laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Raul Siem

Raul Siem (sündinud 5. juunil 1973) on Eesti ettevõtja, jurist ja poliitik. Ta on Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid erakonna liige, Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister (2020–2021). Ta on lõpetanud Paikuse Politseikooli, Eesti Riigikaitse Akadeemia ja aastal 2002 Tartu Ülikooli Õigusinstituudi. Ta on 2. augustist 2016 Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Rae vallavolikogu liikmeks, ta sai 164 häälega Rae vallavolikogu liikmeks. Ta on septembrist 2019 Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni liige. 2019. aastast töötas ta siseministri nõunikuna. Aprillist 2020 jaanuarini 2021 oli Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Rae vallavolikogu liikmeks, ta sai 604 häälega Rae vallavolikogu liikmeks. 23. novembril 2021 valiti Raul Siem Raasiku vallavanemaks. Raasiku vallavanem oli ta kuni 15. septembrini 2023. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 490 häält ning ei osutunud valituks. Ta on abielus ja tal on kolm last. Uus IT-minister on olnud nii võlgade sissenõudja kui ka vanglajuht. Postimees, 17.04.2020 "Helme ERR-ile: uueks ministriks saab Raul Siem". ERR. 17.4.2020, 18:31. Vaadatud 17.4.2020, 20:12. President nimetas uue IT-ministri ametisse. ITuudised.ee, 20.04.2020 Fotod: Kersti Kaljulaid nimetas Raul Siemi ametisse. ERR, 20.04.2020 Külli Koppelmaa:Raasiku vallavanemaks valiti RAUL SIEM Sõnumitooja, 23. november 2021. Vaadatud 29. oktoobril 2023 Külli Koppelmaa:Raasiku vallavolikogu valis 14 poolthäälega uueks vallavanemaks TOOMAS TEEVÄLI Sõnumitooja, 4. oktoober 2023. Vaadatud 29. oktoobril 2023 Toomas Sildam: "Kas EKRE uus IT-minister Raul Siem võib Helmele öelda: Mart, sul pole õigus?" ERR, 1. juuni 2020
Big Coppitt Key

Big Coppitt Key on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. Saar on madal ning selle pindala ulatub 360 ha. Kuulub Ameerika Ühendriikidele, halduslikult jääb Florida osariiki Monroe maakonda. Saarel asub samanimeline linn. 2005. aastal põhjustas orkaan Wilma ja 2017. aastal Irma saarel suuri purustusi.
Starokostjantõniv

Starokostjantõniv (ukraina keeles Старокостянтинів, poola keeles Starokonstantynów, vene keeles Староконстантинов Starokonstantinov) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Starokostjantõnivi rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Starokostjantõnivit on esmamainitud 1561. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Starokostjantõnivi elanikest ukrainlasi 91,1%, venelasi 6,7%, poolakaid 1,0%, valgevenelasi 0,4% ja juute 0,2%. Старокостянтинів discover.net.ua Про кількість та склад населення Хмельницької області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001
Keerubite laul

"Keerubite laul" (kreeka keeles χερουβικόν cherubikon, kirikuslaavi keeles Херувимская песнь) on tropar, mida lauldakse igal õigeusu liturgial terve kirikuaasta jooksul, erandina ei laulda seda ennepühitsetud andide liturgial, suure neljapäeva ja suure laupäeva liturgial. "Keerubite laul" järgneb liturgias pühakirja lugemistele ja selle katkestab suur sissekäik – vaimulike protsessioon, mille jooksul kantakse proskomiidial ette valmistatud annid ohvrilaualt pühale aujärjele, st altarilauale. Eesti keeles ei kasutata nimetust "Keerubite laul" tavaliselt sõna laiemas tähenduses, mille järgi cherubikon on igasugune liturgia suure sissekäigu ajal lauldav laul, kuid sellele tähendusele on kohati vihjatud. Nüüd tähendame meie salaviisil keerubeid ja laulame elavakstegevale Kolmainule kõige pühamat laulu. Jätkem siis nüüd kõik elumured maha. Et meie võtaksime vastu kõikide Kuninga, keda inglite väehulgad suure austamisega nähtamatult teenivad. Halleluuja, halleluuja, halleluuja. Nimetus "Keerubite laul" on tuletatud laulu tekstist, mis peab rõhutama eelseisva hetke tähtsust. See kutsub kõiki Jumala ees seisjaid heitma kõrvale maised mõtted, sest nad on nüüd otsekui keerubid, kelle mõtted on alati keskendunud Jumalale, ja kes temale lakkamatult kiitust laulavad. "Keerubite laul" lisati 4. sajandil kehtestatud Johannes Kuldsuu liturgia korra koosseisu 6. sajandil, kas 573. või 574. aastal Justinianus II korraldusel. Enne seda oli seal kasutusel umbes 4. sajandist Jakobuse liturgiast pärit cherubikon "Olgu vait iga surelik liha", mis laenati ka Basilius Suure liturgiasse ja mis tänapäeval on kasutusel ainult vaikse laupäeva liturgias. https://mci.archpitt.org/singing/Divine_Liturgy_Cherubikon.html V. Takala, T. Takala, T. Jetsu, L. Jetsu. Õppematerjal pühapäevakoolidele. 1981 Teenistusraamat. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, 2014 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2020. Vaadatud 17. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://orthodoxwiki.org/Cherubic_Hymn Singing the Cherubikon. - Metropolitan Cantor Institute
Väike doksoloogia

Väike doksoloogia ehk Gloria Patri, slaavi traditsioonis краткое славословие, on lühike ühelauseline palve Kolmainsuse tunnistamiseks ja kiitmiseks (trinitaarne doksoloogia). Kasutatakse laialdaselt jumalateenistustel nii katoliku kui ka õigeusu kirikus. Kreeka keeles Δόξα Πατρὶ καὶ Υἱῷ καὶ Ἁγίῳ Πνεύματι, καὶ νῦν, καὶ ἀεί, καὶ εἰς τοὺς αἰῶνας τῶν αἰώνων. Ἀμήν. Doxa patri kai yio kai hagio pneumati, kai nun kai aei kai eis tous aionas ton aionon. Amen. Kirikuslaavi keeles Сла́ва Отцу́ и Сы́ну и Свято́му Ду́ху, и ны́не, и при́сно, и во ве́ки веко́в. Ами́нь. Eesti keeles õigeusu kiriku tekstides Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule nüüd ja ikka ja igavesti. Aamen. Ladina keeles Gloria Patri, et Filio, et Spiritui Sancto, sicut erat in principio, et nunc, et semper, et in saecula saeculorum. Amen. Ladinakeelsesse teksti on võrreldes kreekakeelsega lisandunud sõnad sicut erat in principio 'nii nagu oli algul', mis on edasi läinud ka protestantlike kirikute tekstidesse. Saksa keeles Ehre sei dem Vater und dem Sohn und dem Heiligen Geist, wie es war im Anfang, jetzt und immerdar, und von Ewigkeit zu Ewigkeit. Amen. Eesti keeles luteri kiriku tekstides Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule. Nõnda kui alguses oli, nüüdki on ja jääb igavesest ajast igavesti. Aamen. Õigeusu kirikus, vanades idakirikutes ja kreekakatoliku kirikus kasutatakse väikest doksoloogiat palju jumalateenistuste eri osades ja eraviisilistes palvetes palvet lõpetava vormelina. Seda loetakse kolm korda osana iga jumalateenistuse alguspalvetest ja osana jumalateenistuse lõpul antavast õnnistamisest. Mitmest hümnist koosnevas seerias lauldakse seda enne viimast laulu, või kaheks jagatult: sõnad "Au olgu Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule" lauldakse enne eelviimast hümni, ning enne viimast hümni, mis tavaliselt on pühendatud Jumalaemale, lauldakse teine pool alates sõnadest "nüüd ja ikka...". Roomakatoliku kirikus loevad või retsiteerivad Gloria Patri vaimulikud, kuid alates teisest Vatikani kirikukogust loevad seda üha enam ja enam ka ilmikud. Ülistust kasutatakse tunnipalvuste sissejuhatuses, psalmide ja canticum'ide lõpus, samuti missa introituses. Väljaspool liturgiat loetakse seda näiteks roosipärjapalvetes iga kord enne meieisapalvet. Anglikaani kirikus lauldakse või loetakse Gloria Patri kõige sagedamini psalmide ja canticum'ide lõpus hommiku- ja õhtupalvustel. Luteri kirikus on "Au olgu..." olnud pikka aega psalmitekstide jätk ja lõpetus, samuti Siimeoni kiituslaulu lõpetus. Seda kasutatakse ka hommiku- ja õhtupalvustel. Suur doksoloogia Te Deum https://www.newadvent.org/cathen/05150a.htm https://www.ekhn.de/glaube/gottesdienst/die-liturgie-ablauf-eines-gottesdienstes.html "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020. Vaadatud 17. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2022. Vaadatud 17. aprillil 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ģibuļi

Ģibuļi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kaguosas. Küla asub merepinnast 44 meetri kõrgusel Silupe jõe ja maantee A10 ääres. Ģibuļi jääb valla keskusest Pastendest 6,1 kilomeetri kaugusele. Külas on raamatukogu ja postkontor, seal asub ka Ģibuļi bussipeatus. Ģibuļi nime kandis varem Kraujase küla, kus asus Ģibuļi karjamõis. Praegune Ģibuļi küla on tekkinud endise Stende vallamaja juurde pärast seda, kui loodi Ģibuļi külanõukogu, mille haldushooneks see vana vallamaja ka sai. Vallamaja rajati aga endise Muneji mõisa juurde, mille hoonetekompleks jääb Ģibuļist kilomeeter maad lääne poole. Asulasse rajati ka konservitsehh ja telliselööv. Aastal 1980 muudeti toonase külanõukogu, praeguse Ģibuļi valla keskuseks aga Pastende. Tänapäeval kasutab vana vallamaja kohalik külaselts, mis ühendab nii praeguse kui endise Ģibuļi elanikke. Vietvārdu datubāze, vaadatud 17.04 2020 "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 18. mail 2020. Žanis Rihards Miķelšteins. Jaunības zemē Pastendē. Ģibuļu pagasta padome. Talsi. 2003
Kraujas

Kraujas (vanasti ka Ģibuļi või Ģibuļmuiža) on asula Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas. Küla asub merepinnast 41 meetri kõrgusel Stende jõe ääres. Kraujas jääb valla keskusest Pastendest 6 kilomeetri kaugusele. Kraujase küla kandis varem Ģibuļi nime, sest seal asus Ģibuļi karjamõis. Ģibuļi kool rajati aga Iliņi külla. Praegune Ģibuļi küla on tekkinud endise Stende vallamaja juurde pärast seda, kui loodi Ģibuļi külanõukogu. Tänapäeval kasutab vana vallamaja kohalik külaselts, mis ühendab nii praeguse kui endise Ģibuļi elanikke. Kraujas oli nõukogude perioodil kolhoosi Darba ceļš keskasulaks, ka asus seal kolhoosi Draudzība osakond. Küla on praeguse nime saanud ühe sealse majapidamise järgi. 2017. aastal oli külas 24 elanikku, 2020. aastal 21. Vietvārdu datubāze, vaadatud 17.04 2020 Žanis Rihards Miķelšteins. Jaunības zemē Pastendē. Ģibuļu pagasta padome. Talsi. 2003
Merikotkas (perekond)

Merikotkas (Haliaeëtus) on lindude perekond sugukonnast haugaslased. Eestis elab üks liik sellest perekonnast – merikotkas (Haliaeëtus albicilla). Tallinna loomaaias on kolme liiki merikotkaid: merikotkas, hiid-merikotkas ja valgepea-merikotkas. Perekonda kuulub kaheksa liiki. "Meie loomad". tallinnzoo.ee. Vaadatud 18.09.2022. "Maailma linnunimetuste andmebaas". eoy.ee. Vaadatud 18.09.2022.
Kõrgislandi keel

Kõrgislandi keel (Háfrónska) on tehiskeel, mille on loonud belglane Jozef Braekmans ning mille eesmärk on kaotada kaasaegsest islandi keelest laensõnad. Selle keele looja kirjeldab keele sõnavara kui juba olemasolevate islandi neologismide ja Braekmansi enda loodud neologismide “ultrapuristlikku” kompilatsiooni. Kuigi keelel ei ole Islandil ametlikku staatust ja see on peaasjalikult ühe väikese inimgrupi – nýyrðaskáld – projekt, millega püütakse luua välismõjudest vaba islandi keelevormi, on keel saavutanud mõningast tähelepanu Islandi avalikkuse seas tänu massiteabevahenditele. Keelt on hakatud nimetama høgnorsk'i (kõrgnorra keele) järgi, mis on nynorsk'i (uusnorra keele) konservatiivne vorm. Teine element frónska on tuletatud sõnast frón, mis on Islandi luuleline nimi ja seda kasutati Maa ühe nimena "Nooremas Eddas". Braekmans mainis seda nimetust esimest korda 23. novembril 2003 uudistegrupis is.islenska. Enne seda viitas ta sellele, kasutades sõnu frónska või Hyper-Icelandic. Kõrgislandi keeles rõhutatakse peamiselt nähtust málgjörhreinsun (ultrapurism), mis on lingvistilise purismi kõige äärmuslikum vorm. See on jällegi looja isiklik termin, mis märgib seda, et kõike inimkeele abil väljendatut tuleb käsitleda kui puristliku sekkumise objekti, isegi pärisnimesid, geograafilisi nimetusi ja kemikaalide nimetusi. Vastavalt Braekmansile ulatuvad esimesed ultrapurismi märgid tagasi 19. sajandi Fjölnismennide keeleuuenduslike liialdusteni. Oma ajakirjas Skírnir tõlkisid nad isikunimed nagu Robert Peel ja John Russell vastavalt Hróbjartur Píll ja Jón Hrísill. Ka tõlgiti geograafilisi nimetusi: Góðviðra (Buenos Aires), Sigurborg (Kairo), Slettumannaland (Poola). Erinevalt olemasolevast islandi keelepoliitikast peetakse esmatähtsaks latinismide ja germanismide eemaldamist vanast keelest. Projekt on pälvinud Islandil mõõdukat meediatähelepanu. Mõnes Islandi ajalehes on keele kohta ilmunud artikleid, 1999. aastal avaldas ajaleht DV terve külje suuruse intervjuu Braekmansiga tema keele teemal. 2005. aasta novembris oli Islandi telekanalis Stöð 2 selle projekti kohta väike lõik. Islandi raadiokanalil Rás 2 on iganädalane saade, mis tutvustab haruldasi islandi sõnu ning mõnikord on sõnade tähenduse mõistatamise mängu abil toodud keelde kõrgislandi keele sõnu. Háfrónska keelekeskus Veebisait kõrgislandi keele sümboli (nn mägede lapse) kohta „Hin hreina íslenska kemur frá Belgíu!“ Artikkel veebiajakirjas Djöflaeyjan
Lääne-Alpid

Lääne-Alpid on Alpide lääneosa, sealhulgas Prantsusmaa kaguosa (Savoia departemang), kogu Monaco, Itaalia loodeosa ja Šveitsi edelaosa (Valais' kanton). Kagus külgneb mäestik Itaalia Po madalikuga. Läänes eraldab Rhône'i jõe org selle Keskmassiivist. Lääne-Alpide põhjaosa - selle mõiste laiemas tähenduses - moodustavad Šveitsi Eel-Alpid. Tipud ja mäekurud on kõrgemad võrreldes Ida-Alpid, samas mäestik ise ei ole nii lai ja kaarjas. Itaalia Comitato Geografico Nazionale (riiklik geograafiakomitee) poolt 1926. aastal pärast IX Congresso Geografico Italiano (Itaalia geograafiakongress) vastu võetud Partizione delle Alpi (Alpide jaotus) on Alpid jaotatud kolmeks peamiseks osaks: Lääne-, Kesk- ja Ida-Alpid. Selles traditsioonilises jaotuses algavad Lääne-Alpid Bocchetta di Altarega (või Colle di Cadibonaga) ja lõpevad Col Ferret'ga. Partizione delle Alpi jagab Lääne-Alpid järgmiseks kaheksaks lõiguks (sulgudes lõigu number): Mereäärsed Alpid (1), Cotti Alpid (2), Graie Alpid (3), Provence'i Alpid (4), Dauphiné Alpid (5), Provence'i Eel-Alpid (6), Dauphiné Eel-Alpid (7) ja Savoia Eel-Alpid (8). Kesk-Ida-Alpid Ida-Alpid Alpide geograafia
Metsa-külmavaksik

Metsa-külmavaksik (Operophtera fagata) on vaksiklaste sugukonda külmavaksiku perekonda kuuluv liblikas. Lennuvõimetu emase tiivad on taandarenenud. Isasliblika tiibade siruulatus on 32–40 mm. Välimuselt sarnaneb ta harilikule külmavaksikule (Operophtera brumata), kuid tagatiivad on heledamad ja ta on veidi suurem. Röövikud toituvad kase, pärna ja õunapuu lehtedest. Metsa-külmavaksikute röövikud võivad soodsatel aastatel kahjustada niiskeid kaasikuid. Liblikad lendavad septembri lõpust novembrini, olenevalt aastast ning ilmastikust. Metsa-külmavaksiku röövik Emane metsa-külmavaksik https://www.looduskalender.ee/n/node/799 Metsa-külmavaksik andmebaasis eElurikkus
Talne

Talne (ukraina Тальне, vene Тальное) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Talne rajooni halduskeskus. Talne asub Tšerkassõst umbes 115 km edelas ja Umanist ligikaudu 38 km idakirdes. Talnet on esmamainitud 1646. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Talne 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla. 1923. aastal sai Talne rajoonikeskuseks. Alevi staatuse sai Talne 1926. aastal ja linnaõigused 1938. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Talne elanikest ukrainlasi 96,21%, venelasi 2,33%, mustlasi 0,31%, poolakaid 0,18%, valgevenelasi 0,16% ja moldaavlasi 0,07. Історична довідка Тальнівська громада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Hans Dahlgren

Hans Eric Albert Dahlgren (sündinud 16. märtsil 1948 Uppsalas) on Rootsi poliitik ja diplomaat, ta on Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta on 21. jaanuarist 2019 Rootsi Euroopa Liidu asjade minister. Ta lõpetas aastal 1971 Stockholmi Majandusülikooli. Tema esimene töökoht valitsusaparaadis oli Rootsi välisministeeriumis ametnikuna aastatel 1975–1976 (välisminister Sven Anderssoni ajal). Pärast 1976. aasta Rootsi parlamendivalimisi sai tast opositsiooniliidri Olof Palme pressisekretär, samasse ametisse jäi ta ka siis, kui Olof Palmest aastal 1982 peaminister sai. Aastatel 1983–1991 oli Dahlgren peaministri välisnõunik, kõigepealt Olof Palme ja 1986. aastast Palme järeltulija Ingvar Carlssoni, kui talle anti ka suursaadiku tiitel. Ta oli aastatel 1997–2000 Rootsi suursaadik ÜRO-s, lisaks oli ta ka aastatel 1997–1998 Rootsi esindaja ÜRO Julgeolekunõukogus. Aastatel 2000–2006 oli ta Rootsi välisministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler) 21. jaanuarist 2019 on ta Rootsi Euroopa Liidu asjade minister.
Jóhann Hjartarson

Jóhann Hjartarson (sündinud 8. veebruaril 1963 Reykjavíkis) on islandi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1985). Hjartarson sai suurmeistriks 22-aastaselt 1985. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Hjartarson on kuuekordne Islandi (1980, 1984, 1994, 1995, 1997, 2016) ja kahekordne Põhjamaade malemeister (1997, 2017). 1991. aastal jagas ta esikohta Philadelphias World Openi turniiril. Kahel korral tuli Reykjavíki lahtise turniiri kaasvõitjaks (1984, 1992) 1987. aastal jagas ta esikohta koos Valeri Saloviga Szirákis tsoonidevahelisel turniiril, edestades seejuures Lajos Portischit. 1988. aastal alanud 16 osavõtjaga pretendentide matšides võitis Hjartarson kaheksandikfinaalis Viktor Korchnoid tulemusega 4½:3½, kuid kaotas veerandfinaalis eksmaailmameister Anatoli Karpovile 1½:3½. 1990. aastal mängis Hjartarson Manilas tsoonidevahelisel turniiril (64 osavõtjat, Šveitsi süsteem), kus jäi jagama 12.–20. kohta. Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i tsoonidevahelisel turniiril (74 osavõtjat) jäi Hjartarson jagama 21.–34. kohta. Detsembris 1993 Groningenis peetud PCA maailmameistrivõistluste valikturniiril (54 osavõtjat) jagas ta 48.–50. kohta. Detsembris 1997 osales Hjartarson Groningenis asetleidnud FIDE maailmameistrivõistluste turniiril (100 osavõtjat, nokautsüsteem), kus võitis avaringis Šarūnas Šulskist, kuid kaotas teises ringis Aliaksiej Aliaksandraŭle. 2017. aastal mängis Hjartarson Thbilisis maailma karikaturniiril (128 osavõtjat, nokautsüsteem), kus kaotas avaringis David Navarale. Hjartarson on mänginud Islandi võistkonna koosseisus 12 maleolümpial (1980–1996, 2006, 2016, 2018). 1986. aastal tuli Island Dubai maleolümpial viiendaks ja 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks. Hjartarson kuulus ka 1993. aastal Luzernis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel viiendaks tulnud Islandi võistkonda (mängis esimesel laual). Pärast 1997. aastat on Hjartarson maleturniiridel mänginud harvemini, tegutsedes peamiselt juristina.  Jóhann Hjartarson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jóhann Hjartarson FIDE andmebaasis
Einar S. Einarsson

Einar S. Einarsson (sündinud 1938) on islandi maletegelane, rahvusvaheline arbiiter (1990), FIDE auliige (1994). Einarsson on Islandi malefunktsionäär ja malekohtunik. Ta oli aastatel 1976–1980 Islandi Maleföderatsiooni president, 1981–1990 Põhjamaade Maleföderatsiooni peasekretär ja 1994–2002 FIDE Põhjamaade regionaalne president. Einar S. Einarsson – Viðtal. sites.google.com Einar S. Einarsson FIDE andmebaasis Íslendingur tilnefndur í aðalstjórn FIDE Jóhann Hjartarson skákmeistar. mbl.is, 16. juuli 1989
2018. aasta maleolümpia

43. maleolümpia (inglise keeles 43rd Chess Olympiad) oli 2018. aastal Bathumis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. Maleolümpia peeti 23. septembrist kuni 6. oktoobrini 2018 Bathumis. Lahtises kategoorias osales 185 võistkonda, naiste kategoorias 151 naiskonda (korraldajariiki Gruusiat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Turniiridirektor oli Giorgi Giorgadze (Gruusia). Lahtises kategoorias: Hiina, USA, Venemaa Naiste kategoorias: Hiina, Ukraina, Gruusia I Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 54. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 42. koha.  2018. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 43rd Olympiad Batumi 2018 Open. chess-results.com 43rd Olympiad Batumi 2018 Women. chess-results.com
Iliņi

Iliņi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla loodeosas. Küla asub merepinnast 32 meetri kõrgusel Stende jõe ääres. Iliņi tekkis Kārgadase mõisa (Kargadden) maadele paika, kus mõisal asus Stende jõel vesiveski. Aastal 1878 rajati külla Ģibuļi kool, aastal 1914 ehitati selle asemele aga uus tellistest koolihoone, mis jäi juba tänapäeva Kraujase küla lähistele. Nõukogude perioodil asus Iliņis kolhoosi Draudzība loomasöödahoidla. Iliņis kasvab kolm looduskaitsealust tamme, üks ümbermõõduga 4,75 ja teine ümbermõõduga 4,54 meetrit. Aastal 2017 oli külas 12 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 15. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 26 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Aizupes

Aizupes (ka Mazgavilnieki, Nõukogude perioodil Uzvara) on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja maantee A10 ääres. Aizupes jääb valla keskusest Pastendest 10, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusele. Küla kohal asus varem kõrts (Zehleikrug). 1920. aastal rajati selle juurde põhikool, mis suleti aastal 1944. Küla kujunes välja aga Nõukogude perioodil, kui seal asus kolhoosi Uzvara keskasula. Hiljem sai külast Draudzība kolhoosi osakonnakeskus. 2015. aastal oli külas 58 elanikku ja 2020. aastal 55. Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 26 Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 14
Jaagup Kreem

Jaagup Kreem (sündinud 28. märtsil 1973 Tallinnas) on eesti muusik, ansambli Terminaator solist. Jaagup Kreemi koolitee algas 1979. aastal Helsingis Nõukogude Liidu saatkonna koolis. 1991. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli ja 1994. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise ja režii eriala. Aastatel 2000–2013 töötas Eesti Nukuteatris, kus oli kuni 2010. aastani välissuhete juht, 2010–2011 turundusjuht ja 2011–2013 nõunik. Ta on mitme lavastuse ("Risk" (2001, koos Elmar Liitmaaga), "Romeo ja Julia" (2006, koos Elmar Liitmaaga), "Klaabu" (2010, koos Tiit Kikasega), "Libahunt", 2011, koos Tiit Kikasega) muusika autor, samuti on ta kaasa teinud mitmes muusikalis ("Jesus Christ Superstar", "Billy Elliot", "Risk", "Grease", "Romeo ja Julia", "Miss Saigon") ja töötanud televisioonis saatejuhina. Alates 1987. aastast on Jaagup Kreem ansambli Terminaator solist ja laulukirjutaja. Jaagupi elu moto: Parimad asjad maailmas ei ole ASJAD. "Laula mu laulu" teise hooaja saates osales ka Jaagup Kreem . Saatesari algas oktoobris. Jaagupi lugusid esitati 3. saates, mis oli Kanal 2 eetris 16. oktoobril 2014. Jaagup laulis väga hästi. Saate produtsendid nentisid, et Jaagupi ema Anni Kreem helistas korduvalt produktsiooni telefoninumbrile, arvates et tegu on hääletamisel põhineva saateformaadiga. Saates esitatud laulud 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk Jaagup Kreemi isa on Antarktika uurija ja ajakirjanik Enn Kreem, tema ema on näitleja Anni Kreem. Tema vend on ajaloolane Juhan Kreem. Tema vanaisa oli Paul Viiding, vanaema Linda Viiding. Tema tädi oli Mari Tarand, tädimees on Andres Tarand, tema onu oli luuletaja Juhan Viiding. Indrek Tarand ja Kaarel Tarand on tema tädipojad, Elo Viiding on tema onutütar. Vasakul põsel oleva armi sai Kreem väidetavalt juba lapsepõlves, kui kukkus jalgrattaga. Jaagup Kreem hoolib Eesti inimestest aasta läbi, mille tõttu soovitab kanda kõigil helkurit. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2008. Vaadatud 21. märtsil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Helsingis Nõukogude Liidu saatkonna koolis "Video ja galerii: «Laula mu laulu» kõik osalejad selgunud – Elu24". Elu24.ee. Vaadatud 17.09.2014. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Hell teema: Jaagup Kreem rääkis Aunastele ära, kuidas ta põsele suure armi sai, Delfi Publik, 7. september 2014 "Jaagup Kreem paneb kõigile südamele: see on sinu kõige odavam elukindlustus". Kroonika. Vaadatud 30. novembril 2023.  Jaagup Kreem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Jaagup Kreem andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)