Magdalensberg

Magdalensberg (sloveeni: Štalenska gora) on vald ja alev Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas. Magdalensberg asub Klagenfurdi nõos madalamas Gurki orus Magdalensbergi jalamil. Gurk ja Raba voolavad läbi omavalitsuse. Omavalitsuse osad on Zinsdorf, Reigersdorf, Ottmanach, Wutschein, Gammersdorf, Schurianhof, Timenitz, Vellach, Freudenberg, Portendorf, Zeiselberg, Lassendorf, St. Thomas. Kõigil küladel on ka sloveeni nimed. Vald võttis oma nime ("Magdaleena mägi") oma territooriumil asuvalt mäelt, mis on tuntud ulatusliku keldi asula poolest mäetipul, mis oli tõenäoliselt keldi Noricumi kuningriigi pealinn. Nüüdseks juba sajandi kestnud väljakaevamised pole aga siiani toonud valgust keldi linna jälgedele. Selle põhjuseks võib olla asjaolu, et väljakaevamised olid keskendunud asula tähelepanuväärsele keskusele, mille roomlased ilmselgelt "uuendasid" alates u. 50. aastast eKr, enne kui nad hakkasid mäe jalamile Rooma Noricumi provints uue pealinna Virunumi municipiumit ehitama. Keldi asula nimi pole siiani teada. Korraks eeldati, et see oli iidsete allikate Noreia, siis lükati see idee tagasi ja nüüd arvavad kaevamiste eest vastutavad arheoloogid, et Rooma linnale Virunumile oli tõenäoliselt antud selle keldi mäetipu eelkäija nimi. Kõige tähelepanuväärsem leid tehti juba 1502. aastal: täiuslik noormehe kuju. Kaunis "Jüngling vom Helenenberg", mäe tolleaegse nime järgi, mis oli Helenenberg, oli Euroopa sensatsioon, ja monarhia kreeka skulptuuride ilusaima näitena on sattunud Viini kunstimuuseumisse. Turismi huvides nimetati noormees ümber "Jüngling vom Magdalensbergiks" ja kuju koopiaid saab nüüd näha nii Magdalensbergi muuseumis kui ka Klagenfurdis. Seejärel tuvastati "originaal" kui kreeka 5. sajandi eKr originaali rooma koopia. Hiljem osutus see aga varase renessansi koopiaks algsest rooma koopiast, mille asukoht on teadmata. Noricum oli Rooma vabariigi ajast sõbralik Rooma liitlane. Kauplemine kahe riigi vahel oli tihe, eriti Noricumi raua, kulla ja põllumajandustoodanguga. Magdalensbergi kauplemiskeskus koosnes kahest elemendist, kohalikust oppidumist mäetipul ja Rooma kaubanduskolooniast allpool. Oppidum oli kuningriigi peamine halduskeskus ja Noricumi kuningliku perekonna residents ning pakkus sellisena Rooma kaupmeestele loomulikku tähelepanu. Rooma koloonia arenes lõunapoolsel terrassil oppidumi all. Varaseimad ehitised olid puidust ja neid võib dateerida u 100. aastasse eKr, kuid 30. aastaks eKr ehitati kaupmeeste majad kivist ja olid kaunistatud seinamaalingutega, mis kujutasid sisserännanud Rooma kunstnike maalitud klassikalisi mütoloogilisi stseene. Koloonia keskmes oli suur avatud foorum, kus tehti äritehinguid. Rooma kaupmehed, kes seal elasid ja töötasid, olid peamiselt Aquileiast pärit suurte ärimajade esindajad, ja nagu kõik kauplejad võõrastel maadel, ümbritsesid nad end ka oma kultuuri väliste ja nähtavate märkidega. Roomaga kaubitsemise ulatus oli märkimisväärne ja toimis kohaliku tootmise õhutajana; see tutvustas ka Rooma elustiili põliselanikele, kes aastakümnete jooksul võtsid üha enam omaks Rooma luksuse ja kombed. See piirkond on ka oluline sloveenide kultuuri- ja liidumaa ajaloo keskus. Feodaalaja eelsest slaavi ühiskondlikust struktuurist tuleneb arvukalt asulaid, nimelt niinimetatud kosezi, mis hiljem nimetati saksa keeles Edlingeriteks. Need olid Karantaania riigi vürsti valijad, kelle keskus oli just Karnburgi (sloveeni: Krnski grad) küla lähedal Zollfeldi orus. Kuulus rituaal lahkus külast naabrusesse. Keskmise mäekünka võtsid religioosse keskusena üle ka slaavlased/karantaanid. Nimelt tuvastas kohalik etnoloog Pavle Zablatnik palverännaku Magdalensbergi mäe tipust tõusval neljal künkal eelkristlikuna, nii et enne selle kasutamist tuli see kõigepealt slaavi kultuuri inkultureerida. Samuti on Magdalensbergi kolme peaga kivi väidetavalt varase slaavi kunsti peamine näide 8. sajandist 9. sajandi keskpaigani, mis esindab täiuslikult slaavi peajumaluse Triglavi (kolmepealine jumal) inkulturatsiooni protsessi , kuna muidu oleks see sloveenide ristiusustamise varases faasis hävitatud. Sloveeni kultuuriloo arvukad jäljed on endiselt olemas, ehkki keelest sai selgelt vähemuskeel. Udo Jürgens, laulja ja kergemuusika helilooja Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.