laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kasari Kool

Kasari Kool oli üldhariduskool Lääne maakonnas Lihula vallas Kirbla külas. Kooli alguseks loetakse aastat 1853. Kuni 1992. aastani kandis kool nime Kasari 9-klassiline Kool, seejärel Kasari Põhikool ja aastatel 2012–2015 Kasari Kool. Kool lõpetas alates 1. septembrist 2012 õpetamise 3. kooliastmes ja jätkas tegevust 6-klassilise põhikoolina. Kasari kool lõpetas täielikult tegevuse 2015. aastal. Kooli viimane hoone asub Kasari jõe vasakul kaldal Kasari raudbetoonsilla läheduses, seal alustati õppetööd 1941. aastal. Kasari kool 150. Lihula Teataja, juuni 2003
Kennani instituut

Kennani instituut (Kennan Institute for Advanced Russian Studies) on 1974. aastal asutatud teadusasutus, mis tegeles Nõukogude Liidu uurimisega, kuid pärast selle lagunemist tegeleb Venemaa uurimisega. The Kennan Institute
John R. Bolton

John Robert Bolton (sündinud 20. novembril 1948 Baltimore'is Marylandi osariigis) on Ameerika Ühendriikide diplomaat ja riigiametnik, poliitikakommentaator ja jurist. 9. aprillist 2018 kuni 10. septembrini 2019 oli ta Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku nõunik. Bolton sündis tuletõrjuja pojana ja kasvas üles Baltimore'i töölisrajoonis. Ta õppis koos Bill ja Hillary Clintoniga Yale'i Ülikoolis õigusteadust. Bolton omandas Yale'is bakalaureusekraadi summa cum laude ning 1974. aastal doktorikraadi. Ehkki Bolton põhimõtteliselt toetas Vietnami sõda ja astus Marylandi Rahvuskaardi liikmeks, ei läinud ta ise sõdima, sest tema sõnul oli talle ajaks, mil ta ülikooli lõpetas, juba selge, et sõda on kaotatud. Bolton abiellus Gretchen Smithiga, kellel on teaduskraad Wellewley College'ist ja New Yorgi Ülikoolist. Nad elavad Marylandi osariigis. Neil on tütar Jennifer Sarah, kes lõpetas Yale'i samal erialal kui isagi. 1974–1981 ja 1983–1985 töötas Bolton Washingtonis õigusbüroos Covington & Burling. 1993–1999 oli ta osanik õigusbüroos Lerner, Reed, Bolton & McManus. USA presidentide Ronald Reagani ja George Bush vanema ajal töötas Bolton mitmel ametikohal Riigidepartemangus, justiitsministeeriumis ja Rahvusvahelise Arengu Agentuuris. 1997–2000 töötas ta tasuta (pro bono) James Bakeri assistendina. Baker oli endine riigisekretär, rahandusminister ja Valge Maja personaliülem, kes sel ajal töötas ÜRO peasekretäri Kofi Annani saadikuna Lääne-Saharas. George W. Bushi ajal 2001–2005 oli Bolton riigisekretäri asetäitja relvastuskontrolli ja rahvusvahelise julgeoleku alal. 2005. aasta augustist kuni 2006. aasta detsembrini oli ta Ameerika Ühendriikide saadik ÜRO-s. Praegu töötab Kirkland and Ellise õigusbüroo nõunikuna. Bolton osaleb mitmes uuskonservatiivses rühmituses, näiteks Uue Ameerika Sajandi Projektis, Riikliku Julgeoleku Juudi Instituudis ning Lahe Rahu ja Julgeoleku Komitees. Ise Bolton ennast uuskonservatiiviks ei pea, väites, et on konservatiiv olnud sellest ajast peale, kui ta 1964. aastal tegi kampaaniat Barry Goldwateri presidendiks saamise poolt. 2009. aasta jaanuaris tegi Bolton ettepaneku lahendada Palestiina konflikt niimoodi, et Gaza tsoon läheks Egiptuse kontrolli alla ja Läänekallas läheks mingil kujul Jordaania kontrolli alla. Bolton on konservatiivse mõttekoja American Enterprise Institute liige ja Fox News Channeli poliitikakommentaator. "Surrender Is Not an Option: Defending America at the United Nations", ISBN 1-4165-5284-7 The Creation, Fall, Rise, and Fall of the United Nations - John Boltoni peatükk Cato Institute'i koguteoses "Delusions of Grandeur: The United Nations and Global Intervention" "John R. Bolton - Of Counsel". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. jaanuar 2015. Vaadatud 30. augustil 2010. http://www.newsweek.com/iran-threatens-trump-strong-response-john-bolton-877306
Herbert Murd

Herbert Murd (sündinud 24. märtsil 1954 Pärnus) on eesti muusikategelane. Ta õppis aastatel 1972–1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris. Murd on mänginud löökpille mitmes ansamblis, sealhulgas koos Vello Toomemetsa ja Erkki-Sven Tüüriga. 1979. aastal korraldas ta Ameerika Ühendriikide Oral Robertsi Ülikooli gospel-rokkansambli Living Sound mitteametlikke kontserte üle kogu Nõukogude Liidu, sealhulgas ka Tallinnas ja Moskvas. Moskva kontserdid toimusid kahel õhtul ajalehe Pravda kultuurikeskuses. Lisaks Living Soundile esinesid seal rokkansambel Mašina Vremeni ja džäss-rokkansambel Arsenal Aleksei Kozloviga eesotsas. Living Sound salvestas ja andis Herbert Murdi kaasprodutseerimisel heliplaadifirmas Melodija välja nelja looga heliplaadi Aleksandra Pahmutova lauludega, mida kasutati hiljem ka Moskva olümpiamängude dokumentaalfilmis "Oo, sport, sa oled rahu!" Et kontsertreiside näol oli tegemist ametlikult Nõukogude võimu poolt sanktsioneerimata ettevõtmisega[küsitav], karistati Herbert Murdi kahel korral vabaduse kaotusega "hulkurliku eluviisi" ja "passimäärustiku eeskirjade rikkumise" eest. Aastatel 1986–1993 korraldas Murd Pärnus muusikafestivali Fiesta Internationale, kus esinesid teiste seas John Mclaughlin, John Hammond ja Peter Brötzman, samuti mitmed W.O.M.A.D.-i ja Knitting Factory artistid. Murd töötas aastatel 1994–1997 Eesti Filharmoonia Kammerkoori direktorina. Alates 1997. aastast on ta tegutsenud americana-kultuuri tutvustajana, juhtides Tallinnas toitlustusasutust "Cantina Texas", produtseerides reisisaateid ning korraldades reise Ameerika Ühendriikide lõunaosariikidesse. Ta oli aastatel 2006–2013 Tallinnas, Tartus ja Tbilisis Maailmaküla festivale korraldanud MTÜ Maailmaküla asutajaliige. 2016. aastal valmis tema osalusel Kanal 2 jaoks toodetud 13-osaline reisisaade "Ivo Linna Ameerika lugu". 2018. aastal produtseeris ta Eesti Televisioonile 12-osalise reisisarja "Trumpi müüri radadel". 2023. aastal produtseeris Herbert Murd Eesti Televisioonile 14-osalise reisisarja "Mississippi hääled". 2024. aastal produtseeris Herbert Murd Eesti Televisioonile 14-osalise reisisarja "Route 66. Ameerika kahel pool maanteed". Herbert Murd on ka 2023. aastal Riho Sibula mälestuse väärikaks jäädvustamiseks loodud mittetulundusühingu "Kuukitarr" asutajaliige. 1992 Eesti Kultuurifondi preemia rahvusvaheliste kontaktide loomise ja arendamise eest[küsitav] Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 "Jupiter | ERR". Jupiter | ERR (inglise). Vaadatud 2. septembril 2024. "Jupiter | ERR". Jupiter | ERR (inglise). Vaadatud 2. septembril 2024. "Jupiter | ERR". Jupiter | ERR (inglise). Vaadatud 2. septembril 2024. ERR (31. märts 2023). "Riho Sibula mälestuse hoidmiseks loodi mittetulundusühing Kuukitarr". ERR. Vaadatud 2. septembril 2024. Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Living Soundi lugu https://www.youtube.com/watch?v=bE6xKGI9HOs&t=311s
Joosua raamat

Joosua on raamat Piiblis, Vanas Testamendis. Ettevalmistused Tõotatud Maale minemiseks (Jo 1:1-5:12) Sillapea Kesk-Palestiinas (Jo 5:13-8:35) Sõjakäik Lõuna-Palestiinasse (Jo 9:1-10:43) Sõjakäik Põhja-Palestiinasse (Jo 11:1-23) Suguharude pärisosad Tõotatud Maal (Jo 13:1-21:45) Joosua hüvastijätt (Jo 22:1-24:45) Hoor Raahab (Jo 2:1-24) Jeeriko vallutamine (Jo 6:1-27) Aakani süütegu (Jo 7:1-26) Päikese paigalpüsimine (Jo 10:12-15) "Valige endile täna, keda te tahate teenida" (Jo 24:1-27) A. Gook ja Voldemar Rakles "Kas seisid päike ja kuu Joosua ajal?" Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudus, 1932 Timo Tomson "Joosua 10: 5-13" Algernon, 29.04.1999 (ulmeminiatuur Joosua raamatu teemal)
Eesti Sünnitoetajate Ühendus

Eesti Sünnitoetajate Ühendus (ESÜ) on 2008. aastal loodud mittetulundusühing, mis koondab Eestis tegutsevaid sünnitoetajaid. Koduleht
Artur Taevere

Artur Taevere (sündinud 1980) on üks Heateo Sihtasutuse ja sihtasutuse Noored Kooli asutajaid. Ta on õppinud Oxfordi ülikoolis majandust, politoloogiat ja filosoofiat. Artur Taevere propageeris Eestisse taaskasutus-/uuskasutuskeskuse loomise ideed, oli sellise keskuse loomise juures ning juhatas ise mõnda aega seda asutust. 2014 Valgetähe V klassi teenetemärk Tema isa oli teleajakirjanik ja dokumentalist Mart Taevere, ema on ajakirjanik ja toimetaja Aime Taevere. Filmi "Hea uus film" kirjeldus. Eesti Filmi Sihtasutuse andmebaas. (Vaadatud 20.05.2018.) Jaroslav Tavgen. Mahejäätise sünnile aitas kaasa taaskasutus. Äripäev, 20.03.2018. Ardo Kaljuvee. Uuskasutuskeskus on silmitsi sulgemisega. Eesti Päevaleht, 15.04.2008. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2014. Vaadatud 10. veebruaril 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Georgi Beltadze. Suri teenekas režissöör Mart Taevere. Postimees.ee, 20.11.2016. Artur Taevere. Me ei kerja, me töötame! Eesti Päevaleht, 22. september 2005 Artur Taevere. Eesti vajab häid õpetajaid Postimees, 12. aprill 2007 Artur Taevere sotsiaalsest ettevõtlusest Ööülikoolis. 2007
Kohtumõistjate raamat

Kohtumõistjate raamat Vanas Testamendis hõlmab nn kohtumõistjate aega, mis kestis ligikaudu 200 aastat alates Joosua surmast kuni esimeste Iisraeli kuningate esilekerkimiseni. Õnnestumised ja kaotused Kaananimaa vallutamisel (Ko 1:1-2:5) Ebajumalateenimise, vallutamise ja vabastamise tsükkel (Ko 2:6-3:6) Kohtumõistjad (Ko 3:7-16:31) Usuline ja moraalne allakäik (Ko 17:1-21:25) Debora ja Baarak võidavad Siisera (Ko 4:1-5:31) Gideoni villad (Ko 6:36-40) Gideon võidab midjanlased (Ko 7:1-25) Jefta tütar (Ko 11:29-40) Simsoni mõistatus (Ko 14:8-20) Simson ja Deliila (Ko 16:4-22)
Heateo Sihtasutus

Heateo Sihtasutus on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on lahendada ühiskonnas olulisi sotsiaalseid probleeme ja edendada sotsiaalset ettevõtlust. Sihtasutus lähtub oma tegevuses strateegilise filantroopia põhimõtetest. Heateo Sihtasutus loodi aastal 2003. Sihtasutuse juht on alates 2015. aastast Pirkko Valge. Sihtasutuse asutajad on Urmas Klaas, Aavo Kokk, Kristina Mänd, Ilmar Raag, Artur Taevere, Hannes Tamjärv ja Linnar Viik. Esimesed nõukogu liikmed olid Hannes Tamjärv, Kristina Mänd ja Mare Pork, igapäevast juhatajatööd tegi aastatel 2003-2009 Artur Taevere. Sihtasutus on 20 aasta jooksul kas ise käivitades või vabatahtlike nõustamise ja rahalise toetusega panustanud paljude oluliste algatuste kasvu, näiteks Uuskasutuskeskus, Noored Kooli, Kiusamisvaba Kool (KiVa), Asendusõpetajate platvorm (ASÕP), Terve Eesti Sihtasutus jmt. Sihtasutus aitab alates sotsiaalse idee tekkimisest, formuleerimisest kuni rahastuse ning nõustamiseni: NULA Inkubaator - aitab ellu viia nutikaid, mõjusaid ja uuenduslikke ideid, mis lahendavad teravaid ühiskondlikke probleeme. Koostöös SA Kodanikuühiskonna Sihtkapitaliga on NULA inkubaatorist välja tulnud üle 70 uuendusliku algatuse, mis muudavad Eesti ühiskonda paremaks. Heateo Mõjufond - Investeerib nii aega kui raha mõjusatesse algatustesse (mitmed tulnud NULA inkubaatorist), mis lahendavad teravaid probleeme Eesti ühiskonnas, muuhulgas ka keerulisemad teemad nagu haridus, sotsiaalne ebavõrdsus, rahvatervis, keskkond. Heateo Haridusfond - filantroopiafond, mille on ellu kutsunud uue põlvkonna ettevõtjad eesmärgiga anda hoog sisse algatustele, mis aitavad lahendada Eesti üldhariduse suurimaid sõlmküsimusi. Fookusteemad on koolijuhtimise kvaliteet, õpetajate järelkasv ja õppima õppimine. Ma armastan aidata - Swedbanki ja Heateo Sihtasutuse koostöös loodud annetuste kogumise platvorm. Vabatahtlik Sotsiaalne ettevõtlus Filantroopia Strateegiline filantroopia Heateo Sihtasutuse aastaaruanne 2015 Heateo Sihtasutuse majandusaasta aruanne 2003 "NULA ühiskondlike algatuste inkubaator". NUTIKATE LAHENDUSTE INKUBAATOR. Vaadatud 11. novembril 2023. "Heateo Mõjufond - Heateo Sihtasutus". heategu.ee. Vaadatud 19. aprillil 2024. "Heateo Haridusfond - Heateo Sihtasutus". heategu.ee. Vaadatud 19. aprillil 2024. "Ma Armastan Aidata". Ma Armastan Aidata. Vaadatud 11. novembril 2023. Koduleht "Mõjufond lahendab ühiskonna probleeme" (artikkel ajakirjas "Hea Kodanik", 2018, nr 2(74))
H̠ayyim Weizmann

H̠ayyim (Azriel) Weizmann (kasutatakse ka nimekuju Chaim Weizmann; heebrea חיים ווייצמן‎; 27. november 1874 Motõli, Pinski maakond, Minski Kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Motal Valgevenes) – 9. november 1952 Reẖovot, Iisrael) oli Inglise biokeemik, sionistliku liikumise juht, Maailma Sionistliku Organisatsiooni neljas president ja Iisraeli esimene president (aastatel 1949–1952). H̠ayyim Weizmanni elulugu Iisraeli välisministeeriumi veebilehel (inglise keeles)
Aa park

Aa park on Ida-Virumaal Lüganuse vallas Aa külas asuv Aa mõisa park. Pargi pindala on 12,2 (teistel andmetel 6,5) hektarit. Puuliikide rohke park on alates 24. novembrist 1965 kaitsealana looduskaitse all. Ta asub piiranguvööndis. Parki valitseb vastavalt keskkonnaministri 2004. aasta 19. mai määrusele nr. 52 Ida-Virumaa keskkonnateenistus. Aa Hooldekodu hoolealused ja töötajad on parki korrastanud. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis Aa park kultuurimälestiste riiklikus registris
Akko

Akko (varem eesti keeles Akka) on linn Iisraeli Põhjaringkonnas. 1104. aastal langes linn Esimeses ristisõjas kristlaste kätte ja sellest sai ristisõdijate tähtsaim sadam ja suurim kindlus pühal maal. 1187. aastal vallutasid muhameedlased Saladini juhtimisel linna tagasi, kuid ristisõdijad suutsid selle Kolmandas ristisõjas kahe-aastase piiramise järel 1191. aastal enda kätte tagasi saada. Teine Jeruusalemma kuningriik (või Akko kuningriik) asutati pärast kolmandat ristisõda aastal 1192 Akkosse, kus see kestis aastani 1291. 1192. aastal sai Akkost nõrgeneva Jeruusalemma kuningriigi pealinn. 1291. aastal vallutasid Aijubiidide dünastia mamelukid linna lõplikult moslemitele. 2007. aastal moodustasid Akko elanikkonnast 67,1% juudid, 25.3% islamiusulised araablased ja 2,4% kristlastest araablased. Akko (Akkoni) langemist moslemite kätte 1291. aastal kujutab Karl Ristikivi oma kroonikate triloogia teises romaanis "Viimne linn". Ristisõdijate Akko kindlus Sephorise väljakaevamiste mosaiigid (4. sajand eKr) Muistne Akko sadam Palestiina Statistical Yearbook for Israel, vaadatud 3.05.2020.
Dekadents

Dekadents on (kultuuri) allakäik, langus, mandumine. Kirjanduses kasutatakse dekadentsi nimetust 19. sajandi lõpu kultuuri- ja kirjandusvoolu kohta, mida iseloomustavad pessimistlik, isegi nihilistlik meeleolu, estetism ja sümbolism. Romantikute naiivne kiindumus loodusesse ja loomulikku heideti kõrvale ning selle asemel hakati idealiseerima kunstlikku ja tehtut. Algselt tarvitasid seda nimetust kriitikud, et halvustada kirjandusringkondades valitsevat uut meeleolu, kuid see võeti peagi uhkusega kirjanike endi poolt kasutusele. Osa kirjanikke said mõjutusi gooti romaanist ja Edgar Allan Poe loomingust. Gabriele D'Annunzio Charles Baudelaire Aubrey Beardsley Valeri Brjussov Joris-Karl Huysmans Jules Laforgue Comte de Lautréamont Octave Mirbeau Guy de Maupassant Arthur Schnitzler Oscar Wilde Eesti keele seletav sõnaraamat http://www.eki.ee/dict/ekss/
Aa männik

Aa männik on looduskaitsealune põline männik ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas Aa pargist kirde pool. Männiku pindala on 8 hektarit. Aa männik võeti looduskaitse alla 24. novembril 1965. Ta moodustab piiranguvööndi. Männikut valitseb vastavalt keskkonnaministri 2004. aasta 19. mai määrusele nr 52 Ida-Virumaa keskkonnateenistus. Varem oli Aa männikus Männiku küla. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kõblas

Kõblas (ka kabli) on varrest ja selle külge risti kinnitatud (metall)terast koosnev maaharimisriist mulla kobestamiseks ja umbrohu eemaldamiseks. Kõblas on üks vanemaid maaharimise tööriistu. Algul puu- või kivi-, hiljem metallteraga kõblast on kasutanud kõik põlluharijatest rahvad maaviljeluse algaegadest alates. Vanimad kivikõplad, mis Eesti alalt leitud, pärinevad neoliitikumi lõpust (2. aastatuhat eKr), vanimad raudkõplad vanemast rauaajast (500 eKr – 450 pKr). 18.–19. sajandil puhastati Eestis kõpla abil ale-, kütise- ja söödimaad kändudest-juurtest ning kobestati mulda. Kõblast nimetati lisaks maakirveks või mättakirveks, sest sellega puhastati heinamaad mätastest. Sarnasuse tõttu nimetati ka künakirvest mõnel pool kõplaks. Kõplaid on erineva kujuga teraga, näiteks Eestis on levinud kolmnurkkõblas ja eriti uuemal ajal välkkõblas. Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 108 Die Sachkultur Estlands. II. Band. Ilmari Manninen. Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 1933. Fokini kõblas. Kadri Tramm, Maakodu,14.05.2020 Kõblas. Eesti Rahva Muuseum
Keith Maurice Ellison

Keith Maurice Ellison (sündinud 4. augustil 1963 Detroitis) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik. Ellison sündis ja kasvas katoliiklikus peres. Tal on 4 venda, 2 vanemad ja 2 nooremad. Ellison ja tema 3 venda on juristid, üks on arst. Üks vendadest on ühtlasi baptistliku Uue Seaduse Kiriku pastor. 19-aastase üliõpilasena pöördus Ellison islami usku. 1987 sai ta magistrikraadi majandusteaduses ja 1990 doktorikraadi õigusteaduses. Ellison abiellus oma keskkooliaegse kallima Kimiga, kes töötab keskkoolis matemaatikaõpetajana. Neil on neli last: tütar Amirah ning pojad Jeremiah, Eliah ja Isaiah. Kim ei ole muslim, kuid nad kasvatavad oma lapsi muslimitena. Ta oli esimene muslim, kes valiti Ameerika Ühendriikide Kongressi liikmeks. Ta valiti sinna 2006. aastal Minnesota 5. valimisringkonnast, mis on alates 1963. aastast demokraatide käes olnud. Ellison sai nelja kandidaadi seas absoluutse enamuse (56%). 2008 valiti ta tagasi, saades seekord kolme kandidaadi seas 71% häältest. Ametissevannutamise tseremoonial otsustas ta vande anda, käsi mitte piibli peal nagu ülejäänud, vaid koraani peal. Ta on USA ajaloos esimene kongresmen, kes andnud ametivande koraanil. See tekitas USA-s laialdast tähelepanu ja konservatiivsete ringkondade, sealhulgas konservatiivsete kongresmenide kriitikat. Ametivandeks kasutati Londonis 1764 välja antud kaheköitelist koraani, mis oli kunagi kuulunud Thomas Jeffersonile ja mida tänapäeval säilitatakse Kongressi raamatukogus. Siiski pole Ellison esimene, kes vande andmisel on kasutanud mõnda muud raamatut peale piibli. Mitu juuti on vandunud Tanahil ja praegune kongresmen Henry Waxman, kes on 17 korda järjest Californiast kongressi valitud (samuti juut), kinnitas, et ta pole iial, käsi piiblil, midagi vandunud. Televisioonis Glenn Beckile antud intervjuus väljendas Ellison oma seisukohta islamiäärmusluse suhtes: "Nad on kurjategijad. Kuid ma arvan, et inimesi, kes sooritavad kuritegusid, tuleb kohelda kurjategijatena, olenemata nende usust. Osama bin Laden ei esinda islamit rohkem kui Timothy McVeigh kristlust."
Aa rand

Aa rand on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas 1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool. See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). 2007. aasta seisuga ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. 2007. aastast hooldab randa firma Akmar Arendus. 2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head. Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon. Aa rannale on iseloomulikud liivarannal paiknevad kivirahnud Rannikuala eraldab puhkealast mets Rannikuala eraldab puhkealast mets 1970. aastatel pääses siitkaudu puhkealalt rannikualale Aa ranna puhkeala 1960. aastate lõpus ehitatud rannarestorani varemed "Mis saab Aa rannast" Põhjarannik, 27. mai 2005 "Merevesi on läinud erakordselt soojaks"; Foto Põhjarannik, 6. juuli 2005 Eva Klaas: "Loodus: Ida-Virumaa mererannad kutsuvad" Virumaa Teataja, 19. juuli 2006 "Aa ranna juures kehtestatakse tasuline parkimine" Postimees, 10. august 2007
Ruti raamat

Ruti raamat Vanas Testamendis on lühike jutustus Moabimaa lesest Rutist, kellest sai Taaveti esiema. Jutustuse põhiideeks on näidata, kuidas Jumala tahe määrab ära inimese elukäigu ja kuidas iga ebaõnnestumine võib olla oluliseks kogemuseks. Rutt ja Noomi saabuvad Petlemma (Rt 1:-22) Rutt ja Boas viljapõllul (Rt 2:1-23) Rutt ja Boas rehealusel (Rt 3:1-18) Ruti abiellumine ja poja sünd (Rt 4:1-17) Peretsi sugu (Rt 4:18-22) Eesti Piibliseltsi täielik eestikeelse Ruti raamatu tekst
Klas Horn

Klas (Klaus, Claus, Claes, Clas) Horn on mitme ajaloolise isiku nimi: Klas Henriksson Horn (surnud 1520. aastatel), laaman ja riiginõunik, Henrik Horni (1512–1595) isa. Klas Kristersson Horn af Åminne (1517–1566), Åminne vabahärra, admiral. Klas Karlsson Horn af Kanckas (1583–1632), riigimarssal ja asehaldur. Klas Kristersson Horn af Åminne (1587–1651), Åminne vabahärra, riiginõunik, Krister Horni (1622–1692) ja Bengt Horni (1623–1678) isa. Clas Fredrik Horn af Åminne (1763–1823). Clas Fredrik Horn af Åminne (1791–1865), eelmise poeg, krahv, Stockholmi lääni maavanem 1842–1849. Admiral Klas Horni järgi nime saanud laevad: Klas Horn, Soome laevastiku 1892. aastal valminud suurtükipaat. HMS Claes Horn, Rootsi laevastiku 1898 valminud ristleja. HMS Klas Horn, Rootsi laevastiku 1931 valminud hävitaja, millega külastas Eestit 17.–18. oktoobril 1936 Rootsi prints Gustaf Adolf saatjaskonnaga.
Keith Ellison

Keith Ellison on mitme tuntud inimese nimi: Keith Maurice Ellison, Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik Keith Ellison, Ameerika jalgpallur Keith P. Ellison, Ameerika Ühendriikide kohtunik
Désappointementi saared

Désappointementi saared (prantsuse Îles du Désappointement) on saared Prantsuse Polüneesias, kõige kirdepoolsemad Tuamotu saartest. Saarte pindala on 12 ruutkilomeetrit. Saared on madalad ja kuivad, inimeluks vähesobivad. Saarestik koosneb kolmest väikesest koralliatollist Tepoto, Napuka ja Puka-Puka. 2002. aasta rahvaloenduse põhjal elab saartel vastavalt 54, 257 ja 197, kokku 508 inimest, peamiselt polüneeslased. Ajaloolistel põhjustel moodustavad Tepoto ja Napuka ühise vala, Pukapuka moodustab eraldi valla. Läänes olevad Tepoto ja Napuka saare koloniseerisid lähedalolevatelt Tuamotu saartelt pärit rändurid, idapoolse Pukapuka koloniseerisid ümberasujad Markiisaartelt, mis asuvad viissada kilomeetrit põhja pool. Fernão de Magalhães avastas eurooplaste jaoks Pukapuka saare 1521. Ekslik kuulujutt räägib, et saarestikule andis nime just Magalhães, kes ei suutnud sealt leida magedat vett. Tegelikult oli selleks Briti maadeavastaja John Byron 1765. Tema oli esimene eurooplane, kes Napukale jõudis. Ta nimetas Napuka ja Tepoto Pettumuse saarteks (Disappointment Islands) sellepärast, et pärismaalased suhtusid neisse vaenulikult.