laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sünkroondetektor

Sünkroondetektor on seade signaali s(t) muundamiseks tugisignaaliga sünkroonsel viisil. Matemaatiliselt vastab sellisele muundamisele signaali korrutamine tugisignaalile vastava ajalise matemaatilise funktsiooniga sref(t). Saadav sünkroonmuundamise tulemus vastab matemaatilisele korrelatsioonile nende kahe funktsiooni vahel. Siinuseliste signaalide või signaali siinuseliste (harmooniliste) komponentide puhul vastab see tulemus Fourier' teisendusele antud siinussignaali sagedusel. Analoogsignaali sünkroondetektori põhiliseks komponendiks on analoogkorruti. Selle kasutamisel tekib aga probleeme dünaamilise diapasooni osas, kuna analoogkorrutite toimimine põhineb kas ruutsõltuvuse või eksonentsiaalse sõltuvuse kasutamisel. Probleeme tekib ka korruti läbivkarakteristiku lineaarsuse ja dünaamilise diapasooni osas, mis ei ületa analoogkorrutite jaoks iseloomulikku taset (piirdub umbes 60 dB-ga). Lisaks võib probleemiks saada ka täpsus, mis on täiendavalt seotud veel ka tugisignaali täpsusega. Analoogsignaali sagedusala on selle meetodi puhul aga gigahertsidesse ulatuv, dioodkorruti (dioodsegusti) kasutamisel veelgi kõrgemate sagedusteni ulatuv. Kõige selle tõttu on analoogsignaali sünkroondetektorite realiseerimise põhiliseks viisiks saanud elektronlülitite kasutamine. Sellisel juhul määravad sünkroondetektori täpsuse ja lineaarsuse põhiliselt täppistakistid. Niisuguste sünkroondetektorite dünaamiline diapasoon ulatub 120 dB-ni. Probleemiks saab nende puhul aga toimimise ajaline diskreetsus, mistõttu tekib tundlikkus kõrgemate paaritute harmoonikute suhtes, mis on proportsionaalne nende sisaldusega tugisignaalile vastavas diskreetses ajalises funktsioonis. Töösagedusala on analoogkorrutiga lahendustega võrreldes mitu suurusjärku kitsam. Sünkroondetekteerimise peamine kasutusala on elektroonne mõõtetehnika. Sünkroondetektorid on kasutusel faasitundliku detektorina (faasidetektorina) automaatsetes faasisünkronisatsiooni süsteemides (faasilukksüsteemides). Sünkroondetektorid on leidnud kasutamist raadio ja televisiooni vastuvõtuseadmetes, sealhulgas FM-raadiote stereodekooderites ja AM-raadiote stereodekooderites ning analoogvärvitelevisiooni värvussignaalide detekteerimiseks, QAM-demodulaatorites ja mujal. Sünkroondetekteerimise erijuhtum on toiteseadmetes kasutatav sünkroonalaldamine. Sünkroonfilter
Sämi-Kurismiku

Sämi-Kurismiku (ka Sämi-Kuristiku) oli küla Virumaal, ajalooliselt Uhtna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sämi-Tagaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sämi külaga.[viide?] Marja Kallasmaa: artikkel "Sämi-Tagaküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tamna

Tamna oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga. Külast on teateid alates 1591 (Tamnalby). Marja Kallasmaa: artikkel "Tamna" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Telliste

Telliste oli küla Virumaal, ajalooliselt Kihlevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kihlevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Kihlevere asunduse ja Telliste küla liitmisel moodustati uus küla: Kihlevere. Külast on teateid alates 1453 (Teilintirpke). Hiljem on küla aladele moodustatud Telliste karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa aladest Telliste asundus, mis hiljem nimetati külaks. Marja Kallasmaa?: artikkel "Kihlevere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Väkra ohvrikivi

Väkra ohvrikivi on hiiekivi, mis asub Väkra külas Saaremaa vallas ja kihelkonnas. Pärineb II aastatuhandest. Rahn on püstjas ja kõrge, lõunaots tugevasti eenduv. Lagi on trapetsikujuline. Kivi on nõrgalt sammaldunud, esineb väikesi pragusid. Suurim kõrgus on väidetavalt 5,1 m ja ümbermõõt 19,0 m. See on Saaremaa suurim ohvrikivi. Nõukogude ajal oli hiiekivi muinsuskaitse all, sellest ajast vedeleb kivi kõrval omaaegne kaitsetahvel. Kivi on tänapäeval nii loodus- kui ka muinsuskaitse all. Kivi ümbrust nimetasid kohalikud inimesed varem hiieks (Väkra hiis). Osa Väkra hiiest on Nõukogude ajal kultuurkarjamaa rajamisega rikutud. Osaliselt on säilinud kivine kadastik, mille all kasvab puisniidule iseloomulik alustaimestik. Hiies on kaitsealuseid käpalisi ja metsõunapuu. Väkra ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
Tobia-Väljataguse

Tobia-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgemäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgemäe külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Kõrgemäe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tudusilla

Tudusilla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marja Kallasmaa: artikkel "Rasivere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tuulivere

Tuulivere oli küla Virumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käru külaga. Külast on teateid alates 1586 (Tuliferküll). Marja Kallasmaa: artikkel "Käru2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõnuvere

Tõnuvere oli küla Virumaal, ajalooliselt Porkuni mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurmetu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Väike-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurmetu külaga. 1241 on esimest korda mainitud nime Tonnæwæræ, seejärel 1583 Tennefer, 1586 Tennofer, 1796 Tön̄afer. Marje Joalaid: artikkel "Tõnuvere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõrma-Metsküla

Tõrma-Metsküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Eesküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Eesküla külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Eesküla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Tõrma-Väljataguse

Tõrma-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Karitsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karitsa külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Karitsa1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Võduvere-Tagaküla

Võduvere-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Võduvere2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ädara

Ädara (kirjakeeles varem ka Edara) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga. 1732 on esimest korda mainitud nime Eddara m, seejärel 1765 Eddara, 1796 Edara (küla), 1913 Ädara m (mõis). 19.–20. sajandini oli küla alal poolmõis (Ädara mõis). Marja Kallasmaa: artikkel "Ädara" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ällivere

Ällivere (kirjakeeles varem ka Ellivere) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kapu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikevere külaga. 1565 on esimest korda mainitud nime Ellever (kirja pandud hiljem), seejärel 1750 Ällifer. Fred Puss: artikkel "Ällivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Äntu-Karjamaa

Äntu-Karjamaa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga. Marje Joalaid: artikkel "Rastla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Äntu-Tagaküla

Äntu-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga. Marje Joalaid: artikkel "Rastla" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Ärina-Kännu

Ärina-Kännu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ärina küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärina külaga. Porkuni-Kännu Marje Joalaid: artikkel "Ärina" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Täru

Täru oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga. Külast on teateid alates umbes 1900 (Терро). Marja Kallasmaa: artikkel "Levala2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Uguri

Uguri oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Äntu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äntu külaga. Külast on teateid hiljemalt 1970. Marje Joalaid: artikkel "Äntu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Kalli

Kalli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda. Eesti külade loend Kalli mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vandu-Eesküla

Vandu-Eesküla (ka Vandu-Altküla) oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla. Külast on teateid alates 1241 (Uvannæ). 19. sajandi teisel poolel jaotati Vandu kaheks: Vandu-Eeskülaks ja Vandu-Altkülaks. Vandu-Eesküla oli põline Vandu küla. Marja Kallasmaa: artikkel "Vandu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vandu-Tagaküla

Vandu-Tagaküla oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla. Küla moodustati 19. sajandi II poolel. Marja Kallasmaa: artikkel "Vandu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Varangu-Raja

Varangu-Raja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Varangu küla alale. Küla kaotati 1977, mil Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla liitmisel moodustati Karulõpe küla (aastast 1997 Varangu). Marit Alas: artikkel "Karulõpe" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vesioru

Vesioru oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pandivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pandivere külaga. Külast on teateid alates 1970. Marje Joalaid: artikkel "Pandivere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Vinnimäe

Vinnimäe oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Kadapiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kadapiku külaga. Külast on teateid alates 1945. Marja Kallasmaa: artikkel "Kadapiku1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Voorse

Voorse oli küla Virumaal, ajalooliselt Pada mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsavälja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Toomika külaga. Külast on teateid alates 1913 (Ворсе). Enne seda oli küla alal Voorse karjamõis. Marja Kallasmaa: artikkel "Voorse1" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Voorse (Kadrina kihelkond)

Voorse oli küla Virumaal, ajalooliselt Vohnja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Uku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uku külaga. 1920. aastatel moodustati Vohnja mõisa ühest osast asundus. Umbes 1939 muudeti asundus külaks. Marja Kallasmaa: artikkel "Voorse2" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
4. detsember

4. detsember on Gregoriuse kalendri 338. päev (liigaastal 339. päev). Juliuse kalendri järgi 21. november (1901–2099). 1924 – Eesti eugeenikaselts "Tõutervis" võttis vastu oma juhtlaused. 1933 – Saksa-Balti erakonna juhatus eesotsas Viktor von zur Mühleniga astus tagasi. 1934 – Sõjaringkonnakohtus lõppes vapside lendlehtede levitajate protsess. 1992 – Paju mõisa pargis avati Põhja Poegade mälestussammas. 1110 – ristisõdijad vallutasid Siidoni. 1259 – Pariisi lepinguga loobus Inglismaa aladest, mille üle oli Prantsusmaa kehtestanud oma kontrolli, sealhulgas Normandiast. 1563 – algas Trento kirikukogu viimane istungjärk. 1639 – esimest korda jälgis Veenuse üleminekut Jeremiah Horrocks. 1872 – Saksamaa rahaühikuks sai kuldmark. 1905 – Peterburi eestlased asutasid Eesti Konstitutsioonilis-Demokraatliku Erakonna (esimees Peeter Hellat).  Pikemalt artiklis Sündinud 4. detsembril 1824 – Anton Bruckner, Austria helilooja 1875 – Rainer Maria Rilke, Austria luuletaja 1892 – Francisco Franco, Hispaania riigipea 1910 – Ramaswamy Venkataraman, India president 1987–1992 1921 – Deanna Durbin, Kanada laulja ja näitleja 1932 – Roh Tae-woo, Lõuna-Korea president 1988–1993 1947 – Tõnu Kark, Eesti näitleja 1963 – Sergi Bubka, Ukraina teivashüppaja 1969 – Jay-Z (Shawn Carter), USA räppar 1969 – Jaanus Salm, Eesti trummar 1973 – Tyra Banks, USA modell 1974 – Anke Huber, Saksa tennisist  Pikemalt artiklis Surnud 4. detsembril 1642 – kardinal Richelieu, prantsuse usu- ja riigitegelane 1679 – Thomas Hobbes, inglise filosoof 1798 – Luigi Galvani, Itaalia füüsik 1932 – Gustav Meyrink, austria kirjanik 1942 – Juhan Kukk, eesti majandusteadlane ja poliitik 1973 – Lauri Aleksanteri Lehtinen, Soome kergejõustiklane 1976 – Tommy Bolin, ameerika rokk-kitarrist (Deep Purple) 1976 – Benjamin Britten, inglise helilooja ja pianist 1978 – Johan Rudolf Svensson, Rootsi maadleja 1980 – Richard Kiipsaar, Eesti kergejõustiklane 1980 – Stella Walsh (Stanisława Walasiewicz), Poola kergejõustiklane 1984 – Manfred Tõnisson, Eesti kergejõustikutreener 1993 – Frank Zappa, ameerika muusik, helilooja ja satiirik 1993 – Eldor Valter, eesti näitleja 1999 – Martin Levald, eesti tšellist ja helilooja 1999 – Lembit Lüüs, eesti majandus-, riigi- ja sporditegelane 2003 – Vello Prangel, Eesti ujuja ja allveesportlane 2007 – Aleksandr Fedoruk, Venemaa kabetaja 2009 – Vjatšeslav Tihhonov, vene filminäitleja ... Tallinna maksimumtemperatuur +9 °C (1963) Tallinna miinimumtemperatuur –19,8 °C (1882) Tartu maksimumtemperatuur +8,6 °C (1953) Tartu miinimumtemperatuur -23 °C (1902) Eesti ajalugu : kronoloogia / Ain Mäesalu, Sulev Vahtre, Mati Laur ... Tallinn 2015
T-20 Komsomolets

T-20 Komsomolets oli Nõukogude Liidus toodetud soomustatud suurtükiveduk.
Suur mügarliudik

Suur mügarliudik (Dumontinia tuberosa) on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seen, Dumontinia perekonna liik. Varem arvati see mügarliudiku (Sclerotinia) perekonda. Seen on levinud Euroopas. Suur mügarliudik parasiteerib ülaste risoomidel, moodustab seal sklerootsiume. Kevadel ülaste kasvu ajal arenevad sklerootsiumitel seene viljakehad – lehtereoslad. Viljakehi moodustab seen eriti ohtralt häiritud pinnasega paikades. Kevadisel ajal kasvavad metsades suure mügarliudikuga sarnased urvaliudikud (Ciboria spp.). Nende viljakehad on õrnemad ja arenevad sarapuu, lepa, kase või paju veidi mattunud eelmise aasta urbadel. mügarliudik Suur mügarliudik andmebaasis eElurikkus.
Sooküpress

Sooküpress (Taxodium distichum) on küpressiliste sugukonda kuuluv okaspuu. Sooküpress kasvab 30–35 meetri kõrguseks, tüve diameeter on 1-2 meetrit. https://web.archive.org/web/20180922125751/http://www.calmia.ee/Taimed/igihaljad_puud/sookupress.htm (vaadatud 06.05.2019) Sooküpress andmebaasis eElurikkus http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?kempercode=m510 http://www.iucnredlist.org/details/42261/0 http://www.calmia.ee/Taimed/igihaljad_puud/sookupress.htm https://www.saarlane.ee/uudised/prindi.asp?newsid=22281&kat=5
Aleksander Valsiner

Aleksander Valsiner (18. veebruar 1903 Sarapiku küla, Vohnja vald, Virumaa – 5. oktoober 1972 Tallinn) oli eesti pedagoog ja haridustegelane. Ta lõpetas 1922. aastal Järva Maakonna Tapa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1922–1924 Tartu Ülikooli filosoofia teaduskonnas ja aastatel 1924–1929 matemaatika-loodusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta lühikest aega (1926–1929) ÜS Raimla liige. Valsiner on töötanud õpetajana Saaremaal Kõnnu algkoolis (1929–1931), Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja Kuressaare Merekoolis. Aastatel 1938–1940 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari õpetaja. Aastatel 1940–1950 töötas ta Eesti NSV haridusministri asetäitjana ning 1950–1959 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi ja 1959–1965 ENSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi direktorina. Aastatel 1949–1950 õppis ta Moskvas ÜK(b)P Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 1945 – Eesti NSV teeneline õpetaja Tema poeg on USA psühholoog Jaan Valsiner. Valsiner, Aleksander[alaline kõdulink]. "Eesti teaduse biograafiline leksikon. IV köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 4. köide: Sar-Y. Lisa TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1065–1066 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tallinna Metsakalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Lähiajalugu

Lähiajalugu on mõiste ajalooteaduses, millega enamasti tähistatakse tänapäevaga lõppevat ajalooperioodi. Selle ajalised piirid sõltuvad vaatleja käsitlusviisist. Ida-Euroopas, ka Eestis, on suhteliselt tavaline eristada lähiajalugu, mis algab 1918. või 1944/1945. aastaga ja lõpeb 1991. aastal, ning sellele järgnevat tänapäeva (ajalugu). Enamasti samastatakse tänapäeval vähemalt Euroopas lähiajalugu kas esimese või teise maailmasõjaga algava ajastuga. Et uusaja lõpuks on üldtunnustatult võetud esimene sündmus (1914), siis sõltub lähiajaloo algdaatum sellest, kas periodiseeringus kasutatakse eraldi uusima aja mõistet või mitte. Esimesel juhul võib lähiajaloo algus liikuda isegi 1991. aastasse. Levinuim näib siiski olevat lähiajaloo alguse paigutamine 1914. aastasse. Lähiajaloo periodiseerimine sõltub väga tuntavalt ka riikidest ja isiksustest. Prantsusmaal peetakse moodsa ajaloo alguseks väga tihti juba Prantsuse revolutsiooni (1789–1799), USA-s aga kodusõda (1861–1865). Mart Laar on välja pakkunud, et Eesti lähiajaloo alguseks võiks olla 19. sajandi algus, mil eestlased vabanesid pärisorjusest. Teised eesti ajaloolased on lähiajaloo alguseks üldiselt pidanud siiski kas 1918. või 1944. aastat.
Hans Kiliani auhind

Hans Kiliani auhind (saksa keeles Hans-Kilian-Preis) on teadusauhind, mida antakse välja alates 2011. aastast iga kahe aasta tagant väljapaistvate saavutuste eest, mis võimaldavad sügavamalt mõista inimkonna ajaloolist ja kultuurilist eksistentsi ning inimpsüühika muutumist. Auhinna asutas saksa ettevõtja ja metseeni Lotte Köhleri (sündinud 1925) initsiatiivil Köhleri Fond sotsiaalpsühholoogi ja psühhoanalüütiku Hans Kilian (1921–2008) mälestuse jäädvustamiseks. 2014. aastast korraldab auhinna väljaandmist Köhleri Fondi toel Bochumi Ruhri Ülikooli juurde loodud Hans Kiliani ja Lotte Köhleri Keskus. Auhinnaga kaasneb 80 000 euro suurune auhinnaraha. See on Saksamaa rahaliselt suurim auhind sotsiaalteaduste valdkonnas. 28. aprillil 2017 toimus Bochumi Ruhri Ülikoolis Hans Kiliani auhinna järjekordne (arvult neljas) pidulik auhinnatseremoonia. Auhinna pälvis silmapaistva panuse eest inimolemuse ja kultuurikäitumise teaduslikku uurimisse Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud USA kultuuripsühholoog Jaan Valsiner. 2011 – Hartmut Böhme, saksa kultuuri- ja kirjanduskriitik 2013 – Hans Joas, saksa sotsioloog ja sotsiaalteoreetik 2015 – Jessica Benjamin, USA psühhoanalüütik 2017 – Jaan Valsiner, USA kultuuripsühholoog 2019 – Ashis Nandy, India psühholoog 2011: Hartmut Böhme (pildil vasakul) ja Lotte Köhler (keskel) 2013: Lotte Köhler ja Hans Joas (pildil keskel) 2015: Jessica Benjamin (pildil vasakul) 2017: Jaan Valsiner (pildil keskel) Hans Kilian Award of Merit. hans-kilian-award.de Jaan Valsineri värske ettekannete kogumik avab inimeste kultuurikäitumise tagamaid. kultuur.err.ee Hans-Kilian-Preis. hans-kilian-preis.de
Bibliotheca Antiqua

"Bibliotheca Antiqua" on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana. Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust. "Bibliotheca Antiqua" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad: Amar Annus (Tartu Ülikool) Anne Lill (Tartu Ülikool) Maria-Kristiina Lotman (Tartu Ülikool) Jaan Puhvel (California Ülikool Los Angeleses) Janika Päll (Tartu Ülikool) Väljaannetest. tlu.ee. Kolleegiumid. tlu.ee. "Bibliotheca Antiqua" sarja raamatud. tlu.ee Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Soolakuiv

Soolakuiv on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv). Kuiva koordinaadid on 58° 26′ N, 21° 47′ E.
Säinaste kuiv

Säinaste kuiv on Saare maakonda Saaremaa valda Vilsandi lähedale jääv liivane madalik (kuiv). Kuiva koordinaadid on 58° 21′ N, 21° 50′ E.
Uuskuiv

Uuskuiv (enne 1995 Sarõtševi madal, vene keeles банка Сарычева) on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv). Kuiva koordinaadid on 58° 18′ N, 21° 33′ E.
Eesti laskurdiviis

Eesti laskurdiviisi nime kandis kaks NSVL diviisi, mis olid moodustatud eestlastest: 7. Eesti Laskurdiviis 249. Eesti Laskurdiviis eesti laskurkorpus Eesti territoriaalkorpus
Väikekuiv

Väikekuiv on Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana küla alal Soela väinas asuv liivane madalik ja 750 m² suurune saar (kuiv). Saare rannajoone pikkus on 129 meetrit. Kuiva koordinaadid on 58° 39′ N, 22° 32′ E. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Väikekuiv Eesti looduse infosüsteemis
Peeter Lond

Peeter Lond (sündinud 17. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti bridžimängija. Turniiribridži hakkas ta mängima 1968. aastal. Samal aastal lõpetas Lond metsamajanduse insenerina EPA. Alates 1982. aastast on ta saanud rahvusvahelistel bridžifestivalidel 12 esikohta. Võitnud Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel 1979 ja 1981 kulla, 1982 hõbeda ning 1980 pronksi. Tulnud 1997 Eesti paaride karika võitjaks. "Lond, Peeter". Vaadatud 20.04.2018.
Peep Vardja

Peep Vardja (sündinud 6. novembril 1967 Tartus) on eesti võistlustantsija ja tantsupedagoog. Ta lõpetas aastal 1985 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1993 mehhaniseerimisinsenerina Eesti Põllumajandusülikooli. Ta on olnud 12-kordne Eesti meister. Tema abikaasa on võistlustantsija ja tantsupedagoog Ave Vardja. "Vardja, Peep". Eesti spordi biograafiline leksikon. Vaadatud 20.04.2018.
Maria Fessai-Olennikov

Maria Fessai-Olennikov (sündinud 5. veebruaril 1987 Tartus) on eesti võistlustantsija. Täiskasvanute seas saanud kümne tantsu MM-il 2005. aastal 14. koha ja 2007. aastal 20. koha ning kümne tantsu EM-il 2003. aastal 14. koha ja 2007. aastal 16. koha. Maria on 167 cm pikk ja kaalub 57 kg. Maria alustas tantsimist 7-aastaselt. 2005 Eesti Vabariigi spordipreemia (koos Marko Mehisega, hõbemedali võitmise eest noorte vanuseklassis 2004. aasta võistlustantsu maailmameistrivõistlustel 10-tantsus) "Fessai, Maria". ESBL. Vaadatud 20-04.2018. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |Kasutatud= (juhend)
Maria Pallas

Maria Pallas (sündinud 13. jaanuaril 1993 Tallinnas) on eesti ujuja. Ta alustas ujumistreeninguid 1999 Kalevi Tallinna ujumiskoolis Viive Solli õpilasena. 2008–2011 treenis ta Urmas Jaamuli juhendamisel. Juunioride EM-il 2008 50 m rinnuliujumises 30., 50 m liblikujumises 43. ja 200 m kompleksujumises 36. koht, 2009 50 m ja 100 m rinnuliujumises 44. koht. Biograafia ESBL-is (vaadatud 20.04.2018) Biograafia ESBL-is
Margit Viilep

Margit Viilep (sündinud 18. aprillil 1974 Tallinnas) on ujuja ja treener. Ta lõpetas 1992. aastal ESG ja 1998. aastal TPÜ KKT. On olnud 1998–2006 Kalevi Tallinna ujumiskooli õppealajuhataja ja treener, 2005–2007 Tallinna Mustamäe humanitaargümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja, 2005–2008 Coral Clubi ujula juht ja treener ning 2007–2012 Kiili lasteaia ujumisõpetaja. Töötab Audentese spordiklubis ujumistreenerina. Ta on Hele Viilepi ja Toivo Viilepi tütar ja Martin Viilepi õde. "Viilep, Margit INFO". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 20.04.2018. "Viilep, Margit". Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Vaadatud 20.04.2018.