 m ujumine 26.–30. augustil Kiievis. Kehakultuurlase käsiraamat 1952, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1952. Плавание. Справочник. 1976. Всё о спорте. Справочник, Москва: Физкультура и спорт, 1978. http://www.sport24.ee, 2. septembril 2016
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises toimusid murdmaa osas Zlatoustis 11.–15. märtsil, suusahüpetes ja kahevõistluses 4.–7. märtsil Kirovis. Osalejaid oli meeste distantsidel 18 km – 176, 30 km – 154, 50 km – 85, meeskondi 18, patrullsuusatamises 13. Naisi osales 5 km – 115, 10 km – 105, naiskondi 19. Suusahüppevõistlusel oli 120, kahevõistluses 74 osavõtjat. Kehakultuurlase käsiraamat 1952, Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1952 Всё о спорте. Справочник Moskva: Физкультура и спорт, 1978 aadressilt http://sport-history.ru Eesti spordi aastaraamat 1950-1955, Tallinn: Eesti Spordiajaloo Selts, 2008 Лыжные гонки: Справочник Koostaja G. Markov Moskva: Физкультура и спорт, 1984
Százhalombatta

Százhalombatta on linn Ungaris Pesti komitaadis Érdi kreisis. Asub Budapestist 27 km edelas Doonau läänekaldal. Linn on nime saanud rohkem kui 100 kurgaani järgi, mis pärinevad Hallstatti kultuuri ajast. Suurem osa neist asuvad arheoloogiapargis, kus on rekonstrueeritud raua- ja pronksiaegseid ehitisi. Linnas asub Imre Makoveczi projekteeritud katoliku kirik. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.szazhalombatta.hu/
Raimonds Pauls

Raimonds Pauls, õieti Ojārs Raimonds Pauls (sündinud 12. jaanuaril 1936 Riias) on Läti helilooja, pianist ja poliitik. Ta on kirjutanud üle 500 laulu ja muud muusikat. 1958. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi pianistina ja 1962. aastal heliloojana. 1958. aastal hakkas ta esinema koos Riia estraadiorkestriga, alates 1964. aastast oli sama orkestri muusikaline juht, esines kontsertidega Gruusias, Armeenias ja Ukrainas. Aastatel 1973–1978 oli Pauls instrumentaalansambli Modo kunstiline juht, 1978–1982 Läti Tele- ja Raadiokomitee orkestri dirigent ning 1982–1988 Läti Raadio muusikasaadete peatoimetaja. Ta on mitu korda võitnud lauluvõistluse "Mikrofon" (Mikrofona aptauja), mida korraldati aastatel 1968–1994. 1986. aastal algatas Pauls noorte artistide konkursi Uus Laine, mis toimub igal suvel Jūrmalas. Aastatel 1988–1993 oli Raimonds Pauls Läti kultuuriminister ning seejärel alates 1993. aastast president Guntis Ulmanise nõunik. Alates 1998. aastast on ta Läti seimi liige, kuid on teatanud, et 2010. aasta valimistel ta enam ei kandideeri. Parlamendi pressiteenistuse andmetel aprillist 2010 on ta üks kahest seimi liikmest, kes pole kolme aasta jooksul kõnepuldis sõna võtnud. 1999. aastal esitati Pauls Läti presidendi kandidaadiks, aga ta loobus kandideerimast. Pauls sai 1976. aastal Läti NSV rahvakunstniku ja 1985. aastal NSV Liidu rahvakunstniku aunimetuse, ta on Läti Teaduste Akadeemia auliige ja Rootsi kuningliku Põhjatähe ordeni I klassi kavaler (1995). 2007. aastal sai ta Balti Tähe autasu. 2010. aastal määras Venemaa president Dmitri Medvedev Paulsile Austuse ordeni. Aastal 2016 määrati Paulsile elutööpreemia – Briljantmikrofon. Oma kõige populaarsemad laulud on Pauls loonud koostöös luuletajate Ilja Rezniku, Robert Roždestvenski ja Jānis Petersiga. Paulsi laule on esitanud näiteks Anne Velli, Alla Pugatšova, Sofia Rotaru, Roza Rõmbajeva, Laima Vaikule, Nikolai Gnatjuk, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Andrei Mironov. Kuulsamaid laule: "Miljon helepunast roosi" (läti Dāvāja Māriņa, vene Миллион алых роз) "Vanaaegsed kellad" (läti Es mīlu tevi tā, vene Старинные часы) "Sinine lina" (Zilie lini) "Kollased lehed" (Par pēdējo lapu) "Maestro" (Tik tā viena) "Vernissaaž" (Jasmīnzars) "Rumal süda" (läti Muļķe sirds) Pärnu teatris Endla on lavale toodud muusikalavastus Paulsi lauludest, mille esietendus oli 7. märtsil 2009. "Endlas esietendub lavastus Raimonds Paulsi lauludest" Pärnu Postimees, 4. märts 2009 Raimonds Paulsi koduleht (läti ja inglise keeles) "Raimonds Pauls: poliitikasse on vaja uusi inimesi" Postimees, 8. veebruar 2009 "Medvedev andis ordeni Läti lauluisale Raimonds Paulsile" Õhtuleht, 31. juuli 2009
Aviv

Aviv (variantnimi AVIV) oli Eesti kirjastus, mis andis välja juudi kirjandust. Kirjastuse asutas 1991 Elhonen Saks. Kirjastus tegutses 1990. aastatel. 1992. Isaac Bashevis Singer "Ori", Jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa 1992. Michal Snunit "Hingelind", Heebrea keelest tõlkinud Kristiina Ross 1993. Šmuel Josef Agnon "Jutustusi", Heebrea keelest tõlkinud Kalle Kasemaa ja Uku Masing 1994. Šolom Aleihhem "Marienbad", Jidiši keelest tõlkinud Anna Verschik
Draakon & Kuu

Draakon & Kuu on aastast 2001 tegutsev Eesti kirjastus. Kirjastus annab välja eeskätt välismaiste kirjanike lasteraamatuid. Kirjastuse esimene raamat oli Shel Silversteini "Helde puu". http://www.draakonkuu.com/meist/ (vaadatud 05.09.2016) Kirjastuse koduleht
Berliini Tempelhofi lennujaam

Berliini Tempelhofi lennujaam oli lennujaam Berliinis Tempelhof-Schönebergi linnarajoonis. Lennujaam avati 1923. aastal olles üks esimesi Saksamaal. Kuni sulgemiseni 2008. aastal oli Tempelhofi lennujaam üks kolmest rahvusvahelisest lennujaamast Berliinis Tegeli ja Schönefeldi kõrval. Pärast sulgemist on lennujaama ala kasutatud erinevatel eesmärkidel, lennuväli on seejuures alates 2010. aastast rahvale avatud Tempelhofi pargi nime all tuntud vaba aja veetmise ala. Zum Abschied ein voller Flughafen Tagesspiegel, 6. oktoober 2008. Flughafen Tempelhof als Park wiedereröffnet Focus Online, 8. mai 2010. Tempelhofi lennujaam Berlin.de portaalis
Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus

Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus (lühend EKM Teaduskirjastus) on Eesti Kirjandusmuuseumi (EKM) juures tegutsev kirjastus. Kirjastuse asutasid 2007. aastal Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskuse ja Eesti Kirjandusmuuseumi teadussarjade toimetajad, et koondada ühtse kirjastamisstrateegia alla 20. sajandi algusest ilmuvad teadusväljaanded ja populariseeriv kirjastamine. Kirjastus kirjastab eelretsenseeritavat eesti ja rahvusvahelist erialast teaduskirjandust, samuti teaduslikke sariväljaandeid ja teadusajakirju. Eestis esimesena hakkasid 1996. aastal ilmuma avatud täistekstiga teadusajakirjad Mäetagused ja Folklore. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus on Eesti Kirjastuste Liidu liige ning kuulub muu hulgas organisatsiooni CrossRef. Kirjastusel on oma nõukogu ja rahvusvaheline kolleegium, kirjastamisnõukogu tegevust juhib Eesti Kirjandusmuuseumi direktor. Mäetagused Folklore. Electronic Journal of Folklore (FEFJF) Incantatio. An International Journal on Charms, Charmers and Charming Journal of Ethnology and Folkloristics (koostöös Tartu Ülikooli ja Eesti Rahva Muuseumiga) Journal of Methis. Studia humaniora Estonica (koostöös Tartu Ülikooliga) Journal of the Baltic Institute of Folklore (1996–2000, koostöös mitteformaalse Balti folkloristide ühendusega Balti Folkloori Instituut) "Arhiivraamatukogu varamu" "Ars Musicae Popularis" "Eesti asundused" "Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused (Commentationes Archivi Traditionum Popularium Estoniae)" "EKLA töid kirjandusest ja kultuuriloost" "Helisalvestusi Eesti Rahvaluule Arhiivist (Recordings from the Estonian Folklore Archives; Звукозаписи Эстонского Фольклорного Архива)" "Litteraria: Eesti kultuuriloo allikmaterjale" "Monumenta Estoniae Antiquae I. Eesti vanad rahvalaulud / Estonum carmina popularia: Vana Kannel" "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" "Monumenta Estoniae Antiquae IV. Eesti mõistatused = Aenigmata Estonica" "Monumenta Estoniae Antiquae V. Eesti muinasjutud" "Paar sammukest: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat" "Pro Folkloristica" "Reetor" "Sator" "Tänapäeva folkloorist – Contemporary Folklore" "Töid etnomusikoloogia alalt" http://www.folklore.ee/kirjastus/ (vaadatud 24.02.2018) Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus Ajakirja Mäetagused koduleht Ajakirja Folklore. Electronic Journal of Folklore (FEFJF) koduleht Ajakirja Incantatio. An International Journal on Charms, Charmers and Charming koduleht Ajakirja Sator koduleht Ajakirja Journal of the Baltic Institute of Folklore koduleht
Karlskrona

Karlskrona on tiheasustusega paikkond Rootsis, Blekinge lääni ja Karlskrona valla halduskeskus. Asub Läänemere ranniku saartel. Linna keskus asub Trossö saarel. Karlskrona asutati 1679. aastal Karl XI laevastikutugikohana. Linn on tuntud oma barokkarhitektuuri poolest. Karlskrona meresadam kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Karlskronas tegutseb Blekinge tehnikakõrgkool (Blekinge Tekniska Högskola, lühendatult BTH, varasema nimega Högskolan i Karlskrona-Ronneby). Kõrgkool on spetsialiseerunud IT- ja planeerimisalasele haridusele. Karlskronas asub ka Rootsi suurim mereväebaas ja Rootsi rannavalve peakorter. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020  Karlskrona – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Journal on Baltic Security

Journal on Baltic Security on aastast 2015 ilmuv Baltimaade julgeolekuteemaline ajakiri. Ajakirja annab välja Balti Kaitsekolledž. Ajakirja peatoimetaja on Asta Maskaliūnaitė. Ajakiri ilmub kaks korda aastas. Ajakirja eelkäija oli Baltic Security and Defence Review (ilmus 2006–2014) ja omakorda selle eelkäija Baltic defence review (ilmus 1999–2004)[viide?]. http://www.ester.ee/record=b4474523*est (vaadatud 05.09.2016) Ajakiri Balti Kaitsekolledži veebilehel
Rein Pärn (maratoonar)

Rein Pärn (25. juuni 1940 – 9. aprill 2021) oli Eesti harrastussportlane, maratonijooksja. Rein Pärn jooksis esimese maratoni 1989. aastal, see oli Tallinna 1. maraton. 2016. aasta suvel oli Rein Pärn jooksnud 315 maratoni, mis oli siis Eesti spordi ajaloos rekord. Pärn avastas enda jaoks maratonid 1980. aastatel. Kokku jõudis maratonimaestroks kutsutud Pärn läbida 641 maratoni ning viimastel hooaegadel jooksis ta isegi enam kui sada maratoni aastas. Päring andmebaasis Haudi[alaline kõdulink] Marathon 100. Rein Pärn. (vaadatud 6.09.2016) Rein Pärn, tulemused. Marathon 100. Vikerhommik. Taavi Libe, intervjuu: Kell 9.30 tuleb külla 75-aastane Rein Pärn, kes on Eesti rekordmaratoonar. Mariel Gregor. 74-aastane Eesti maratoonar jooksis Iisakul oma 236. maratoni. Postimees, 23. juuli 2014.
Gbadolite

Gbadolite on linn Kongo DV-s, Põhja-Ubangi provintsi keskus. Asub Oubangui jõe kaldal Kesk-Aafrika Vabariigi piiri lähedal. Gbadolite on ümbritsetud vihmametsaga ja sinna pääseb vaid lennukiga. Linnas oli Kongo DV endise presidendi Mobutu Sese Seko residents. Ta lasi ehitada sinna kolm uhket paleed, mida hakati kutsuma Vihmametsa Versailles'ks. Linna servas on lennuväli, kuhu võisid maanduda ka Concorde'id, mida Sese Seko sageli rentis.
Arthur Vierendeel

Arthur Vierendeel (10. aprill 1852 Leuven – 8. november 1940 Uccle) oli Belgia ehitusinsener ja ülikooli õppejõud, Vierendeeli sõrestiku leiutaja. Ta sai magistrikraadi 1874. aastal ehituse ja mäenduse alal Leuveni katoliiklikus ülikoolis. Töötas insenerina La Louvière'is paiknevas metallitoodete firmas Nicaise et Delcuve. 1889. aastal valiti ta Leuveni katoliikliku ülikooli ehituskonstruktsioonide ja tugevusõpetuse professoriks (emiriteerus 1936. aastal).  Pikemalt artiklis Vierendeeli sild 1895. aastal leiutas ta sõrestiku tüübi, millel puudusid diagonaalsed jäigastavad elemendid. Hiljem nimetati see tüüp tema järgi Vierendeeli sõrestikuks. Vierendeeli leiutatud tarindus leidis rakendust Belgias, sealhulgas Belgia raudtee-ehituses (sillaehituses). 1897. aastal maailmanäitusel Brüsselis ehitas ta oma kulul 31,5-meetrise avaga silla. Esimene sild, mis tema projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud sild üle Schelde jõe. Hiljem on ta avaldanud kirjutisi terase kasutamisest arhitektuuris ja insenerehitistes ning esteetika ja puhta inseneriteaduse (pure engineering) vahekorrast, öeldes, et metalltarindite dimensioonimisel tuleks eelkõige lähtuda esteetilistest kaalutlustest ja alles seejärel peaks kasutama matemaatilisi valemeid. 1889 – 8-osaline käsiraamat "Cours de stabilité des constructions" ('Tarindi stabiilsuse kursus') Vierendeeli sõrestik The Writings of Belgian Engineer Arthur Vierendeel (1852–1940). biblio.ugent.be
Vierendeeli sild

Vierendeeli sild on sild, mille peakandjaks on Vierendeeli sõrestik. Arthur Vierendeeli järgi nime saanud sillatüüpi on ehitatud peamiselt väljaspool Belgiat, sest selliste sildade metallikulu on suur ja nende inseneriarvutused enne arvutite kasutuselevõttu olid tülikad. Sellegipoolest neid ehitati ka Belgias, vahel olid sellise tarinduse valiku põhjuseks esteetilisted kaalutlused. Esimene sild, mis Vierendeeli projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud 42-meetrise sildeavaga Waterhoeki sild üle Schelde jõe. Sild sai kannatada mõlemas maailmasõjas. 1947. aastal võeti vastu otsus sild taastada kaarsillana. Hilisemal ajal tema kavandatud sildadest on paljud säilinud ja rekonstrueeritud, sealhulgas tänaseni kasutusel olevad raudteesillad: 1922. aastal Ida-Flandrias ehitatud Grammene ja 1942. aastal Brüsselisse rajatud Laekeni raudteesild. Hiljem on Vierendeeli sildu projekteerinud ka omal ajal tema käe all Leuveni katoliiklikus ülikoolis õppinud insenerid. Vierendeeli sildu on ehitatud mitmes välisriigis: Saksamaal, Hispaanias, Suurbritannias, Prantsusmaal, Jaapanis, Kongo DV-s ja USA-s. Los Angelese eeslinnas Glendale'is rajati 1937. aastal kolm üheavalist 29-meetrise sildega Vierendeeli silda. 1997. aastal avati kahekorruseline 750 meetri pikkune Kap Shui Muni sild Hongkongis. Tarinduselt vantsild, kuid alumise korruse, mis on mõeldud nii auto- kui ka rööbastranspordile, tarinduses kasutati Vierendeeli sõrestiku lahendust. Vierendeel truss bridges. structurae.net
Grammene raudteesild

Grammene raudteesild (prantsuse Pont Vierendeel de Grammene) on raudteesild üle Leie jõe Grammene külas Deinze vallas Ida-Flandrias. See on tarinduselt Vierendeeli sild. Sild on üheavaline ja tehtud terasest. Sillafermi kokkupanekul on kasutatud neetühendust. Sild ehitati 1922. aastal. Teises maailmasõjas sai sild kahel korral kannatada. Mõlemal korral sild taastati. 1990. aastate algul plaaniti sild asendada, kuid avaliku arvamuse vastuseisu tõttu sellest loobuti. Sild rekonstrueeriti 1994. ja 2014.aastal. Bridge Grammene. flickr.com
Boma

Boma on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Kongo jõe suudmes. Boma oli Belgia Kongo pealinn aastatel 1886–1926, pärast seda viidi pealinn üle Léopoldville'i (tänapäeval Kinshasa).  Boma – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Laekeni raudteesild

Laekeni raudteesild (prantsuse Pont Vierendeel de Laeken) on raudteesild üle Willebroeki kanali Laekenis Brüsselis. Sild on tarinduselt Vierendeeli sild. Sild on üheavaline, tehtud terasest ja ehitatud 1942. aastal. Silla sildeava on 53,8 m ja laius 11,7 m. Laeken Rail Bridge. structurae.net
Vierendeeli sõrestik

Vierendeeli sõrestik, ka virendeelferm, on sõrestiku tüüp, mida iseloomustab diagonaalsete jäigastavate elementide puudumine. Seetõttu on sellistel fermidel kolmnurksete avade asemel nelinurksed avad. Tavasõrestiku sõlmed loetakse liigendsõlmedeks, Vierendeeli sõrestiku sõlmed aga jäikadeks sõlmedeks. Sõrestik on saanud nimetuse Arthur Vierendeeli järgi. Sellise tarindusega sildu nimetatakse Vierendeeli sillaks. Vierendeeli sõrestikku kasutas oma projektides USA ehitusinsener August Komendant – Pennsylvania ülikooli Richardsi meditsiiniuuringute laborite (ehitatud 1957–1965) ja Salki Bioloogiliste Uuringute Instituudi (San Diegos; ehitatud 1959–1965) projekteerimisel. Tehnikaleksikon. Tallinn: Valgus, 1981. Lk 105 Vierendeel girder and fram
Balmazújváros

Balmazújváros on linn Ungari idaosas Hajdú-Bihari komitaadis, Balmazújvárosi kreisi keskus. Asub 23 km Debrecenist lääne pool. Linna läbib Debreceni–Füzesabonyi raudtee. Detailed Gazetteer of Hungary, vaadatud 23.09.2024. http://www.balmazujvaros.hu/
Teet Helm

Teet Helm (sündinud 8. detsembril 1949) on eesti omavalitsustegelane. 1970.–1990. aastatel on ta töötanud Räpina metsamajandis ja EPT Põlva Rajoonikoondises ning olnud Räpina Tuletõrjeühingu esimees. Aastatel 1995–1997 oli ta Räpina linnavolikogu esimees. 11.02.2002–21.03.2003 oli ta asendusliikmena IX Riigikogu liige, kuuludes maaelu komisjoni ja Reformierakonna fraktsiooni. Aastatel 2005–2016 oli ta Räpina vallavanem ja 2016–2017 Võnnu vallavanem. Ta on Eesti Reformierakonna liige. 2015 Põlvamaa teenetemärk Räpina vallavanem Teet Helm pälvis Põlvamaa teenetemärgi. Räpina rahvaleht, märts 2015 Poriloopimine sunnib Räpina volikogu juhte tagasi astuma. Postimees, 26. november 1997 IX Riigikogu koosseis Võnnus vahetus vallavanem. Tartu Postimees, 23. mai 2016
Sulev Punning

Sulev Punning (sündinud 26. mail 1933 Laane külas Rasina vallas) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane. 1954. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli ja asus tööle Karaski 7-klassilise Kooli vanempioneerijuhina. 1962. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika ja füüsika õpetaja eriala. Aastatel 1962–1989 oli ta Karaski 8-klassilise Kooli direktor, aastatel 1989–2005 Karaski kooli õigusjärglase, Krootuse Põhikooli direktor. Aastatel 1999–2009 oli ta Kõlleste vallavolikogu esimees. 1966 orden "Austuse märk" 1998 aasta õpetaja 2006 Põlvamaa teenetemärk Ahja Kool, 3. lend / 1954 Sulev Punning: Ma pole inimestesse usku kaotanud. Kõlleste valla leht, mai 2008 Vabariigi Valimiskomisjon. Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine 1999. Kandidaat nr 103 – Sulev Punning "Krootuse Põhikool". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2016. Vaadatud 6. septembril 2016.
Andja-Paasküla

Andja-Paasküla oli küla Virumaal tänapäeva Andja küla alal. Kuulus Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Andja külaga. Küla on mainitud 1796 (Paaskül) ja 1922 on teada nimetus Andja-Paasküla. Kuulus 1939. aastani Varangu valda, 1939–1950 Kunda valda. Hiljem oli Vihula külanõukogu ja Kunda külanõukogu koosseisus. Paasküla Marja Kallasmaa: artikkel "Andja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 41-42.
Arukse (Põltsamaa vald)

Arukse oli küla tänapäeva Pauastvere küla alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pauastvere külaga. Küla on esimest korda mainitud 1797 (Arrokas). Kuulus Põltsamaa kihelkonda, 1939. aastani Kurista valda, seejärel 1950. aastani Põltsamaa valda.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Pauastvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 468.
Kasevere

Kasevere oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laiuse voore jalamil tänapäeva Raaduvere küla alal. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raaduvere külaga. Küla on mainitud esimest korda 1599 (Kasiwer, Kaziwer). Kuulus kuni 1950. aastani Laiuse valda. Valdek Pall: artikkel "Raaduvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 531-532.
Purdeküla

Purdeküla on paikkond (varem küla staatuses nimega Purde) Valga maakonnas Tõrva vallas Puide küla loodeosas. Külana eksisteeris see 1920. ja 1930. aastatel.[viide?] Purdeküla on mainitud 1684 ja 1731 (Purde Külla) ja enne seda oli seal Helme mõisa lahustükk. Kuni 1939. aastani kuulus Purde küla Helme valda, seejärel läks Hummuli valla koosseisu. Marja Kallasmaa: artikkel "Puide" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 503. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Mafia

Mafia on saar India ookeanis Aafrika idarannikul. Saar on mandrist eraldatud 17 km laiuse Mafia väinaga. Kuulub Tansaania Pwani piirkonda. Saare elanike arv on 40 800 (2002). Pindala on 394 km². Suurim linn on Kilindoni.
Haansalu vald

Ha(a)nsalu vald oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 19. sajandi lõpuni ja siis liideti see Pada vallaga.[viide?]