laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Karnitiin

Karnitiin on kvaternaarne lämmastikühend, seda sünteesitakse aminohapetest lüsiinist ja metioniinist. Rakkudes kasutatakse karnitiini rasvhapete transpordiks tsütosoolist mitokondrisse, et rasvu lagundada ja saada energiat.
Ezzonite dünastia

Ezzonite dünastia (saksa Ezzonen, prantsuse Ezzonides) oli ühe Lotringi suguvõsa dünastia, mis oli teada juba 9. sajandist. See saavutas tähtsuse alles 11. sajandil seoses abielusidemetega Saksi dünastiast Saksa-Rooma keisriga. Dünastia sai nime Ezzo järgi, kes oli aastatel 1015–1034 Lotringi pfaltskrahv; nad domineerisid Reini kesk- ja alamjooksu poliitikas ning esindasid üldiselt kuninglikke huve. Saali keisrite alluvuses haldasid nad lühikest aega isegi Švaabimaa, Kärnteni ja Baieri hertsogkondi. Ezzonite esiisa oli arvatavasti Erenfried I (866–904), kes oli Bliesgau, Keldachgau ja Bonngau ja võib-olla ka Charmois krahv. Ta võis olla Karolingide järeltulija, kuigi mõned ajaloolased eelistavad teda siduda endiste Tüüringi kuningatega. Ezzonite dünastia poliitiline tõus sai ajalooliselt nähtavaks arvukate krahvkondadega, mille nad 10. sajandi teisel poolel omandasid. Nad valitsesid enamikku Reini krahvkondi ja said lõpuks pfaltsi staatuse teiste krahvide üle piirkonnas. Vaatamata oma sõjalistele saavutustele keisrite teenistuses ei õnnestunud Ezzonitel rajada territoriaalset üksust Lotringis. Hermann I, Lotringi kuurvürst. Ezzo, Lotringi kuurvürst (1015–1034). Brauweileri kroonika järgi ebaõnnestus tal pärida monarhia pärast keiser Otto III (983–1002) surma vastasseisus Baieri hertsogi Heinrich II-ga (1002–1024). Pärilussõda Ezzo ja Heinrich II vahel jätkus üle kümne aasta. Kaks meest jõudsid kokkuleppele pärast Odernheimi lahingut aastal 1011. Kaiserswerth, Duisburg ja ümbritsevad keiserlikud territooriumid anti Ezzole läänina troonist koobumise eest (pärast 1016). Kui Saksa kroon läks aastal 1024 Saksi dünastialt Saali dünastiale, jäid Ezzonid neutraalseks, ilmselt pärast Ezzo ja Konrad II (1024–1039) vahelist lepingut. Otto I, Lotringi kuurvürst (1035–1045) ja Švaabimaa hertsog (1045–1047). Aastal 1045, pärast edukat sõjakäiku mässava Flandria krahvi, Valenciennes'i ja Ename markkrahvi vastu, sai Otto Švaabimaa hertsogkonna, siiski vastutasuks Kaiserswerthi ja Duisburgi linnade eest, mis läksid tagasi kroonile. Samal ajal läks Lotringi pfalts tema vennapojale. Heinrich I, Lotringi kuurvürst (1045–1060, †1061), krahv Hezzelin I (1020–1033) poeg; viimane oli Ezzo vend. Hermann II, Lotringi kuurvürst (1064–1085), Ruhrgau, Zulpichgau ja Brabanti krahv. Tema territoriaalset võimu kahandas märkimisväärselt tema hooldaja, Kölni peapiiskop Anno II. Hermann loetakse viimaseks Ezzoniks. Pärast tema surma Dalhemis 20. septembril 1085 Lotringi pfalts lõppes. Tema lesk abiellus esimese Reini pfaltskrahvi Heinrich von Laachiga. Ezzonid elasid arvatavasti edasi Limburg Stirumi krahvides, kes usutakse pärinevat Hermann I noorimast pojast Adolfist. Richeza Lotringist, Poola kuninganna (Õnnis Richenza, kelle püha tähistatakse katoliku kirikus 21. märtsil), Poola kuninga Mieszko II Lamberti naine. Konrad I, Baieri hertsog, Saksa-Rooma keisri Heinrich III pärija, suri pagenduses pärast katset mõrvata keiser ja hõivata troon. Konrad III, Kärnteni hertsog. Hermann I, Kölni peapiiskop, Lotringi kuninga Zwentiboldi kantsler. Hermann II, Kölni peapiiskop ja Itaalia kantsler.
Andy Williams

Howard Andrew Williams (3. detsember 1927 Wall Lake, Iowa – 25. september 2012 Branson, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide poplaulja. Williams alustas soolokarjääri 1950. aastatel. 1955. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Cadence Records. Tema esimene ja ainus esikohahitt USA-s oli "Butterfly" (1957). Alates 1961. aastast kuulus ta Columbia Recordsi alla. Williamsi tuntumate laulude hulka kuuluvad muuhulgas "Moon River" (filmist "Hommikusöök Tiffany juures", kus seda esitas Audrey Hepburn), "(Where Do I Begin?) Love Story" (filmist "Armastuse lugu") ja "It's the Most Wonderful Time of the Year". Aastatel 1962–1971 juhtis ta telesaadet "The Andy Williams Show", kus astusid üles paljud meelelahutajad. Telesaade pälvis kolm Emmy auhinda. Karjääri jooksul andis Williams välja 43 stuudioalbumit, millest viisteist said kuldplaadi ja kolm plaatinaplaadi staatuse. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni. "Andy Williams Sings Steve Allen" (1956) "Andy Williams Sings Rodgers and Hammerstein" (1958) "Two Time Winners" (1959) "To You Sweetheart, Aloha" (1959) "Lonely Street" (1959) "The Village of St. Bernadette" (1960) "Under Paris Skies" (1960) "Danny Boy and Other Songs I Love to Sing" (1962) "Moon River and Other Great Movie Themes" (1962) "Warm and Willing" (1962) "Days of Wine and Roses and Other TV Requests" (1963) "The Andy Williams Christmas Album" (1963) "The Wonderful World of Andy Williams" (1964) "The Academy Award-Winning "Call Me Irresponsible" and Other Hit Songs from the Movies" (1964) "The Great Songs from "My Fair Lady" and Other Broadway Hits" (1964) "Andy Williams' Dear Heart" (1965) "Merry Christmas" (1965) "The Shadow of Your Smile" (1966) "In the Arms of Love" (1966) "Born Free" (1967) "Love, Andy" (1967) "Honey" (1968) "Happy Heart" (1969) "Get Together with Andy Williams" (1969) "Raindrops Keep Fallin' on My Head" (1970) "The Andy Williams Show" (1970) "Love Story" (1971, soundtrack) "You've Got a Friend" (1971) "Love Theme from "The Godfather"" (1972) "Alone Again (Naturally)" (1972) "Solitaire" (1973) "The Way We Were" (1974) "Christmas Present" (1974) "You Lay So Easy on My Mind" (1974) "The Other Side of Me" (1975) "Andy" (1976) "Let's Love While We Can" (1980) "Greatest Love Classics" (1984) "Close Enough for Love" (1986) "I Still Believe in Santa Claus" (1990) "Nashville" (1991) "We Need a Little Christmas" (1995) "I Don't Remember Ever Growing Up" (2007)
Jaamaülem

Jaamaülem on raudteejaama juht, kes vastutab raudteeliikluse eest jaamas. Talle võivad alluda teised töötajad, näiteks jaamakorraldajad, kaubalaekurid ja pöörmeseadjad. Raudteetransport Raudteejaam Helgi Kaldma "Abja viimane jaamaülem sõidab rattaga igal aastaajal" Sakala, 18.03.2009 Helgi Kaldma "Abja viimane jaamaülem sõidab rattaga igal aastaajal" Sakala, 18.03.2009 Tarmo Michelson, Siim Randla "Jaamaülem riskis purjutajaid päästes eluga" Õhtuleht, 11. aprill 2002 Asta Põldmäe "Peedu jaamaülem" Elva linnaosa Peedu kodulehel
Palli oja

Pall (prantsuse ja letseburgi keeles Pall) on oja Belgias ja Luksemburgis (Gutlandis), Atterti jõe lisajõgi. Palli oja saab alguse Bonnerti ja Tontelange'i lähedalt Belgias. Enne Oberpallenit Diggelis ületab ta Luksemburgi piiri. Oberpallenis võtab ta vasakult vastu Peilzi oja. Ta suundub itta ning võtab enne Levelange'i paremalt vastu Merelbaachi. Niederpallenis võtab ta paremalt vastu Naerderenbaachi. Edasi voolab ta kirde suunas ning suubub enne Reichlange'i Atterti jõkke. Palli oja ning tema lisajõed saavad vee põhjaveepinnalt Grès d'Hettange'i kohal. Oja pikkus on 10,6 km, sellest 1,4 km Belgias. Oja lähe on 325 m kõrgusel merepinnast, suue 252 m kõrgusel. Oja on aasta läbi veerikas. Ojale on ehitatud veskeid: kaks veskit Belgias Platineries Tontelange'i lähedal, üks neist on varemetes; Grubermühle Belgias Luksemburgi piiri lähedal, seal on praegu ühe Arloni linna joogiveega varustava pumbajaama kontor; Oberpalleni veski Moulin Peiffer (endise omaniku järgi) Luksemburgis; 1990. aastate keskpaigast elab seal omaniku lapselaps Lucien Binsfeld, kes on selle remontinud; Levelange'i veski Luksemburgis; Niederpalleni veski Luksemburgis.
W. W. Jacobs

William Wymark Jacobs (8. september 1863 – 1. september 1943) oli inglise kirjanik, paljude novellide autor. "Laenatud sulgedes". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 48 "Äpardunud teaterdamine". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 58 "Paha vemp". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 68 "Armastus laeval". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 74 "Anekdoote". J. Loosalu, 1936 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 74 "Hoiukarp". J. Loosalu, 1937 sarjas "Väike raamatukogu" "Uudisjutud" nr 126 "Osanikud". Perekonnalehe kevadealbum 1938, Vaba Maa "Säravad suled ja teisi humoreske" (sisukord: "Säravad suled", "Hoiukarp", "Advokaat Quince", "Nõiduse võrgus", "Bob Pretty tagakiusamine" ja "Kolmas raud tules"). Loomingu Raamatukogu 2, 1957. Inglise keelest tõlkinud Edith Roks "Ahvikäpp". (The Monkey's Paw, 1902). Antoloogia "Olend väljastpoolt meie maailma" sarjas "Öölane" nr 1001. Elmatar, 1995 Antoloogia "Öised külalised. Valik ameerika ja inglise kummitusjutte". Kunst, 1997. Inglise keelest tõlkinud Mario Kivistik "Fantaasia", 2004. Inglise tõlkinud Margit Peenoja ja Tarmo Vaarpuu W. W. Jacobs. Biography and Works. The Literature Network W. W. Jacobs. Summary Bibliography. The Internet Speculative Fiction Database W. W. Jacobs. Ulmebaas
Donnchadh Mac Fhionnlaoich

Donnchadh Mac Fhionnlaoich (inglispäraselt Dinny McGinley; sündinud 27. aprillil 1945 Gweedore'is) on Iiri poliitik. Kuulub erakonda Fine Gael. 10. märtsist 2011 on ta Gaeltachti asjade minister Enda Kenny valitsuses. 1982. aastast on ta olnud Iiri parlamendi liige (Teachta Dála). http://www.finegael.ie/our-people/ministers/dinny-mcginley/index.xml
Joseph Gordon-Levitt

Joseph Leonard Gordon-Levitt (sündinud 27. veebruaril 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja. Eesti televaatajale on ta tuntud eeskätt TV3-s näidatud seriaalist "Kolmas kivi päikesest", kus ta mängis Tommy Solomoni. Ta on mänginud ka filmides "Pimeduse rüütli taastulek" (John Blake), "Halloween H20: 20 aastat hiljem" ja "10 põhjust sind vihata". 20. detsembril 2014 abiellus ta Tasha McCauleyga.
Aga ma olen kisakoori juht

"Aga ma olen kisakoori juht" (inglise keeles "But I'm a Cheerleader") on 1999. aasta satiiriline romantiline komöödia. Filmi on lavastanud Jamie Babbit ja stsenarist on Brian Wayne Peterson. Filmi peaosa mängib Natasha Lyonne. Teistes rollides näitlevad Dante Basco, Eddie Cibrian, Clea DuVall, Cathy Moriarty, RuPaul, Richard Moll, Mink Stole, Kip Pardue, Michelle Williams ja Bud Cort.
Viktor Hambardzumjan

Viktor Hambardzumjan (armeenia keeles Վիկտոր Համբարձումյան); venepäraselt Viktor Amazaspovitš Ambartsumjan (vene keeles Виктор Амазаспович Амбарцумян), BGN/PCGNi latinisatsioonis inglispäraselt Viktor Hambardzumyan; 18. september (vkj 5. september) 1908 Thbilisi – 12. august 1996, Bjurakan, Armeenia) oli armeenia teadlane, üks teoreetilise astrofüüsika rajajaid. Hambardzumjan töötas tähtede ja udukogude füüsika, täheastronoomia, tähesüsteemide dünaamika ning tähtede ja galaktikate kosmogoonia valdkonna, samuti andis ta panuse matemaatilisse füüsikasse. Ta rajas Bjurakani observatooriumi. Aastatel 1961–1964 oli Viktor Hambardzumjan Rahvusvahelise Astronoomialiidu president, 1966–1972 (kaks korda järjest) Rahvusvahelise Teadusliitude Nõukogu (International Council of Scientific Unions) president. Viktor Hambardzumjan valiti 1973. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks. Ta oli ka NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, Londoni Kuningliku Seltsi välisliige, USA Rahvusliku Akadeemia (US National Academy) ja India Teaduste Akadeemia liige. Arvukate autasude seas pälvis Hambardzumjan kaks Stalini preemiat (1946 ja 1950), sotsialistliku töö kangelase aunimetuse (1968 ja 1978), Venemaa Föderatsiooni riikliku auhinna, Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedali, Bruce'i kuldmedali Vaikse Ookeani Astronoomiaseltsilt (Astronomical Society of the Pacific) ning Armeenia rahvuskangelase aunimetuse. Hambardzumjan on kujutatud Armeenia sajadrammisel rahatähel. Viktor Hambardzumjani nimeline rahvusvaheline auhind Blaauw, A. (1997). "V. A. Ambartsumian (18 September 1908–12 August 1996)". Journal of Astrophysics and Astronomy 18: 1–8 "BAAS 29 (1997) 1466". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2011. Vaadatud 27. septembril 2012. JRASC 90 (1996) 351 Lynden-Bell, D.; Gurzadyan, V. (1998). "Victor Amazaspovich Ambartsumian. 18 September 1908–12 August 1996". Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society 44: 23 Awarding of RAS gold medal Mayall, N. U. (1960). "Award of the Bruce Gold Medal to Prof. V. A. Ambartsumian". Publications of the Astronomical Society of the Pacific 72: 73
Ahvikäpp

"Ahvikäpp" (inglise keeles "The Monkey's Paw") on W. W. Jacobsi õudusjutustus, mis ilmus esmakordselt 1902. aastal ajakirja Harper's Monthly septembrinumbris. See on lugu salapärasest talismanist, mumifitseerunud ahvikäpast, mis täidab kolm soovi. Antoloogia "Olend väljastpoolt meie maailma" sarjas "Öölane" nr 1001. Elmatar, 1995 Antoloogia "Öised külalised. Valik ameerika ja inglise kummitusjutte". Kunst, 1997. Inglise keelest tõlkinud Mario Kivistik Fantaasia, 2004. Inglise tõlkinud Margit Peenoja ja Tarmo Vaarpuu Ahvikäpp. Retsensioonid, Ulmebaas Ahvikäpp. Raamatukoi
Suur ja kõikvõimas Oz

"Suur ja kõikvõimas Oz" (inglise keeles "Oz: The Great and Powerful") on 2013. aastal esilinastunud 3D-ulmeseiklusfilm. Filmi režissöör on Sam Raimi ning peaosi mängivad James Franco, Mila Kunis, Rachel Weisz ja Michelle Williams.
Colmar-Berg

Colmar-Berg on vald Luksemburgis Luxembourgi ringkonnas Merschi kantonis. Kuni 1991. aasta 25. märtsini oli valla nimeks lihtsalt "Berg". Colmar-Bergis asub Luksemburgi suurhertsogi peamine residents, Bergi loss. 1911. aastal vana lossi kohale ehitatud Bergi lossis on sündinud kolm viimast Luksemburgi riigipead, kuni Henrini, kes on sündinud Betzderi lossis Ida-Luksemburgis. Colmar-Bergis suubub Attert Alzette'i jõkke. Alzette'i jõgi Colmar-Bergi kirik (esiplaanil) ja Bergi loss (tagaplaanil) Suurhertsogi loss  Saksamaa – Weilbourg, alates 2004 STATEC, vaadatud 25.05.2024. Mémorial A, 1991, No. 25. Service central de législation. Vaadatud 2012-09-27  Colmar-Berg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht
Kreeka vapp

Kreeka vapp (kreeka Εθνόσημο της Ελλάδας) on Kreeka riigivapp. See on praegusel kujul kasutuses 7. juunist 1975. Helesinisel vapikilbil on Kreeka lipult tuntud valge rist. Vapikilpi ümbritseb loorberipärg. Vapi sümboolika määrati kindlaks 1822. aastal, kuid ajaloo jooksul on kujundust korduvalt muudetud.
Kommertsvara

Kommertsvara on enamasti tarkvara, mille kasutamise eest nõutakse tasu ning lähtekood ei ole avalik.
Alzette

Alzette (letseburgi keeles Uelzecht, saksa keeles Alzig) on jõgi Prantsusmaal ja Luksemburgis.  Alzette – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Atterti jõgi

Attert [at'ert] (letseburgi keeles Atert) on jõgi Belgias ja Luksemburgis. Attert on 38 kilomeetri pikkune, millest umbes 32 km asub Luksemburgi territooriumil ja umbes 6 km Belgia territooriumil. Jõe läte asub Belgias Luxembourgi provintsis Atterti vallas Nobressarti asula lähistel, Arlonist loodes. Jõgi voolab läbi järgmiste asulate: Attert Belgias, ning Redange, Useldange, Boevange-sur-Attert ja Bissen Luksemburgis. Attert suubub Alzette'i jõkke Colmar-Bergi vallas Luksemburgis. Mirjam Oesch (Text) a Guy Hoffmann (Fotoen): Das Tal der Attert - Portrait einer grenzüberschreitenden Region, an den Éditions Guy Binsfeld, September 2007, et gëtt och eng franséisch Editioun vum Buch. 160 Säiten, 200 Fotoen. Nehrenhausen, Jeannot: 'Un der Atert, no beim Waasser...' Redingens heimliche Lokalhymne, In: Luxemburger Marienkalender. - Jg. 121 (2002), p. 126-136, ill.  Atterti jõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pétrusse

Pétrusse (letseburgi keeles Péitruss, saksa keeles Petruss) on jõgi Luksemburgis. Pétrusse on Alzette'i lisajõgi.  Pétrusse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Geoportal Luxemburg -digitale Landeskarte (prantsuse, saksa, letseburgi ja inglise keeles)
Isaac Gustav Gerth

Isaac Gustav Gerth (25. november/6. detsember 1730 Tallinn – 30. jaanuar/10. veebruar 1780 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1750–1754 Halle ülikoolis. Ordineeriti 8. septembril/19. septembril 1764 õpetajaks. Ta oli aastatel 1764–1780 (kutsuti 1. juulil/12. juulil 1764) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Lisaks sai ta 17. septembril/28. septembril Järva praostkonna praostiks ning 13. jaanuaril/24. jaanuaril 1778 Eestimaa konsistooriumi assessoriks ja oli 7. aprillist/18. aprillist 1778 12. juunini/23. juunini 1779 ülem-apellatsioonikohtu liige. Tema eestikeelne jutlus on trükitud 1779. aasta jutluseraamatus. Tema isa Johann Heinrich Gerth oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, teine vanaisa Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Tema abikaasa Maria Elisabethi isa Christoph Mertzig oli Järva-Madise koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Frassem

Frassem (letseburgi keeles Fruessen) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Bonnerti osavallas. Ta jääb valla keskusest kirdesse ja osavalla keskusest kagusse. Frassemist itta jääb Viville, loodesse Bonnerti keskus, põhja Oberpallen, kirdesse Heckbous, itta Gaichel, kagusse Waltzing, lõunasse Seymerich ja edelasse Arlon. Frassem paikneb Oberpallenist ja Diekirchist laskuvas orus. Küla territooriumil on metsa. Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus Frassem endisesse Bonnerti valda. Küla läbib maantee N882, mis lõikab ta pooleks. Küla keskus on säilitanud vanaaegse ilme. Frassemis on Frassemi Saint-Valentini kirik, algkool (mille söökla on küla saal), arboreetum (rajatud 1990), noorte spordiväljak ja vana kohvik Bertha. Külas on palju mesilaid, park, 17. sajandist pärinev päikesekell, ajaloolase Godefroid Kurthi sünnikodu (praegu Maison Robinet) ja väike kalmistu, kuhu Godefroid Kurth on maetud. Sissekanne Arloni valla turismisaidil Asukoht Arloni valla kaardil Topograafiline kaart Aerofotod Frassemi park
Okegem

Okegem on hollandikeelne küla ja osavald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas.  Okegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vale pööre 2

"Vale pööre 2" (ingliskeelne originaalpealkiri "Wrong Turn 2: Dead End") on 2007. aasta USA õudusfilm. Filmi lavastas Joe Lynch, peaosades mängivad Erica Leerhsen, Henry Rollins ja Texas Battle. Film on järg 2003. aasta filmile "Wrong Turn" ("Vale pööre"). Film avaldati DVD-l 9. oktoobril 2007, kuid enne ametlikku väljalaset näidati filmi festivalidel London FrightFest Film Festival ja Austin's Fantastic Fest. See on frantsiisi seni neljast filmist kõige kõrgemalt hinnatud film.
Carl (Württembergi hertsog)

Carl Maria Peter Ferdinand Philipp Albrecht Joseph Michael Pius Konrad Robert Ulrich Herzog von Württemberg (1. august 1936 Friedrichshafen – 7. juuni 2022) oli Württembergi kuningliku perekonna pea alates 15. aprillist 1975 surmani. Ta on hertsog Philippi (1893–1975) ja Austria ertshertsoginna Rosa (1906–1983) poeg. 18. juulil (ilmalik abielu) ja 21. juulil 1960 abiellus ta Orléansi printsessi Dianega (sündinud 1940), kellega tal on neli poega ja kaks tütart.
Kala-lagau-jaa keel

Kala-lagau-jaa keel (varem ka mabujagi keel ja jagari keel) on Austraalias Torrese väina saartel räägitav keel. See kuulub pama-njunga keelkonda, moodustades omaette rühma. 1996. aastal loendati 930 kõnelejat. Enne 1870. aastatel alanud kolonisatsiooni oli kala-lagau-jaa keel kasutusel lingua franca'na nii Austraalias kui Uus-Guinea paapuate seas. http://www.ethnologue.org/show_language.asp?code=mwp http://www.omniglot.com/writing/kalalagawya.htm http://wals.info/languoid/lect/wals_code_kly
Constanța Ovidiuse Ülikool

Constanța Ovidiuse Ülikool (rumeenia keeles Universitatea Ovidius din Constanța) on 1990. aastal asutatud riiklik ülikool Constanța linnas Rumeenias. Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase. Kokku valmistatakse üliõpilasi ette bakalaureuseõppes 63 erialal, magistriõppes 62 erialal ja doktoriõppes 7 erialal. Ülikoolis on 1315 õppejõudu, kellest 100 on professorid. Ülikooli eelkäijaks oli 1961. aastal asutatud kolmeaastase õppeajaga pedagoogiline seminar. 22. detsembril 1989 asutati senise pedagoogilise seminari asemele inseneride instituut, mille baasil moodustati omakorda 7. märtsil 1990 valitsuse otsusega Constanța Ülikool. Sama aasta 30. märtsil nimetati ülikooli esimeseks rektoriks professor Adrian Rădulescu. Mehaanikateaduskonna kõrvale avati aprillis 1990 meditsiiniteaduskond ja bioloogiateaduskond. Sama aasta sügisest lisandus veel kuus teaduskonda. Arstiteaduskonna avamisega sai ülikoolist esimene meditsiiniõppeasutus Dobrudža piirkonna ajaloos. 17. aprillil 1991 andis Rumeenia valitsus ülikoolile vanarooma luuletaja Ovidiuse nime. Ovidius oli oma viimased eluaastad veetnud pagenduses Tomises, mis asus tänase Constanța linna asukohas. Stomatoloogiateaduskond Majandusteaduskond Ajaloo- ja politoloogiateaduskond Farmaatsiateaduskond Arstiteaduskond Psühholoogia ja kasvatusteaduste teaduskond Kirjandusteaduskond Kehalise kasvatuse ja spordi teaduskond Usuteaduskond Matemaatika- ja informaatikateaduskond Füüsika-, keemia-, elektroonika- ja naftatehnoloogiateaduskond Kunstiteaduskond Loodus- ja põllumajandusteaduste teaduskond Õigus-, haldus- ja sotsioloogiateaduskond Ehitusteaduskond Mehaanikateaduskond Ülikooli veebileht (rumeenia keeles, vaadatud 27.09.2012)
Aspelare

Aspelare on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas. Aspelare liideti Ninove valla halduspiiridesse 1977. aastal. Esimesed ülestähendused Schelde ja Denderi vahelisel alal asuva küla kohta pärinevad aastast 1118 (Hasplar), 1142. aastal on küla nimetatud kui Asplar.  Aspelare – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Las käia!

"Las käia!" on mitme teose (eestikeelne) pealkiri: "Las käia!" (originaalpealkiri "Bring It On"), 2000. aasta film, peaosades Kirsten Dunst ja Eliza Dushku "Las käia taas" (ka "Las käia 2"; originaalpealkiri "Bring It On Again"), eelmise filmi järjefilm aastast 2004, peaosades Bree Turner ja Anne Judson-Yager "Las käia 3: Kõik või eimidagi" (originaalpealkiri "Bring It On: All or Nothing"), järjefilm aastast 2006, peaosades Hayden Panettiere ning Solange Knowles "Las käia 4: Võidu eest väljas" (originaalpealkiri "Bring It On: In It to Win It"), järjefilm aastast 2007, peaosades Ashley Benson ja Cassie Scerbo "Las käia 5: Võitle lõpuni!" (originaalpealkiri "Bring It On: Fight to the Finish"), järjefilm aastast 2009, peaosades Christina Milian ja Vanessa Born "Lase käia!" (originaalpealkiri "Set It Off"), 1996. aasta film, peaosades Jada Pinkett Smith, Queen Latifah ning Vivica A. Fox
Voorde

Voorde on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Ninove vallas. Voorde liideti Ninove valla halduspiiridesse 1977. aastal. Esimesed ülestähendused Denderi piirkonnas (Dendersteek) asuvast külast pärinevad aastast 1197 (Vorda). Loss (16. sajand) Sint-Pietersbandeni kirik  Voorde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Johann Heinrich Gerth (1686–1734)

Johann Heinrich Gerth (1686 Suure-Jaani – 18. aprill/29. aprill 1734 Kuusalu) oli Eesti vaimulik. Ta õppis Tallinna gümnaasiumis. Seejärel õppis ta (immatrikuleeriti 15. oktoobril 1708) Greifswaldi ülikoolis. Ordineeriti 18. veebruaril 1713 õpetajaks. Ta oli aastatel 1713–1715 Väike-Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1715–1734 oli ta (kutsuti aastal 1714) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 3. augustil 1721, vande andis 8. veebruaril 1722. Tema isa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, poeg Isaac Gustav Gerth oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Tema äi Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007 http://isik2.tlulib.ee/index.php?id=631