laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Roheline tirt

Roheline tirt (Cicadella viridis) on lehetirtlaste sugukonda kuuluv nokaline. Täiskasvanud isased on 5,7–7 mm pikad, kuid emased on suuremad – 7,5–9 mm. Roheline tirt andmebaasis eElurikkus
Viinapuutäi

Viinapuutäi (Daktulosphaira vitifoliae (Fitch 1855); ka füllokseer või viinapuu-lehetäi, varem ka viinamarja-täi) on parasiitne putukaliik. Viinapuutäi on väga väike, peaaegu mikroskoopiliste mõõtmetega kollane putukas. Ta toitub olenevalt arengustaadiumist viinapuu lehtedest või juurtest. Euroopasse jõudis liik Põhja-Ameerikast 19. sajandil. Sajandi lõpus levis viinapuutäi üle Euroopa ja kahjustas suurt hulka viinamarjaistandusi. Viinapuutäi tõrjeks puuduvad ka tänapäeval efektiivsed vahendid ja ainus toimiv meede selle vältimiseks on Euroopa viinapuusortide pookimine täi suhtes resistentsetele Ameerika pookealustele. Viinapuutäi[alaline kõdulink] Estermi andmebaasis. Taimekaitse teostamise määrus Riigi Teataja, nr. 21, 4. märts 1938. Murdick J. McLeod, Roger N. Williams Grape Phylloxera Ohio State University Extension Fact Sheet. Entomology. (arhiveeritud) Viinapuutäi andmebaasis eElurikkus Viteus vitifoliae (grapevine phylloxera) andmebaasis Invasive Species Compendium Chas V. Riley. The Grape Phylloxera ingliskeelsetes vikitekstides
Änkküla

Änkküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sõpruse tänav

Sõpruse tänav on mitme tänava nimi Eestis. Sõpruse tn, Ahtme, Kohtla-Järve, Ida-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Iisaku alevik, Alutaguse vald, Ida-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Jõhvi linn, Jõhvi vald, Ida-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Kallaste linn, Peipsiääre vald, Tartumaa, Eesti Sõpruse tn, Kasepää küla, Mustvee vald, Jõgevamaa, Eesti Sõpruse tn, Käina alevik, Hiiumaa vald, Hiiumaa, Eesti Sõpruse tn, Mäeltküla, Viljandi vald, Viljandimaa, Eesti Sõpruse tn, Narva linn, Ida-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Nuutre küla, Põhja-Sakala vald, Viljandimaa, Eesti Sõpruse tn, Paide linn, Paide linn, Järvamaa, Eesti Sõpruse tn, Prillimäe alevik, Kohila vald, Raplamaa, Eesti Sõpruse tn, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgevamaa, Eesti Sõpruse tn, Raavitsa küla, Valga vald, Valgamaa, Eesti Sõpruse tn, Rakke alevik, Väike-Maarja vald, Lääne-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Tamsalu linn, Tapa vald, Lääne-Virumaa, Eesti Sõpruse tn, Tiheda küla, Mustvee vald, Jõgevamaa, Eesti Sõpruse tn, Tõrva linn, Tõrva vald, Valgamaa, Eesti Sõpruse tn, Türi linn, Türi vald, Järvamaa, Eesti Sõpruse tn, Valga linn, Valga vald, Valgamaa, Eesti Sõpruse tn, Viiratsi alevik, Viljandi vald, Viljandimaa, Eesti Sõpruse tn, Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Virumaa, Eesti Sõpruse puiestee
Sarapuu (perekonnanimi)

Sarapuu on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sarapuu 998 inimesel: 484 mehel ja 514 naisel. Perekonnanimede levikult on Sarapuu meeste puhul 66. kohal ja naiste puhul 74. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,24. Arne Sarapuu, eesti alpinist (1950–) Arvo Sarapuu, Eesti ettevõtja ja poliitik (1953–2020) Aleksander Sarapuu, eesti laulja (1941–2009) Erkki Sarapuu, eesti saatejuht (1979–) Hille Sarapuu, eesti sportlane (1937–) Kersti Sarapuu, eesti poliitik (1954–) Lembit Sarapuu, eesti kunstnik (1930–2024) Vaado Sarapuu, eesti muusik, produtsent ja režissöör (1944–2021) https://web.archive.org/web/20190817134621/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Sarapuu (vaadatud 17.08.2019)
Paju (perekonnanimi)

Paju on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paju 1032 inimesel: 479 mehel ja 553 naisel. Perekonnanimede levikult on Paju meeste puhul 69. kohal ja naiste puhul 60. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,83. Aili Paju, eesti arstiteadlane ja kirjanik (1938–) Anne Paju, eesti keemik (1950–) Ants Paju, eesti ajakirjanik ja poliitik (1944–2011) Imbi Paju, eesti kirjanik (1959–) Juhan Paju, eesti kirjanik ja ajakirjanik (1939–2003) Kalju Paju, eesti arstiteadlane ja patofüsioloog (1952–) Nelli Paju, eesti epeevehkleja (1990–) Vaike Paju, eesti botaanik (1930–) ... https://web.archive.org/web/20190817135349/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Paju (vaadatud 17.08.2019)
Silla tänav (täpsustus)

Silla tänav on mitme tänava nimi Eestis. Silla tn, Ahja alevik, Põlva vald, Põlvamaa, Eesti Silla tn, Kehra linn, Anija vald, Harjumaa, Eesti Silla tn, Põltsamaa linn, Põltsamaa vald, Jõgevamaa, Eesti Silla tn, Rakvere linn, Lääne-Virumaa, Eesti Silla tn, Rapla linn, Rapla vald, Raplamaa, Eesti Silla tn, Rebala küla, Jõelähtme vald, Harjumaa, Eesti Silla tn, Nõmme linnaosa, Tallinn, Harjumaa, Eesti Silla tn, Saku alevik, Saku vald, Harjumaa, Eesti Silla tn, Sindi linn, Tori vald, Pärnumaa, Eesti Silla tn, Uhtna alevik, Rakvere vald, Lääne-Virumaa, Eesti Silla tn, Võhma linn, Põhja-Sakala vald, Viljandimaa, Eesti Silla tn, Võõpsu küla, Setomaa vald, Võrumaa, Eesti Silla tn, Värska alevik, Setomaa vald, Võrumaa, Eesti
Šventupysi kihistik

Šventupysi kihistik (inglise Šventupys Member) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Balga kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Šventupysi küla järgi. Eesti alal kihistiku kivimeid ei esine. Kihistikku eristatakse peaaegu kogu Leedu aladel, välja arvatud maa loodeosa. Kihistik on Nemunase madalikul 6,5 meetri paksune, mujal on suurim paksus 16,2 meetrit. Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 651.3..667 meetril. Kihistiku kivimid on tekkinud kivistunud mudast. Valdav on hall mergel, milles on suure detriidisisaldusega lubjakivi ja bentoniidi vahekihid. Šventupysi kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 10.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Upper Sandbian–lower Katian bio- and chemostratigraphy in the Pajevonys-13 core section, Lithuania, Linda Hints, Juozas Paškevičius, Tõnu Martma, Peep Männik, Jaak Nõlvak, 2015 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 33 Šventupysi kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Sartai kihistik

Sartai kihistik (inglise Sartai Member) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe Balga kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Leedus asuva Sartai järve järgi. Eesti alal kihistiku kivimeid ei esine. Kihistikku eristatakse peaaegu kogu Leedu aladel, välja arvatud maa loodeosas. Kihistik on Nemunase madalikul 5 meetri paksune, mujal on suurim paksus 9 meetrit. Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 667..672 meetril. Kihistiku kivimid on tekkinud kivistunud mudast. Valdav on hall suure detriidisisaldusega lubjakivi, milles on mergli vahekihid. Sartai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 10.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Upper Sandbian–lower Katian bio- and chemostratigraphy in the Pajevonys-13 core section, Lithuania, Linda Hints, Juozas Paškevičius, Tõnu Martma, Peep Männik, Jaak Nõlvak, 2015 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 33 Sartai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Šventupys

Šventupys on küla Leedus Anykščiai rajoonis Debeikiai vallas. Aastal 2001 oli külas 49 elanikku. Küla asub Debeikiaist 8 kilomeetrit kirdes Šventoji jõe kaldal. Küla järgi on nimetatud Haljala lademe Šventupysi kihistik. 2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 17.08.2019. Stratigraafia terminoloogia
Õun (perekonnanimi)

Õun on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Õun 628 inimesel: 290 mehel ja 338 naisel. Perekonnanimede levikult on Õun meeste puhul 152. ja naiste puhul 142. kohal. Perekonnanimi Õun on levinuim Saare maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 27,81. Aivar Õun, Eesti poliitik (1959–) Andre Õun, eesti arstiteadlane Antonina Õun (Tooni), eesti suusataja (1914–) Arnold Õun, eesti kirjanik Elmar Õun, eesti aiandusagronoom Elmar Õun, eesti kirjanik (1906–1977) Inara Õun, eesti nahakunstnik (1941–2012) Jaan Õun, eesti muusik (1945-1996) Jaanus Õun, kaubandusökonomist (1985–) Jan Õun, endine eesti jalgpallur (1977–) Jüri Õun, eesti raamatukujundaja Katrin Õun, eesti koorijuht Maire Õun, eesti arstiteadlane Martin Õun, eesti töölisliikumise tegelane Mati Õun, eesti ajaloolane (1942–) Mats Õun (1964–), eesti kunstnik Merle Õun, eesti sotsioloog Olev Õun, eesti sõjateadlane (1903–1951) Otto Õun, eesti insener ja pedagoog (1929) Reimo Õun, eesti kunstnik (1984–) Riina Õun, eesti kasvatusteadlane Tauno Õun, eesti muusik Tiia Õun, eesti kasvatusteadlane Tiina Õun, eesti muusikaajakirjanik Tiiu Õun, eesti muusik Veronika Õun, eesti arstiteadlane Voldemar Õun, eesti kirjanik (1893–1986) Üllar Õun, poliitik (1965–) Ülle Õun, eesti telerežissöör (1957–) Ülo Õun, eesti skulptor (1940–1988) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2019. Vaadatud 1. juulil 2022.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kärdla kihistu

Kärdla kihistu (inglise keeles Kärdla Formation) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Kalle Suuroja aastal 1991. Kihistu on nime saanud Kärdla linna järgi. Kihistu stratotüüp on Soovälja K-1 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 301.2..588.5 meetril. Kihistu kivimid esinevad Kärdla meteoriidikraatris ja on tekkinud meteoriiditabamuse otsesel tagajärjel, koosnedes süeviidist ja bretšast (nii otse tabamusel tekkinud bretšast kui ka hiljem sinna kandunud bretšast). Kärdla kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019) Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) Kalle-Mart Suuroja Geology and lithology of the early palaeozoic marine impact structures Kärdla and Neugrund (Estonia), 2008 Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Paluküla kihistu

Paluküla kihistu (inglise keeles Paluküla Formation) on ordoviitsiumi ladestu Haljala lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Kalle Suuroja aastal 1991. Kihistu on nime saanud Paluküla küla järgi. Kihistu stratotüüp on Soovälja K-1 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 189..301.2 meetril. Kihistu kivimid esinevad Kärdla meteoriidikraatris ja on tekkinud meteoriiditabamuse kaudsel tagajärjel perioodil, mil kraatrisse kandus ohtralt selle nõlvade materjali. Kihistu koosneb lubjakivist, mille koostises on ohtralt kraatri nõlvadest pärit purdmaterjali. Kihistu sügavamas osas on suurem turbitiitide ja purdmaterjali osakaal, seal esineb ohtramalt savi ja konglomeraati. Kihistu ülemises osas on valdavad kabonaatsed kivimid. Paluküla kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019) Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019) Kalle-Mart Suuroja Geology and lithology of the early palaeozoic marine impact structures Kärdla and Neugrund (Estonia), 2008 Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
Kriaunose kihistik

Kriaunose kihistik (inglise Kriaunos Member) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Kriaunose küla järgi Leedus. Eesti aladel kihistiku kivimeid ei esine. Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 672,00...678,50 meetril. Kuigi kihistikku hakati esimesena määratlema Leedus, esineb see ka Läti idaosas, kus see esindab ainsana Kukruse lademe kivimeid. Kihistikku eristatakse Leedus maa kesk- ja idaosas ning Nemunase madalikul. Kihistu esineb ka Valgevene loodeosas. Kihistik on Nemunase madalikul 5 meetri paksune, maa keskosas on suurim paksus 8 meetrit. Kihistiku ülemises osas esineb ohtralt fosfaatsete setetega täitunud katkestuspindasid. Kihistik koosneb lubjakivist, mis sisaldab suure püriidisisaldusega detriiti ja merglit. Kriaunose kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Early Palaeozoic Biogeography and Palaeogeography D.A.T. Harper, T. Servais lk. 339 Diversity and biostratigraphic utility of Ordovician brachiopods in the East Baltic, Linda Hints, David A. T. Harper, Juozas Paškevičius, 2018 Draft1 Upper Middle to lower Upper Ordovician chitinozoans and conodonts from the Bliudziai-150 core, southern Lithuania, Svend Stouge, Garmen Bauert, Heikki Bauert, Jaak Nõlvak, Jan A. Rasmussen, lk. 4 LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 33 Kriaunose kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Pihla kihistu

Pihla kihistu (inglise Pihla Formation) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistu. Kihistut eristatakse Eesti loodeosas. Kihistu stratotüüp on täpsustamata. Eestis esineb see riigi lääneosas, olles seal 3-8 meetrise paksusega. Idas on kihistu õhem, läänes paksem. Kihistu koosneb hallist lubjakivist. Kihistu muutub lääne pool paksemaks ja läheb idas ühtlaselt üle Viivikonna kihistuks. mis sisaldab alumises osas lubjarikka mergli vahekihte ja läätsesid. Pihla kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018) Geology and Mineral Resources of Estonia. Kukruse stage Linda Hints&Tõnu Meidla Eesti maapõue kirjeldamise standardiseerimine Lisa 3. Ordoviitsiumi ladestu, lk. 94 Pihla kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Nautrasi

Nautrasi on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Asub Kääpa jõe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maidla kihistik

Maidla kihistik (inglise Maidla Member) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nimetatud Maidla mõisa järgi. Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe kaldapaljand. Paljand asub Savala külas, kus esinevad ligi 125 meetri pikkusel lõigul paekivipaljandid, kus paljandub 1,5 meetri kõrgune Maidla kihistiku savikas lubjakivi. Kihistik on Viivikonna kihistu keskmine kihistik, sellel lasub Peetri kihistik ja see lamab Kiviõli kihistikul. See koosneb põhiliselt lubjakivist, milles on kukersiidi vahekihte. Kihistiku kihte iseloomustab võrkjas tekstuur. Kuigi kihistiku kukersiidikihid on üldiselt õhukesed, kuulub sellesse ka kukersiidikihtidest kõige paksem kiht III, mis on Tapa põlevkivimaardla aladel põhiline tootlik kiht. Maidla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019) Stratigraafia terminoloogia Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] K.Suuroja, T.Mardim, E.Morgen, T.All, M.Kõiv, M.Otsmaa, M.Niin. Eesti geoloogilise baaskaardi Kiviõli (6443) leht. Seletuskiri. Tallinn, 2007 Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1: 400 OOO Seletuskiri. Lk. 21 Maidla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Tuulik (perekonnanimi)

Tuulik on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tuulik 343 inimesel: 163 mehel ja 180 naisel. Perekonnanimede levikult on Tuulik meeste puhul 413. ja naiste puhul 404. kohal. Perekonnanimi Tuulik on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,73. Jüri Tuulik, eesti kirjanik (1940–2014) Maie Tuulik, eesti pedagoogikateadlane (1941–) Maria Tuulik, eesti keeleteadlane (1985–) Tiina Tuulik, eesti maastikuarhitekt (1966–) Ülo Tuulik, eesti kirjanik (1940–) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Tuulik
Urb (perekonnanimi)

Urb on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Urb 383 inimesel: 185 mehel ja 198 naisel. Perekonnanimede levikult on Urb meeste puhul 335. ja naiste puhul 350. kohal. Perekonnanimi Urb on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,49. Johann Urb, eesti filminäitleja (1977–) Silvia Urb, eesti laulja (1924–2018) Tarmo Urb, eesti muusik (1952–) Tom-Olaf Urb, eesti muusik, produtsent, kirjanik ja näitleja (1985–) Toomas Urb, eesti muusik (1958–) ... "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2019. Vaadatud 17. augustil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Peetri kihistik

Peetri kihistik (inglise Peetri Member) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nimetatud Peetri küla järgi. Kihistiku stratotüüp on Peetri kõviku kaldšaht. Paljand asub Kiia külas. Kihistik on Viivikonna kihistu ülemine kihistik, see lamab Maidla kihistikul. Peetri kihistik koosneb põhiliselt lubjakivist, milles on kukersiidi vahekihte. Kihistiku kukersiidisisaldus on suurem kui Maidla kihistikul. Peetri kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019) kihisti Stratigraafia terminoloogia [Eesti stratotüüpsed paljandid] Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1: 400 OOO Seletuskiri. Lk. 21 Peetri kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Franz Schiller

Franz Schiller (vene keeles: Франц Петрович Шиллер; 29. oktoober 1898 – 22. juuni 1955) oli nõukogude kirjandusteadlane, saksa kirjanduse spetsialist. Filoloogiadoktor. Pärit vaesest Venemaa sakslaste perekonnast. 1938 represseeritud, vabanes 1946. Franz Schiller "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu". I/II köide. Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941
Paas (perekonnanimi)

Paas on eesti perekonnanimi. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Paas 870 inimesel: 412 mehel ja 458 naisel. Perekonnanimede levikult on Paas meeste puhul 94. kohal ja naiste puhul 92. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,46. Andres Paas, eesti pianist (1968–) Anna Paas, eesti kirjanik (1895–1975) Arnold Paas, eesti põllumajandusteadlane (1922–2007) Heini Paas, eesti kunstiajaloolane (1918–) Indrek Paas, eesti muusik Julius Paas, eesti rahvamuusik (1882–1966) Kadri Paas, eesti ajakirjanik (1982–) Margus Paas, eesti sotsioloog (1968–) Marita Paas, eesti bibliograaf (1969–) Oskar Paas, eesti õpetaja (1900–1990) Steven Paas, hollandi vaimulik (1942–) Tiiu Paas, eesti majandusteadlane (1949–) Veste Paas, eesti filmiajaloolane (1931–2002) ... https://web.archive.org/web/20190817180201/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/Paas (vaadatud 17.08.2019)
Clichy vald

Clichy on vald Prantsusmaal Hauts-de-Seine'i departemangus, Seine'i jõe kallastel 6,4 kilomeetri kaugusel nullkilomeetrist. Vallas asub maailma suurima kosmeetikafirma L'Oréal Groupi peakontor, pastakate tootja BiCi peakontor ning Sony France. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Lucas Vázquez

Lucas Vázquez Iglesias (sündinud 1. juulil 1991 Curtises) on Hispaania jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Hispaania jalgpallikoondises. Ta liitus Madridi Reali noorteakadeemiaga 2007. aastal. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 mängis ta klubi duubelmeeskonnaga Hispaania esiliigas. Hispaania kõrgliigas debüteeris Vázquez hooajal 2014–15, kui ta mängis Madridi Realist laenul RCD Espanyolis. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 5. oktoobril 2014 mängus Real Sociedadi vastu. Alates hooajast 2015–16 on ta kuulunud Madridi Reali põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hispaania meistriks. Lisaks on ta klubiga võitnud kolm korda UEFA Meistrite Liiga, ühe korra Hispaania superkarika, kaks korda UEFA Superkarika ja kolm korda klubide maailmameistrivõistlused. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Vázquez 7. juunil 2016 sõprusmängus Gruusia vastu. Ta on kuulunud Hispaania koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Real Madrid Castilla Segunda División B: 2011–12 Madridi Real La Liga: 2016–17 Supercopa de España: 2017 UEFA Meistrite Liiga: 2015–16, 2016–17, 2017–18 UEFA Superkarikas: 2016, 2017 Klubide maailmameistrivõistlused: 2016, 2017, 2018 Profiil Madridi Reali kodulehel
Seneka keel

Seneka keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad senekad. Seneka keele lähimad sugulaskeeled on kajuka ja onondaga keel. Seneka keelt kõneles 2007. aastal alla 50 inimese, Kanadas Ontario provintsis ning Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. Seneka keel on kriitiliselt ohustatud. Seneka keeles on 6 oraalset foneemi /i/, /e/, /æ/, /a/, /o/, /u/ ja 2 nasaalset foneemi ë /ɛ̃/ ja ö /ɔ̃/. Vokaal /u/ esineb väga harva. Esinevad järgmised diftongid: ae, ai, ao, ea, ei, eo, oa, oe, oi, aö, eö, oë. Seneka keeles on 15 konsonantfoneemi, sealhulgas afrikaadid ts /t͡s/, č /t͡ʃ/, dz /d͡z/ ja j /d͡ʒ/. Nagu teisedki irokeesi keeled on seneka keeles polüsünteetiline aglutinatiivne keel. http://www.endangeredlanguages.com/lang/514
Kevin Gameiro

Kevin Dominique Gameiro (sündinud 9. mail 1987 Senlisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis RC Strasbourg. Ta alustas Strasbourgis ka klubikarjääri. Strasbourgiga liitus ta 2004. aastal. 2005. aastal debüteeris ta klubi meeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas. Prantsusmaa kõrgliigas on ta mänginud veel Lorienti (2008–2011) ja Paris Saint-Germaini meeskonnas (2011–2013). Hooajal 2010–11 valiti ta Lorientis mängides Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2012–13 tuli ta Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks. Aastatel 2013–2021 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubides: aastatel 2013–2016 Sevillas, 2016–2018 Madridi Atléticos ja 2018–2021 Valencias. Sevillaga võitis ta UEFA Euroopa Liiga kolm korda ja Madridi Atléticoga ühe korra. Valenciaga võitis ta 2019. aastal Hispaania karika. 2021. aasta juulis naasis Gameiro Strasbourgi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Gameiro 3. septembril 2010 EM-i valikmängus Valgevene vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. juunil 2011 sõprusmängus Ukraina vastu. Paris Saint-Germain Ligue 1: 2012–13 Sevilla UEFA Euroopa Liiga: 2013–14, 2014–15, 2015–16 Madridi Atlético UEFA Euroopa Liiga: 2017–18 Valencia Copa del Rey: 2018–19  Kevin Gameiro – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
STS-128

STS-128 (ISSi ehituslend 17A) oli NASA Space Shuttle'i programmi 128. missioon. Missiooni teenindas kosmosesüstik Discovery ning see viis Multi-Purpose Logistics Module Leonardoga jaama üheksa tonni varustust. Missiooni ajal väljusid astronaudid kolm korda kosmosesse, mille ajal vahetati välja Columbuse mooduli avakosmoses olevad eksperimendid ning eemaldasid tühja ammoniaagi paagi. Missioon startis kolmandal katsel, 28. augustil 2009 ja maandus 11. septembril Edwardsi õhujõudude baasi. See oli viimane kord kui kosmosesüstik maandus Edwardsis. "STS-128". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 18. august 2019. "STS-128 Archive". CBS News. Vaadatud 18. august 2019. "NASA Assigns Crew for Equipment Delivery Mission to Space Station". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. detsember 2018. Vaadatud 18. august 2019. "STS-128 Crew". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. mai 2021. Vaadatud 18. august 2019.
Francis Coquelin

Francis Joseph Coquelin (sündinud 13. mail 1991 Lavalis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal. Ta alustas klubikarjääri Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal, millega liitus 2008. aastal. Samal aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas. Hooajal 2010–11 mängis ta laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lorient. Arsenali meeskonnas tegi ta debüüdi Inglismaa kõrgliigas 28. augustil 2011 mängus Manchester Unitedi vastu. Hooajal 2013–14 mängis ta laenul Saksamaa kõrgliiga klubis Freiburg. 2014. aasta novembris oli ta ühe kuu laenul Inglismaa esiliiga klubis Charlton Athletic. Samal hooajal kindlustas Coquelin endale koha Arsenali põhikoosseisus. 2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Valencia. 2020. aasta augustis siirdus ta Villarreali, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 2010. aastal tuli Coquelin Prantsusmaa kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Prantsusmaa jalgpallikoondises pole ta kunagi mänginud. Arsenal FA Cup: 2014–15, 2016–17 FA Community Shield: 2015 Valencia Copa del Rey: 2018–19  Francis Coquelin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis