laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Eglaine (More vald)

Eglaine (ka Eglene või Eglēnu muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Morest 2,6, piirkonna keskusest Siguldast 22,8 ja Riiast 74,9 km kaugusele. Külast lähevad läbi maanteed P32 ja V318, seal asub Eglaine bussipeatus. Eglaines asub endise Eglēni mõisa keskus. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas 38 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
Kārtūži

Kārtūži (ka Kārtūži, vanasti ka Kārtūžu muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla põhjaosas Suda jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 5,6, piirkonna keskusest Siguldast 15,4 ning Riiast 66,6 km kaugusele. Külast läheb läbi maantee V85, seal asub Kārtūži bussipeatus. Akenstakas asub endise Kārtūži mõisa keskus. Külas kasvav Kartūži mõisa tamm on looduskaitse all. Kārtūži jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Aastal 2007 oli külas 27 elanikku. Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
Mores muiža

Mores muiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Küla asub valla lõunaosas Mergupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 6,6, piirkonna keskusest Siguldast 31,3 ja Riiast 71 km kaugusele. Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 6.25 meetrit. 2007. aasta seisuga elas külas 44 inimest. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
Avtomobili

Avtomobili on Sloveenia (endise Jugoslaavia) new wave'i viljelev ansambel. Nende repertuaari kuulub nii pop- kui ka rokkmuusika. Avtomobili asutasid vennad Marko ja Mirko Vuksanović 1982. aastal Nova Goricas. 1980. aastatel esinesid nad endistes Jugoslaavia vabariikides, peamiselt väljaspool Sloveeniat. Nende esialgsed laulud oli serbia-horvaadi keeles. Avtomobili on välja andnud kaksteist albumit, millest üks oli kontsertalbum nimega "Klub Klubov". Ilmunud on ka kaks kogumikalbumit: "Drugi Svet" ja "Največji zadetki". Avtomobili on olnud lühikest aega ka Božidarja Wolfanda-Wolfa ja Zoran Predini soojendusansambel. Marko Vuksanović – laul Mirko Vuksanović – süntesaator, taustalaul Boštjan Andrejc "Bushy" – kitarr, taustalaul David Šuligoj – basskitarr David Morgan – trummid, löökpillid Marko Vuksanović – vokaalid, basskitarr Mirko Vuksanović – süntesaator, taustalaul Roman Nussdorfer – kitarr Valter Simončič – trummid Mitja Mokrin – saksofon Roman Nussdorfer – kitarr Valter Simončič – trummid Mitja Mokrin – saksofon Lucijan Kodermac – trummid Alan Jakin – kitarr Marko Lasič – trummid Bor Zuljan – kitarr ("Tukaj v vasi") 1984 – Sǔbotitsa noortefestival (esimene koht) 1994 – Zlati Petelin 1996 – Zlati Petelin New wave Jugoslaavias Sloveenia lauljate loend "Avtomobili ametlik veebileht". Vaadatud 28.05.2019. "Avtomobili ametlik Facebooki leht". Vaadatud 28.05.2019.
740. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► ◄ | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | 740. aastad eKr | 730. aastad eKr | 720. aastad eKr | 710. aastad eKr | ► 749 eKr | 748 eKr | 747 eKr | 746 eKr | 745 eKr | 744 eKr | 743 eKr | 742 eKr | 741 eKr | 740 eKr 748 eKr – antiikolümpiamängud: järjekorras kaheksandad mängud (ka hiljem peetud 34. ja 104. olümpiamängud) tunnistati antimängudeks. Mängude korraldamise õiguse kuulus Elisele, kuid nendel aastatel oli Olümpia Pisa ja tema liitlaste valduses. 26. veebruar 747 eKr – Ptolemaiose kohaselt algas sellel päeval Babüloni kuninga Nabonassari valitsusaeg ning selle uus ajastu, millele sai omasaks kronoloogiliselt täpsete ajalooliste sündmuste süstemaatiline üleskirjutamine. ... ...
750. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► ◄ | 780. aastad eKr | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | 740. aastad eKr | 730. aastad eKr | 720. aastad eKr | ► 759 eKr | 758 eKr | 757 eKr | 756 eKr | 755 eKr | 754 eKr | 753 eKr | 752 eKr | 751 eKr | 750 eKr 753 eKr - 21. aprill – legendi järgi rajati Rooma linn 753 eKr - Ateena kuningas Alkmaeon olevat surnud ja arhondiks saanud Harops. 753 eKr - Assüüria kuningaks sai Assur-nirari V. Numa Pompilius, teine Rooma kuningas (sündinud 753 eKr) ...
770. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► 790. aastad eKr | 780. aastad eKr | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | 740. aastad eKr | ► 779 eKr | 778 eKr | 777 eKr | 776 eKr | 775 eKr | 774 eKr | 773 eKr | 772 eKr | 771 eKr | 770 eKr 776 eKr – traditsiooni järgi toimusid esimesed antiiksed olümpiamängud. 772 eKr – Assüüria kuningaks sai Assur-dan III. 771 eKr – Lääne Zhou dünastia lõpp Hiinas. Romulus (sündinud 24. märtsil 771 eKr) ...
730. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► ◄ | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | 740. aastad eKr | 730. aastad eKr | 720. aastad eKr | 710. aastad eKr | 700. aastad eKr | ► 739 eKr | 738 eKr | 737 eKr | 736 eKr | 735 eKr | 734 eKr | 733 eKr | 732 eKr | 731 eKr | 730 eKr 730. aastad eKr on ajavahemik 739. aasta eKr algusest kuni 730. aasta eKr lõpuni. 730 eKr – Sitsiilias asutati Leontini linn. ... ...
760. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► 790. aastad eKr | 780. aastad eKr | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | 740. aastad eKr | 730. aastad eKr | ► 769 eKr | 768 eKr | 767 eKr | 766 eKr | 765 eKr | 764 eKr | 763 eKr | 762 eKr | 761 eKr | 760 eKr 15. juuni 763 eKr – toimus päikesevarjutus, mida kasutatakse Lähis-Ida ajalooliste sündmuste dateerimiseks ... ... Archilaus, Sparta kuningas
780. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► 790. aastad eKr | 780. aastad eKr | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | 750. aastad eKr | ► 789 eKr | 788 eKr | 787 eKr | 786 eKr | 785 eKr | 784 eKr | 783 eKr | 782 eKr | 781 eKr | 780 eKr 780. aastad eKr on ajavahemik 789. aasta eKr algusest kuni 780. aasta eKr lõpuni. 783 eKr - Shalmaneser IV sai Assüüria kuningaks. ... ...
790. aastad eKr

Sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 1. aastatuhat eKr | ► ◄ | 9. sajand eKr | 8. sajand eKr | 7. sajand eKr | ► 790. aastad eKr | 780. aastad eKr | 770. aastad eKr | 760. aastad eKr | ► 799 eKr | 798 eKr | 797 eKr | 796 eKr | 795 eKr | 794 eKr | 793 eKr | 792 eKr | 791 eKr | 790 eKr 790. aastad eKr on ajavahemik 799. aasta eKr algusest kuni 790. aasta eKr lõpuni. ... Dido (814 – umbes 760 eKr), Kartaago legendaarne kuninganna ja Kartaago asutaja ...
Unkavitsa

Unkavitsa (ka Ungavitsa; vene keeles Умковичи) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Küla asub Uts'a (Усте) järve kaldal. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Sagorja

Sagorja (ka Sagor'a; vene keeles Митковицкое Загорье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019)
Parkanova

Parkanova (kohalikus pruugis Parkanuva; vene keeles Барканова, Барканово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 19. sajandil kuulus küla Leebendi (Лебеды) kogukonda ja Petseri kogudusse. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Poodlissa

Poodlissa (kohalikus pruugis Podles'a; vene keeles Подлисье) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Podles'asse käib kokku setu leelokoor Mar'akõsõ. 19. sajandil kuulus küla Petseri kogudusse. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Trõnnõ

Trõnnõ (vene keeles Трынтово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Külas asus kuni aastani 1976 Trõnnõ (Nurme) algkool. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019)
Makarova

Makarova (ka Makarovo, Mäe; vene keeles Макарова, Макарово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska Nikolai kiriku alla. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Makarovo

Makarovo (vene Макарово) on kohanimi: Makarovo on Setumaa küla Makarova variantnimi Makarovo (Novorževi rajoon), küla Venemaal, Pihkva oblastis, Novorževi rajoonis ... Makarova
Raakva

Raakva (vene keeles Раково) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019)
Kaasani helikopteritehas

Kaasani helikopteritehas (vene keeles ПАО Казанский вертолётный завод) on Venemaa kopteritootmisettevõte, mis asub Tatarstani Vabariigis Kaasanis. See on üks suuremaid kopteritootjaid maailmas. Ettevõtte toodete hulka kuuluvad helikopterid Mil Mi-8 ja Mil Mi-17. See on ainus kopteri Mi-17 sõjalise versiooni tootja. Samuti toodab ta koptereid Mil Mi-38, nagu ka enda originaalmudeleid Kazan Ansatit ja Kazan Aktai. Kaasani helikopteritehas asutati 4. septembril 1940. 1951. aastal hakati tootma koptereid Mi-1; see oli esimene kopterite masstootmine Nõukogude Liidus. Tehas on tootnud esimese riikliku eksporditud kopteri Mi-4 ja kõige populaarsema kopteri Mi-8. Kaasani kopterite lennutunnid ületavad 50 miljonit tundi. Üle 12 000 Mi-4, Mi-8, Mi-24, Mi-17 ja Ansati (sh eriversioonid) kopterit on müüdud rohkem kui sajale riigile. Mil Mi-8 Mil Mi-17 Mil Mi-14 Mil Mi-38 Kazan Ansat Kazan Ansat-2RC Kazan Aktai "Kaasani Helikopteritehase tutvustus inglise keeles". 2000. Vaadatud 28.05.2019. Roman Gusarov (17.05.2012). "Aktsiaseltsi ja tema toodangu tutvustus". Russian Aviation. Vaadatud 28.05.2019. Helikopteritehase koduleht Fotogalerii tehase tööst
Meleski oja

Meleski oja on oja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Oja pikkus on 10,9 km, valgla pindala 21,2 km², langus 7 m ja lang 0,64 m/km. Oja saab alguse 40,5 m kõrgusel Lalsi külas ja suubub 33,5 m kõrgusel Vaibla külas Võrtsjärve. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Meleski oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.05.2019) Meleski oja keskkonnaportaalis (vaadatud 28.05.2019) Meleski oja Eesti looduse infosüsteemis Meleski oja keskkonnaportaalis
Sokolova

Sokolova (ka Sokoluva; vene keeles Соколова, Соколово; ka Nurme) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019)
Mahnova

Mahnova (vene keeles Махново, Михнова) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Kagarinna

Kagarinna (varem ka Virve; vene keeles Гагарина, Гагарино) on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka. 19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska kogudusse. 20. sajandi algul kuulus küla Mõla kiriku alla. Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 25.05.2019) Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis
Kaarma Elu

Kaarma Elu oli 1993–2014 ilmunud ajaleht, mis vahendas Saare maakonna Kaarma valla uudiseid. Lehte andis välja Kaarma vallavalitsus. 1993–2010 ilmus leht iseseisva väljaandena. Seejärel ilmus see ajalehe Meie Maa lisana. Hiljem, kui Kaarma vald liideti Lääne-Saare vallaga, siis andis endise Kaarma valla aladel toimuva kohta uudiseid edasi Põhjatäht. Kaarma Elu E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Kaarma Elu E-kataloogis ESTER
ZENA

Zinaida Aleksandrovna Kuprjanovitš (valgevene keeles: Зінаіда Аляксандраўна Купрыяновіч, vene keeles: Зинаида Александровна Куприянович; sündinud 17. septembril 2002), esinejanimega ZENA, on Valgevene laulja, näitleja ja telesaatejuht. Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Valgevenet lauluga "Like It", mis saavutas finaalis 31 punktiga 24. koha. Ta juhtis ka 2018. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlust Minskis koos Jevgeni Perlini ja Helena Meraaiga. Ta on sisse lugenud eponüümilise tegelase osa filmi "Moana" vene versioonis (2016). "Eurovisionworld". Wiwibloggs. "ZENA: 10 facts about Belarus' Eurovision 2019 singer".
Pala Teataja

Pala Teataja oli 1996–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Pala valla uudiseid. Lehte andis välja Pala vallavalitsus. Lehte toimetas Andres Loorand. 1996–2003 ilmus leht iseseisva väljaandena. 2003–2004 ilmus ühisväljaanne Alatskivi Valla Leht / Pala Teataja. Aastast 2004 ilmus Pala Teataja maakonnalehe Vooremaa vahelisana. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Pala vald Peipsiääre vallaga, vahendab endise Pala valla aladel toimuva kohta uudised Peipsiääre Teataja. Pala Teataja E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Pala Teataja E-kataloogis ESTER
Rauno Põld

Rauno Põld (sündinud 21. aprillil 1998) on eesti harrastusnäitleja, lavastaja, harrastusteatri Teater Noa juht. Põld on lõpetanud Kiviõli I Keskkooli. Samas koolis õpetab Rauno Põld draamaõpetust, ajalugu ja kirjandust. Ta õpib Tallinna Ülikoolis andragoogikat.[viide?] "Õpetajatepäeva lavastus" 2015 "Elutants" 2015, Doris Kareva ja Jürgen Rooste luulekava "Elutants" põhjal "Napa veski" 2016 "Jämekoomiline" 2017 "Õhtu täis komöödiat" 2018 "Õhtu täis komöödiat vol 3" 2019 "Võimalik Võimatus" 2019-... "Nähtav nähtamatu" filmisari 2017 "Kord oli nii" 2018 Karjääriõpetus: Meie ei taha õppida õpetaja ütlemise alusel Rauno Põld andmekogus IMDB Arengugoog. Rauno Põld teel andragoogiks
Bank of China Tower

Bank of China Tower on Hongkongi tuntumaid pilvelõhkujaid. See oli aastatel 1989–1992 kõige kõrgem hoone Hongkongis ja esimene pilvelõhkuja väljaspool Ameerika Ühendriike, mille kõrgus ületas 305 meetrit. Hoone projekteeris arhitektuuribüroo I. M. Pei & Partners. Hoone on 315 meetrit kõrge (koos kahe mastiga 367 m) ning praegu kõrguselt neljas pilvelõhkuja Hongkongis International Commerce Centre'i, Two International Finance Centre'i ja Central Plaza kõrval. Hoones on 72 korrust ja neli keldrikorrust, millest pank kasutab nelja ülemist ja üheksatteistkümmet alumist korrust, ülejäänud on renditud kontoriteks. Hoone ehitas Jaapani ehitaja Kumagai Gumi. Ehitust alustati mais 1986. Torn on ehitatud terasraamile, mis on kaetud tulekindla ainega Monokote MK-5. Ehitamise ajal oli see osaliselt keelatud aine, sest sisaldab asbesti ja on väga mürgine. Algselt asus 43. korrusel vaateplatvorm, nüüd on see suletud. Enne Bank of China Towerit asus krundil Murray maja. Maja teisaldati Stanleysse ning on endiselt väga populaarne turistide seas. Hoones on ehitusmaterjalidena kasutatud raudbetooni, terast ja klaasi. Hoone on projekteerinud Pritzkeri auhinna võitnud Ieoh Ming Pei. Hoone ehitamisel on kasutatud komposiitmaterjale. Hoone toetub neljale terassambale. Sambad asuvad nurkades, kolmnurkne konstruktsioon suunab tekkivad jõud sammastesse. Konstruktsioon on kaetud klaasplaatidega. "Bank of China Tower - "üks nuga"".[alaline kõdulink] Brian Pagnotta (23. august 2011). "AD Classics: Bank of China Tower / I.M. Pei". "Bank of China Tower". About BOC Tower Bank of China koduleht Great Buildings Online site on BOC Tower Elevator Layout Branch Details for Hong Kong Bank of China Tower
Alutaguse Valla Leht

Alutaguse Valla Leht (vene Газета Алутагузеской волости) on aastast 2018 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Alutaguse valla uudiseid. Lehte annab välja Alutaguse vallavalitsus. Alutaguse Valla Leht vahendab endiste vallalehtede Meie Keskel, Alajõe Valla Infoleht, Illuka Valla Sõnumilaegas, Mäetaguse Elu ja Tudulinna Leht uudiseid. Alutaguse Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Alutaguse Valla Leht E-kataloogis ESTER
Meie Keskel

Meie Keskel oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastatel 1999–2017 ja vahendas Iisaku valla uudiseid. Ajalehte andis välja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Selts, 2017. aastast Iisaku vallavalitsus. Lehte toimetas Merle Pikhoff. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liideti Iisaku vald Alutaguse vallaga, vahendab endise Iisaku valla alade uudised Alutaguse Valla Leht. Meie Keskel E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Meie Keskel E-kataloogis ESTER
Illuka Valla Sõnumilaegas

Illuka Valla Sõnumilaegas oli 1999-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Illuka valla uudiseid. Lehte andis välja Illuka vallavalitsus. Lehte toimetas Anne Jundas. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Illuka vald Alutaguse vallaga, annab endise Illuka valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht. Illuka Valla Sõnumilaegas E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Illuka Valla Sõnumilaegas E-kataloogis ESTER
Mäetaguse Elu

Mäetaguse Elu oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mäetaguse valla uudiseid. Lehte andis viimasena välja Mäetaguse vallavalitsus. Lehte toimetas Golomb Management OÜ meeskond. Lehe vastutav toimetaja oli Samuel Golomb. Alates maist 2015 ilmus eraldi lehe venekeelne lisa (Mäetaguse Elu : инфогазета волости Мяэтагузе). Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mäetaguse vald Alutaguse vallaga, annab endise Mäetaguse valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht. Mäetaguse Elu E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Mäetaguse Elu E-kataloogis ESTER
Tudulinna Leht

Tudulinna Leht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1997–2017 ja vahendas endise Tudulinna valla uudiseid. Lehte andis välja Tudulinna vallavalitsus. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Tudulinna vald Alutaguse vallaga, kajastab endise Tudulinna valla aladel toimuvat Alutaguse Valla Leht. Tudulinna Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Tudulinna Leht E-kataloogis ESTER
Are Valla Leht

Are Valla Leht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 2002–2017 ja vahendas endise Are valla uudiseid. Ajalehte andis välja Are vallavalitsus, seda toimetasid Aive Annuste ja Leelo Lusik. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Are vald Tori vallaga, edastab endise Are valla ala uudiseid ajaleht Tori Valla Teataja. Are Valla Leht E-kataloogis ESTER (vaadatud 25.05.2019) Are Valla Leht E-kataloogis ESTER
Karlshamn

Karlshamn on tiheasustusega paikkond Rootsis Blekinge läänis Karlshamni vallas. Seisuga 2015 elas linnas 13 576 elanikku. Linn sai linnaõigused 1664. Linn sai nime Karlshamn aastal 1666. See nimetati Rootsi kuninga auks. Statistical localities 2020 Statistical localities 2020
Kruus (anum)

Kruus on silinderja kujuga ja kõrvaga jooginõu, mõõtmetelt ja mahult suurem kui tass. See on tüüpiliselt valmistatud keraamilisest materjalist või metallist ja kasutatakse soojade jookide, nagu kohvi, tee, kakao või puljongi joomiseks. http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kruus&F=M
Brasiilia pass

Brasiilia pass on föderaalvalitsuse poolt Brasiilia föderaalpolitsei kaudu väljastatud ametlik dokument välisreisiks. Brasiilia pass on ka Brasiilia kodakondsuse tõend. 2015. aasta juulis võeti ametlikult kasutusele uus mudel, mis vastab nii Mercosuri kui ka ICAO standarditele ning toob uue biomeetrilise krüptograafia meetodi ja asendab viimase mudeli alates 2010. aastast. Brasiilia kodanikud ei vaja passi enamikku teistesse Lõuna-Ameerika riikidesse (Argentina, Boliivia, Tšiili, Colombia, Ecuador, Peruu, Paraguay, Uruguay, Venezuela) reisimiseks. Nende riikide puhul võivad nad kasutada ainult oma kodumaist ID-kaarti.
Panama pass

Panama pass on dokument, mis väljastatakse Panama kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Panama pass on ka tõend Panama kodakondsusest. Passe väljastab Panama passiamet. Panama kodanikel on viisavaba juurdepääs 118 riigile ja territooriumile.
Albaania pass

Albaania pass on reisimis- ja isikut tõendav dokument, mis antakse Albaania kodanikele ja võimaldab neil välismaale reisida. Albaania pass on biomeetriline ning riigi pass vastab kõigile Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud standarditele. Väljastamise eest vastutab siseministeerium.
Põhja-Korea pass

Korea Demokraatliku Rahvavabariigi pass on pass, mida võib väljastada Põhja-Korea kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Kuna enamik Põhja-Korea elanikke ei saa oma riigist lahkuda, antakse KRDV passe harva. Põhja-Korea passe väljastati esimest korda 1950. aastatel, pass oli siis kolmes keeles (korea, vene ja hiina keeles), samas kui praegune pass on ainult korea ja inglise keeles.
Aleksandr Pol

Aleksandr Pol (ukraina keeles: Олександр Миколайович Поль; 20. august 1832 Malooleksandrivka, Jekaterinoslavi kubermang, Venemaa Keisririik – 26. juuli 1890 Jekaterinoslav) oli Ukraina arheoloog, geoloog, etnograaf ja ettevõtja. Ta on tuntud kui Ida-Euroopa suurima rauamaagi piirkonna Krivbasi avastaja. Põhi- ja keskhariduse omandas ta kohalikes Ukraina koolides, kõrghariduse omandamiseks läks ta aga Tartu Ülikooli. Ülikoolis õppis ta geoloogiat ja arheoloogiat, kuid lõpetas õigusteaduskonna. Pol uuris Krivbasist pärinevaid rauamaake Krõvõi Rigis 15 aastat ja tõestas nende tööstuslikku tähtsust. Maardla uurimise ajal tegeles ta ka arheoloogiliste leidudega ja sidus neid oma etnograafiliste huvidega. Pol aitas kaasa Krõvõi Rigi linna ning lähipiirkonna industrialiseerimisele. 1881. aastal sai alguse tööstusrevolutsioon, mis tõi Krõvõi Rigis ja laiemalt terves Jekaterinoslavi kubermangus kaasa kiire majanduskasvu. "Aleksandr Pol: müüdid ja faktid (ukraina keeles)". 06.09.2017. Vaadatud 28.05.2019.[alaline kõdulink] "Aleksandr Poli elulugu vene keeles". Vaadatud 28.05.2019.
Lädinä

Lädinä (vene keeles Лядинка) on küla Setumaal Petseri rajoonis Krupi vallas. Petserimaa koosseisus oli Saatse vallas, Saatserinna nulgas. Численность населения населённых пунктов Псковской области по данным Всероссийской переписи населения 2010 года. Arvis Kiristaja: artikkel "Lädinä" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 346.
Bemberg

Bemberg ehk kupro (vene keeles ka штапель) on puuvillase lõime ja viskoossiidist koega labase sidusega kangas. Nime on saanud Saksamaa firma I. P. Bemberg AG järgi, kus seda 1901. aastal valmistama hakati. Tänapäeval kasutatakse ühe komponentkiu vaskammoniaakkiu järgi ka nimetust kupro. Et viskoosist on võimalik valmistada väga peeneid kiudusid, on kangas peen, käele tundub siidiselt pehme. Materjal on hästi hingav ja ei tekita staatilist elektrit. Sitsist pehmem, hea langevusega. Trükimustrilisena oli bemberg 20. sajandil populaarne kleidiriie. http://eki.ee/dict/evs/index.cgi?Q=bemberg http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=bemberg&F=M&C06=et A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016 https://blog.erm.ee/?p=2047