laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Õie Reintam

Õie Reintam (kuni 1955 Õie Toming, 6. juuli 1923 Tallinn – 3. august 2011) oli eesti arstiteadlane ja füsioloog. Õie Reintam oli töölise tütar ja Evald Reintami abikaasa.Oli 1940.a aktiivse komnoorena üks Eesti NSV pioneeriorganisatsiooni loojatest. Lõpetas 1941 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, 1948 TÜ arstiteaduskonna, 1952 TÜ aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1954, Leningrad, NSVL MA Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut (NSVL MA EKMI)), väitekiri "K вопросу о особенностьях высшей нервной деятельности морских свинок", meditsiinidoktor (1974, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Механизмы развития физических качеств локальных групп мышц и функциональное состояние центральной нервной системы в связи с физическими нагрузками у спортсменов". Täiendas end 1952–54 Leningradis NSVL MA EKMI-s. Oli 1948–49 ja 1957–61 lastearst Tartus, 1954–57 EPA füsioloogia, patofüsioloogia ja farmakoloogia kateedri vanemõpetaja ja assistent, 1962–63 TÜ kehalise kasvatuse kateedri vanemõpetaja, 1964–68 spordimeditsiini kateedri õpetaja, 1968–70 doktorant, 1975–79 TÜ Meditsiinilise Kesklabori eksperimentaalse patoloogia ja füsioloogia vanemteadur, 1980–84 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi ajuvereringe haiguste labori vanemteadur, 1979–91 füsioloogia kateedri professor. Uurimisvaldkond: lihasgruppide treenituse areng inimese ontogeneesi vältel, füsioloogia parameetrid seoses kehaliste võimete, psühholoogilise sättumuse, loodusliku keskkonna ning sotsiaalsete tingimustega, kromaatiline nägemine ja töökoormus, kõrgem närvisüsteem ja fülogenees. Avastanud polüfloorse mesilasmee protistotsiidsed omadused. Üle 100 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Функциональная устойчивость хроматического зрения при утомлении. // Физиол. Җ. СССР (1960) 11 Протистоцидные свойства полифлерного пчелиного меда и лечение трихомонадных кольпитов (kaasautor N. Žuravljova). // Акуш. и гинекол. СССР (1961) 5 Полиграфическая регистрация двигательных и вегетативных функции (kaasautorid V. Peets, R. Raamat). // Физиол. Җ. СССР (1968) 7 Гигиенические аспекты нормирования физических нагрузок у школьников. // Гигиена санит. (1977) 12; Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 117 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 149 EE 8, 86 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 1066. Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 100. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnu Reintamm

Tõnu Reintamm (sündinud 22. juulil 1963 Tallinnas) on eesti keemik. Lõpetas 1981 Tallinna 21. Keskkooli ja 1986 Moskva Ülikooli keemiateaduskonna; magister (2007, TTÜ), väitekiri "Oligodesoksüribonukleotiidide võrdlev tahkefaasiline süntees geenide täiskeemiliseks sünteesiks". Oli 1986–89 Moskva Ülikooli aspirant. 1989–91 "Kemotexi" kaastöötaja, 1991–96 Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nooremteadur, 1996– teadur. Uurimisvaldkond: nukleotiitide metaboolsed ensüümid, nukleotiitide ja nukleiinhapete keemia. Üle 10 teadustrükise. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Identification of the reaction products of (2'-5')oligoadenylate synthetase in the marine sponge (kaasautor). //European J. Biochem. 257 (1998) 2 2',5'-oligoadenylate synthetase from a lower invertebrate, the marine sponge Geodia cydonium, does not need dsRNA for its enzymatic activity (kaasautor). //Biochim. Biophys. Acta 1590 (2002) Sponge (2',5')oligoadenylate synthetase activity in the whole sponge organism and in a primary cell culture (kaasautor). // J. Biotechnol. 100 (2003) ATP N-glycosidase – a novel ATP converting activity from marine sponge Axinella polypoides (kaasautor). // European J. Biochem. 270 (2003) nr? Qualitative and quantitative aspects of 2-5A synthesizing capacity of different marine sponges (kaasautor). // Biomol. Engineering 20 (2003) 4–6. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Tõnu Reintamm Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Anne Reintamm-Laantee

Anne Reintamm-Laantee (1. juuni 1930 Tallinn – 31. oktoober 2013 Tallinn) oli eesti ja Rootsi geoloog. Lõpetas 1950 Stockholmi eesti keskkooli ja 1957 Stockholmi Ülikooli loodusteaduskonna; fil-kandidaat (1957, Stockholmi Ülikool), fil. lic. (geoloogia, 1965, Uppsala Ülikool), väitekiri "Microfossils from the Swedish Alum Shale Formation". Töötas 1953–1966 ja 1973–1994 Rootsi geoloogiateenistuse geoloogina Stockholmis ja Uppsalas, 1966–1970 USA-s ja Peruus, 1970–1973 Uruguays, 1973–1975 ka Rootsi Loodusmuuseumis, 1994– talupidaja Eestis. Uurimisvaldkond: vana- ja keskaegkonna kivimite mikropaleontoloogia. Microfossils from the Swedish Alum Shale Formation. Uppsala, 1965. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide TLÜAR väliseesti isikud Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 107 Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 100. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Arved Reinvald

Arved Reinvald (12. juuni 1921 Sootaga vald, Tartumaa – 26. november 2003 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja pulmonoloog. Arved Reinvald oli talupidaja poeg. Lõpetas 1941 Tallinna 12. Keskkooli, õppis 1942–49 TÜ-s, 1949 küüditati Omski oblastisse, lõpetas 1951 Omski Meditsiiniinstituudi ja 1959 Leningradi Arstide Täiendusinstituudi aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1960, samas), väitekiri "О функциональном состаянии нервой системы у больных туберкулёзом легких в условиях клинического и санаторного лечения", meditsiinidoktor (1971, TÜ), väitekiri "Туберкулёз легких у лиц в возрасте старше 50 лет". Oli 1951–56 Omski oblastis jaoskonnahaigla peaarst. 1960–81 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogia osakonna vanemteadur, aastast 1981 Valkla internaatkodu arst. Nõukogude Eesti preemia (1977 kollektiivis). Uurimisvaldkond: kopsutuberkuloosi teke, levik ja ravi; eakate kopsutuberkuloos, bronhiaalastma immunodepressiivravi. 89 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide О достовеpности реакции Mantu 1:2000 для выявления инфицированности туберкулёзом у взрслых (kaasautor). // Пробл. туберкулёза (1965) 12 Определение инфицированности туберкулезом людей пожилого возраста. // Врач. дело (1970) 3 Туберкулёз легких в возрасте старше 50 лет. Медгиз, Л. 1973 Alküülivate ja antimetabolistlike immunosupressorite toimest vereringeelunditesse (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1975) 1 Diferentsiaaldiagnoos. // Pulmonoloogia. Kroonilised mittespetsiifilised kopsuhaigused. Tallinn, 1975. Непосредственные результаты лечения больных бронхиальной астмой иммунодепрессантами (kaasautor E. Soonets). // Терап. aрхив (1976) 2 Astmahaigete immunosupressorravile suunamise juhend. Tallinn, (1977); EE 14, 424 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 397 Nõukogude Eesti Tervishoid 1981, 3, 221 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 34 Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 957 Eesti Arst 2004, 3, 203. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Loori Reinvald

Loori Reinvald (sündinud: Loori Läll, 25. november 1927 Virumaa – 15. november 1981 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja pulmonoloog. Loori Reinvald oli teenistujate tütar. Lõpetas 1946 Tallinna 5. Keskkooli, 1962 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Antibakteriaalsete I rea preparaatide mõju kopsutuberkuloosihaigete südamele ja veresoonkonnale". Oli 1962–1967 ja 1977–1981 Tallinna Linna Tuberkuloosidispanseri jaoskonna ftisiaater, 1967–1977 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogia ja kardioloogia osakonna nooremteadur. Vabariikliku Teadusliku Ftisiaatrite Seltsi liige. Uurimisvaldkond: veresoonkonna- ja südamehaigused kopsuhaigetel. 20 teadustrükist. Wolff-Parkinson-White'i (WPW) sündroom tuberkuloosihaigeil. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1967) 4 Некоторые сдвиги функциональных показателей сердечно-сосудистой системы при длительном антибактериальном лечении. // Пробл. туб. (1970) 5 Состав газов крови у больных обструктивным заболеваниям легких (kaasautor L. Maser). // Легоч. патол. 3, Tallinn (1973) Vektorkardiograafia bronhiaalastmat põdevate haigete südamelihase seisundi hindamisel. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1973) 6 Ценность изменения векторкардиографии в динамике при хронической пневмонии. // Терапевт.арxив. (1975) 10. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 34 Nõukogude Eesti Tervishoid (1970) 5, 361–362 Loori Reinvald (Nekroloog). Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 1, 69. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Otto Reinvald

Otto Aleksis Reinvald (nime rööpkuju Otto Reinwaldt, (16. juuli (vkj)/ 28. juuli 1886 Rakvere – 29. november 1940 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli 1904 ja Gattšina Reaalkooli täiendusklassi 1905; Darmstadti Tehnikaülikooli elektrotehnika erialal 1912., Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Leola liige. Alustas tööd õppevaheaegadel Saksamaa firmades, nt AEG Frankfurdis ja mujal; Oli 1908–1909 ja 1911–1912 Babenhauseni elektrijaama juhataja; AS Volta Tehaste proovisaali insener ja juhataja 1912-1917; oli 5 kuud Saksamaal Berliinis Lichtenbergi jõujaama ehitusel 1912-1913; Viru maakonnavalitsuse tehnikaosakonna juhataja 1918-1921; Tallinna Linna Elektrijaama abidirektor 1935-1937. Tallinna Tehnikaülikoolis 1921-1940: Tallinna Tehnikumi õppejõud (õppeained: elektrivõrgud, elektri mõõtmine, jõusisseseaded, kõrgepingetehnika, elektriraudteed, üldelektrotehnika); mehaanikaosakonna juhataja 1926-1936; tehniliste kursuste lektor 1932-1934; Riikliku Katsekoja elektrotehnilise osakonna juhataja 1923-1940; elektrotehnika erakorraline professor 1937-1940, soojustehnilise laboratooriumi juhataja kohusetäitja 1938-1940; üliõpilaskonna kuraator 1938-1939. Elektrimasinate konstruktsioon ja karakteristikud, keemiliste vooluallikate omadused, isolaatorid ja isoleermaterjalid, raadiohäired, elektritariifid ja tariifipoliitika. Avaldas artikleid elektrijõu kasutamisest tööstuses ja põllumajanduses, esimese eestikeelse elektrotehnika õpiku "Üldelektrotehnika" autor (1928). Elektrotehnika-alaste uurimistööde algatajaid ja Eesti elektrijaamade ja -võrkude rajajaid 1920-1930; kaastegev Eesti elektrifitseerimise plaani koostamisel aastaiks 1936-1940; riigi majandusnõukogu erikomisjoni ja Narva hüdroelektrijaama ehituse komisjoni liige ülesandega määrata energiavajadust ja hinnata energiamüügi tulu; osales elektrijaamade generaatorite katsetamisel, Türi raadiosaatja häälestamisel ja käivitamisel; juhendas magistraalliinide projekteerimist. Rahvusliku Jõukomitee juhatuse liige 1938-1940; Insenerikoja elektrisektsiooni ja AS Elektrikeskus juhatuse liige 1939-1940. Valiti 13.02.1940 korp! Leola auvilistlaseks. Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk 360-361 Eesti teaduse biograafiline leksikon. Köide 3. Tallinn 2013, lk 1127-1128 Reinvald, O. Üldelektrotehnika. Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna 1928/29 a. kursus. Tallinn: Tallinna Tehnikum, 1928[alaline kõdulink] Otto Reinvald Geni.com’is Haud Rakvere linnakalmistul
Riina Reinvelt

Riina Reinvelt (sündinud 10. aprillil 1971 Lemmatsi külanõukogus Tartu rajoonis) on eesti etnoloog. Lõpetas 1989 Tartu 1. Keskkooli ja 1997 Tartu Ülikooli ajaloo ja etnoloogia, norra keele ja kirjanduse erialal; M.A. (etnoloogia, 2001, TÜ), väitekiri "Ingeri elud ja lood. Kultuurianalüütiline eluloouurimus". Täiendanud end 1992–93 ja 1998 Norras Bergenis. Aastast 1998 töötab Eesti Rahva Muuseumis: 1998–2002 vanemkoguhoidja, 2002– peavarahoidja. Uurimisvaldkond: rahvusvähemused, Narva, elulood. The Finns…– Ethnicity and History in Ingrian Life Stories. // Etnisk komlexitet. Nordliga länder – kulturvetenskapliga perspektiv. Skrifter från Etnologiska föreningen i Västsverige 38 / NNF Publications 15 (2002) Innledning. // Etnisk komleksitet. Nordliga länder – kulturvetenskapliga perspektiv. Skrifter från Etnologiska föreningen i Västsverige 38 / NNF Publications 15 (2002) Integration, Multinational Estonia and Estonian-Language Press. Soviet-Time Immigrants in Newspaper Edasi/Postimees in 1988–2000. // Pro Ethnologia 14 (2002) Ingeri elud ja lood. Kultuurianalüütiline eluloouurimus. Tartu 2002 Elmine's Life and Story: the Truth, Soviet Propaganda and Reflections Afterwards. // She who remembers, survives. Interprating Estonian womens postsoviet autobiographies. Tartu 2004 Do we understand them? Experience of Estonian-speaking students from fieldwork in Narva. // Pro Ethnologia 19 (2005) Kuue samba kutse. Naisena ülikoolis. Tartu-Narva 2005 2014 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Maido Seigmäega; näituse „1944. MERI LÄÄNDE“ eest) 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Riina Reinvelt Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Valentina Reisenbuck

Valentina Reisenbuck (22. november 1934 Volossovo rajoon, Leningradi oblast – 19. november 1985 Tartu) oli Eesti arstiteadlane ja viroloog. Valentina Reisenbuck oli õpetajate tütar. Lõpetas 1958. aastal Elva Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1970, NSV Liidu Meditsiiniakadeemia Ivanovski-nimeline Viroloogia Instituut, Moskva), väitekiri "Материалы по эпидемиологии сывороточного гепатита среди взрослых в крупных городах Эстонской ССР". Oli 1955–1958 kontrolör tehases Termoautomaat, 1964–1966 Valga Rajooni sanitaar-epidemioloogia jaama epidemioloog. 1966–1969 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi aspirant, 1969–1974 samas viroloogiaosakonna teadur, 1874–1981 vanemteadur, 1981–1985 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kardioloogialabori vanemteadur. Escherichia coli ja düsenteeriabakterite kolitsinogeensuse ja tundlikkuse uurimine kolitsiiniga (kaasautorid E. Tallmeister, T. Raudsik). // TÜ Toim 163 (1964) Australia antigen and cell-mediated immunity (kaasautor S. Jõks). // Arch. gesamte Virusforsch. 45 (1974) 1–2 Влияние сензибилированных лимфоцитов при инфаркте миокарда в реакции ингибирования активности розеткообразоания (kaasautor). // Лабор. дело (1985) 1 Autosensibilatsioon südameantigeeni suhtes müokardiinfarkti põdejatel (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 1; Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide TÜBL I, 118 Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 149 Nekroloog. Nõukogude Eesti Tervishoid (1986) 2, 144. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Helgi-Annika Reisenbuk

Helgi-Annika Reisenbuk (aastani 1960 Helgi-Annika Pulk, sündinud 21. jaanuaril 1936 Türil) on eesti majandusteadlane. Helgi-Annika Reisenbuk on ametniku tütar. Lõpetas 1955 Türi 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) majandusteaduskonna; majanduskandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Hind kui toodangu kvaliteedi parandamise majanduslik stiimul". Oli 1960–1964 Harju Tarbijate Kooperatiivi ökonomist ja vanemökonomist, 1905–1975 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi noorem ja vanemteadur, 1975–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi teenindusökonoomika kateedri vanemõpetaja, 1983–2000 dotsent, oli ka pikemat aega majandusteaduskonna prodekaan, aastast 2000 uue õppeasutuse Kõrgkool I Stuudium professor. Uurinud hinna ja toodangu kvaliteedi vahekorda, samuti kaasaegset ärikorraldust. 50 teadustrükist. Toodangu kvaliteedi parandamise mõjust ettevõtte majandusliku tegevuse tulemustele. // Majandusteadus ja rahvamajandus, aastaraamat 1969/70. Tallinn, 1971 Toodangu kvaliteet ja tootmise efektiivsus. Tallinn, 1979 Majanduse reguleerimise reaalseid võimalusi tarbekaupade ja teenuste tootmisel. // TPI Toimetised 694 (1989) Loengud ärikorraldusest I–II, 1998–1999. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide TPI 1936–1986, 352 Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 41. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Priit Reiska

Priit Reiska (sündinud 3. jaanuaril 1970 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane. Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 37. keskkooli ja 1993. aastal Tallinna Pedagoogilise Ülikooli füüsika erialal; dr. sc. paed. (füüsika didaktika, 1999, Kieli Ülikool), väitekiri "Physiklernen und Handeln von Schülern in Estland und in Deutschland", dr. sc. paed. habil (füüsika didaktika, 2002, Kieli Ülikool), väitekiri "Experimente und Computersimulationen. Empirische Untersuchung zum Handeln im Experiment und am Computer unter dem Einfluss von physikalischem Wissen". Aastatel 1992–1993 oli Tallinna 6. Õhtukooli õpetaja, 1992–1993 Tallinna Pedagoolise Ülikooli laborant, 1993–2002 Kieli Ülikooli teadur. Seejärel oli alates 1999. aastast Tallinna Pedagoogilise Ülikooli rakendusfüüsika õppetooli vanemteadur, 2001–2003 vanemteadur, 2005–2008 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduskonna dekaan, 2009– professor, õppeprorektor. Alates 1. septembrist 2020 kuni 15. maini 2021 on ta Tallinna Ülikooli rektori kohusetäitja. Uurimisvaldkonnad: arvuti rakendamine füüsika õpetamisel, arvutisimulatsioonid, mõistekaardi meetod, arvutisimulatsioon ja reaaleksperiment (mõju õpilaste teadmistele ning tegevuse kompetentsusele loodusteaduslike ainete õpetamisel), loodusteadusliku hariduse relevantsus üldhariduskoolis. Umbes 40 teadustrükist. Tema isa oli tehnikateadlane Rein Reiska. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Physiklernen und Handeln von Schülern in Estland und in Deutschland. Eine empirische Untersuchung zu zwei unterschiedlichen Unterrichtskonzepten im Bereich von Energie und Energieversorgung mit den Methoden Concept Mapping und Computersimulation. Frankfurt a. M., 1999 Science Knowledge and Intervention in Computer Simulation Studies on STS-Teaching and Traditional Physics Lessons (kaasautor). // Int. Organization for Sci. and Technol. Education. Sci. and Technol. Education in New Millenium. Prag, 2000 Einsatz und computergestützte Auswertung von Concept Maps mit modalen Netzen und Bereichsdiagrammen (kaasautor). // Concept Mapping in fachdidaktischen Forschungsprojekten der Physik und Chemie. Berlin, 2000 Concept Mapping as a Tool for Research in Science Education (kaasautor). // Research in Science Education – Past, Present and Future. Dordrecht, 2001 Experimente und Computersimulationen. Empirische Untersuchung zum Handeln im Experiment und am Computer unter dem Einfluss von physikalischem Wissen. Frankfurt a. M., 2005. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Priit Reiska Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Rein Reiska

Rein Reiska (7. märts 1939 Tallinn – 7. juuli 2020) oli eesti tehnikateadlane. Rein Reiska oli sõjaväelase poeg. Lõpetas 1958 Tallinna 2. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemilise tehnoloogia erialal ja 1968 Leningradi Tselluloosi- ja Paberitööstuse Tehnoloogiainstituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1973, samas), väitekiri "Исследование развития бумагообразующих свойств лиственной сульфатной целлюлозы в процессе пазмола". Oli 1968–71 Kehra Tselluloosi- ja Paberikombinaadi uurimislabori vaneminsener, 1974–1980 koondise "Eesti Paberitööstus" teadusliku uurimise kesklabori juhataja, 1980–1996 TTÜ puidutöötlemise instituudi dotsent, 1997–2002 puidutöötlemise õppetooli hoidja ja dotsent, 2003 – dotsent, ühtlasi 2000– mööbli katsetamise labori juhataja. Uurimisvaldkond: tselluloosi- ja paberitööstuse tehnolooglised protsessid ning puitplaatide tehnoloogia. 25 teadustrükist. Tema poeg on pedagoogikateadlane Priit Reiska. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Размол березовой сульфатной целлюлозы высокой концентрации (kaasautor). // Бумажная промышленность (1972) 3 О возможностях применения сланцевых фенолов для изготовления древесностружечных плит (kaasautor). // TPI Toimetised 607 (1985) Повышение огнестойкости древестностружечных плит (kaasautor). // TPI Toimetised 646 (1987) Bleaching of sulfite pulp with hydrogen peroxide and sodium hydrosulfite (kaasautor). // TTÜ Toimetised 774 (1994) Eestis kasutatud trükipaberitest ja nende valmistamise iseärasustest alates 1940. a. // Eesti raamatu seisund. Tallinn, 2000 Outlook for new pulp mill. // Pulp and paper international 43 (2001) 7. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Rein Reiska Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Andres Reitalu

Andres Reitalu (2. jaanuar 1930 Vao vald, Virumaa – 30. aprill 2016) oli eesti loomakasvatusteadlane. Andres Reitalu oli talupidaja poeg. Lõpetas 1949 Väike-Maarja Keskkooli, 1954 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnikuna ja 1966 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1967, EPA), väitekiri "Täispiima ja lõssi kokkuhoiu võimalusi vasikate söötmisel Eesti NSV tingimustes". Oli 1954–1956 EPA põllumajandusloomade aretuse kateedri assistent, 1966–1969 ELVI veisekasvatuse osakonna nooremteadur ja vanemteadur, 1970–1986 Tartu Näidissovhoosi direktori asetäitja loomakasvatuse alal ning 1987–1990 Eesti Punase Karja Riikliku Tõulava direktor. Uurimisvaldkond: noorveiste, eriti vasikate söötmise küsimused. 24 teadustrükist Vasikate söötmine piimaperioodil. Tallinn, 1968 Vasikate ternespiima vabalt jootmise katsete tulemusi. // ELVI tead tööde kogumik 22 (1970) Noorveiste kasvatamise põhinõuded (kaasautor). // Veisekasv arendamisest Eestis. Tallinn, 1974 Сравнительная ценность сухого молочного белка и обезжиренность молока в комбикормах (kaasautor). // Животноводство (1976) 3 Lehmnoorkarja kasvu mõju esimese laktatsiooni toodangule (kaasautor M. Tiru). // ELVI tead tööde kogumik 50 (1980) Высокопродуктивное молочное скотоводство (kaasautor). M, 1982. https://www.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=3e88d04570b4488181e0ead8e616001d Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 47, 115, 126, 134 Agraarteadus (1990) 1, 132–133. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.