laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aasta parim noorjalgpallur

Aasta parim noorjalgpallur on iga-aastane auhind, mida antakse alates 2008. aastast Eesti aasta parimale noorele jalgpallurile. Eesti Jalgpalli Liit autasustas hooaja parimaid Jalgpall.struktuur.ee, 23. november 2008 Aasta noorjalgpalluriteks valiti Sander Puri ja Katrin Loo Jalgpall.ee, 22. november 2009 Videod: EJL autasustas aasta parimaid Soccernet.ee, 21. november 2010 Signy Aarna, Anete Paulus ja Marko Meerits teenisid parima tiitli Jalgpall.ee, 20. november 2011 Estonia kontserdisaal võõrustas teistkordselt Jalgpalligalat (VIDEOD!) Jalgpall.ee, 19. november 2012 Aasta meesjalgpallur on Konstantin Vassiljev! Soccernet.ee, 24. november 2013 Aasta meesjalgpallur on Ragnar Klavan Soccernet.ee, 23. november 2014 Parimateks juunioriteks valiti Sappinen ja Saar Jalgpall.ee, 22. november 2015 Eesti aasta parimaks meesjuunioriks valiti Mattias Käit Jalgpall. ee, 27. november 2016 Aasta meesjuunioriks valiti Mattias Käit Jalgpall.ee, 10. detsember 2017 "Aasta meesjuuniori tiitli sai Rauno Sappinen". Jalgpall.ee. 9. detsember 2018. "Aasta meesjuuniori auhinna pälvis Erik Sorga". Jalgpall.ee. 15. detsember 2019. "Eesti parimad jalgpallurid on Rauno Sappinen ja Kristina Bannikova". Soccernet.ee. 20. detsember 2020. "Aasta meesjuuniori tiitli pälvis Karl Jakob Hein". jalgpall.ee. 12. detsember 2021. "Aasta meesjuuniori tiitli pälvis Markus Soomets". jalgpall.ee. 20. november 2022. "Aasta meesjuuniori tiitli pälvis Maksim Paskotši". jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Võtikvere Küla Selts

Võtikvere Küla Selts on Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Võtikvere külas tegutsev selts. Seltsi majas asub Võtikvere raamatukogu. Selts asutati 1998. Võtikvere raamatuküla https://web.archive.org/web/20171213084915/http://www.rahvakultuur.ee/Votikvere_Kula_Selts_147?&v=182&o=27450 (vaadatud 13.12.2017) Seltsist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Aasta parim naisjalgpallur

Aasta parim naisjalgpallur on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti aasta parimale naisjalgpallurile. Eesti aasta jalgpalluriks valiti Piiroja ja Morkovkina Jalgpall.ee, 22. november 2009 Jalgpalligalal autasustati aasta parimaid (VIDEOD) Jalgpall.ee, 21. november 2010 Signy Aarna, Anete Paulus ja Marko Meerits teenisid parima tiitli Jalgpall.ee, 20. november 2011 Estonia kontserdisaal võõrustas teistkordselt Jalgpalligalat (VIDEOD!) Jalgpall.ee, 19. november 2012 Aasta parimateks valiti Konstantin Vassiljev ja Getter Laar (video!) Jalgpall.ee, 24. november 2013 Aasta jalgpalluriteks valiti Klavan ja Õunpuu Jalgpall.ee, 23. november 2014 Eesti parim naisjalgpallur on Signy Aarna Jalgpall.ee, 22. november 2015 Parimaks naisjalgpalluriks valiti esmakordselt Inna Zlidnis Jalgpall.ee, 27. november 2016 Parimaks naisjalgpalluriks valiti taas Inna Zlidnis Jalgpall.ee, 10. detsember 2017 "Parimaks naisjalgpalluriks valiti Loo". Jalgpall.ee. 9. detsember 2018. Kalkun, Kristjan (15. detsember 2019). "Aasta naisjalgpallur Zlidnis koduklubist: oleme nagu üks pere". ERR. "Aasta parimateks jalgpalluriteks nimetati Sappinen ja Bannikova". ERR Sport. 20. detsember 2020. "Aasta parimaks naisjalgpalluriks valiti Inna Zlidnis". jalgpall.ee. 12. detsember 2021. "Aasta parim naisjalgpallur on Vlada Kubassova". jalgpall.ee. 20. november 2022. "Aasta naisjalgpalluri tiitli pälvis Lisette Tammik". jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Võsu Rannaklubi

Võsu Rannaklubi on rahvamaja hoone Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu asulas. Rannaklubi asutati 1961. aastal.Praegu (2018) on see antud rendile mittetulundusühingule Võsu Rannaklubi. Rannaklubi hoone valmis 1961. aastal, pärast Võsu rahvamaja hävimist tulekahjus 1958. aastal. Rannaklubi funktsionalistlik vormikeel peegeldab ilmekalt stalinismijärgse arhitektuurikäsitluse retrospektiivset iseloomu Nõukogude okupatsioonile eelnenud iseseisvusaja ideaalide suunas. Samas stiilis on ka ehitatud Narva-Jõesuu sanatooriumihoone. Võsu Rannaklubi on kantud arhitektuurimälestisena Kultuurimälestiste riiklikku registrisse jrk nr 1227 all. Rahvakultuurikeskus. "Võsu Rannaklubi". Rahvakultuur.ee. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2018. Leele Välja (2010). "Lahemaa Rahvuspargi kaitsekorralduskava alusuuringud ja rannakülade inventeerimine. Võsu, Tallinn. Lk 4" (PDF). Tallinn. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2018. "Rannaklubi". Kultuurimälestiste riiklik register. Klubist Haljala valla kodulehel Virumaa teataja (25.09.2009) "Rannaklubi ärkab uuele elule"
Võrnu seltsimaja

Võrnu seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Võrnu külas. Maja haldab Võrnu Külaselts Waerkun. Asutus asutati 2001. https://web.archive.org/web/20171213090146/http://www.rahvakultuur.ee/Vornu-Seltsimaja_147?v=264&o=23974 (vaadatud 13.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vormsi rahvamaja

Vormsi rahvamaja on rahvamaja Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas. Rahvamaja ehitati 1938. http://vormsi.ee/elu-vormsil/rahvamaja/ (vaadatud 13.12.2017) Rahvamajast Vormsi saare kodulehel
Aasta parim noor naisjalgpallur

Aasta parim noor naisjalgpallur on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti parimale alla 21-aastasele naisjalgpallurile. Eesti Jalgpalli Liit autasustas hooaja parimaid Jalgpall.struktuur.ee, 23. november 2008 Aasta noorjalgpalluriteks valiti Sander Puri ja Katrin Loo Jalgpall.ee, 22. november 2009 Jalgpalligalal autasustati aasta parimaid (VIDEOD) Jalgpall.ee, 21. november 2010 Signy Aarna, Anete Paulus ja Marko Meerits teenisid parima tiitli Jalgpall.ee, 20. november 2011 Estonia kontserdisaal võõrustas teistkordselt Jalgpalligalat (VIDEOD!) Jalgpall.ee, 19. november 2012 Aasta parimateks valiti Konstantin Vassiljev ja Getter Laar (video!) Jalgpall.ee, 24. november 2013 Aasta meesjalgpallur on Ragnar Klavan Soccernet.ee, 23. november 2014 Parimateks juunioriteks valiti Sappinen ja Saar Jalgpall.ee, 22. november 2015 Eesti aasta parimaks naisjuunioriks valiti Lisette Tammik Jalgpall.ee, 27. november 2016 Parima naisjuuniori auhinna teenis Ariina Mürkhain Jalgpall.ee, 10 detsember 2017 "Parima naisjuuniori auhinna teenis Lisette Tammik". Jalgpall.ee. 9. detsember 2018. "Parima naisjuuniori auhinna teenis Mari Liis Lillemäe". Jalgpall.ee. 15. detsember 2019. "Parima naisjuuniori auhinna teenis Kristiina Tullus". Jalgpall.ee. 20. detsember 2020. "Aasta naisjuunioriks valiti Liisa Merisalu". Jalgpall.ee. 12. detsember 2021. "Aasta naisjuunioriks valiti Jaanika Volkov". Jalgpall.ee. 20. november 2022. "Aasta naisjuunioriks valiti Liisa Merisalu". Jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Vincenzo Iaquinta

Vincenzo Iaquinta (sündinud 21. märtsil 1979 Crotones) on endine Itaalia jalgpallikoondise ründaja. Iaquinta mängis pikka aega madala tasemega liigasid esindavates klubides kuni siirdus 2000. aastal Udinesesse. Enne siirdumist jõudis ta esindada Reggiolot, Padova Calciot ja Castel di Sangro Calciot. Iaquinta on saanud kogu karjääri ajal piisavalt mänguaega, kuid esimese üle kümneväravalise hooaja tegi ta alles 2003–2004, kui ta lõi 29 mänguga 11 väravat. Rahvusvahelise läbimurde tegi ta 2005–2006 hooajal, kui Udinese jõudis Meistrite liigasse. Iaquinta tõusis tähelepanu keskpunkti 14. septembril 2005, kui ta lõi Meistrite liiga mängus Kreeka klubi Panathinaikos FC vastu kolm väravat. Kohe peale seda hakkasid levima kuuldused tema siirdumisest teise klubisse ja räägiti Iaquinta probleemidest klubi juhtkonna vahel. Ta oligi mingi aeg mänguvaba, kuni 2006. aastal sõlmis uue lepingu Udinese Calcio vahel. Ta lõi 8 aasta jooksul 58 väravat 176 mängus. 2007. aasta juunis liitus Iaquinta Juventusega. Rahvuskoondises debüteeris Iaquinta 30. märtsil 2005, kui mängiti Islandii koondisega. Ta mängis koondises aastatel 2005–2010 kokku 40 korda ja lõi kuus väravat. Iaquinta tuli 2006. aastal Itaalia koondisega maailmameistriks. Alagrupimängus lõi ta värava mängus Ghana vastu. See oli tema esimene värav koondise rivistuses. Vincenzo Iaquinta on 186 cm pikk ja kaalub 77 kilo.
Voose rahvamaja

Voose rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Voose külas. Rahvamaja haldab Anija valla kultuurikeskus. Rahvamaja eesotsas on Anna Nilisk. http://anijavallakultuur.ee/ (vaadatud 11.12.2017) https://web.archive.org/web/20171213091205/http://seltsimajad.heak.ee/cmtls/1/15/place/43 (vaadatud 13.12.2017) Rahvamajast
Võnnu seltsimaja

Mitte segi ajada Tartu maakonnas Võnnu asulas asuva Võnnu kultuurimajaga Võnnu seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Võnnu asulas. Asutuse eesotsas on Ave Tapner. https://web.archive.org/web/20171213091836/http://www.rahvakultuur.ee/Vonnu-Seltsimaja_147?o=23801 (vaadatud 13.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Voka seltsimaja

Voka seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka külas. Seltsimajas tegutseb teiste seas memmede tantsurühm. http://www.rahvakultuur.ee/Voka_Seltsimaja_147?&v=264&o=1753[alaline kõdulink] (vaadatud 13.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Al-Jazarī

Badīʿ az-Zaman Abū l-ʿIzz ibn Ismāʿīl ibn ar-Razāz al-Jazarī بديع الزمان أَبُو اَلْعِزِ بْنُ إسْماعِيلِ بْنُ الرِّزاز الجزري" (1136–1206)" oli moslemi polühistor: õpetlane, leiutaja, kunstnik, insener ja matemaatik, üks aurumasina varajastest pioneeridest. Vahetult enne oma surma 1206. aastal avaldas ta raamatu, mis oli aastasadu hiljem endiselt inseneriteaduses oluline – "Raamat geniaalsete mehaaniliste seadmete teadusest" (araabia keeles كتاب في معرفة الحيل الهندسية ehk "Kitab fi macrifat al-hiyal al-handasiyya"; ingl k "The Book of Knowledge of Ingenious Mechanical Devices"). Oma raamatu kuues peatükis kirjeldab ta koos ehitusjuhistega enam kui sadat mehaanilist leiutist, nagu kellad, automaadid, pumbad ja mänguasjad. Kirjeldatud seadmete hulgas oli ka primitiivse väntvõlli kirjeldus. Archimedes Aleksandria Heron Leonardo da Vinci Jeronimo de Ayanz y Beaumont Thomas Savery James Watt Thomas Newcomen Hill, Donald R. (2008) [1970-80]. "Al-jazarī, Badīʿ Al-zamān Abū'l-ʿizz Ismāʿīl Ibn Al-razzāz". Complete Dictionary of Scientific Biography.  Al-Jazarī – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viru Instituut

Viru Instituut on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula asulas tegutsev asutus. Põhikirja järgi on asutuse tegevuse peaeesmärk "väärtustada Virumaa kultuuri ühiskondlikku tähtsust ja teadvustada, et kultuuripärandi hoidmine on ühiskonna arengu eeltingimus, mis mõjutab elanike elukvaliteeti, kultuurilist identiteeti ja majanduslikku arengut Virumaal". http://viruinstituut.ee/dokumendid/ (vaadatud 13.12.2017) Asutuse koduleht
Virtsu seltsimaja

Virtsu seltsimaja on seltsimaja Lääne maakonnas Lääneranna vallas Virtsu asulas. Seltsimaja haldab Virtsu Arenguselts. Asutus asutati 2008. https://web.archive.org/web/20171213094046/http://www.virtsu.ee/arenguselts/ (vaadatud 13.12.2017) Virtsu Arenguseltsist Virtsu asula kodulehel
Naiste Meistriliiga aasta parim mängija

Naiste Meistriliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis antakse Naiste Meistriliiga aasta parimale mängijale. Meistriliiga parimateks tunnistati Nahk ja Khvatova Jalgpall.ee, 22. november 2009 Jalgpalligalal autasustati aasta parimaid (VIDEOD) Jalgpall.ee, 21. november 2010 Estonia kontserdisaal võõrustas teistkordselt Jalgpalligalat (VIDEOD!) Jalgpall.ee, 19. november 2012 Aasta parimateks valiti Konstantin Vassiljev ja Getter Laar (video!) Jalgpall.ee, 24. november 2013 Expert liiga parimaks mängijaks valiti Anatassia Morkovkina Jalgpall.ee, 22. november 2015 Naiste Meistriliiga parimaks valiti Anastassia Morkovkina Jalgpall.ee, 27. november 2016 Naiste Meistriliiga parimaks nimetati Lisette Tammik Jalgpall.ee, 10. detsember 2017 "Naiste Meistriliiga parimaks mängijaks valiti Katrin Loo". Jalgpall.ee. 9. detsember 2018. "Naiste Meistriliiga parim mängija on Katrin Loo". Jalgpall.ee. 15. detsember 2019. "Naiste Meistriliiga parim mängija on Kristina Bannikova". Jalgpall.ee. 20. detsember 2020. "Naiste Meistriliiga parimaks mängijaks valiti Kristina Bannikova". Jalgpall.ee. 12. detsember 2021. "Naiste Meistriliiga parimaks mängijaks valiti Emma Treiberg". Jalgpall.ee. 20. november 2022. "Naiste Meistriliiga hooaja parim mängija on Lisette Tammik". Jalgpall.ee. 10. detsember 2023.
Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing

Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühing on Viljandi maakonnas Õisu alevikus tegutsev selts. Ühingu juures tegutseb naisansambel Vesna. Ühing asutati 1999. https://web.archive.org/web/20171213094826/http://www.rahvakultuur.ee/Viljandimaa_Slaavi_Kultuuri_Uhing_147?&v=182&o=27356 (vaadatud 13.12.2017) Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Viinistu rahvamaja

Viinistu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas. Rahvamaja eesotsas on Enno Tikerpalu. Rahva- ja külamajad, Kuusalu valla koduleht, vaadatud 13.12.2017 Rahvamajast Kuusalu valla kodulehel
Vihula rahvamaja

Vihula rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. Rahvamaja juhataja on Vihula Seltsi juhatuse liige Kai Tingas. https://web.archive.org/web/20171213100846/http://www.rahvakultuur.ee/Vihula-rahvamaja_147?o=9687 (vaadatud 13.12.2017) Rahvamajast Vihula valla kodulehel Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vihasoo rahvamaja

Vihasoo rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Vihasoo külas. Rahvamaja haldab Vihasoo Kultuuriselts. Rahvamaja juhataja on Ingrid Nurmsalu. https://web.archive.org/web/20171213114622/http://www.rahvakultuur.ee/Vihasoo-Rahvamaja_147?o=877 (vaadatud 13.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia

Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia on Eesti venelaste organisatsioon, mille kontor asub Tallinnas aadressil Pikk tänav 38-2 asulas. Organisatsiooni eesotsas on Roman Ljagu. Organisatsioon asutati 2000. https://web.archive.org/web/20171213115805/http://www.rahvakultuur.ee/Vene_Kultuuriseltside_Assotsiatsioon_Ruthenia_147?&v=182&o=23937 (vaadatud 13.12.2017) Organisatsioonist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tallinna Slaavi Kultuuriühing

Tallinna Slaavi Kultuuriühing (varem Slaavi Kultuurideühing) oli organisatsioon, mis ühendas Tallinnas tegutsevaid Eesti venelaste kultuuriorganisatsioone. Ühingul on 19 liiget, nende seas MTÜ Naiskoor Slavjanka, Rahvalauluansambel Ljubava, MTÜ Ansambel Cantus, Vene Kooriühing Eestis, Rahvamuusika Harrastajate Ühing Slavutitš. Organisatsiooni kontor asus Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Solovei. Organisatsioon asutati 17. septembril 1998. See kustutati mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist 2014. aastal. Rahvakultuuri Keskus, vaadatud 13.12.2017. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001, lk 87. E-äriregister[alaline kõdulink], vaadatud 4.10.2019. Ühingust Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Murdmaasuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel

Murdmaasuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis toimus 10.–25. veebruarini. Võistlused peeti Alpensia murdmaasuusakeskuses. Eestit esindas 7 sportlast: meestest Marko Kilp, Karel Tammjärv, Raido Ränkel, Andreas Veerpalu ja Algo Kärp, naistest Anette Veerpalu ja Tatjana Mannima. Anette Veerpalu haigestumise tõttu ei startinud. Kõik ajad on (UTC+9). Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 80 Ametlikud tulemused Kohtadel 1.–6. on antud kaotus finaali võitjale, kohtadel 7.–12. poolfinaali võitjatele, Kilbi kaotus teise veerandfinaali võitjale Federico Pellegrinole. Diskvalifitseeriti dopingu tarvitamise tõttu austerlane Dominik Baldauf, eestlane Marko Kilp ja Karel Tammjärv ja kasahh Aleksei Poltoranin. Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 28 võistkonda Ametlikud tulemused Marko Kilp ja Karel Tammjärv sõitsid teises poolfinaalis ning said seal 14 võistkonna seas 9. koha (kaotust võitjale +26,33). Otse said edasi sellest poolfinaalist Norra ja Prantsusmaa ning aegade võrdluses pääsesis finaali USA, Itaalia ja Kanada. Esimese poolfinaali kaks paremat olid Olümpiasportlased Venemaalt ja Rootsi ning aegadega said finaali Saksamaa, Soome ja Tšehhi. Austria, Eesti ja Kasahstani meeskond Diskvalifitseeriti hiljem sportlaste Dominik Baldaufi, Karel Tammjärve ja Aleksei Poltoranini dopingu tarvitamise tõttu. Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 119 [ Ametlikud tulemused] Austerlased Max Hauke ​​ja Dominik Baldauf ning eestlased Karel Tammjärv ja Andreas Veerpalu said hiljem dopingu tarvitamise tõttu diskvalifitseeritud. Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 68 Ametlikud tulemused Diskvalifitseeriti dopingu tarvitamise tõttu austerlane Max Hauke ​​ning eestlased Karel Tammjärv ja Andreas Veerpalu. Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 71 Ametlikud tulemused Diskvalifitseeriti dopingu tarvitamise tõttu austerlane Max Hauke, eestlased Algo Kärp ja Andreas Veerpalu ning kasahh Aleksei Poltoranin. Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Olümpiavõitja 2014: Rootsi (Lars Nelson, Daniel Rickardsson, Johan Olsson, Marcus Hellner) Ametlikud tulemused Sportlaste aegade taga sulgudes olev number näitab etapi kohta. Austria, Kasahstani ja Eesti teatemeeskonnad diskvalifitseeriti hiljem sportlaste Max Hauke, Dominik Baldaufi, Algo Kärpi, Karel Tammjärve, Andreas Veerpalu ja Aleksei Poltoranini dopingu tarvitamise tõttu. Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 68 Ametlikud tulemused Kohtadel 1.–6. on antud kaotus finaali võitjale, kohtadel 7.–12. poolfinaali võitjatele. Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda Ametlikud tulemused Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 90 Ametlikud tulemused Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 62 Ametlikud tulemused Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 47 Ametlikud tulemused Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Olümpiavõitja 2014: Rootsi (Ida Ingemarsdotter, Emma Wikén, Anna Haag, Charlotte Kalla) Ametlikud tulemused Sportlaste aegade taga sulgudes olev number näitab etapi kohta. Murdmaasuusatamine 2018. aasta taliolümpiamängude ametlikul kodulehel
Kahevõistlus 2018. aasta taliolümpiamängudel

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võisteldi kahevõistluses 14.–22. veebruarini 2018. Võistlused peeti Alpensia suusahüppekeskuses ja Alpensia murdmaasuusakeskuses. Kõik ajad on (UTC+9). Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 48 Ametlikud tulemused Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 48 Ametlikud tulemused
Veljo Tormise Kultuuriselts

Veljo Tormise Kultuuriselts on Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas tegutsev selts. Selts on nimetatud Kuusalu valla aukodaniku ja helilooja Veljo Tormise järgi. Seltsi eesmärk on hoida, taastada, arendada ja tutvustada Kuusalu kihelkonna vaimset ja materiaalset kultuuripärandit. Selts haldab ka Kuusalu rahvamaja. Selts asutati 1997. http://www.tormis.ee/wordpress/?page_id=7 (vaadatud 13.12.2017) Seltsi koduleht
Praha kevad

Praha kevad (tšehhi keeles Pražské jaro, slovaki keeles Pražská jar) oli liberaliseerimisperiood Tšehhoslovakkias 1968. aasta jaanuarist augustini. 1960. aastate keskpaiku alustas Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei juht Alexander Dubček liberaliseerimisprotsessi nn inimnäolise sotsialismi suunas, muuhulgas lõpetades tsensuuri, samas rõhutades, et ei ole soovi lahkuda Varssavi Lepingu Organisatsioonist. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee tagandas 1968. aasta jaanuaris oma esimese sekretäri Antonín Novotný. Aprillis kuulutas partei uus juhtkond eesotsas Alexander Dubčekiga välja ulatuslike reformide kava. See tekitas NSV Liidu ja teiste kommunistliku bloki riikide juhtides suurt ärevust. Nõndanimetatud Praha kevade reformid nägid ette riikliku plaanimajanduse täiustamist turumajanduslike reeglitega ning sõnavabaduse kehtestamist, sealhulgas tsensuuri tühistamist. Ideoloogilisest kontrollist loobumine tundus Nõukogude Liidu juhtkonnale eriti ohtlik. Ülestõusu Prahas ei toimunud (erinevalt Ungarist 1956. aastal). Keegi ei üritanud vallutada kommunistliku partei keskkomitee hoonet, keegi ei kippunud julgeolekutöötajate elu kallale. NSV Liidu ja teiste idabloki riikide juhid kartsid Tšehhoslovakkia sündmuste ülekandumist teistesse sotsialistlikesse riikidesse ja seetõttu tungisid NSV Liidu väed koos sotsialistlike Poola, Ungari, Bulgaaria ja Saksa Demokraatliku Vabariigi vägedega 21. augustil 1968 Tšehhoslovakkiasse ja võtsid võimu enda kätte. Operatsioonis osales 4600 tanki ja 500 000 sõdurit, hukkus umbes 120 inimest. Tagandati mässulise kommunistliku partei juhtkond ning lõpetati katsed reformida sotsialismisüsteemi. Dubček vangistati ja asendati Gustáv Husákiga. Punatähtedega tankid Praha tänavatel, relvitu rahvahulk protestimas "liitlaste" sissetungi vastu – selliseid televisioonikaadreid näidati kõikjal üle maailma ning need õõnestasid Nõukogude Liidu ja kogu sotsialismileeri prestiiži veelgi. Ärevaks signaaliks kommunistidele oli Praha kevade ajal sageli kõlanud loosung: "Tänu sotsialismile on Tšehhoslovakkia progressirongist maha jäänud!". Rahvusvaheline üldsus mõistis sekkumise hukka ning paljudes kommunistlikes maades tekkis vastuseis NSV Liidule ja selle poliitikale. Otseselt aga midagi sekkumise vastu või Tšehhoslovakkia toetuseks ette ei võetud. Ööl, mil väed riiki sisse viidi, nõudsid USA, Kanada, Paraguay, Taani ja Suurbritannia ÜRO Julgeolekunõukogu erakorralise istungi kokkukutsumist. Seal mõistis Tšehhoslovakkia saadik Jan Muzik sissetungi hukka. Praha sündmuste tagajärjel kehtestas Moskva nn Brežnevi doktriini: NSV Liit deklareeris, et juhul, kui mõnes Ida-Euroopa riigis on sotsialistlik süsteem hädaohus, on Nõukogude Liidu püha kohus sekkuda ja seal kord taastada. Seega anti kõigile Ida-Euroopa sotsialistlikele riikidele märku, et NSV Liiduga kooskõlastamata reformid lämmatatakse kasvõi relvajõul. Operatsioon Doonau ehk operatsioon „Dunai” (ru:Операция «Дунай») Kärt Anvelt: "Praha kevade mahasurumises osales ka Eesti pataljon" Eesti Päevaleht, 22. august 2015
Vee rahvamaja

Vee rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vee külas. Rahvamaja asutati 1894. https://web.archive.org/web/20171213131516/http://www.rahvakultuur.ee/Vee_rahvamaja_147?&v=264&o=24108 (vaadatud 13.12.2017) Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuldsed Liivad

Kuldsed Liivad (bulgaaria keeles Златни пясъци) on mereäärne kuurort Bulgaaria idaranniku põhjaosas Varna linna territooriumil kesklinnast 17 km põhja pool. See on populaarne turismisihtkoht, kus käib palju külastajaid Suurbritanniast, Venemaalt, Skandinaaviast, Prantsusmaalt, Kesk- ja Ida-Euroopast (sh Eestist), Pärsia lahe äärsetest riikidest, Iisraelist ja mujalt. Esimesena on seda piirkonda maininud Plinius Vanem, kes kirjeldas seda ala kui mütoloogiliste kääbuste kodu. Piirkond oli suures osas 1950. aastateni asustamata. Kuurordi arendamine algas 1957. aastal ja paari aastakümnega muutus koht kaasaegseks kuurordiks, kus on palju hotelle, villasid, korterelamuid, spaakeskusi, restorane, klubisid, kasiinosid, vaatamisväärsusi, kaubanduskeskusi, spordirajatisi ning ka jahisadam, ratsutuskool ja Aquapolise veepark. 1990. aastatel erastati Kuldsed Liivad ja see meelitas investoreid piirkonda investeerima. 2000. aastatel oli just tänu investeeringutele piirkonna areng märkimisväärne. Esialgse plaani järgi pidi piirkond võimaldama majutuskohti 13 000 inimesele, aga 2007. aastal oli see arv juba 30 000 (Varna Turismikoja andmetel mitu korda suuremgi). Tänapäeval pakub enamik hotelle kõik-hinnas-pakette, kuid tehakse edusamme, et muuta kuurort tipptasemel sihtkohaks. Looduses olevad kuuma mineraalvee allikad ja lopsakad metsad, moodustavad Kuldsete Liivade looduspargi ja Franga platoo, mis muudab linna üheks kõige populaarsemaks turistisihtkohaks Ida-Euroopas. Linn on tunnistatud riigi puhtaimaks kuurordiks, kus on kõige puhtaim kvartsliiv, rohked vanad puud ja looduspargid. Kuldsete Liivade administratsioon seisab vastu nõudmistele ehitada rohkem maanteid ja parkimiskohti, viidates kuurordi perekonnasõbralikkusele, rohelisuse säilitamisele ja jalakäijate heaolule. Laitmatu ökoloogilise puhtuse säilitamise eest on kuurort pälvinud rahvusvahelise sinise lipu märgi. Keskmine suvine õhutemperatuur ulatub 27 kraadini. Puhas ja rahulik merevesi püsib soe nii päevasel kui ka õhtusel ajal – keskmine veetemperatuur on 24-25 kraadi. "Цените на туристическите пакети през този сезон няма да се увеличат, според браншовици". 2008. Бончева (2007). "Здраво лобиране падна за закона за морския бряг". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2011. "Varna ja Golden Sands".