laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Rasina Põhikool

Rasina Põhikool oli kool Põlva maakonnas Rasina külas. Kooli eelkäijaks oli 1765. aastal Liivimaa kindralkuberneri koolipatendi alusel asutatud Rasina külakool. 1866. aastast tegutses see Rasina vallakoolina. 1870. aastal valmis uus koolihoone. 1919. aastal reorganiseeriti vallakool Rasina Algkooliks (algselt 5-klassiline, hiljem 6-klassiline kool). 1934–1935. aastal ehitati uus kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis koolimaja, mille projekteeris arhitekt Tõnis Mihkelson. Vana koolimaja müüdi 1936. aastal enampakkumisel palkidena äravedamiseks. 1944. aastal reorganiseeriti kool Nõukogude koolikorralduse järgi Rasina Mittetäielikuks Keskkooliks. Aastatel 1949–1962 oli kooli nimeks Rasina 7-klassiline Kool, 1962–1988 Rasina 8-klassiline Kool, 1988–2000 Rasina Põhikool. 2000. aastal kool reorganiseeriti algkooliks. Kool suleti 2005. aastal väikese õpilaste arvu tõttu. 1921–1936 Paul Sillaste (end. Siilaberg) 1936–1940 O. Kaarna 1940–1941 Juhan Kala 1944–? August Plaks 1968-1973 Rudolf Seppa 1973-1977 Juta Süld 1977–2000 Arvo Prükk Sandra Mälk. Maakoolimajad 1920–40. Tallinn, 2012 Ring ümber kodumaa. Postimees, 9. aprill 1936 Rahvusarhiivi fondiloend. Rasina algkool "Võnnu kihelkonna koolide ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 1. jaanuaril 2016. Kärsa rahvaraamatukogu selts[alaline kõdulink] Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rasina Põhikooli direktor Arvo Prükk Anne Ly Loskit (1985). Rasina kooli ajalugu 1765–1917–1944 Arvo Prükk (2000). Rasina kool aastatel 1970–2000
Maikopi rajoon

Maikopi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis. Rajoonis on 10 kohalikku omavalitsusüksust ja 56 asulat. Rajoon moodustab 48% vabariigi pindalast, kuid vaid 13% rahvaarvust. Q126682725  Maikopi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maikopi rajooni koduleht
Tallinna Merivälja Põhikool

Tallinna Merivälja Põhikool on kool Tallinnas aadressil Heki tee 16. Kool asutati 1948. Uus koolimaja sai valmis 1960 ja seda hoonet kasutab kool tänapäevani. Aastani 1990 oli kooli nimeks Tallinna 35. Algkool, 5. juunil 1990 kinnitas Tallinna Linnavalitsus kooli nimeks Merivälja Algkooli. https://web.archive.org/web/20160101220619/http://www.meripohi.edu.ee/kroonika/kroonika.pdf (vaadatud 01.01.2016) Kooli koduleht
McGregor

See artikkel räägib räägib Ameerika Ühendriikide linnast. Lõuna-Aafrika Vabariigi asula kohta vaata artiklit McGregor (LAV). McGregor on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis McLennani ja Coryelli maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 4987 elanikku. "Geographic Identifiers: 2010 Census Summary File 1 (G001): McGregor city, Texas". U.S. Census Bureau, American Factfinder. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2020. Vaadatud 6. august 2015.
Nemunėlio Radviliškis

Nemunėlio Radviliškis on alev Leedus Biržai rajoonis, Nemunėlio Radviliškise valla halduskeskus. Alev asub Nemunėlise ja Apaščia jõe ühinemispaigas. Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1854 valminud katoliku kirik ja aastal 1890 valminud kalvinistide kirik. Asulat on esimest korda mainitud 4. novembril 1586. Toona kuulus asula Radziwillidele. Aastal 1590 valmis seal esimene kalvinistide kirik, mille juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool. Aastal 1655 saatis Gustaf Adolf Lewenhaupt oma väed Koknesest sinna alevisse, tehes Nemunėlio Radviliškisest oma baasi. Sealsed seitse jalaväekompaniid ja 200 ratsanikku hõivasid Piltene, Šventoji ja Palanga. Hiljem sai Rootsi vägede baasiks Pasvalys. Aastal 1719 valmis esimene katoliku kabel. Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. Aastal 1782 ehitati kabeli asemele kirik. Aastal 1795 läks alev Venemaa koosseisu. Katoliiklik kihelkonnakool avati alevis aastal 1804. Katoliku kirik Kalvinistide kirik Koolimaja Nemunėlio Radviliškis Apaščia Jan Gabriel Cumft – Poola arst Vincentas Sladkevičius – Leedu päritolu kardinal [1] Alev portaalis vietoves.Lt
Hambaravi

Hambaravi on mistahes meditsiiniline protseduur, mis on seotud hammaste või lõualuudega. Hambaravi hõlmab hambadefektide parandamist täidismaterjalidega, aga ka juureravi, ortodontiat, näo- ja lõualuude kirurgiat ning proteeside valmistamist. Hambaravi spetsialist, hambaarst peab tundma ka anestesioloogiat, sest hambaraviga võib kaasneda valu, mille vastu kasutatakse (kohalikku) tuimestust. Adhesiivne hambaravi Konservatiivne ehk traditsiooniline hambaravi (sh stomatoloogia) (ingl Conservative dentistry) Restauratiivne hambaravi (endodontia, parodontoloogia, ortodontia, hambaproteetika, implantoloogia) Ortopeediline hambaravi (Orthopedic Dentistry) Diagnostiline hambaravi ehk suu- ja hambahaiguste diagnostika (Diagnostic Dentistry) Hambaröntgen Hammaste radiograafia (digitaalne hambaröntgen, digitaalne röntgenipilditehnika) Ennetav hambaravi (Preventive Dentistry) Esteetiline ehk kosmeetiline hambaravi Geriaatriline hambaravi Kirurgiline hambaravi ehk hambakirurgia Kliiniline hambaravi (Clinical Dentistry) Laste hambaravi Kohtuodontoloogia Terapeutiline hambaravi (Therapeutic Dentistry) Veterinaar- ehk loomade hambaravi Medihub. "Hambaravi". Vaadatud 19.05.2018. {{netiviide}}: eiran teksti "proteesid/hambaravi" (juhend)[alaline kõdulink] [1] Lokaalanesteetikumid (kohalikku tuimestust põhjustavad ained) hambaravis. (kirjutis Eesti Hambaraviportaalis)
Vaegkuulmine

Vaegkuulmine (inglise hearing loss, hearing impairment, anacusis) on osaline või täielik võimetus kuulda. Inimest, kellel on (peaaegu) täielik võimetus kuulda, nimetatakse kurdiks. Kuulmispuue
Häire

Häire on mitmetähenduslik sõna: Häire on astronoomias ja füüsikas sama mis häiritus Häire on mõiste pedagoogikas Häire ehk alarm on märguanne hädaohu korral Häire, ajakiri Häire, ajaleht
Tooni Kroon

Tooni Kroon (sünninimi Antonie Laamann; 16. veebruar 1909 Narva – 27. detsember 1994 Kohtla-Järve) oli eesti ooperilaulja (sopran), näitleja ja muusikapedagoog. Nooruses kuulus talle Eesti naiste kõrgushüppe rekord. Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Aino Tamme lauluklassi. Samal aastal võitis esimese eesti naislauljana hõbemedali rahvusvahelisel lauljate võistlusel Viinis. Aastatel 1932–1933 töötas ta Narva teatri Võitleja näitlejana. 1933–1934 oli Ugalas operetilaulja, 1934–1936 Vanemuise ooperilaulja. Aastatel 1936–1939 esines kontsertlauljana Eestis ja välismaal (Helsingis, Kaunases, Varssavis, Berliinis, Viinis). Aastatel 1939–1941 töötas ta Tartu Muusikakoolis klassikalise laulu õpetajana ja laulis külalissolistina Vanemuises. 1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja oli 1950. aastani vangis, 1966. aastal rehabiliteeriti. Aastatel 1950–1953 oli Vanemuises koorilaulja. 1953–1977 töötas Kohtla-Järve Laste Muusikakoolis klaveriõpetajana. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Marion (Bromme Marion, 1932) Tosca (Puccini Tosca, 1933 Ugalas) Tatjana (Tšaikovski Jevgeni Onegin, 1934) Mimi (Puccini Boheem, 1935) Juta (Aava Vikerlased, 1935) Nedda (Leoncavallo Pajatsid, 1935) Violetta (Verdi Traviata, 1940 Vanemuises) Austajanna (Dunajevski Klouni poeg, 1951) Eesti lauljad Viini rahvusvahelisel konkursil 1933–38 (LP, 1990) Eesti lauljate arhiivisalvestisi III (CDR, 2003) E. Uuli. Tooni Kroon 60-aastane. – Edasi, 16. veebruar 1969 E. Kampus. Kunagisele vanemuislasele mõeldes. – Edasi, 17. veebruar 1979 Tooni Kroon oli „Ugala" ooperisolist. Intervjueerinud Ü. Alo. – Tee Kommunismile, 11. veebruar 1984 E. Kampus. Särasilmne lauljatar. – Edasi, 19. veebruar 1989 H. Pedusaar. Eesti esimene rahvusvahelisel konkursil premeeritud laulja. – Muusikaleht 1999, 2 K. Haan. Tooni Krooni diplom. – Variatsioone eesti muusikale. Tallinn, 2009 (Aegkiri; 3) Film ja Elu, nr 23, 17 september 1937, lk 4 "Virumaa entsüklopeedia: Kroon, Tooni". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 2. jaanuaril 2016. Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990 Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool. Klassikalise laulu eriala Kalmistute register HAUDI Tooni Kroon Eesti Teatriliidu saidil
Kainuu maakond

Kainuu maakond (soome Kainuu, rootsi Kajanaland) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes. Piirneb idas Venemaaga. Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni. 2016. aasta alguses läks Vaala vald Põhja-Pohjanmaa maakonda. Maakonnas on 8 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 2 linna. Kajaani vald Vuolijoki vald 85 500 (2002) 84 350 (2007) 83 100 (2009) https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px Kainuu koduleht
Glástra

Glástra (kr Γλάστρα) on küla Kreekas Peloponnesose poolsaarel Kastriá küla ja Ágios Vlásiose asula naabruses. Halduslikult kuulub küla Lääne-Kreeka piirkonda Ahhaia piirkonnaüksuse Kalávryta vald. Küla asub merepinnast 553 m kõrgusel. "Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. ΜΟΝΙΜΟΣ Πληθυσμός". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2016. Vaadatud 11. augustil 2018.
Rahvatantsurühm

Rahvatantsurühm on rahvatantsuga tegelev huvialane või kutseline rühm. Eesti rahvatantsurühmad tantsivad eeskätt eesti rahvatantsu, sealhulgas pärimuslikke tantse ja nende seadeid, teiste rahvaste rahvatantse tantsitakse vähem. Kajakas Kuljus Lee Leigarid Sõprus Tarbatu Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambel Tarvanpää Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 459.
Last

Last ehk laadung ehk veos ehk koorem on sõidukile (näiteks autole, laevale, lennukile, kanderaketile vms) laaditud (lastitud) objekt, mis on tõste- või transpordivahendiga teisaldatav. Eristatakse tükklasti (suured üksikobjektid) ja puistlasti. Ühitatud veos Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 419.
Põhja-Pohjanmaa maakond

Põhja-Pohjanmaa maakond on 1. järgu haldusüksus maakond Soomes. Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Oulu lääni. Maakonnas on 30 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 11 linna. Alavieska vald Haapajärvi linn Haapavesi linn Hailuoto vald Ii vald Kalajoki linn Kempele vald Kuusamo linn Kärsämäki vald Liminka vald Lumijoki vald Merijärvi vald Muhose vald Nivala linn Oulaineni linn Oulu linn Pudasjärvi linn Pyhäjoki vald Pyhäjärvi linn Pyhäntä vald Raahe linn Reisjärvi vald Sievi vald Siikajoki vald Siikalatva vald Taivalkoski vald Tyrnävä vald Utajärvi vald Vaala vald Ylivieska linn Kestilä vald Kuivaniemi vald Oulujoki vald Paavola vald Pattijoki vald Piippola vald Pulkkila vald Rantsila vald Rautio vald Revonlahti vald Ruukki vald Saloineni vald Temmese vald Ylikiiminki vald https://www.maanmittauslaitos.fi/sites/maanmittauslaitos.fi/files/attachments/2021/01/Vuoden_2021_pinta-alatilasto_kunnat_maakunnat.pdf http://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/fi/StatFin/StatFin__vrm__vamuu/statfin_vamuu_pxt_11lj.px  Põhja-Pohjanmaa maakond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Maakonna koduleht
Ladu

Ladu on hoone, ruum, kohandatud plats või muu selline koht, kus hoitakse näiteks kaupa, masinaid, tööriistu. Laohaldussüsteem Laohoone Laondus Puhverladu "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (02.01.2016)
Ümberasumisliikumine

Ümberasumisliikumine (ka väljarändamisliikumine) oli 19. ja 20. sajandil Venemaa keisririigis talurahva uutele, vabadele maadele minek; ühtlasi osa keisririigi koloniseerimispoliitikast. Balti kubermangudest tehti esimesi katseid ümber asuda 1830. ja 1840. aastatel, samuti 1860. aastate algul. Et nendele katsetele olid kohalikud võimud vastu, siis asus ümber vähe inimesi. Eesti alalt lahkusid esimesed loaga ümberasujad 1855 Väimelast Saraatovi kubermangu. Ümberasumine muutus laialdasemaks pärast 1863. aasta uut passiseadust. 1863. aasta passiseaduse kohaselt said vähemalt 21- aastased talupojad, kes olid kõik oma seaduslikud kohustused täitnud ja kindlustanud oma lähisugulaste ülalpidamise, õiguse taotleda 3 kuuks kuni 3 aastaks endale passi, millega võis elama asuda ükskõik millisesse Venemaa keisririigi linna või paika. 1897. aasta andmete järgi elas Eesti alalt ümberasunud eestlasi Venemaa eri paigus umbes 110 000. eesti külad välismaal eestlased Venemaal, Krimmi eestlased, Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse usuvahetusliikumine Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 707.
12 tooli

"12 tooli" on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan, mis valmis aastail 1927–1928 ja ilmus 1928. aastal kirjastuses Zemlja i Fabrika. Romaani peategelane on Ostap Bender.
Suveniir

Suveniir ehk meene ehk meenis ehk mälestusese on millegi mälestamiseks hangitud või saadud ese. Tänapäeval seostub see eriti reisimisega, kui välismaalt ostetakse mälestuseks suveniir. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 02.01.2016)
Laulu sõber

"Laulu sõber" on 1961. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm. Agronoomia üliõpilane Tõnu sõidab praktikale Kalevi kolhoosi. Kuigi kolhoosi töötajate hulgas on palju häid lauljaid, on kolhoosiklubi suletud ja lauluväljakust on tehtud seakoppel. Kolhoosi esimees Palk peab laulmist tööaja- ja jõu raiskamiseks. Tõnu on aga väga hea dirigent ja paneb peagi lauluharjutused uuesti käima. Laulukoor jätab Tallinnast saabunud komisjonile sedavõrd hea mulje, et neid kutsutakse osalema vabariiklikul olümpiaadil. Eksikombel peetakse koori organisaatoriks aga just kolhoosiesimeest Palki. Ajakirjanik kirjutab temast lehes artikli kui suurest laulu sõbrast. Tegelikult takistab esimees igati lauluharjutusi ja keelab olümpiaadile sõidu. Kuid tänu kollektiivi väga arukale kriitikale mõistab esimees Palk lõpuks oma vigu. Ilmar Tammur – Palk, kolhoosi esimees Leili Jäärats – Mall, esimehe tütar, seatalitaja Ramon Keppe – Tõnu Kanarbik, üliõpilasest praktikant Karl Kalkun – Oskar Kallak, brigadir Betty Kuuskemaa – Mari, Oskari ema Aino Seep-Breede – Linda, brigadiri naine Eve Kivi – Aime, ajakirjanik Valter Soosõrv – Sammas, koorivanem Valdeko Ratassepp – Kivi, partorg Jüri Järvet – Ott Kuu, traktorist Reet Krosman – Sillak, komnoor Endel Nõmberg – dirigent Ljubov Aller – raamatupidaja Jaan Saul – Roland Laine Mesikäpp – naine komisjonist Juhan Viiding – Oskari poeg
Flotill

Flotill (hispaania sõnast flotilla, 'väike laevastik') on teatud otstarbeks moodustatud laevade koondis. Näiteks võidakse moodustada kalapüügi-, vaalapüügi-, spordi-, sõjalaevade flotille. Amuuri flotill, Amuuri jõeflotill, Amuuri piirivalve flotill Azovi flotill Dnepri flotill, Dnepri jõeflotill Doonau flotill Kaspia flotill Laadoga flotill Laadogal vt ka Karakurt-klassi korvett Mustamere flotill Pinski jõeflotill Flotill Merevikis (vaadatud 02.01.2016) Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: FILM–ISSÕ. Tallinn: Valgus, 1988, lk 29.
12 tooli (täpsustus)

"12 tooli" on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan. "12 tooli" (originaalpealkiri "Dvanáct křesel"; Poola-Tšehhoslovakkia, 1933). Režissöörid Michał Waszyński ja Martin Frič. "12 tooli" (originaalpealkiri "Las doce sillas"; Kuuba, 1962). Režissöör Tomás Gutiérrez Alea. "12 tooli" (originaalpealkiri "The Twelve Chairs"; USA, 1970). Režissöör Mel Brooks. "12 tooli" (originaalpealkiri "12 стульев"; Nõukogude Liit, 1971). Režissöör Leonid Gaidai. "12 tooli" (originaalpealkiri "12 стульев"; Nõukogude Liit, 1976). Režissöör Mark Zahharov. "12 tooli" (originaalpealkiri "Zwölf Stühle"; Saksamaa, 2004). Režissöör Ulrike Ottinger. 2008 "12 tooli" (Rakvere Teater; lavastaja Jaanika Juhanson, Ostap Benderi osas Margus Grosnõi ja Ippolit Vorobjaninovi osas Peeter Jakobi)
Ei ole üksi ükski maa

"Ei ole üksi ükski maa" on Eesti helilooja Alo Mattiiseni isamaaline laul 1987. aastast, sõnade autor on Jüri Leesment. Laulu tekst kõneleb Eesti ühtsusest fosforiidisõja kontekstis, algversioonis laulis iga maakonda kirjeldavad read eri laulja. Laulu eeskujuks oli heategevuslik muusikaprojekt ja singel "We Are the World", mille algselt salvestas 1985. aastal paljudest tuntud esinejatest koosnev ansambel "United Support of Artists (USA) for Africa" Esimest korda kõlas "Ei ole üksi ükski maa" 1987. aasta mais Eesti Televisiooni saates "Noortestuudio pärastlõuna" Eesti toonaste tippartistide ühises esituses. Solistid olid Kare Kauks, Silvi Vrait, Reet Linna, Ivo Linna, Karl Madis, Priit Pihlap, Gunnar Graps, Tõnis Mägi, Riho Sibul, Hardi Volmer, Henry Laks, Toomas Lunge ja Jaan Elgula, kooripartii laulis Agu Tammeorg. Laul on avaldatud raamatutes "Laulge kaasa!" nr 87 ja 89 (kirjastanud Eesti Raamat 1988. aastal) ja CD-plaadil "Lähedased laulud". 1993 pälvis "Ei ole üksi ükski maa" Eesti muusika aastapreemia. 2009. aastal esitasid selle võistlussaates "Eesti otsib lemmiklaulu" Silvi Vrait, Ivo Linna, Riho Sibul, Ines, Valdo Randpere, Tanel Padar ja Pearu Paulus, kuid juba samas saates jäi "Ei ole üksi ükski maa" punktiskooriga alla teistele isamaalistele lauludele, sealhulgas Alo Mattiiseni enda palale "Eestlane olen ja eestlaseks jään". Korduvalt on "Ei ole üksi ükski maa" olnud laulupidude repertuaaris. Seda esitati IX noorte laulu- ja tantsupeol (2002), öölaulupidudel "Märkamisaeg" (2008) ja "Järjepidevus" (2013). Laulu pealkiri sai motoks IX noorte laulu- ja tantsupeol ning andis nime Rahvarinde 25. aastapäeva kontserdisarjale. 2015. aasta lõpul esitasid noorema põlvkonna lauljad satiirisaates "Tujurikkuja" Mattiiseni viisil uusversiooni, mis ironiseeris sallimatuse üle pagulaste, homode ja teiste eestlaste suhtes. Märt Avandi, Ott Sepa ja Õ-Fraktsiooni kirjutatud tekstis vihjati ka teistele poliitilistele teemadele, nagu Süüria kodusõda. Laulsid Jarek Kasar, Lenna Kuurmaa, Rolf Roosalu, Kaire Vilgats, Dave Benton, Lauri Pihlap, Ines, Liisi Koikson, Henry Kõrvits, Tanel Padar, Dagmar Oja, Vaiko Eplik, Jüri Pootsmann ja Karl-Erik Taukar. Viis isamaalist laulu Alo Mattiisen - elu ja looming Betti Alveri muuseum "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2016. Vaadatud 2. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Helina Tamm "Ei ole üksi ükski maa" Estonian World Review, 9. juuli 2002 Raul Ranne Jüri Leesment: mul on hea meel, et tänased staarid selle loo ära tegid EPL 11.01.2016 Laulu sõnad Algne esitus saates "Noortestuudio pärastlõuna" (1987) Versioon saates "Eesti otsib lemmiklaulu" (2009) Eesti Televisiooni salvestis öölaulupeolt "Järjepidevus" (2013) Paroodiaversioon saates "Tujurikkuja" (2015)
Peost ja külalistest

"Peost ja külalistest" on 1966. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm. Filmis ei mänginud professionaalsed näitlejad, vaid muudel aladel töötavad inimesed. 1967. aastal kritiseeris Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei peasekretär Antonín Novotný teravas toonis filmi ja see keelustati. 1968. aastal vabamates oludes võeti film keelu alt maha, kuid pärast Praha kevade mahasurumist keelustati taas. 1973. aastal kuulutati film Tšehhoslovakkia ametivõimude poolt "igaveseks keelatuks". Film kujutab endast allegoorilist mõistulugu. Neli meest ja kolm naist peavad metsas piknikku. Korraga tulevad nende juurde kummaliselt käituvad võõrad mehed, kes sunnivad nad endaga kaasa tulema. Jõugu ninamees Rudolf korraldab midagi ülekuulamise taolist ja esitab häirivaid küsimusi. Siis ilmub välja valges pintsakus habemik, kes teatab, et ta on peoperemees ja kutsub kõiki peole. Meeste kummaline käitumine olevat olnud ainult nali ja ta palub selle eest vabandust. Pidu toimub väikese metsajärve ääres, kus on lauad kaetud. Samaaegselt tähistatakse habemiku sünnipäeva ja ühe paari pulmi. Korraga selgub, et üks mees on peolt lahkunud. Arutatakse, kas tuleks teda otsima ja tagasi tooma minna. Lõpuks suurem osa seltskonnast läheb ärajooksnud meest otsima. Piknikuseltskond jääb arutama, miks üks nende hulgast ära läks. Ivan Vyskočil – peoperemees Jan Klusák – Rudolf Pavel Bošek – František Karel Mareš – Karel Evald Schorm Jana Prachařová Zdena Škvorecká – Eva Helena Pejsková – Marta Miloň Novotný – peigmees Dana Němcová – pruut Olinka Antonín Pražák – Antonín Josef Škvorecký – külaline http://366weirdmovies.com/115-a-report-on-the-party-and-guests-1966/ http://www.tcm.com/this-month/article.html?isPreview=&id=1076748%7C1076331&name=A-Report-on-the-Party-and-Guests "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 3. jaanuaril 2016.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mahnivka (Kozjatõni rajoon)

Mahnivka (ukraina keeles Махнівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 3467. Pindala on 5,15 km².
Levkivka (Pogrebõštše rajoon)

Levkivka (ukraina keeles Левківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 349. Pindala on 0,146 km².
Biržai rajoon

Biržai rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Panevėžysi maakonna aladel. Rajoon piirneb põhjas Lätiga. Rajooni pindala on 1476 km². 2014. aasta seisuga elas seal 26 479 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Biržai (linnavald), Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė, Pačeriaukštė, Papilysi, Parovėja, Širvėna ja Vabalninkase vald. Halduskeskus on Biržai linn. Teised tähtsamad asulad on Vabalninkase linn ning Kupreliškise, Nemunėlio Radviliškise, Pabiržė ja Papilysi alev. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,83% leedulased, 0,84% venelased, 0,19% lätlased, 0,16% ukrainlased, 0,14% poolakad, 0,13% valgevenelased ja 0,71% oli teistest rahvustest. Rajooni suurimad jõed on Mēmele ja selle lisajõgi Apaščia, samuti Tatula. Kõrgeim koht (88 meetrit) jääb Einoriai külla, madalaim koht (21 meetrit) Mēmele äärde. Rajoonis esineb arvukalt karsti. Rajooni territoorium jääb osaliselt Biržai regionaalpargi territooriumile. Parovėja Smardonė allikas Ieva kurisu Dolomiitkaljud Mēmele kaldal Lehmakoobas Rebasekoobas Geoloogide koobas Mēmele Medeikiai Rinkuškiai õllevabrik Biržai küla Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. Rajooni koduleht (leedu keeles)
Levkivka

Levkivka (Левківка) on mitme küla nimi Ukrainas: Levkivka, Pogrebõštše rajoonis ...
Michel Delpech

Jean-Michel Delpech (26. jaanuar 1946 – 2. jaanuar 2016) oli prantsuse laulja ja helilooja. 1966: "Inventaire 66" 1969: "Il y a des jours où on ferait mieux de rester au lit" 1970: "Album" 1974: "Le chasseur" 1975: "Quand j'étais chanteur" 1979: "5000 kilomètres" 1986: "Oubliez tout ce que je vous ai dit" 1991: "Les Voix du Brésil" 1997: "Le roi de rien" 1999: "Cadeau de Noël" 2004: "Comme Vous" 2006: "Michel Delpech &" 2009: "Sexa" 1990: "J'étais un ange" 1999: "Fan de toi" (2 CD) 2008: "Fan de toi" (3 CD) 2008: "Les 100 plus belles chansons" 2009: "Best of" 1972: "Olympia 1972" 2005: "Ce lundi-là au Bataclan" 2007: "Live au Grand Rex"
Artell

Artell on lepingu alusel moodustatud tööliste organisatsioon, kus töötatakse ühiselt või kasutatakse ühist tööjõudu. Artelliga sarnaneb külakond, mille liikmeks saadakse mitte lepinguga, vaid sünniga. Esimesed artellid moodustati Venemaal. Eesti NSVs tegutses palju kaluriartelle, kraavi-, mulla- ja sadamatööliste artelle. 1940. aastal ühendati artellideks väikeettevõtteid, mis ei kuulunud natsionaliseerimise alla. Brigaad Uno Mereste. Majandusleksikon, köide I (A–M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2003. Lk 60
Müntimiskoda

Müntimiskoda (ka mündikoda, müntla, vermimiskoda) on töökoda, kus tehakse (vermitakse) metallist münte. rahapaja Uno Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 637
Kaljo Räästas

Kaljo Räästas (3. november 1934 Tallinn – 2. november 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bassbariton). Lõpetas 1961. aastal Tallinna Muusikakooli ja 1967. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Alice Roolaiu lauluklassis. Aastatel 1957–1992 oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja, 1963. aastast solist. Ta laulis ka meeskvartetis RAM-3 ja esines soolokontsertidega nii Eestis kui ka välismaal. 1972 Eesti NSV teeneline kunstnik 1981 Udmurdi ANSV teeneline kunstnik Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990
Proovikoda

Proovikoda on asutus, mis kontrollib ja märgistab väärismetallist esemete ehedust ja kaalude jt mõõteriistade täpsust. Proovikojas väärismetallist esemetele tehtud märgist nimetatakse prooviks. Uno Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N–Y). Lk 125
Jablunovõtsja

Jablunovõtsja (ukraina keeles Яблуновиця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 404. Pindala on 1,27 km².