laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sava piirkond

Sava piirkond on 1. järgu haldusüksus Madagaskari idaranniku põhjaosas. Kuni 2009. aastani kuulus see Antsiranana provintsi. 2004. aastal elas piirkonnas umbes 805 300 inimest. Piirkonna pindala on 25 518 km². Piirkonna keskus on Sambava. Piirkonna nimi on kokku pandud selle nelja suurema linna nime esitähtedest: Sambava, Antalaha, Vohemar ja Andapa. Kõik neli pretendeerivad maailma vanillipealinna tiitlile, sest piirkond on selle vürtsi suurim tootja maailmas. Tänu vanillitootmise tähtsusele rekonstrueeriti 2005. aastal linnu ühendav maantee, nn Vanillitee. Vaesed farmerid on aga tihti hädas India ookeani tsüklonite ja vanilli hinna kõikumise pärast. Piirkond jaguneb neljaks ringkonnaks, mis on nimetatud nelja suurema linna järgi: Andapa ringkond Antalaha ringkond Sambava ringkond Vohemari ringkond
Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus

Küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3 ehk EC³) on Euroopa Liidu alluvuses oleva Europoli allasutus, mille peakorter on Madalmaades Haagis. Asutuse ülesanne on piiriülese küberkuritegevusevastase õigukaitsetegevuse koordineerimine ja tehnilise toe osutamine. Euroopa Liidu tagaotsituimate põgenike nimekiri 11. jaanuaril alustab tööd küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus. Euroopa Komisjoni pressiteade, 9. jaanuar 2013. Speech: EC³, a European response to cybercrime. Euroopa Komisjoni siseasjade voliniku Cecilia Malmströmi kõne, 11. jaanuar 2013. Euroopa Komisjoni veebisait. EC3 ametlik koduleht Twitter profile of EC3 director Troels Ørting Jørgensen Komisjoni teatis Nõukogule ja Euroopa Parlamendile / Võitlus kuritegevusega digitaalajastul: küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse loomine / KOM(2012) 140 lõplik SELETUSKIRI (pdf) Euroopa küberkuritegude operatsioonil said kaks eestlast kahtlustuse Postimees, 19.05.2014
Lõpovetsi rajoon

Lõpovetsi rajoon on endine rajoon Ukrainas Vinnõtsja oblastis. 2013. aastal elas seal 39 194 inimest. Rajooni keskus on Lõpovets. Rajoonis oli 1 linn (Lõpovets), 1 alev (Turbiv), 6 alevikku ja 50 küla. 2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Lõpovetsi rajoon Vinnõtsja oblastiga. Jassenetske Ksaverivka Lõpovets (alevik) Mala Bila Pidlisne Põlõpenkove Berestivka Bila Bilozerivka Bohdanivka Brõtske Hannivka Hordijivka Horoša Ivankõ Jassenkõ Kobõlnja Kohhanivka Konjušivka Korolivka Kossakivka Kostjantõnivka Kozõntsi Lozuvata Lukašivka Napadivka Nartsõzivka Nova Prõluka Nove Oleksandrivka Penkivka Petrivka Pissotšõn Popivka Prõborivka Rossoša Skõtka Slavna Sobolivka Stara Prõluka Strutõnka Sõvakivtsi Šenderivka Štšaslõva Zoziv Zozivka Žurava Teklõnivka Troštša Tšuprõnivka Uljanivka Vahnivka Verbivka Vernjanka Vijtivtsi Vikentijivka Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року, vaadatud 14.06.2019.
Barbadose tsesalpiinia

Barbadose tsesalpiinia (Caesalpinia pulcherrima) tsesalpiinialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Barbadose tsesalpiinia on igihaljas kuni 3 m kõrguseks kasvav põõsas. Barbadose tsesalpiinia juurtest valmistatud ekstrakt sisaldab uuringute alusel tuberkuloosivastase toimega aineid. Õied Lehed ja viljad Caesalpinia pulcherrima (L.) Sw.[alaline kõdulink], veebiversioon (vaadatud 7.06.2015) Synonyms[alaline kõdulink], CoL, veebiversioon (vaadatud 7.06.2015)(inglise keeles) Promsawan N, Kittakoop P, Boonphong S, Nongkunsarn P., Antitubercular cassane furanoditerpenoids from the roots of Caesalpinia pulcherrima., Planta Med. august 2003 ;69(8):776-7, veebiversioon (vaadatud 7.06.2015)(inglise keeles) Taimesaadused L. C. Chiang, W. Chiang, M. C. Liu ja C. C. Lin, In vitro antiviral activities of Caesalpinia pulcherrima and its related flavonoids, Journal of Antimicrobial Chemotherapy (2003), 52, 194–198 M. Sudhakar, Ch.V. Rao, P.M. Rao, D.B. Raju, Y. Venkateswarlu, Antimicrobial activity of Caesalpinia pulcherrima, Euphorbia hirta and Asystasia gangeticum, Fitoterapia, 77. väljaanne, nr 5, juuli 2006, lk 378–380 C. R. Pawar, R. B. Kadtan, A. A. Gaikwad ja D. B. Kadtan, PHARMACOGNOSTICAL AND PHYSICO–CHEMICAL STANDARDIZATION OF LEAVES OF CAESALPINIA PULCHERRIMA, INTERNATIONAL JOURNAL OF RESEARCH IN PHARMACY AND CHEMISTRY, IJRPC 2011, 1(4)
David Marr

David Courtnay Marr (19. jaanuar 1945 Woodford, Essex (praegu London) – 17. november 1980 Cambridge (Massachusetts) oli inglise neuroteadlane ja psühholoog. Psühholoogia, tehisintellekti uuringute ja neuroteaduse tulemusi kasutades töötas ta välja uued nägemisinformatsiooni töötlemise mudelid. Tema tööd oli väga mõjukad arvutuslikus neuroteaduses ja tänu nendele sai see valdkond jälle populaarseks. Ta õppis Rugby Schoolis. Aastast 1963 õppis ta Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is. Ta sai 1966 Couts Trotteri stipendiumi ning samal aastal bakalaureusekraadi matemaatikas. Aastal 1969 esitas ta doktoritöö, milles ta kirjeldas väikeaju talitluse mudelit, mis põhines peamiselt anatoomilistel ja psühholoogilistel andmetel ühest John Ecclesi raamatust. Doktorikraadi sai ta 1972; tema juhendaja oli Giles Brindley. Edaspidi keskendusid tema teaduslikud huvid nägemisinformatsiooni töötlemisele. Ta töötas Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis, kus ta 1977. aastast oli psühholoogia osakonna õppejõud, 1980. aastast tenuuriga täisprofessor. Marr propageeris mõtet, et aju tööpõhimõttest aru saamiseks tuleb mõista, millised probleemid aju ees seisavad ja millised lahendused aju leiab. Ta rõhutas, et üldteoreetiliste debattide asemel tuleb keskenduda konkreetsetele probleemidele. Marr suri 35-aastaselt leukeemiasse. Tema tulemused on kogutud raamatusse "Vision: A Computational Investigation into the Human Representation and Processing of Visual Iinformation", mis põhiosas valmis 1979. aasta suvel ja avaldati postuumselt 1982. aastal (2010. aastal ilmus MIT Pressilt uusväljaanne). See raamat on arvutusliku neuroteaduse kujunemises ja kiires arengus võtmetähtsusega. Marr on tuntud peamiselt nägemist puudutavate töödega, aga oma teadlasetee alguses avaldas ta kolm uuenduslikku artiklit, milles esitas arvutuslikud teooriad väikeaju (1969), neokorteksi (1970) ja hipokampuse (1971) kohta. Kõik need sisaldasid uusi ideid, millel on tänini teoreetiline tähtsus. Marri auhind on üks mainekamaid auhindu arvutinägemise vallas. Marri auhinna nime kannab ka auhind, mis antakse Tunnetusteaduse Seltsi aastakonverentsil parimale üliõpilasettekandele. Ta oli abielus Lucia M. Vainaga, kes töötas Bostoni ülikooli biomeditsiinitehnika ja neuroloogia osakonnas. "Kuigi pole võib-olla tõsi, et see raamat pani arvutusliku neuroteadusena tuntud valdkonnale alguse, on kindlasti tõsi, et ta etendas selle kujunemises ja kiires arengus võtmetähtsusega osa." (Tomaso Poggio. Afterword. – Marr, David (2010). Vision. A Computational Investigation into the Human Representation and Processing of Visual Information, The MIT Press, ISBN 978-0262514620, lk 362.
Cabdi Bile Cabdi

Cabdi Bile Cabdi (ka Abdi Bile; sündinud 28. detsembril 1962 Las Anodis) on Somaalia endine keskmaajooksja, maailmameister. Ta võitis 1985. aasta Aafrika meistrivõistlustel 1500 m jooksus hõbemedali. Kaks aastat hiljem tuli Bile Roomas 1500 m jooksus maailmameistriks ja võitis samal alal 1989. aasta maailma karikavõistlused. 1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel lõpetas ta kolmandana. Bile lõpetas karjääri 6. kohaga Atlanta olümpiamängudel. Cabdi Bile Cabdi Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kõlakast

Kõlakast on keelpilli kambrikujuline avaga osa, mis muudab pilli tekitatavat heli, võimendab seda resonantsi abil ja vahendab ümbritsevasse õhku. Kõlakast parandab pilli toonikvaliteeti, lisades tavaliselt madalama võnkesagedusega resonantse ja muutes nii kõla sügavamaks. Kõlakasti ei ole tavaliselt elektriliselt võimendatud pillidel, näiteks elektrikitarr ja elektriviiul. Enamasti on kõlakast puidust. Kõlakasti sees võib olla veel kõla parandavaid detaile, nt kõlapulk ja basspalk. Kõlakasti see külg, mis asub vahetult keelte all, on kõlakasti kaas ehk kõlalaud. Kõlalauas asub tavaliselt üks või mitu kõlaava. Mõnedel keelpillidel on puidust kõlalaua asemel kõlakastile tõmmatud loomanahk, nt bandžol. Kõlakasti tagumine külg võib neil hoopis lahtine olla. Kõlakaste valmistatakse mitmesugusest puust. Ühe kõlakasti valmistamisel võidakse kasutada korraga mitut eri puud, nt kõlalaud kuusest, põhi ja küljed vahtrast.
Tenorsaksofon

Tenorsaksofon on saksofoniperekonna keskmise suurusega liige. See on üks kahest kasutatavamast saksofonist, teine on altsaksofon. Tenorsaksofon on B♭-häälestuses transponeeriv muusikainstrument ja selle noodid kirjutatakse viiulivõtmes, nii et pill kõlab noon (oktav pluss suur sekund) madalamalt kui noodikirjas. Tenorsaksofoni ulatus on täpselt oktav madalam kui sopransaksofonil. Tenorsaksofonil on suurem huulik kui sopran- ja altsaksofonil ning see on kergesti äratuntav pillitoru käänu järgi huuliku lähedal. Tenorsaksofoni kasutatakse klassikalises muusikas (nt kammer- ja soolomuusikas), sõjaväeorkestrites ja džässis. Mõnikord kasutatakse seda ka sümfooniaorkestrile kirjutatud muusikas, üks näide on Raveli "Boléro". Tenorsaksofonil on tavaliselt saatefunktsioon, tal võib olla mõne teise puhkpilliga sama partii.
Pakruojise rajoon

Pakruojise rajoon (leedu keeles Pakruojo rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Šiauliai maakonna aladel Leedus. Rajoon piirneb põhjas Lätiga. Rajoonis on 8 omavalitsust, selle pindala on 1316 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 21 997 inimest. Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Guostagalise, Klovainiai, Lygumai, Linkuva, Pakruojise, Pašvitinysi, Rozalimase ja Žeimelise vald. Suurim asula on halduskeskus Pakruojis (5002 inimest). Teine linn rajoonis on Linkuva. Lisaks asuvad rajoonis Klovainiai, Lygumai, Pašvitinysi, Rozalimase ja Žeimelise alevid. 2011. aasta seisuga oli elanikest 98,28% leedulasi, 0,61% venelasi, 0,18% ukrainlasi, 0,15% lätlasi, 0,08% poolakaid. Rajooni tähtsamaks jõeks on Mūsa, suuremad jõed on ka selle lisajõed Kruoja ja Daugyvenė. Petrašiūnai dolomiidikarjäär Raudonpamūšise paljand Kundročiai kivi Pamūšise kirik Aleknaičiai tuulik Nuolatinių gyventojų skaičius metų pradžioje, vaadatud 12.02.2023. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2021. Vaadatud 7. juunil 2015.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Pakruojise rajooni koduleht
Ulla Preeden

Ulla Preeden (sündinud 29. aprillil 1980) on eesti geoloog, haridustegelane ja poliitik. Preeden on õppinud Räpina ühisgümnaasiumis ja Tartu ülikoolis, kus kaitses 2009. aastal geoloogia erialal doktorikraadi. 2016. aastast on Preeden Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rektor. Ta on Tartu ülikoolis töötanud õppeosakonna analüüsispetsialisti ja teadurina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on geofüüsika ja mineraloogia. Preeden on Euroopa impaktiuurijatest üliõpilasi ja noorteadlasi siduva ühingu ESIR (European Student Impact Researchers) üks asutajaliikmetest. Ta on pälvinud üliõpilasena auhindu oma teadustöö ja ettekannete eest. Alates 21. oktoobrist 2007 on ta IRLi liige. Aastatel 2011–2016 oli ta Põlva maavanem. 31-aastaselt sai Preedenist Eesti taasiseseisvumise järel Põlva maakonna esimene naismaavanem ja ka riigi noorim maavanem üldse. 6. juunil 2015 valiti ta 98 häälega IRLi eestseisusse. Preeden on harrastuskunstnik. Kaks tema näitust on olnud üleval ka Tartu Linnaraamatukogus. Ta kuulub naiskodukaitsjana alates 2013. aastast Kaitseliidu vanematekogusse. Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rektoriks valiti Ulla Preeden. Haridus- ja teadusministeerium, 10. mai 2016. Ulla Preeden - teadurist maavanemaks. Tartu Ülikooli vilistlaste kuukiri, november 2011. Vahur Koorits, VAATA, kes kui palju hääli IRLi eestseisuse valimistel sai. Delfi, 7. juuni 2015 Räpina vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees. Räpina vallavolikogu, 01. september 2020. Naiskodukaitsja valiti Kaitseliidu vanematekogu liikmeks, 31. mai 2013 Ulla Preeden Eesti Teadusinfosüsteemis Ulla Preedeni blogi
Švaabi kiri

Švaabi kiri ehk schwabacher on gooti kirjade hulka kuuluv kirjastiil, mis kujunes välja 15. sajandil ja oli Saksamaal 15.-16. sajandil levinuim kirjastiil. 16. sajandil hakkas see asenduma fraktuuriga. Vähesel määral kasutati švaabi kirja kuni 20. sajandi keskpaigani. Kirja saksakeelne nimi Schwabacher tuleneb Schwabachi linna nimest. Vanim säilinud švaabi kirjas inkunaabel on pärit 1472. aastast. Švaabi kirjas on trükitud Wanradti ja Koelli katekismus.
Norra peaminister

Norra peaminister (norra keeles statsminister) on Norra valitsuse juht. 14. oktoobrist 2021 on Norra peaminister Jonas Gahr Støre. Norra peaministrite loend
Growtopia

Growtopia on 2D-vaates vabavaraline liivakastimäng, mille arendajateks on Jaapani ettevõtted Robinson Technologies ja Hamumu Software. 2017. aasta mais müüdi mängu õigused Ubisoftile. Growtopia on MUD-tüüpi (Multi-User Dimension/Domain) mäng, st et kõik mängijad on koos ühes serveris. Mängu eesmärk on asjade kogumine, kasvatades selleks seemnetest puid. Suureks kasvanud puust asjade kättesaamiseks tuleb seda korraks lüüa. Võimalik on käia ka teiste mängijate maailmades. Kõige hinnatumad asjad mängijatele on nn World Lockid, neid saab osta poest 2000 gemi eest. Toimuvad hooajalised üritused. https://web.archive.org/web/20151012064145/http://growtopiagame.com/press.php (inglise keeles) Kerr, Chris (1. märts 2017). "Ubisoft acquires massively multiplayer social game, Growtopia". Gamesutra (Inglise keeles). Vaadatud 10. aprill 2017.{{netiviide}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Koduleht Growtopia Wiki (inglise keeles)
Vladimir Dejevi tänav

Vladimir Dejevi tänav oli Kuressaare ja Narva tänavate endine nimi. See anti tänavatele Nõukogude Liidu kangelase Vladimir Dejevi auks. Vladimir Dejevi tänava nime on kandnud: Allee tänav Kuressaares, 1949–1990 Sepa tänav Narvas, 1976–1994
Helen Hääl

Helen Hääl (sündinud 26. oktoobril 1978) on eesti jurist. Ta on Tallinna 32. Keskkooli vilistlane. Ta on Eesti Advokatuuri liige alates 16. novembrist 2004. Samast kuupäevast oli tema kutsenimetus vandeadvokaadi vanemabi, alates 01.03.2018, seoses advokatuuriseaduse muudatusega (vandeadvokaadi vanemabi kutsenimetuse kaotamine), vandeadvokaadi abi. Ta tegutseb advokaadibüroos Concordia, kus nõustab peamiselt perekonna- ja pärimisõiguse valdkonnas. Ta on ka perelepitaja ja Eesti Lepitajate Ühingu esimees. 2018. aasta novembris avaldas Hääl arvustuse ÜRO globaalne ränderaamistiku tõlke kohta, mida pidas eksitavalt tõlgituks. Hääle sõnul oli tekstis enam kui 80 korral tõlgitud ingliskeelse sõna commitment eestikeelseks vasteks sõna "pühenduma". Hääl osutab aga artiklis, et ingliskeelses juriidilises keeleruumis tähendab commitment siduvat kohustust. Alates 2. märtsist 2000 on ta IRLi liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 183 häält ning ei osutunud valituks. Hääl on Eesti Reservohvitseride Kogu liige. Info advokaadibüroo veebilehel Eesti Lepitajate Ühing, perelepitajate kontaktid [1] Helen Hääl Rändelepe on välisministeeriumi tõlkes kaduma läinud. Eesti võtaks kohustusi, mitte lihtsalt ei pühenduks EPL, 25. november 2018 (vaadatud 26.11.2018) Kellel on õigus last lasteaiast ja koolist ära võtta?, Delfi, 29. märts 2013 Rändelepe on välisministeeriumi tõlkes kaduma läinud. Eesti võtaks kohustusi, mitte lihtsalt ei pühenduks EPL, 25.11.2018
Liu Gang

Liu Gang (Liú Gāng; 刘刚; sündinud 30. jaanuaril 1961 Jilinis) on hiina matemaatik, füüsik ja arvutiteadlane. Liu oli üks üliõpilaste liidritest 1989. aasta Tian'anmeni väljaku meeleavaldustel. Ta on üks Hiina Rahvavabariigi demokraatliku liikumise aktiviste.
Pierre Brice

Pierre Brice (6. veebruar 1929 Brest – 6. juuni 2015 Pariis) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja. Brice mängis peaosa Karl May Winnetou romaanide põhjal valminud filmides "Winnetou", "Winnetou Apatšide pealik" jt.
Erzincani provints

Erzincani provints (zaza ja kurdi keeles Erzingan; armeenia keeles Երզնկա, Erznka) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Erzincan. Çayırlı ringkond (kurdi: Mans, zaza: Manse) Erzincani ringkond İliçi ringkond Kemahi ringkond (kurdi ja zaza: Kemax) Kemaliye ringkond (kurdi: Êgin, zaza: Egın) Otlukbeli ringkond (kurdi: Qerequlax) Refahiye ringkond (kurdi: Gercan) Tercani ringkond (kurdi ja zaza: Têrcan) Üzümlü ringkond (kurdi: Cîmîn, zaza: Cimıne) Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Erzincani provintsi koduleht (türgi keeles)
Albert Starikov

Albert Starikov (sündinud 29. aprillil 1973 Permis) on Eesti poksija. Ta lõpetas aastal 1989 Permi 37. Keskkooli. Ta alustas poksitreeninguid aastal 1985, pärast Tallinna kolimist (1993) olid tema juhendajad Aniss Murtazin ja Gennadi Tolmatšov. Ta võitis 2003. aastal Euroopa Liidu meistrivõistlustel poksis pronksmedali. Ta on tulnud mitu korda Eesti meistriks poksis. Biograafia ESBL-is
Artjom Fjodorov

Artjom Fjodorov (sündinud 7. veebruaril 1985) on Eesti poksija. Ta võitis 2013. aastal Balti meistrivõistlustel poksis esikoha. Ta on tulnud mitu korda Eesti meistriks poksis.
Igor Agejev

Igor Agejev on Eesti poksija. Ta on tulnud mitu korda Eesti meistriks poksis. Agejevi tulemused Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse kodulehel
Tunceli provints

Tunceli provints (zaza keeles Dêsım ja kurdi keeles Dêrsim) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Tunceli. Çemişgezeki ringkond (Zaza: Süke) Hozati ringkond (Zaza/kurdi: Xozat) Mazgirti ringkond (Zaza: Mazgerd, kurdi: Mêzgır) Nazımiye ringkond (Zaza: Qızılkilise) Ovacıki ringkond (Zaza: Pulur) Perteki ringkond (Zaza: Pêrtage, kurdi: Pêrtag) Pülümüri ringkond (Zaza: Pılemoriye) Tunceli ringkond (Zaza: Mamekiye või Qalan) Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019. Tunceli provintsi koduleht (türgi keeles)
Linnuatlas

Linnuatlas on linnuliikide levikukaartide kogumik. Andmed liikide esinemise kohta kantakse vastava ruudustikuga kontuurkaartidele, iga liik eraldi. Mingi liigi esinemist ühes või teises ruudus näitab tähis ehk leppemärk. Ruudud on riikides erinevad ja võivad anda edasi näiteks piirkonda 50×50 km; 25×25 km; 10×10 km või 5×5 km. Kaardile kantakse leppemärgid, mis kokku annabki ettekujutuse vaid kaarti vaadates liigi levikust. Linnuatlas ei näita eri liikide arvukust eri piirkondades (ruutudes), vaid moodustub iga linnuliigi kohta selge pilt, kus liiki pesitsemas võib leida. Mingi ajavahemiku (näiteks 10–15 aastat) järel atlaseuuringuid korrates saab võrrelda liikide levikut eri perioodidel ja analüüsida toimunud muutusi. See annab täiendavaid võimalusi looduses toimuvate muutuste pikaajaliseks jälgimiseks. Esimene Eesti Linnuatlas valmis 1977–1980 toimunud välitööde põhjal ja ilmus alles 1993. aastal. Teine linnuatlas koostati aastatel 2003–2009 läbi viidud välitööde põhjal ja see ilmus 2018. Vahel on koostatud ka piirkondlikke linnuatlaseid. "Veerandsaja aasta järel ilmus taas põhjalik Eesti linnuatlas" Delfi Forte, 08.04.2018 Marek Vahula. Lahemaa linnuatlas, Viitna, 1995. (Käsikiri Palmses RMK Lahemaa külastuskeskuses ja Lahemaa rahvuspargi arhiivis) Marek Vahula: Neerutimaa Linnuatlas 2016 Olav Renno. Eesti linnuatlas, Tallinn, Valgus, 1993. ISBN 5440010742 Andrus Kuus, Eerik Leibak, Jaanus Elts. Linnuatlas. Eesti haudelindude levik ja arvukus, Eesti Ornitoloogiaühing, 2018. ISBN 9789949960743 Linnuatlas
The Principles of Psychology

"The Principles of Psychology" on Ameerika psühholoogi William Jamesi 1890. aastal avaldatud raamat psühholoogiast. James oli Ameerika filosoof ja psühholoog, kes õppis enne raviarstiks, kui ta hakkas tegelema psühholoogiaga. Teda teatakse kui "psühholoogia isa", kuna tähtsad on ka Jamesi kirjutatud "Essays in Radical Empiricism" ja "The Varieties of Religious Experience" (eesti keeles "Usulise kogemuse mitmekesisus. Uurimus inimloomusest"), mis aitasid jõuda arusaamisele religioosse kogemuse erinevustest ning luua mõistuse parandamise teooriad. Jamesi raamatus on neli meetodit: teadvuse vool (Jamesi kõige kuulsam psühholoogiline metafoor); emotsioon (hiljem tuntud kui James-Lange teooria); harjumus (inimese harjumused muutuvad pidevalt, et saavutada teatud tulemusi); tahe (Jamesi enda elukogemuste põhjal). Raamatul on kaks köidet: Esimese köite mahuks on 16 peatükki, teisel köitel 28 peatükki. Raamatus on kajastatud suur hulk teemasid, kuid mõningad teemad tõusevad esile kui kasulikumad ja kasutatavamad, eriti lõigud teadvuse vool, emotsioon, harjumus ja tahe. Teadvuse vool on vaieldamatult Jamesi kõige kuulsam psühholoogia alane metafoor. Ta väitis, et inimese mõtet saab kirjeldada voolava ojana, mis oli tol ajal uudne idee, kuna varasem arvamus oli, et inimese mõte on pigem nagu kindel jada. Samuti ta uskus, et inimene ei saa kogeda täpselt sama mõtet või ideed rohkem kui korra. Lisaks selle ta arvas, et teadvus on täielikult pidev. James tutvustas uut emotsiooniteooriat (hiljem tuntud kui Jamesi-Lange teooria), milles väitis, et emotsioon on pigem kehalise kogemuse väljenduse tagajärg. Teisisõnu, stiimul põhjustab füüsilise vastuse ja emotsioon järgneb vastusele. Seda teooriat on algusest peale kritiseeritud, kuid teoorial on siiski häid külgi. Inimeste harjumused on pidevas kujunemises, et saavutada kindlaid tulemusi inimese suurest saamisvajaduse tundest või millegi soovist. James rõhutas inimese harjumuse tähtsust ja võimu ning tegi järeldused. James märkis, et harjumuste seaduse kujunemine on erapooletu, harjumused võivad tekitada nii hea kui halva tegevuse. Kui üks neist on kinnistunud, on seda väga raske muuta. Tahe on raamatu viimane lõik, kus räägiti Jamesi enda elukogemustest. Seal oli üks küsimus, mis vaevas Jamesi tema elukriisi ajal – kas eksisteerib vaba tahe. "Tahte olulisim saavutus, ... kui see on kõige "vabatahtlikum", on hoolitseda raske objekti eest ja hoida seda kiiresti enne meeles ... tähelepanu pingutus on seega oluline tahte ilming." 2. köite 21. peatükk kannab pealkirja "Reaalsuse Tunnetamine". (The Perception of Reality.) Inimeste arusaamine reaalsusest on seitsmekihiline: 1) Meelelte poolt tunnetatu ja asjade tajumine - elu, keemilised reaktsioonid, raskusjõud, elektrilaeng; 2) Teaduse maailm, mis meeltele otse tundmatu; 3) Ideaalsed seosed, abstraktsed tõed, millel usutav tagapõhi; 4) Suguharu iidolid; 5) Üleloomulikud maailmad, taevariik, muinasjutud; 6) Individuaalsed arvamusilmad; 7) Selgelt vaimuhäirete tõttu tajutavad maailmad. James Williams. "The Principles of Psychology, Bd 1". Project Gutenberg. James Williams. "The Principles of Psychology, Bd 2". Project Gutenberg.
Propaganda (raamat)

"Propaganda" on Edward L. Bernaysi 1928. aastal Routledge'i väljaandel ilmunud raamat, mis uurib avaliku kommunikatsiooni tehnikaid. Raamatus on uuritud massidega manipuleerimise psühholoogiat ning võimalust kasutada sümboolset tegevust ja propagandat poliitika mõjutamiseks, sotsiaalsete muutuste esilekutsumiseks ning soolise ja rassilise võrdõiguslikkuse edendamiseks. Bernaysi ideid mõjutas oluliselt Walter Lippmani 1927. aasta raamat "The Phantom Public". Meediaajaloolased nimetavad Bernaysi avalikkussuhete isaks. Joseph Turow. Media Today: An Introduction to Mass Communication,New York: Routledge 2011, lk 565.