laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
XXI Sajandi Orkester

XXI Sajandi Orkester on aastal 2000 asutatud projektipõhine sümfooniaorkester. Orkestri asutaja ja dirigent on Erki Pehk. Orkestri aktiivsem tegevusperiood kestis kuni 2011. aastani. Pärast seda on orkester üles astunud harva, peamiselt tellimuskontsertide tarvis. Orkestri esimene esinemine oli 21. märtsil 2000 Tallinnas Mustpeade Majas toimunud Georg Otsa mälestuskontserdil. Märkimisväärsed kontserdid on toimunud koos järgmiste artistidega: viiuldaja Tatjana Grindenko (David Oistrahhi festival, 14. juuli 2000), kontratenor Max Emanuel Cencic (Tallinna Mustpeade Maja, 19. detsember 2000), flöödimängija Camilla Hoitenga (David Oistrahhi festival, 13. juuli 2002). Orkester on produtseerinud ja osalenud sellistel kontsertidel nagu "Rujaleidja" Tallinna Lauluväljakul (8. juuli 2001), heategevuskontsertide sari AIDS-i vastu võitlemise päeval 1. detsembril Kaarli kirikus ("Ava silmad!" 2005, "Märka inimest!" 2006, "Kingi võimalus!" 2007, "Minu inimesed!" 2008, "Oska elada!" 2009, "Uus algus" 2010), Leigo järvemuusika festivali kontsert (11. august 2007), Äripäeva korraldatud Eesti ettevõtete Top 100 ball (2005, 2006, 2007, 2008, 2012, 2014, 2015) jpt üritustel. Aastatel 2000–2007 osales orkester Smithbrige Productionsi (hiljem Muusikaliteater) muusikaliproduktsioonides Tallinna Linnahallis: "Vampiiride tants" (2000), "Ei-ei Nanette!" (2001), "Hüljatud" (2001), "Miss Saigon" (2002), "Oliver!" (2003), "Hull sinu järele" (2004), "Georg" (2005), "Tuhkatriinu" (2005), "Pipi Pikksukk" (2006), "Fantoom" (2007). Orkester on osalenud Hanna-Liina Võsa CD-plaadil "Premiére" (2005), eesti meespopartistide hittide orkestratsioonide CD-l "Kaheksa" (2007) ja eesti naispopartistide analoogilisel CD-l "Üheksa" (2008). Orkester on salvestanud Margo Kõlari muusika Elmo Nüganeni lavastatud filmile "Nimed marmortahvlil" (2002). Orkester on osalenud Klaudia Taevi nimelise konkursi lõppkontserdil (2001, 2003, 2005, 2007, 2009) ja korraldanud Pärnu Rahvusvahelist Ooperimuusika Festivali. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353 https://web.archive.org/web/20131212042338/http://www.1181.ee/company/49132/XXI-Sajandi-Orkester-MT%C3%9C (vaadatud 07.12.2013)
Patsikumm

Patsikumm ehk juuksekumm on kummist pael, millega saab juuksed kokku panna. Sellega saab teha ka erinevaid soenguid, näiteks hobusesabasoeng, palmik(ud), havisaba. Juukseklamber Juukselõks
Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus

Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab teatriuurimise, teatrikriitika ning nende õpetamisega seotud inimesi. Ühing on moodustatud varem kahe eraldi oleva organisatsiooni – Eesti Teatriuurijate Ühendus ja Eesti Teatrikriitikute Ühendus – ühinemisel[viide?]. https://web.archive.org/web/20131208190800/http://teatriuurijad.org.ee/ety/?page_id=98 (vaadatud 07.12.2013) Organisatsiooni koduleht
Laurence Tomson

Laurence Tomson (1539 Northamptonshire – 29. märts 1608) oli inglise poliitik, kirjamees ja tõlkija. Ta oli Elizabeth I aja Inglismaa riigisekretäri Francis Walsinghami erasekretär. Mary I valitsemisajal oli ta heebrea keele lektor Genfi Ülikoolis. Tomson redigeeris Uue Testamendi ja Genfi Piibli tekste ja kommentaare. Tema poolt ümbertöötatud väljaanne ilmus 1576. aastal. Tomson oli kalvinist ning tema kommentaarid kajastavad selle teoloogiasüsteemi tõekspidamisi. Laurence Tomsoni teosed: ‘An Answere to certeine Assertions and Obiections of M. Fecknam,’ London [1570]. ‘Statement of Advantages to be obtained by the establishment of a Mart Town in England,’ 1572, manuscript in the Public Record Office. ‘The New Testament … translated out of Greeke by T. Beza. Whereunto are adjoyned brief summaries of doctrine … by the said T. Beza: and also short expositions … taken out of the large annotations of the foresaid authour and J. Camerarius. By P. Loseler, Villerius. Englished by L. Tomson,’ London, 1576, dedicated to Sir Francis Walsingham; again 1580, 1587, 1596. Several other editions of Tomson's revision of the Genevan version of the New Testament were published in the whole Bible. It was based on the work of Pierre Loiseleur. ‘A Treatise of the Excellencie of a Christian Man, and how he may be knowen. Written in French. … Whereunto is adioyned a briefe description of the life and death of the said authour (set forth by P. de Farnace). … Translated into English,’ London, 1576, 1577, 1585, dedicated to Mrs. Ursula Walsingham. ‘Sermons of J. Calvin on the Epistles of S. Paule to Timothie and Titus … Translated,’ London, 1579. ‘Propositions taught and mayntained by Mr. R[ichard] Hooker. The same briefly confuted by L. T. in a private letter’ (Harleian MS. 291, f. 183). ‘Treatise on the matters in controversy between the Merchants of the Hanze Towns and the Merchants Adventurers,’ 1590, a Latin manuscript in the Public Record Office. ‘Mary, the Mother of Christ: her tears,’ London, 1596. ‘Brief Remarks on the State of the Low Countries’ (Cottonian MS., Galba D vii. f. 163). "Tomson, Laurence". Dictionary of National Biography. London: Smith, Elder & Co. 1885–1900. Spicer, Andrew. "Loiseleur, Pierre". Oxford Dictionary of National Biography' (online ed.). Oxford University Press. doi:10.1093/ref:odnb/94258. (subscription or UK public library membership required) Works by or about Laurence Tomson in libraries (WorldCat catalog) The Bible, that is, the Holy Scriptures conteined in the Olde and New Testament, translated according to the Ebrew and Greeke, and conferred with the best translations in diuers languages. With most profitable annotations vpon all the hard places, and other things of great importance (1595) The Bible, that is, the Holy Scriptures conteined in the Olde and Newe Testament : translated according to the Ebrew and Greeke, and conferred with the best translations in diuers languages ; with most profitable annotations upon all the hard places, and other things of great importance .. (1599)
Teatriliidu Seenioride Ühendus

Teatriliidu Seenioride Ühendus (ka: Eesti Teatriseenioride Ühendus) on Eesti teatriorganisatsioon, mis ühendab neid teatritöötajaid, kes enam aktiivselt teatritööst osa ei võta. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 383 Organisatsioonist Eesti Teatriliidu kodulehel
1355

1355. aasta Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad – 1350. aastad – 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1350 1351 1352 1353 1354 – 1355 – 1356 1357 1358 1359 1360 1355 (MCCCLV) oli 14. sajandi 55. aasta. 10. veebruar – Oxfordi Ülikooli ja linnarahva vahel puhkes kõrtsis mäss, mille tagajärjel hukkus umbes 90 inimest. 5. aprill – Karl IV krooniti Roomas Saksa-Rooma keisriks. 17. aprill – Veneetsias hukati ebaõnnestunud vandenõu korraldanud doodž Marino Faliero. ... 17. aprill – Marino Faliero, Veneetsia doodž
River Winterborne

River Winterborne on jõgi Suurbritannias Inglismaal Dorsetis. Jõgi voolab maapinnal üksnes talviti, millest on tuletatud ka jõe nimi ('talvel sündinud/tärkav jõgi'). Jõgi voolab alul lõuna suunas, seejärel ida suunas. Enne Stour' jõkke suubumist voolab River Winterborne läbi järgmiste asulate: Winterborne Houghton Winterborne Stickland Winterborne Clenston Winterborne Whitechurch Winterborne Kingston Winterborne Muston Anderson Winterborne Tomson Winterborne Zelston Almer Sturminster Marshall "Walking the River Winterborne" (PDF). Dorset: Area of Outstanding Natural Beauty. Dorset AONB Partnership, UK. 2011. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2013. Vaadatud 7. detsember 2013. {{cite web}}: välislink kohas |work= (juhend)
Ariel (festival)

"Ariel" on aastast 2004 Tallinnas toimuv juudi süvakultuuri tutvustav ja esitav muusikafestival. Festivali kunstilised juhid on teiste seas olnud Ilja Sundelevitš, Jaan-Eik Tulve. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 Festivali koduleht Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Birgitta festival

Birgitta festival on 2005. aastast Tallinnas Pirita kloostri varemetes toimuv muusikateatri festival, mille asutaja ja kunstiline juht oli 2016. aastani Eri Klas. Festivali korraldab Tallinna Filharmoonia. 2016. aasta festivali alapealkiri oli "Armastusega Eri Klasilt". 2017. - 2019 aasta festivali kunstiline juht oli Risto Joost. 2020. ja 2021. a festivali kunstiliseks juhiks kinnitati Kuldse Maski laureaat, Moskva Helikon-Opera kunstiline juht ja lavastaja Dmitri Bertman, kelle kunstilisel juhtimisel ühtegi festivali ei toimunud, sest 2020. ja 2021. a festivalid jäid ära koroonapandeemia tõttu. Alates 2022. aastast on Birgitta festivali kunstiliseks juhiks olnud Tõnu Kaljuste. Birgitta festival ühendab keskaegse kloostri hämara võlu tänapäeva muusikateatri viimase sõnaga. Birgitta festival on Tallinna tunnusfestival, mis toimub igal aastal augustikuus. Festivalil on etendatud oopereid, ballette, lavastatud oratooriume, kaasaegse tantsu etendusi, muusikale ja teisi muusikateatri žanreid. Pirita kloostri varemed saavad festivali ajaks peale katuse, muutudes Birgitta ooperimajaks. Saalis on tõusuga tooliread ja mugavad istmed, etendustel on eesti- ja ingliskeelsed subtiitrid, territooriumil on avatud restoran ja kohvik. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 "Tallinna Filharmoonia meeskonnaga liitub lavastaja Dmitri Bertman". www.filharmoonia.ee. Vaadatud 29. juulil 2024. Birgitta Festivali koduleht Tallinna Filharmoonia koduleht Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Tallinna kammermuusika festival

Tallinna kammermuusika festival on aastast 2005 Tallinnas toimuv kammermuusikat esitav festival. Festivali kunstiline juht on Pille Lill. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 Festivalist Pille Lille Muusikute Fondi kodulehel Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
1356

1356. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1351 1352 1353 1354 1355 - 1356 - 1357 1358 1359 1360 1361 ... ... ... ...
Rainbow Jazz

"Rainbow Jazz" oli Tartus 2003. aastast toimunud džässmuusikat esitav festival. Festivali mantlipärijaks peetakse festivali "IDeeJazz". Festivali kunstiline juht on Lembit Saarsalu. Festivalil on osalenud näiteks Merle Kollom, Freddy Cole (USA), Monty Alexander (USA), dr. Lonnie Smith (USA), The Four Freshmen (USA), Severi Pyysalo (Soome), Kimmo Pohjonen (Soome), Frits Landesbergen (Holland), The Three Ladies of Blues (USA-Saksamaa), Man Sound (Ukraina), Trio X (Rootsi), A'Cappella ExpreSSS (Venemaa), Sergei Tšipenko Bänd (Venemaa), Riia Saksofonikvartett (Läti) ja Dainius Pulauskas Sextet (Leedu).[viide?] A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357 https://web.archive.org/web/20131212082234/http://publik.delfi.ee/news/muusika/novembris-toimub-tartu-jazz-ja-rutmimuusika-festival-ideejazz-2011.d?id=60797113 (vaadatud 07.12.2013) Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
OmaDRAAMA

Balti Teatri Festival "OmaDRAAMA" on aastast 2006 toimuv teatrifestival, kus esitatakse Eesti, Läti ja Leedu lavastusi. Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 378
I.D.A.

I.D.A. (akronüüm sõnadest International Dance Acitivity) on aastast 2000 Eestis toimuv rahvusvaheline balleti ja nüüdistantsu festival. Rahvusvaheliseks festivaliks sai see 2002. aastal. Festivali on korraldanud Vanemuine. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 378 Festivalist Vanemuise teatri kodulehel
Noore Tantsu festival

Noore Tantsu festival (lühendatult NoTaFe; aastani 1995 Laste Tantsu festival) on aastast 1993 Viljandis toimuv rahvusvaheline noorte nüüdistantsu festival. Festivali on korraldanud MTÜ Evestuudio. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 378 Festivali koduleht (inglise keeles)
River Stour

River Stour (Stour' jõgi) on mitme inglise jõe nimi. River Stour – jõgi Inglismaal Wiltshire'is ja Dorsetis River Stour – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas River East Stour – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas River Great Stour – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas River Little Stour – jõgi Inglismaal Kenti krahvkonnas River Stour – jõgi Inglismaal Suffolki ja Essexi krahvkondades River Stour – jõgi Inglismaal Warwickshire'i krahvkonnas River Stour – jõgi Inglismaal Worcestershire'i krahvkonnas
1357

1357. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1352 1353 1354 1355 1356 - 1357 - 1358 1359 1360 1361 1362 ... ... ... 28. mai – Afonso IV, Portugali kuningas
Evolutsioon (festival)

"Evolutsioon" oli aastatel 1994–2002 Tallinnas biennaalina toimunud rahvusvaheline nüüdistantsufestival. Festivali korraldas 2. tants ja enne seda (aastani 1999) Tantsuinfo Keskus. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 379
Alma Teder

Alma Teder (sünninimi Alma Papp, aastatel 1935–1937 Alma Rooseste; 30. jaanuar (17. jaanuar vkj) 1908 Albu vald, Järvamaa – 27. juuli 1990 Norrköping) oli eesti kirjanik ja näitleja. Kooliteed alustas ta Kehras, lõpetas 1925. aastal Tallinna õhtugümnaasiumi ja 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli. Ta oli aastatel 1929–1934 Draamastuudio Teatri näitleja, hiljem oli ta ametnik ja raamatupidaja Tallinnas. 1944. aastal siirdus Rootsi, elades algul Valdemarsvikis, hiljem Norrköpingis. Töötas seal algul tekstiilivabrikus, 1964. aastast aga linnamuuseumis. Ta suri 1990. aastal Norrköpingis ja maeti 27. septembril 1996 (ekslikult 1. augustil 1996) ümber Tallinna Metsakalmistule. Kirjanduslikku tegevust alustas ta sõja-aastail romaaniga "Ilusad päevad", mille kaks esimest käsikirja hävisid Eestis ja trükki jõudis alles kolmas variant (Vadstena Orto 1950). Teos kujutab idülliliselt sõjaeelset suurtalu, kuhu ootamatult vaesunud linnapreili peab minema teenijannaks. Tema peateos on kaheosaline naturalistlik perekonnaromaan "Elu õpilane" (Toronto Orto 1954–1956), mille algusosa näitab masendavates värvides naturalistliku fotograafilisusega mõisatööliste elu 20. sajandi esimestel kümnenditel. Peategelane on isata ja ema poolt vaevu sallitud tütar, kelle eluvõitlused jätkuvad teises osas tööpuudusest ahistatud linnas. Romaan "Röövel ristisambal" (Toronto Orto 1961) kujutab aastast 1905 peetavat võitlust ühe suurtalu pärast, kus mitmekülgselt paljastub peategelase ja tema suguseltsi närusus, perekondlike sündmuste foon on aga ühe aleviku tekkimine ja areng. Romaan "Üks nendest" (Toronto Orto 1966) kujutab saunikuperest suure suguvõsa arenemist ning dramaatilisi konflikte aastal 1941. Teatrit tundva autorina on ta kirjutanud näidendid "Eestlased omavahel" (1947) ja "Inimesed tormis" (1955), mida Rootsis ja Austraalias on mänginud eesti amatöörtrupid. 1929 Hugo Raudsepp, "Mikumärdi" (Maret) 1931 Ladislaus Fodor, "Täitesulepea" (proua Vessely) 1932 Mait Metsanurk, "Agulirahvas läheb ajalukku" (Marta) Haud Tallinna Metsakalmistul "Eksiilkirjaniku põrm sängitati kodumaa mulda". Kultuurileht nr 36, 4. oktoober 1996. Lk 27 Raimond Kolk. "Alma Teder on lahkunud". Teataja nr 15, 25. august 1990. Lk 3 Oskar Kruus. "Teder, Alma". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 587–588 "Eksiilkirjaniku põrm sängitati kodumaa mulda". Kultuurileht nr 36, 4. oktoober 1996. Lk 27 Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000 Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000 Alma Teder Eesti Ilukirjanduse Andmebaasis Haud Tallinna Metsakalmistul
Ress

Ress (ka poolmudel) on laevakere poolmudel, mille eesmärgiks on ehitatava laeva mahutavuse ja voolujoonelisuse kontrollimine. Ress valmistati tavaliselt puidust vertikaallõigetest või horisontaallõigetest. Tänapäeval enam laevaehituses ei tarvitata, kuid on mõnikord kasutusel dekoratiivesemena.
Funchal

Funchal on Portugalile kuuluva saare Madeira keskus ja suurim linn. Linn on nimetatud taime Foeniculum vulgare järgi. Funchali asutas João Gonçalves Zarco 1421 ja linnaõigused andis talle kuningas Manuel I 1508. 16. sajandil oli Funchal tähtis peatuspaik teel Indiasse ja Uude Maailma ning seetõttu üsna jõukas. Seal kaubeldi ka madeira suhkru ja madeira veiniga. 1892–1905 andis Portugal välja postmarke pealdisega "Funchal", kuid pärast hakkas välja andma Madeira marke. Funchalist on pärit Cristiano Ronaldo. Funchali linnavalitsus Pilte Madeirast
Salvestivõrk

Salvestivõrk ehk SAN (inglise keeles Storage Area Network) on eriotstarbeline arvutivõrk, mis ühendab omavahel mäluseadmeid ja nendega seotud andmeservereid, et optimeerida kettakasutust ja andmete varundamist. SAN-võrgu puhul puudub traditsiooniline pühendatud(?) ühendus serveri ja salvesti vahel. Iga server saab ligi igale salvestile ning ükski salvesti ei kuulu ühelegi serverile. Kuna puudub kindel suhe serveri ja andmehoiu vahel, siis võib salvestivõrk koosneda eri tüüpi andmesalvestitest (näiteks kõvaketastest ja magnetlintidest). Lisaks võivad andmed ka olla salvestatud kaugemal serveritest, mis neid kasutavad, kasvõi teises riigis. Salvestivõrku võib vaadelda kui storage bus kontseptsiooni pikendust, kus andmete pärimine ning saatmine käib üle võrgu. Antud laiendus võimaldab serveritel ja andmekandjatel ühenduda kasutades sarnaseid elemente, nagu kohtvõrgud (LAN) ja laivõrgud (WAN). Andmesalvestid ja serverid on tavaliselt üksteisest füüsiliselt eraldatud. Füüsiline eraldamine võimaldab andmesalvesteid tsentraliseerida ja servereid klasterdada. Igal andmesalvestil antud võrgus on oma unikaalne identifikaator (logical unit number – LUN). Selle abil saab server või teine salvesti ligi antud salvestile. Salvestivõrku saab kasutada, et ületada tavalised võrgu kitsaskohad. SAN võimaldab otsese, kiire andmevahetuse serverite ja andmesalvestite vahel antud kolmel viisil: Server-salvesti – tavaline andmete liikumise mudel. SAN puhul on lisaeeliseks see, et sama salvestiga saab suhelda ka teine server, kas samaaegselt (concurrent) või seerias (serial). Server-server – seda saab kasutada serveritevaheliseks sidepidamiseks. Salvesti-salvesti – võimaldab andmeid ühest kohast teise toimetada ilma serveri poole pöördumata (näiteks andmete automaatne kloonimine teistele salvestitele või andmete teisaldamine kettalt magnetlindile). IBM (detsember 2017). "Introduction to Storage Area Networks" (PDF). Ninth Edition. Vaadatud 18. detsembril 2018.
1358

1358. aasta Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad Aastad: 1353 1354 1355 1356 1357 - 1358 - 1359 1360 1361 1362 1363 Talupoegade mäss žakerii, Prantsusmaal ... ... ... ...
Zooloogia

Zooloogia ehk loomateadus on bioloogia haru, mis uurib loomi. Zooloogia harud on entomoloogia, malakoloogia, ihtüoloogia, ornitoloogia, terioloogia jt. zooloogia mõisteid zoosemiootika krüptozooloogia
Mistretta

Mistretta on asula ja vald (comune) Itaalias Sitsiilia maakonnas città metropolitana di Messinas. Mistretta asub Sitsiilia suurima, 1993. aastal rajatud looduskaitseala Parco dei Nebrodi territooriumil. 950–1100 meetri kõrgusel merepinnast asuva Mistretta asustustihedus on keskmiselt 39 inimest ruutkilomeetri kohta. Mistretta piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capizzi, Caronia, Castel di Lucio, Cerami (EN), Nicosia (EN), Pettineo, Reitano, Santo Stefano di Camastra. Chiesa di Santa Lucia ehk Chiesa Madre Chiesa della Santissima Trinità ehk Chiesa di San Vincenzo Chiesa del Santissimo Salvatore Chiesa di San Francesco d'Assisi Chiesa di San Sebastiano Chiesa di Santa Caterina Chiesa di San Giovanni Battista DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 7. detsember 2013) https://demo.istat.it/?l=it Bartolotta Lucio, Mistretta: viaggio nella città di pietra tra immagini e sensazioni, Messina, 1990 Bartolotta Lucio, Mistretta. Capitale dei Nebrodi, Mistretta, 1992 Fiore Pietro, Amestratus, Mytistratum, Mistretta?, Trapani, 1978 Lombardo Liborio, I gesanti: ipotesi interpretativa sulla festa della Madonna della Luce di Mistretta, Patti, 1989 Pagliaro Bordone Salvatore, Mistretta antica e moderna, Bologna, ristampa 1971 Travagliato Giovanni, Mistretta: itinerario storico-artistico, Capo D'Orlando, 1991 Travagliato Giovanni, Libro d'Inventarii delle Chiese della Città di Mistretta. 1750, trascrizione e commento, Mistretta, 1995 Taormina Francesco, Racconto di città, nota di Giovanni Travagliato [Mistretta],2004 Taormina Francesco, Raccontare la città e l'architettura, conversazione con Massimiliano Cannata, [Mistretta], 2007 Nina Valenti, Monasteri e conventi amastratini, www.ilmiolibro.it 2010 Mistrettanews, a cura di Sebastiano Lo Iacono Mariano Bascì, SALUTI DA MISTRETTA, Cartoline d'epoca 1900 -1950, Il Centro Storico - Novecento Grafico Bergamo, 2007  Mistretta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Koduleht (itaalia keeles)
Otto Grotewohl

Otto Emil Franz Grotewohl (11. märts 1894 Braunschweig – 21. september 1964 Ida-Berliin) oli Saksamaa poliitik ja Saksa Demokraatliku Vabariigi riigitegelane. Otto Grotewohl oli pärit rätsepa perekonnast, elukutselt oli ta trükitööline. Alates 1912. aastast kuulus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Võttis mobiliseerituna osa esimesest maailmasõjast. 1920–1930 oli ta Braunschweigi Maapäeva liige. Alates 1921. aastast oli ta Braunschweigi Vaba Riigi haridusminister ning 1923. aastast siseminister ja justiitsminister. 1925. aastal sai Grotewohl Riigipäeva liikmeks. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel pidi ta ametitest lahkuma. Mitmel korral oli ta arreteeritud. Aastatel 1945–1946 oli ta Ida-Saksamaal Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei Keskkomitee esimees. 1946. aasta aprillis valiti ta koos Wilhelm Pieckiga Saksamaa Kommunistliku Partei ja Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ühinemiskongressil Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei esimeheks ja Keskkomitee liikmeks. Otto Grotewohl oli 12. oktoobrist 1949 kuni oma surmani 1964. aasta septembris Saksa Demokraatliku Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht). Otto Grotewohl 1894-1964 Lebendiges Museum Online Otto Grotewohl : Biografie whoswho.de Von der Sowjetzone zur DDR : Gründung der Deutschen Demokratischen Republik wissen.de Countries Ga-Gi rulers.org