laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Chungin & The Strap-On Faggots

Chungin & The Strap-On Faggots oli Eesti punkansambel, mis alustas tegevust aastatel 2003/2004. Bändi nime leidis solist Chungin ühe ajakirja artiklist, kus üks noormees kurtis, et tänapäeva tüdrukutele ei meeldi traditsioonilised sugulised rituaalid. 2009. aastal kandideeriti koos Popidiotiga MTV EMA 2009 "Parima Balti artisti" tiitlile (Best Baltic Act). Korrektsuse huvides kasutati MTV Europe'i survel bändinime Chungin & The Cats Of Destiny. Chungin & The Strap-On Faggots võitis 2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel "Parima uue tulija" auhinna. Kandideeriti ka kategoorias "Aasta punk/metal artist". Ansambel lagunes sujuvalt aastal 2010, kui kiirest ja kõrgest lennust tingitud sisepingete tõttu lahkusid selle ajutrusti võtmeliikmed trummar Jarmo Nagel ning kitarrist Mart Niineste. Järelejäänud liikmed eesotsas Chunginiga proovisid sama nime all jätkata, kuid panid seejärel kokku uue ansambli, mis peale mõnda nimevahetust sai tuntuks St. Cheatersburgina. Chungin & The Strap-On Faggotsi muusikat iseloomustasid žanrimääratlused punkrock, new wave, postpunk ja electro ning nende segamine viisil, mis oli ansambli tegevusaastatel Eesti muusikas uudne ning on tänaseni jäänud ainulaadseks[viide?]. Bänd oli tuntud heatasemelise kontsertansamblina. Bändi lugude peamiseks autoriks oli solist Chungin, kuid ansambli visuaalse kuvandi ning praktilise toimimise taga seisid pigem Jarmo Nagel ja Mart Niineste. Bänd toimis oma tegevuses punk-DIY põhimõtete järgi. Chungin – vokaal (alates 2003) Eerik Nõlvaku – kitarr (alates 2003) Lauri Urb – bass (alates 2004) Mar Niineste– kitarr (2006–2010), trummid (2004–2006) Jarmo Nagel – trummid (2006–2010) "Dark Green Session" (demo, 2006, MC) "Strap-On Faggots" (promo, 2007, CD) "Chungin & The Strap-on Faggots" (CATSOF, 2009, CD) Chungin & The Strap-on Faggots 2004 Tallinn / Tartu / Jõhvi. Täisinfovorm "Popidiot ja Chungin & the Strap-on Faggots kandideerivad MTV EMA 2009 parima Balti artisti tiitlile" Elu24, 01. september 2009 "MTV EMA Parim Balti Artist 2009 on Leedu elektroonilise muusika tandem Leon Somov & Jazzu" Elu24, 12. september 2009 "Chungin & The Strap-On Faggots. Areaal"[alaline kõdulink] Klassikaraadio "Muusikaauhinnad 2010" Eesti Fonogrammitootjate Ühing "Popidiot tegi Eesti Muusikaauhindadel puhta töö! Kes veel võidutsesid?" Publik, 25. veebruar 2010 Janar Ala "Disko + punk + elektro = Chungin & Strap-On Faggots ehk lavafenomen" Elu24, 10. september 2009 "Chungin & Strap-On Faggots - Youtube'i ja ecstasy põlvkonna lapsed" Penny Lane'i blogi, 7. oktoober 2009 Chungin & The Strap-On Faggots portaalis Myspace "Chungin & The Strap-On Faggots. Areaal" Klassikaraadio Chungin & The Strap-On Faggots - "Cats of Destiny" Youtube Chungin & The Strap-On Faggots - "Victor" Youtube Chungin & The Strap-On Faggots - "10 Jahre alt". Youtube
Undeetsim

Undeetsim ( < ladina k undecimus "üheteistkümnes") on diatoonilise helirea 11. aste akordi põhikuju kuues heli (noot) intervall, mille astmeline suurus on 11 ja tooniline suurus sõltub intervallist. Undeetsimit käsitletakse tavaliselt kui kvarti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + kvart).
Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus

Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku koosseisu kuuluv õigeusu kogudus Paldiski linnas. Kogudus asutati 2001. aastal ja registreeriti 2002. aastal. Kuigi õigeusu ajalugu Paldiskis ulatub tagasi aastasse 1721, ei olnud linnas alates pärast selle ülevõtmist Punaarmee poolt 1939. aastal tegutsevat õigeusu kogudust. Kui 1996. aastal taastati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Georgi kogudus, siis valdav osa linna venekeelsetest õigeusulistest selle kogudusega ühineda ei soovinud. Nad asutasid 26. märtsil 2001 uue koguduse, mis registreeriti 2002. aastal. Praeguse põhikirja alusel tegutseb kogudus alates 2004. aastast. Kogudus kasutas aastatel 2003–2015 kirikuna 2002. aastal Paldiski linna poolt kingitud endist linnamuuseumi hoonet, mis ehitati 2003. aastal ümber Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirikuks. 2015. aastal valmis Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik. Kogudust on teeninud järgmised vaimulikud: 2001–2002 preester Pavel Popov (kohusetäitja) 2002–2008 preester Aleksei Kolossov 2008–2010 preester Jevgeni Startsev 2010. aastast preester Nikolai Kamenev
FC Otepää

FC Otepää on Eesti jalgpalliklubi, mis on asutatud 2004. aastal. 2009. aastast on FC Otepää kodustaadioniks Pühajärve ääres olev jalgpallistaadion Aedlinna Arena. Klubi alustas tegevust 2004. aastal FC Kääriku nime all meistrivõistluste V liiga lõuna tsoonis. 2005. aastal sai klubi nimeks FC Otepää. FC Otepää II Klubi koduleht Võistkond jalgpall.ee
Revisionism

Revisionism ehk revideerimispoliitika on olemasolevate põhimõtete või mõistete ümberkujundamise ja muutmise poliitika. Ajalooline revisionism on ajaloolaste termin kirjeldamaks seda, kuidas ajaloo interpreteerimisel on asendatud mõned faktid, kuna on ilmnenud uusi andmeid. Territoriaalne revisionism – seda mõistet on kasutatud Euroopas pärast külma sõja aega nende etniliste vähemuste kohta, kes lootsid muuta riigipiire pärast Teist maailmasõda. Revisionistlik sionism ehk revisionistlik liikumine oli 1920. aastatel Vladimir (Ze'ev) Žabotinski rajatud parempoolne sionistlik poliitiline liikumine, mis vaidlustas Suurbritannia volitused ja nõudis Palestiinasse Juudi riigi rajamist. Likudi partei on tänapäeval selle liikumise järetulija. Kõige sagedamini on revisionismi kasutatud seoses sotsialismiga. Seda eri aegadel ja erinevas tähenduses. 19. sajandi lõpus kirjeldati sõnaga "revisionism" kirjanike Eduard Bernsteini ja Karl Kautsky tööd, mis revideeris Karl Marxi õpetust, väites, et vägivaldne revolutsioon ei ole sotsialismi jõudmise aluseks. Hiljem on seda terminit kasutatud pisut teises tähenduses. Vaata reformism. 1940. ja 1950. aastatel kasutati sõna "revisionism" kirjeldamaks neid kommunistlikke liikumisi, kes olid oma tegevuse suunanud rasketööstuse asemel tarbekaupade tootmisele, viisid läbi demokraatlikke reforme ja aktsepteerisid rahvuslikke eripärasid. Revisionism oli lühikest aega aktsepteeritud Imre Nagy valitsuse ajal (1953–1955) Ungaris ja Poolas Władysław Gomułka valitsuses. Ise ei pidanud neist kumbki ennast revisionistiks. Ungari revolutsiooni (1956) ajal toimunud NSV Liidu repressioonid tingisid seda, et ka kommunistlikest parteidest läänes lahkus palju inimesi, eriti intellektuaalid. Mõningad "lojaalsed" kommunistid kutsusid neid lahkunud inimesi revisionistideks. 1960. aastate alguses taaselustasid Mao Zedong ja Hiina Kommunistlik Partei termini "revisionism" ning nimetasid Nikita Hruštšovi ja NSV Liidu erinevaid poliitikaid 1960ndate moodsaks revisionismiks. Seda väljendit kasutasid ka maostlikud liikumised kogu maailmas.
Duodeetsim

Duodeetsim ( < ladina k duodecimus "kaheteistkümnes") on diatoonilise helirea 12. aste intervall, mille astmeline suurus on 12 ja tooniline suurus sõltub intervallist. Duodeetsimit käsitletakse tavaliselt kui kvinti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + kvint).
Aatsaoja

Aatsaoja (ka Haatsa peakraav) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Ertsma, Kodesmaa, Langerma ja Roodi külas. Oja pikkus on 5,3 km ning see suubub Langerma ja Roodi küla piiril paremalt Kõverojja (4 km suudmest). Oja valgla on 3,8 km². Oja lähe on Pärnu-Jaagupi – Kalli teest põhjas. Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Aatsaoja keskkonnaregistri kood on VEE1115000. Aatsaoja keskkonnaportaalis
Chris Wallace

Christopher Wallace (sündinud 12. oktoobril 1947 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik. Tema isa oli telereporter Mike Wallace, kelle vanemad olid juutidest immigrandid Venemaalt. Christopheri vanemad lahutasid abielu, kui poiss oli üheaastane. Ta juhib alates 2003. aastast Fox News Channeli saadet "Fox News Sunday". Ta on saanud kolm Emmy auhinda.
Põldetaguse peakraav

Põldetaguse peakraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa ja Langerma külas. Peakraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub Langerma külas paremalt Kõverojja (3 km suudmest). Peakraavi valgala on 3,6 km². Kraavi lähe on Kodesmaa külas, selle juures on Edasi ja Väike-Edasi järv. Suudme vastas asub Vahenurme looduskaitseala. Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Põldetaguse peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1115100. Põldetaguse peakraav keskkonnaportaalis
Niinisaari

Niinisaari on asum Helsingis Vuosaari linnaosas. Seal asub 2008. aastal avatud Vuosaari sadam. Niinisaaris ei ole elumaju, kuid 31. detsembri 2003 seisuga sai Niinisaaris tööd 522 inimest.
Dana Perino

Dana Marie Perino (sündinud 9. mail 1972) on Ameerika Ühendriikide riigiametnik. President George W. Bushi ametiajal oli ta aastatel 2007–2009 Valge Maja pressisekretär.
2012. aasta noorte taliolümpiamängud

2012. aasta noorte taliolümpiamängud toimusid 13.–22. jaanuarini 2012 Innsbruckis Austrias. 2010. aasta noorte suveolümpiamängud Eesti 2012. aasta noorte taliolümpiamängudel www.innsbruck2012.com - ametlik veeb
Astangu

Astangu on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Väike-Õismäe, Kadaka, Vana-Mustamäe ja Mäeküla asumiga ning Harku vallaga. Astangu asumi pindala on 2,07 km². Astangu nimi viitab asumi maastikule, mis on tõusev. Astangu nimi võeti kasutusele 1984. aastal ning asumi peamiseks tänavaks on Astangu tänav. Kõige vanemad kirjalikud märkmed nüüdse Astangu asumi piirkonna kohta pärinevad 1561. aastast. Sel aastal liideti Kotipere talu Rootsi kuninga Erik XIV käsul lähiümbruses asuvate talude maadega. Talumaad anti Tallinna raehärrale Johann Snedmannile ning 1585. aastaks oli neist välja kujunenud väikemõis. Hilisemal ajal liideti kunagisele Kotipere talule kuulunud maad Harku mõisaga. Lisaks Kotipere talule on piirkonna üheks vanimaks taluks Kaldapea talu. Mitmed tänapäevased kohad on saanud nime kunagi Astangul asunud talude järgi (näiteks Rehe, Kivinuka, Kotermaa). 1915. aastal alustati Peeter Suure merekindluse laskemoonaladude rajamist Astangu piirkonda, mille ehitustööd katkesid pärast tsaarivalitsuse kokkuvarisemist. Laskemoonaladude ehitamiseks toodi Astangule 5000 töölist Valgevenest ja Pihkvamaalt, lisaks osalesid töödes Austria päritolu sõjavangid. Tööliste tulekuga kaasnes väikese elektrijaama rajamine, mis tähendas, et ka ümbruskonnas asunud talud said ligipääsu elektrile. Laskemoonaladude rajamine tekitas kohalikele elanikele palju tüli, sest aeglaselt liikuvad puuküttega auruvedurid tõid kaasa tuleohu ning elanikud pidid seepärast olema pidevas valves. Pärast esimese maailmasõja lõppu lammutati tööliste barakid ja muud ehitised ning sõjaväerajatis jäi aastakümneteks tühjalt seisma. Laskemoonalaod võeti sama eesmärgiga uuesti kasutusele Nõukogude ajal. Astangu elanikkond on koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi rahvastikust 18–22% ja üle 68-aastased 3–9%. Astangu maastiku teeb eriliseks järsult tõusev, 6–10 meetri kõrgune paekallas. Asumi põhja- ja idaosas on kergliiklusteed, mis kulgevad mööda vanu raudteeharusid. Varem Astangut läbinud raudtee on likvideeritud. Asumit läbivad Astangu tänav, Harkumetsa tee, Jalami tänav, Kadaka tee, Kotermaa tänav, Moonalao tänav, Paldiski maantee, Rehe põik, Rehe tänav, Tagala tänav ja Tasandi tänav. Asumis aadressil Astangu 27 asub Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus, kus õpetatakse erivajadustega inimestele tööoskusi. Astangu asumi aerofoto Peeter Suure Merekindluse laskemoonaladu Elumajad Astangul Hoonestus Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinn arvudes 2020, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2020 Tallinna Linnaplaneerimise amet, Robert Nerman, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn. Lk 22–24. ISBN 9789949332151.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016 Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus. "Õppetöö". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.07.2017. Vaadatud 11.07.2017.  Astangu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mäeküla asum

Mäeküla on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Astangu ja Vana-Mustamäe asumi ning Harku vallaga. Asumi pindala on 1,45 km2. Mäeküla asum on nime saanud 19. sajandi lõpuks Kadaka panga lähedale tekkinud Mäeküla järgi, mis kuulus Harku mõisale. Selle nime allikaks võis olla Harku-Mäe kõrts, mis toimis 19. sajandil küla keskusena. Kõrtsi kunagine asukoht jääb tänapäeval linna piiridest välja, jäädes Tähetorni tänava ja Paldiski maantee ristumiskoha lähedale. Mäeküla küla järgi on nimetatud Billingeni lademe Leetse kihistu Mäeküla kihistik. Mäeküla kunagine kõrts toimis ka tee- ja öömajana. Kõrtsisaal ja ööbimisruumid olid ehitatud palkidest, muud ruumid laotud paekivist. Hoones oli ka osa, mida nimetati poeruumiks ning kus müüdi kompvekke, küpsiseid, viina jm. Teeolud olid Mäeküla piirkonnas sageli väga kehvad ning kuni Eesti Vabariigi algusaastateni oli talupoegade kohustuseks hoida teid korras. Suurem osa Mäekülast liideti 1975. aastal Tallinna linnaga, Paldiski maanteest loodesse jääv osa liideti Laabi külaga. Mäeküla asumit eristab teistest Tallinna asumitest väga väike elanike arv. Tänapäeval on Mäeküla asumis peamiselt laokompleksid ja kaubanduskeskused, lisaks asub seal Tallinn-Harku Aeroloogiajaam. Mäeküla territooriumile jääb Mäeküla mets, asumi idapiiril asub kergliiklejatele mõeldud Harkumetsa tee. Asumit läbib ka Järveotsa oja. Mäeküla asumis on Harkumetsa tee, Härgmäe tänav, Karjatse tänav, Mäeküla tänav, Mäevälja tänav, Paldiski maantee, Piimamehe tänav, Rehelepa põik, Rehelepa tänav, Tähetorni tänav, Veerme tänav ja Ääre tänav. Mäeküla 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil Kadaka pank Mäekülas Kadaka pank Harku ilmajaam 09 Harku ilmajaam 10 Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Stratigraafia info Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012
Pikaliiva

Pikaliiva on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Vismeistri, Õismäe, Haabersti ja Väike-Õismäe asumi ning Harku vallaga. Harku järv jääb Pikaliiva asumi territooriumile. Asumi pindala on 4,47 km2. Asum on saanud nime Pikaliiva küla järgi, mis kuulus Haabersti mõisale. Küla tekkis 20. sajandi alguses ning selle nimi oli mõjutatud ümberkaudsest pikast liivaseljandikust. Tollikontrolör Johann Crameri eestvedamisel loodi 18. sajandil Harku järve kaldale mõis, mis esialgu kandis nime Cramers Höfchen. Mõisa tunti hiljem apteeker Eduard Wilhelm Ficki nime järgi, mille järgi on nime saanud ka Pikaliiva asumi territooriumil asuv Vikimõisa mets. Endises mõisas tegutseb 1958. aastast sõudespordibaas, mis renoveeriti aastail 2002–2004. 1960. aastatel oli plaanis rajada Pikaliivale Õismäe elamurajoon (plaanides kutsuti asumit juba Suur-Õismäeks), kuid hiljem sellest plaanist loobuti. Suurem osa Pikaliiva alast liideti Tallinnaga 1960. aastal, ülejäänu liideti 1975. aastal. Pikaliiva elanikkond on aastatel 2011–2017 peaaegu kahekordistunud. Pikaliiva elanikkond on vanuseliselt koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%. Eestlasi oli 50–79%. Harku järv on suuruselt Tallinna teine järv ning see moodustab ligi poole Pikaliiva asumist. Harku järve suubuvad Harku, Soone (Iisaku soon) ja Järveotsa ojad, järvest voolab välja Tiskre oja. Harku järve idakaldal on supelrand. Pikaliival asub Harku sõudebaas. Mitmed Pikaliiva asumi tänavad on saanud nime endiste talude järgi, näiteks Aedvere tänav, Keskküla tänav, Kilde tänav, Räga tänav, Sagari tänav, Sepapere tänav ja Volmre tänav. Paljud asumi tänavanimed on seotud põllupidamisega. Asumis on lisaks veel Alemaa tänav, Hargi tänav, Järvekalda tee, Kaaruti tänav, Kabli tänav, Kahlu tänav, Kivipere tänav, Koogu tänav, Kubu tänav, Kuhja tänav, Kurmu tänav, Käia tänav, Luisu tänav, Noorkuu tänav, Nõgikikka tänav, Oja tänav, Paldiski maantee, Pikaliiva tänav, Printsu tee, Põlendiku tänav, Rangu tänav, Rannamõisa tee, Reha tänav, Rõugu tänav, Saadu tänav, Sarra tänav, Sepapoisi tänav, Sõudebaasi tee, Sõõru tänav, Sädeme tänav, Tuki tänav, Tulimulla tänav, Tuudi tänav, Tähistaeva tänav, Vaalu tänav, Vanakuu tänav, Vana-Rannamõisa tee, Vigla tänav, Vihu tänav, Võsara tänav ja Äkke tänav. Pikaliiva 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil Õhuvaade Harku järvele Õhuvaade Pikaliiva asumile Pikaliiva Harku järv 2012 Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012 Tallinn arvudes 2016, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2016
Propeller (ansambel)

Propeller on eesti punkbänd. Urmas Alender – laul Peeter Volkonski – laul Peeter Määrits – laul, heli Ain Varts – kitarr Ivo Varts – trummid Priit Kuulberg – bass Riho Sibul – kitarr Peeter Malkov – laul, flööt Praegu asendab Ivo Vartsi (1961-2013) ta tütar Aneta. Ajalugu ja laule Propeller Propeller (inglise keeles)
Rocca al Mare

Rocca al Mare (eestikeelne hääldus [ˈrokˑˈɑlˑˈmɑ:re]) on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Õismäe ja Haabersti asumi ning Kopli lahega. Asumi pindala on 0,84 km2. Rocca al Mare asum on saanud nime Rocca al Mare (itaalia k 'kalju mere ääres') mõisa järgi, mis rajati 1863. aastal. Mõisa nimi laienes hiljem kogu ümbrusele. Praeguse Rocca al Mare asumi eripäraks on see, et seal pole elanikke. Rocca al Mare mõis ehitati praeguse Eesti Vabaõhumuuseumi territooriumile ning selle rajajaks oli kaupmees Arhur Girard de Soucanton. Mõisast Kopli lahele vaadates on näha üks rändrahn, millele mõisa algomanik pani nimeks Salas y Gomez. See nimi võeti kirjanik Adelbert von Chamisso luuletuse järgi, mis kirjeldab kaljusaart Polüneesia vetes. Teine oluline mõis Rocca al Mare asumis on Liberty (Liberté) suvemõis, mille kohta vanimad andmed pärinevad 1771. aastast. See mõis on kuulunud Kochide suguvõsale ning 1986. aastal liideti suvemõis muuseumi territooriumiga. Rocca al Mare mõisa viidi 1882. aastal dominiiklaste kloostrist hulgaliselt hauaplaate, millest vanim pärines 14. sajandist. Hauaplaadid seati püsti pargitee äärde ning kuna tulemus meenutas Rooma iidset Appiuse teed, nimetati tee Via Appiaks. Rahvasuus levisid jutud, et hauaplaatide vahel jalutamine toob kaasa haigused ja surma, kuid inimesed hindasid Via Appiat siiski kui huvitavat vaatamisväärsust. Nõukogude armee tankid hävitasid 1944. aastal suurema osa hauaplaatidest. 1950. aastate lõpul tagastati allesjäänud katkised hauaplaadid dominiiklaste kloostrile. Rocca al Maresse rajati 1957. aastal Eesti NSV Riiklik Vabaõhumuuseum, mis tegutseb tänapäevalgi Eesti Vabaõhumuuseumi nime all. Muuseumi territooriumi suuruseks on 79 hektarit ning muuseumi eesmärk on Eesti külaarhitektuuri ja eluolu tutvustamine. Kuni 1986. aastani tegutses Liberty suvemõisa alal Rocca al Mare pioneerilaager. Rocca al Mare asum asub Kopli lahe ääres. Rocca al Mare asumi alla kuulub üks tänav, milleks on Rocca al Mare tänav. Asumi territooriumil tegutseb Rocca al Mare Kool, mis avati 2000. aastal. Kooli näol on tegemist era-üldhariduskooliga. Õhuvaade Rocca al Mare asumile Rocca al Mare suvemõisa Šveitsi maja Liberty suvemõisa Daheimi maja Sutlepa kabel Eesti Vabaõhumuuseum Eesti Vabaõhumuuseum Eesti Vabaõhumuuseum Rocca al mare rand Rocca al mare rand Girard de Soucantoni Rocca al Mare suvemõis Kakumäe paljand Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 "TALLINN ARVUDES 2018". TALLINNA LINNAVALITSUS. 1.08.2018. Vaadatud 18.10.2023. Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
Veskimetsa

Veskimetsa on asum Tallinnas, Haabersti linnaosas. Asum piirneb Haabersti, Mustjõe, Lilleküla, Kadaka ja Väike-Õismäe asumiga. Veskimetsa asumi pindala on 1,4 km2. Asum on saanud nime Veskimäel kasvava metsa järgi. Veskimetsa näol on tegemist tamme- ja pärnametsaga, mis on linnaelanike seas olnud juba vanadest aegadest saadik populaarne jalutuskoht. Asumi kõige vanem ehitis oli tuuleveski, mis asus praeguse Tallinna loomaaia territooriumil Veskimäel. Tuuleveski kuulus Haabersti linnamõisale ning nüüdseks on vana tuuleveski kohale ehitatud uus. 1868. aastal loodi praeguse Veskimetsa asumi alale Haabersti vallakool (hiljem kandnud nime Haabersti 1. Algkool). Kolmeklassilises vallakoolis käimine oli kohustuslik, seal õpiti lugemist, kirjutamist, kirikulaulu jm. Koolimajas tegutses pikka aega ka Haabersti vallamaja. Kool suleti 1962. aastal. Tallinna Loomaaed on tegutsenud 1939. aastast saadik, kuid Veskimetsa koliti alles 1983. aastal. Esialgu kasutati loomapidamiseks endisi Nõukogude mereväe ladusid. Uute ehitiste püstitamine oli tollal raskendatud, kuna pärast Moskva olümpiamänge keelati uute kultuuri- ja spordiehitiste rajamine kümneks aastaks. 1989. aastal valmis esimene uusehitis. Veskimetsa asumit eristab paljudest teistest Tallinna asumitest väga väike rahvaarv. Asumi territooriumil asub Veskimets. Asumi kõige tuntum ehitis on Tallinna Loomaaed. Asumis on Ehitajate tee, Kõrgepinge tänav, Meistri tänav, Paldiski maantee, Tuuleveski tänav, Tuuliku tee, Veskilise tänav ja Veskimäe tänav. Veskimäe tänav Tallinnas Tallinna Loomaaia põhjavärav Ahvide aedik Tallinna Loomaaias Elevantide aedik Tallinna Loomaaias Tallinn arvudes 2017, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2017 Tallinn arvudes 2020, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2020 Tallinna Linnaplaneerimise Amet, Robert Nero, Leho Lõhmus (2013). Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn.{{raamatuviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011 Tallinn arvudes 2012, Tallinna linnavalitsus, Tallinn 2012 "TALLINN ARVUDES 2018". TALLINNA LINNAVALITSUS. 1.08.2018. Vaadatud 18.10.2023.
Langerma oja

Langerma oja (ka Langerma peakraav) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa ja Langerma külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas. Oja pikkus on 8,7 km ning see suubub Langerma ja Naravere küla piiril paremalt Kõverojja (1,7 km suudmest). Oja valgla on 14,4 km². Oja lähe on Kodesmaa külas Edasi järve kirdeotsas. Keskjooksul jäävad oja lähistele Maidla tiigid ja Tuhhino tiik. Oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kraavi vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS MAKO. Langerma oja keskkonnaregistri kood on VEE1115200. Langerma oja keskkonnaportaalis
Saudi-Araabia (ansambel)

Saudi-Araabia oli Tallinna (Kopli) punk-bänd[viide?]. Margit Poola – vokaal; Reet Pikkaru – kitarr; Astrid Vadi – bass; Margit Kuusk – trummid.
Lou Dobbs

Louis Carl Dobbs (24. september 1945 – 18. juuli 2024) oli Ameerika Ühendriikide raadio- ja telesaatejuht, kes juhtis CNN-i saadet "Lou Dobbs Tonight". Novembris 2009 teatas ta otse-eetris, et lahkub saatejuhi kohalt. Lou Dobbs quits to 'go beyond' CNN role - Politico.com, 11.11.2009 Lou Dobbsi koduleht