Umetarō Suzuki

Umetarō Suzuki (jaapani keeles 鈴木 梅太郎 ; 7. aprill 1874 Shizuoka prefektuur – 20. september 1943) oli Jaapani teadlane. Teda peetakse vitaminoloogia rajajaks Jaapanis. Suzuki lõpetas Tōkyō Ülikooli põllumajanduskolledži. 1900. aastal pärast tema määramist sama kolledži abiprofessoriks suundus ta esmalt Zürichi ETH-sse (Šveits) ja hiljem Saksamaale. Aastatel 1901–1906 töötas Umetarō Suzuki saksa keemiku Emil Fischeri laboratooriumis Berliini ülikoolis. See järel määrati ta Morioka Põllumajanduse kõrgkooli professoriks. 1920. aastal oli ta Sankyo teadusnõustaja. Umetarō Suzuki töötas ka RIKEN-is keemiadivisjoni direktorina. 1910. aastal valmistas Umetarō Suzuki koos kaastöötajate Odake ja Shimuraga riisiterade koorest (rice bran) kontsentreeritud aktiivse ekstrakti, mille nimetas algul aberic acid'iks. Aru saades, et aine pole hape, nimetas ta aine Oryza sativa L. järgi oryzaniniks, mida ta nimetas oma uurimuses uueks mikrotoitaineks.. 1912. aastal ekstraheeris ta koos T. Shimamura ja S. Odakega Kazimierz Funki kirjeldatud metoodika järgi eetri ja alkoholi jpt ainetega 300 g riisikliidest valmistatud vedelast ainest 1,2 g aktiivset ainet. Ainel oli ravitoime tuvidele juba väga väikestes kogustes (3-4 cq), mille nad nimetasid rohoryzanin I-ks. Sellele järgnes tunduvalt kontsentreerituma aine rohoryzanin II avastamine. 1922. aastal õnnestus dr Suzukil koos oma õpilase dr Katsumi Takahashiga eraldada ja sünteesida kalamaksaõlist A-vitamiini, mida müüdi hiljem Riken Vitaminsi nime all; 1930. aastatel õnnestus oryzanin keemiliselt eraldada ja see kinnitati tiamiiniks ehk B1-vitamiiniks. Koos Warō Nakahara ja Yoshikazu Sahashiga, The Occurrence of Vitamin E in Soy Bean Oil. Nos. 4–6, 87, 1934, [1] (vaadatud 26.04.2013)] Ta oli Jaapani Teaduste Akadeemia liige. Töö eest autasustati teda ordeniga Culture Order ja hiljem autasustas keiser teda First Class Order of the Sacred Treasure. Tema töötas välja ka nn sünteetilise sake nimetusega "RIKEN-Shu". RIKEN http://www.riken.go.jp/en/about/history/figures/ Bilge Şener, "Innovations in Chemical Biology", lk 6, 2009, Springer Science Business Media B.V., Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 20.08.2013) Hiromi Mizuno, Science for the Empire: Scientific Nationalism in Modern Japan, Stanford University Press, lk 54, 2009, ISBN 978-0-8047-5961-8, Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 16.07.2013) Ragnar Berg, tõlkijad Cedar ja Eden Paul, New York: A.A. Knopf, lk 21, 1923,Vitamins; a critical survey of the theory of accessory food factors[alaline kõdulink] Walter Hollis Eddy."The vitamine manual; a presentation of essential data about the new food factors", Baltimore, Williams & Wilkins Company, 1921, Chap 1., lk 9-10, "How Vitamines Were Discovered", Veebiversioon (vaadatud 07.mai 2013) Th. Dietrich, "Jahresbericht über die Fortschritte auf dem Gesamtgebiete des Agrikultur-Chemie", Dritte Folge, XVI, 1913, Verlagsbuchhnadlung Paul Parey, 1914, Veebiversioon (vaadatud 26.04.2013) Casimir Funk, "Die Vitamine, ihre Bedeutung für die Physiologie und Pathologie : mit besonderer Berücksichtigung der Avitaminosen: (Beriberi, Skorbut, Pellagra, Rachitis): Anhang: Die Wachstumsubstanz und das Krebsproblem". Wiesbaden: J.F. Bergmann,lk 35-36, 1914. Veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksakeelne) Macallum, Archibald Bruce, The relation of vitamins to the growth of young animals, 1919, Toronto, Univ. Press, Call number: AEX-4249, Veebiversioon (vaadatud 16.07.2013) Umetaro Suzuki Vitamin A, Vitamin B1 JPO (vaadatud 20.08.2013)] http://www.japan-acad.go.jp/en/members/bukko/s_gyo.html http://www.riken.go.jp/en/research/inventions/b1/ Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Umetaro Suzuki seisuga 16.07.2013.