laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Bronisław Malinowski

Bronisław Kasper Malinowski (7. aprill 1884 Kraków – 16. mai 1942 New Haven, USA) oli poola sotsiaalantropoloog. Ta sündis ülemkeskklassi peres. Tema isa oli professor ja ema oli jõukate maaomanike perest. Poisina oli Bronisław tihti haige, kuid hiilgas koolis õppetulemustega. 1908. aastal sai ta oma kodulinna Jagelloonide ülikoolist filosoofiadoktori kraadi, keskendudes matemaatikale ja loodusteadustele. Ülikoolis jäi ta jälle raskelt haigeks ja paranemise ajal luges ta James Frazeri raamatut "Kuldne oks". See tekitas temas huvi etnoloogia vastu ning pärast Jagelloonide ülikooli lõpetamist läks ta Saksamaale Leipzigi ülikooli ja 1910 Londoni Majandus- ja Politoloogiakooli. 1914. aastal rändas ta Uus-Guineasse, kus elas algul Mailu saarel (1,8 km pikkune saar 8 km kaugusel Uus-Guinea edelaotsast) ja siis Kiriwina (tollal Trobriandi) saartel (Uus-Guinea kagutipust loodes). Austria-Ungari kodanikuna jäi ta Esimese maailmasõja puhkedes saartele lõksu, sest kui ta oleks lahkunud, oleksid Austraalia võimud ta kohe interneerinud. Alles pärast sõda sai ta Euroopasse tagasi tulla. 1922. aastaks oli Malinowski kaitsnud doktorikraadi antropoloogia alal ning õpetas Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis. Samal aastal avaldas ta raamatu "Argonauts of the Western Pacific" ("Vaikse ookeani lääneosa argonaudid"). Seda raamatut tunnustati üldiselt meistriteosena ja Malinowskist sai üks maailma tuntumaid antropolooge. Kuni järgmise maailmasõjani töötas ta Londoni Majandus- ja Politoloogiakoolis, tehes sellest tähtsa antropoloogiakeskuse. Ta sai 1931 Suurbritannia kodanikuks. Aeg-ajalt õpetas Malinowski ka USA-s. Teise maailmasõja puhkemise ajal oligi ta parajasti USA-s ja jäigi sinna. Ta võttis vastu töökoha Yale'i ülikoolis ja töötas seal kuni surmani 1942. Samal aastal oli ta saanud Poola Kunstide ja Teaduse Ameerika Instituudi kaasasutajaks. Ta suri südamerabandusse, valmistudes suvisteks välitöödeks Mehhikos Oaxacas. Ta on maetud Connecticuti osariiki New Havenisse. Teda peetakse üheks Briti funktsionalismi rajajaks. Tal oli tugev mõju Põhja-Ameerika kultuuriantropoloogiale ja sotsioloogilisele institutsiooniteooriale. Malinowski teaduslik rivaal oli Alfred Radcliffe-Brown. "Argonauts of the Western Pacific" (1922) "Myth in Primitive Society" (1926) "The Sexual Life of Savages in North-Western Melanesia" (1929) "Coral Gardens and Their Magic" (1935) Malinowski, Bronisław 2013 [1922]. Uurimuse aines, meetod ja ulatus. In: Cañás Bottos, Lorenzo (koost.), Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik. (Tõlkinud Maarja Kaaristo.) Tallinn: TLÜ kirjastus, 37–78. Malinowski, Bronisław 2013 [1939]. Grupp ja indiviid funktsionalistlikus analüüsis. In: Cañás Bottos, Lorenzo (koost.), Funktsioon ja struktuur Briti koolkonnas: Antropoloogia lugemik. (Tõlkinud Anne Lange.) Tallinn: TLÜ kirjastus, 95–130. Malinowski, Bronisław 2020. Maagia, teadus ja religioon ning teisi esseid. (Tõlkinud Olavi Teppan, järelsõna Toomas Gross; Avatud Eesti raamat.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2020.
Arktiline neem

Arktiline neem (vene мыс Арктический) on Severnaja Zemlja saarestiku kõige põhjapoolsema Komsomoletsi saare põhjapoolseim neem. Neeme geograafilised koordinaadid on 81° 13′ N, 95° 15′ E. Pärast avastamist nimetati neem Aleksei Žohhovi auks Žohhovi neemeks. Jossif Stalini võimu perioodil nimetati see Nõukogude Liidu poliitiku Vjatšeslav Molotovi auks Molotovi neemeks. 1957. aastast kannab ta praegust nime. Arktiline neem asub põhjapoolusest vaid 990,7 km kaugusel, sellepärast stardivad sealt paljud polaarekspeditsioonid. Сергей Тюляков. Появится ли остров цесаревича Алексея? Русский дом, 2008, №9
Össur Skarphéðinsson

Össur Skarphéðinsson (sündinud 19. juunil 1953 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, aastatel 2009–2013 Islandi välisminister. Aastatel 1991–2016 oli ta Alþingi liige. 1993–1995 oli ta keskkonnaminister, 2007–2009 tööstus-, energia- ja turismiminister ning 2007–2008 Põhjamaade koostöö minister. Alates 1. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 oli ta Islandi välisminister. 1983. aastal kaitses ta East-Anglia Ülikoolis väitekirja füsioloogias akvakultuuri erialal ja sai doktorikraadi. Ta on olnud ajalehe Þjóðviljinn väljaandja. Össur Skarphéðinsson on abielus Árný Erla Sveinbjörnsdóttiriga, neil on kaks tütart. Össur Skarphéðinssoni blogi Tutvustus Alþingi kodulehel
1989. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1989. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 30. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–12. veebruarini Vailis USA-s. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 94 Maailmameister 1987: Frank Wörndl , Saksa FV Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 101 Maailmameister 1987: Pirmin Zurbriggen , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 98 Maailmameister 1987: Pirmin Zurbriggen , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 55 Maailmameister 1987: Peter Müller , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 30. jaanuar ja 3. veebruar Osavõtjaid: 85 Maailmameister 1987: Marc Girardelli , Luksemburg Ametlikud tulemused Finaal: 7. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1987: Erika Hess , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 7 Maailmameister 1987: Vreni Schneider , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 63 Maailmameister 1987: Maria Walliser , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 34 Maailmameister 1987: Maria Walliser , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 29. jaanuar ja 2. veebruar Osavõtjaid: 43 Maailmameister 1987: Erika Hess , Šveits Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Davíð Oddsson

Davíð Oddsson (sündinud 17. jaanuaril 1948 Reykjavíkis) on Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 1991–2004. 1982–1991 oli ta Reykjavíki linnapea ja 2004–2005 Islandi välisminister. Aastatel 1991–2005 oli Davíð Iseseisvuspartei esimees. 2005–2009 oli ta Islandi keskpanga nõukogu esimees.
1991. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1991. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 31. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 22. jaanuarist 3. veebruarini Saalbach-Hinterglemmis Austrias. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). Finaal: 22. jaanuar Osavõtjaid: 123 Maailmameister 1989: Rudolf Nierlich, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 106 Maailmameister 1989: Rudolf Nierlich, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 23. jaanuar Osavõtjaid: 112 Maailmameister 1989: Martin Hangl , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 27. jaanuar Osavõtjaid: 61 Maailmameister 1989: Hans-Jörg Tauscher , Saksa FV Ametlikud tulemused Finaal: 28. ja 30. jaanuar Osavõtjaid: Maailmameister 1989: Marc Girardelli , Luksemburg Ametlikud tulemused Finaal: 1. veebruar Osavõtjaid: 83 Maailmameister 1989: Mateja Svet , jugoslaavia Ametlikud tulemused Finaal: 2. veebruar Osavõtjaid: 84 Maailmameister 1989: Vreni Schneider , Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 29. jaanuar Osavõtjaid: 64 Maailmameister 1989: Ulrike Maier , Austria Ametlikud tulemused Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 35 Maailmameister 1989: Maria Walliser, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 25. ja 31. jaanuar Osavõtjaid: 38 Maailmameister 1989: Tamara McKinney , USA Ametlikud tulemused MM-i tulemused FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
2011. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

2011. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 41. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 6.–20. veebruarini Garmisch-Partenkirchenis Saksamaal. Võistlustel jagati välja 11 komplekti medaleid (viis ala nii meestele kui ka naistele ja võistkonnavõistlus). Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 100 Maailmameister 2009: Manfred Pranger, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 127 Maailmameister 2009: Carlo Janka, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 71 Maailmameister 2009: Didier Cuche, Šveits Ametlikud tulemused Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 54 Maailmameister 2009: John Kucera, Kanada Ametlikud tulemused Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 41 Maailmameister 2009: Aksel Lund Svindal, Norra Ametlikud tulemused Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 111 Maailmameister 2009: Maria Riesch, Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: Maailmameister 2009: Kathrin Hölzl, Saksamaa Ametlikud tulemused Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 49 Maailmameister 2008: Lindsey Vonn, USA Ametlikud tulemused Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 36 Maailmameister 2009: Lindsey Vonn, USA Ametlikud tulemused Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 40 Maailmameister 2009: Kathrin Zettel, Austria Ametlikud tulemused Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 11 võistkonda Ametlikud tulemused MM-i koduleht
Lendava

Lendava (ungari Lendva, saksa Lindau) on linn Sloveenias, Lendava valla keskus. Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lendava Nafta. Lendava on Sloveenia ungari vähemuse keskus. 1918. aastani kuulus Lendava valla keskusena Ungari kuningriiki.  Lendava – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kanepilised

Kanepilised (Cannabaceae) on õistaimede sugukond roosilaadsete seltsist. Kanepilised on kahekojalised rohttaimed. Eestis kasvab 2 kanepiliste sugukonda kuuluvat pärismaist liiki: harilik humal (Humulus lupulus) ja harilik kanep (Cannabis sativa). Royal Botanical Gardensi taimeandmebaasi järgi on sugukonnas 170 liiki 9–15 perekonnast. Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse kanepilised seltsi Urticales ja sugukonda liigitatakse järgmised taimeperekonnad: Cannabis – kanep, Humulus – humal. APG III süsteemis klassifitseeritakse kanepiliste sugukonda järgmised taimeperekonnad: Aphananthe Cannabis – kanep Celtis – tseltis Gironniera Humulus – humal Parasponia Pteroceltis Trema – treema Cannabaceae Sissekanne Catalogue of Life'is Sissekanne GRIN-is Sissekanne ITIS-es Sissekanne NCBI-s Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Cannabaceae seisuga 17.01.2014.
Alexander von Zemlinsky

Alexander von Zemlinsky (14. oktoober 1871 Viin – 16. märts 1942 Larchmont, New York) oli Austria helilooja ja dirigent.
Piimalillelised

Piimalillelised (Euphorbiaceae) on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist. Sugukond on nime saanud sellest, et vastavad taimed sisaldavad mürgist piimmahla (teatud liigid küll mitte). Cronquisti süsteemi järgi arvati sugukond omanimelisse piimelillelaadsete seltsi, kuid uuem – süsteem APG II paigutab ta malpiigialaadsete seltsi. Eestis kasvab sellest sugukonnast püsik-seljarohi (Mercurialis perennis) ja mõned piimalille (Euphorbia) perekonna liigid.
Paksulehelised

Paksulehelised (Crassulaceae) on kaheiduleheliste klassi kivirikulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond. Sugukonda kuulub 39 perekonda umbes 1400 liigiga. Eestis kuulub sellesse sugukonda 6-7 looduslikult kasvavat liiki kukeharja (Sedum), liivsibula (Jovibarba) ja vesika (Crassula) perekondadest. Paksulehelisi kasvab eriti arvukalt Aafrika edelaosas, mõnevõrra vähem Euroopa ja Kesk-Aasia mägedes.. Paksulehelised on ühe-, kahe- või mitmeaastased rohttaimed, mõned ka põõsad. Paksulehelised on sukulendid: nad talletavad oma lehtedesse vett. Seetõttu on nende lehed iseloomulikult paksud, mis ongi sugukonnale nime andnud. Paksulehelised on peaaegu kõik kahekojalised, välja arvatud kukeharjad, mis on ühekojalised. Abilehti ei ole. Õies on tolmukaid sama palju kui kroonlehti või siis poole rohkem ning nad võivad paikneda eraldi, aga olla ka alusel kokku kasvanud. Seemnealgmed on arvukad, väikesed ja paiknevad kahes reas. Vili on kukkurvili. Paksulehelised ei ole majanduslikult tähtsad taimed. Oma huvitava välimuse poolest kasvatatakse neist mitmeid ilutaimedena kiviktaimlates ning erilise vastupidavuse ning kuivataluvuse tõttu toataimena. Toataimed on näiteks portulak-turdleht ja Blossfeldi kalanhoe. Adromischus – padilehik Aeonium – kestvik Aichryson – harksibul Chiastophyllum – kuldhari Cotyledon – lasnlehik Crassula – turdleht Diamorpha Dudleya – dudelia Echeveria – soomuslehik Graptopetalum – kõrbehari Greenovia Hylotelephium – liidetud perekonnaga kukehari Hypagophytum Jovibarba – liivsibul Kalanchoe – kalanhoe Lenophyllum Monanthes – erakõis Orostachys – mägitähk Pachyphytum – tüsik Perrierosedum Phedimus Pistorinia Prometheum Pseudosedum Rhodiola – kuldjuur Rosularia – rosulaaria Sedum – kukehari Sempervivum – mägisibul Thompsonella Tylecodon Umbilicus – nabarohi Villadia A. Kalda. Raamatus "Kõrgemad taimed". K. Eichwald, A. Kalda (koost.), E. Kukk jt. Tallinn, Valgus 1970. Lk 484
Lehtersuue

Lehtersuue ehk estuaar on jõe suudme ja lahe osa, kus toimub mere tõusude-mõõnade soolasema ja jõgede mageda vee segunemine. Lehtersuudmetes on jõe sissevoolu tõttu vee soolsus väiksem kui meres. Lehtersuudmetele on tavaliselt omased suhteliselt tugevad looded. Kui loodeid ei ole, võib estuaari asemele tekkida delta. Estuaarid on tekkinud kas maapinna vajumise või merepinna tõusu tagajärjel. Jääaegadel on merepinna tase madalam, sest suur osa mereveest on kogunenud pooluselähedastesse jääkilpidesse. Jääaja taandudes jää sulab ning tõstab merepinna taset, ujutades üle jõgede alamjooksud, millest saavadki estuaarid. Jõgede lehtersuudmed on sageli väga elurikkad. Estuaar on moodustunud näiteks Thamesi jõe suudmealale. Läänemeres looded puuduvad, mistõttu rangelt võttes Eestis lehtersuudmeid pole, kuid et muutlikud tuuled kõigutavad merepinnataset meilgi, loetakse Matsalu lahte mõnikord tinglikult lehtersuudmeks. Estuaarrannik Aleksei Lotman. "Elurikkuse märg pelgupaik." Postimees7. veebruar 2020.
Toomingas

Toomingas on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv lehtpuude alamperekond. Toomingad on levinud põhjapoolkera parasvöötmes. Toomingatel on lihtlehed. Õied on koondunud 12–30 kaupa sihvakatesse rippuvatesse kobaratesse ja puhkevad kevadel pärast lehtede valmimist. Kõigil toomingatel on luuviljad, mis kinnituvad oksale kas üksikult või kobarana. Rahvasuus nimetatakse vilju marjadeks, aga see pole bioloogilises mõttes korrektne. Viljaliha on söödav ja selle sees on kivikõva kestaga seeme. Seemneid ei tohi süüa, sest see sisaldab amügdaliini. Amügdaliin ise ei ole mürgine, aga organismis lagunedes tekib väga mürgine sinihape. Kuna toominga seeme on väga väike, siis tekib ka sinihapet nõnda vähe, et ühe seemne söömine pole veel eluohtlik. Viljad on lindudele korraga allaneelamiseks sobiva suurusega ja linnud neid ka põhiliselt levitavad. Toomingaid kasvatatakse ilupuudena. Küllalt levinud on nii täidisõielised kui kirjude lehtedega vormid. Õied on nii metsikutel puudel kui kultivaridel valdavalt valged või roosad. Puitu saab toomingatelt vähe, sest need pole suured puud, aga enamasti on see tugev ja hästi töödeldav. Sellepärast sobib see nikerdamiseks ja vastupidavate tarbeesemete valmistamiseks.Mööblit valmistatakse näiteks hilistoomingast P. serotina, mis kasvab Põhja-Ameerikas ja üle 30 m kõrgeks. USA pärismaistest puudest on see tisleritöödeks üks hinnatumaid ja kallimaid. Toomingalehti söövad mõned liblikad, näiteks kollavaksik Opisthograptis luteolata. Virgiinia toominga P. virginiana marjadest tehakse tarretist ja veini. See puu kasvab Põhja-Ameerikas. Prunus grayana – Gray toomingas Prunus maackii – amuuri toomingas Prunus padus – harilik toomingas Prunus padus var. pubescens – aasia toomingas Prunus sericea – siidjas toomingas Prunus serotina – hilistoomingas Prunus ssiori – sahhalini toomingas (kaugida toomingas) "Looduse raamatukogu" 2012/1. "Aasta puud 2". Koostaja Ann Marvet. MTÜ Loodusajakiri 2012, lk. 80
Fokker

Fokker oli Hollandi lennukitootmisettevõte, mille asutas Anthony Fokker. Fokker Spin Fokker M.1 - M.4 Spin (sõjaline versioon) Fokker W.1 - W.2 Fokker A.III (M.5K) Fokker A.II (M.5L) Fokker M.6 Fokker B.I (M.7 en M.10E) Fokker W.3 Fokker A.I (M.8) Fokker M.9 Fokker B.II (M.10Z) Fokker E.I (M.5K/MG) Fokker E.II (M.14) Fokker E.III (M.14v) Fokker E.IV (M.15) Fokker M.16E ja M.16Z Fokker B.II (M.17Z) Fokker B.III (M.18Z) Fokker D.I (M.18E) Fokker D.II (M.17E) Fokker D.III (M.19) Fokker D.IV (M.21) Fokker D.V (M.22) Fokker V.1 Fokker V.2 ja V.3 Fokker V.4 Fokker F.I (V.5) Fokker Dr.I Fokker V.6 Fokker V.7 Fokker V.8 Fokker V.9, V.11, V.12, V.13. V.14, and V.16 Fokker D.VI Fokker D.VII (V.11/13) Fokker V.17 - V.25 Fokker E.V/D.VIII (V.26) Fokker V.27 - V.37 Fokker C.I (V.38) Fokker V.39 - Fokker V.42 Fokker C.I Fokker F.6 Fokker F.II Fokker F.III Fokker F.IV Fokker T.II Fokker S.I Fokker D.IX Fokker D.X Fokker S.II Fokker B.I Fokker C.IV Fokker F.V Fokker S.III Fokker D.XI Fokker T.III Fokker B.II Fokker F.VII Fokker C.V Fokker D.XII Fokker D.XIII Fokker S.IV Fokker D.XIV Fokker B.III Fokker F.VIII Fokker T.IV - T.IVa Fokker C.VIIW Fokker F.XI "Universal" Fokker F.XIV Fokker D.XVI Fokker F.IX Fokker C.VIII Fokker C.IX Fokker F.XII Fokker D.XVII Fokker F.XVIII Fokker F.XX Fokker F.XXXVI Fokker C.X Fokker F.XXII Fokker C.XIW Fokker D.XXI Fokker G.I Fokker T.V Fokker S.IX Fokker C.CIVW Fokker T.VIIIW Fokker D.XXIII Fokker T.IX Fokker Universal Lennuk & kaubaveo Fokker Super Universal Lennuk & kaubaveo Fokker C-II Lennuk Fokker B-11 Sport/Treener Fokker F-14 Parasol Airliner Fokker PJ USCG Lennupääste Fokker PW-5 Jäilitaja, Vesijahutusega. Fokker XA-7 Rünnaku õhusõiduk Fokker XLB-2 Ööpommitaja Fokker XB-8 Pommitaja Fokker XO-27 Vaatlus õhusõiduk Fokker XFA-1 Hävituslennuk Fokker F24 Fokker F25 Promootor Fokker S-11 Instruktor Fokker S-12 Instruktor Fokker S-13 Universal Treener Fokker S-14 Kiirusetreener Fokker F26 Phantom Fokker F27 Friendship Fokker F28 Fellowship Fokker 50 Fokker 60 Praktilisus Fokker 70 Fokker 100 Fokker 130 (kontseptsiooni etapist üksnes) Fokkeri ametlikul kodulehel
How It's Got to Be

"How It's Got to Be" on Jeanette Biedermanni esimene singel albumilt "Delicious". Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Wonderbra ning produtseeris Cobra. Singel anti Saksamaal välja 1. oktoobril 2001. "How It's Got to Be" (Radio Edit) – 03:13 "No Style!" (Radio Edit') – 03:39 "How It's Got to Be" (Chill Out Love Radio Edit) – 03:24 "No Style!" (Dance Radio Edit) – 03:38 How It's Got To Be muusikavideo
Break on Through

"Break on Through" on Jeanette Biedermanni neljas kauamängiv album. See anti Saksamaal välja 3. novembril 2003. Plaat jõudis Saksamaa albumite edetabelis 6. kohale. "Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23 "Hold the Line" – 03:40 "Burning Alive" – 03:15 "Himalaya" – 04:05 "Rebelution" – 03:18 "We Are the Living" – 03:47 "Tellin' You Goodbye" – 03:37 "Mystery" – 03:39 "Bad Girl" – 03:14 "7 Nights – 7 Days" – 04:19 "Highflyer" – 02:58 "True Blue Heroes" – 03:50 "Make Love" – 03:25 "Mr. Big" – 03:50 "Forever and Ever" – 03:41 "Kick Up the Fire" – 03:47 CD 1 "Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23 "Hold the Line" – 03:40 "Burning Alive" – 03:15 "Himalaya" – 04:05 "Rebelution" – 03:18 "We Are the Living" – 03:47 "Tellin' You Goodbye" – 03:37 "Mystery" – 03:39 "Bad Girl" – 03:14 "7 Nights – 7 Days" – 04:19 "Highflyer" – 02:58 "True Blue Heroes" – 03:50 "Make Love" – 03:25 "Mr. Big" – 03:50 "Forever and Ever" – 03:41 "Kick Up the Fire" – 03:47 CD 2 "Rock City" (Special Audio Track) – 02:56 "Rockin' on "Musicago" Studio Floor" (Berliin 2003) "Making of a Song" (German Musicproductions Hamburg) "Break on Through" Shooting (Berliin 2003) "Rock My Life" Tour 2003 (Preview) "Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23 "Hold the Line" – 03:40 "Burning Alive" – 03:15 "Himalaya" – 04:05 "Rebelution" – 03:18 "We Are the Living" – 03:47 "Tellin' You Goodbye" – 03:37 "Mystery" – 03:39 "Bad Girl" – 03:14 "7 Nights – 7 Days" – 04:19 "Highflyer" – 02:58 "True Blue Heroes" – 03:50 "Make Love" – 03:25 "Mr. Big" – 03:50 "Forever and Ever" – 03:41 "Kick Up the Fire" – 03:47 Boonuslood "Rock City" – 02:56 "All by Myself" (Live) – 04:59 "Me and Bobby McGee" (Live) – 04:40 "69" – 03:06 "Rockin' on Heaven's Floor" – 03:23 "Hold the Line" – 03:40 "Burning Alive" – 03:15 "Himalaya" – 04:05 "Rebelution" – 03:18 "We Are the Living" – 03:47 "Tellin' You Goodbye" – 03:37 "Mystery" – 03:39 "Bad Girl" – 03:14 "7 Nights – 7 Days" – 04:19 "Highflyer" – 02:58 "True Blue Heroes" – 03:50 "Make Love" – 03:25 "Mr. Big" – 03:50 "Forever and Ever" – 03:41 "Kick Up the Fire" – 03:47 Boonuslood "Rock City" – 02:56 "69" (Freaky Mix) – 03:12 "No Eternity" – 03:37 "Will You Be There" (Accoustic Version) – 02:47 "Go Back" (Accoustic Version) – 03:58 Koduleht
Merry Christmas (Jeanette Biedermanni album)

"Merry Christmas" on Jeanette Biedermanni jõulualbum. See anti Saksamaal välja 22. novembril 2004. Plaat jõudis Saksamaa albumiedetabelis 22. kohale. "Christmas Time" – 03:18 "O Come All Ye Faithful (Adeste Fideles)" – 02:49 "The Infant Light" – 03:06 "Follow The Star" – 03:16 "Mr. Santa Clause" – 03:10 "Evermore" – 02:02 "Silent Night" – 02:49 "Peace on Earth" – 03:22 "Ave Maria" – 04:25 "Hark! The Herald Angels Sing" – 02:25 "Run With Me" (X-Mas version) – 03:39 "Shine On" – 03:35 "Winter Ferryland" – 03:24 "O Holy Night" – 03:39 "Amazing Grace" – 02:38 Ametlik koduleht
Naked Truth (Jeanette Biedermanni album)

"Naked Truth" on Jeanette Biedermanni kuues stuudioalbum. See anti Saksamaal välja 7. aprill 2006. Plaat jõudis Saksamaa albumiedetabelis 14. kohale. "All New" - 05:02 "Moonshinenight" – 03:42 "Bad Girls Club"– 03:23 "I´m Alive" – 04:26 "Burn" – 03:21 "Get Freaky"– 03:04 "Heat of the Summer"– 03:44 "Heatwave in July"– 03:18 "L.A. (City of Angels)"– 02:58 "It´s Not O.K. (The Poor Little Thing)" – 03:30 "Endless Love" – 03:26 "Hurt"– 04:09 "Frozen Sun" – 04:05 "It´s Alright"– 02:48 "Naked Truth" – 03:51 "Nightmare"– 03:35 Desktop Player "Run With Me" (rock extended version) "Shine On" "Hearts Burning Down" "Interview" "Recording "Naked Truth"" "Bad Girls Club" (video) "Bad Girls Club" (tegemine) "Endless Love" (video) "Endless Love" (tegemine) "Jeanette on the Road" "Jeanette's Hairstyling" "DRK Spot" Ametlik koduleht
Rockin' on Heaven's Floor

"Rockin' on Heaven's Floor" on Jeanette Biedermanni esimene singel neljandalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 13. oktoobril 2003. Laulu kirjutasid Frank Johnes, Tom Remm, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerisid Frank Johnes ja Tom Remm. "Rockin' on Heaven's Floor" (Radio Mix) – 03:22 "Rockin' on Heaven's Floor" (Accoustic Mix) – 03:49 "Rockin' on Heaven's Floor" (Extended Rock Mix) – 04:02 "Rockin' on Heaven's Floor" (Instrumental Mix) – 03:23 "Orient Express" – 04:37 "Rockin' on Heaven's Floor" (video) – 03:27 Boonus videomaterial – 03:34
Hold the Line (Jeanette Biedermanni laul)

"Hold the Line" on Jeanette Biedermanni neljas singel albumilt "Break On Through". See anti Saksamaal välja 28. juunil 2004. Laulu on kirjutanud Frank Johnes, Bodybrain ja Wonderbra ning produtseerinud Tom Remm ja Frank Kretschmer. "Hold the Line" (Radio Edit) – 03:49 "Hold the Line" (Acoustic Mix) – 03:40 "Himalaya" – 04:05 "Hold the Line" (Karaoke Mix) – 03:49 "No Eternity" (Acoustic Version) – 03:44 "Hold the Line" (video) – 03:55 "Hold the Line" (Radio Edit) – 03:49 "Hold the Line" (DTM Version) – 03:50 "Hold the Line" (Acoustic Mix) – 03:40 "Himalaya" – 04:05 "No Eternity" (Acoustic Version) – 03:44 Koduleht
Heat of the Summer

"Heat Of The Summer" on kolmas singel Jeanette Biedermanni kuuendalt stuudioalbumilt. See anti Saksamaal välja 4. augustil 2006. Laulu kirjutasid Jeanette Biedermann ja Jörg Weisselberg ning produtseeris Thorsten Brötzmann. CD 1 "Heat of The Summer" — 03:19 "Heat of The Summer" (Naked Truth Version) — 03:44 "Heat of The Summer" (Instrumental) — 03:20 Desktop-player CD 2 "Heat of The Summer" — 03:19 "Heat of The Summer" (Naked Truth Version) — 03:44 "Heat of The Summer" (Instrumental) — 03:20 "Heat of The Summer" (Kingston Remix) — 03:20 CD 3 "Heat of The Summer" — 03:19 "Heat of The Summer" (Naked Truth Version) — 03:44 "Heat of The Summer" (Instrumental) — 03:20
Keeleke

Keeleke on pisike kilejas moodustis lehelaba ülemisel pinnal, vastu vart. Keeleke esineb paljudel kõrrelistel, lõikheinalistel ja teistel taimedel. Teatud taimedel võib keeleke olla asendunud karvaringiga, nii on näiteks päiderool.