laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hydra (kaaslane)

Hydra on Pluuto suuruselt teine kaaslane. Hydra on Nixist veidi suurem ning see avastati koos Nixiga juunis 2005. Kaaslane sai nime vanakreeka mütoloogiast pärit koletise, Lerna hüdra järgi. Hydra on Pluuto kõige kaugema orbiidiga kaaslane. Hydrat on külastanud üks kosmoseaparaat, NASA saadetud New Horizons, mis möödus Pluutost ja selle kaaslastest juulis 2015. "Hydra". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2022. Vaadatud 5. detsember 2019. "Pluto's Moon Hydra". Universe Today. Vaadatud 5. detsember 2019. "NASA's Three-Billion-Mile Journey to Pluto Reaches Historic Encounter". NASA. Vaadatud 5. detsember 2019.
Leonhard Vene

Leonhard Vene (30. september 1902 – 31. mai 1994) oli eesti mööblikollektsionäär.
Laomädanik

Laomädanik on mädanik, mis areneb puidus pärast puu raiumist või kuivamist. Varases arengustaadiumis ilmub laomädanik maltspuidule väikeste täppide või joonekestena. Kui puitu säilitatakse pikemat aega ebasobivates tingimustes, areneb laomädanik selles järk-järgult kõvamädanikust pehmemädanikuks. Laomädanikuks loetakse ka jalalkuivanud puude maltspuidus esinevat mädanikku. Mis on laomädanik? Maaleht
Evald Möls

Evald Möls (14. mai 1905 – 19. november 1964) oli eesti geoloog. Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Kaarli reaalkooli ja astus 1933. aastal Tartu Ülikooli Matemaatika-Loodusteaduskonda, mille lõpetas aastal 1942. Ta oli Tartu Ülikooli mineraloogiakateedri (hiljem geoloogiakateedri) juhataja. Aastail 1956–1958 oli ta Eesti Loodusuurijate Seltsi aseesimees. Ta uurimisalaks olid aluspõhja litoloogia, maavarade ja pinnakatte kaardistamine, jm. Tema poeg oli matemaatik ja bioloog Tõnu Möls. Dotsent E. Möls. Tartu Riiklik Ülikool 17(31), 27. nov. 1964, lk 4. Viiding, Herbert 1993. Evald Möls kui geoloog ja pedagoog. – Teaduse ajaloo leheülgi Eestist 9. Tallinn. Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Signild (reisilaev)

Signild on 1961. aastal Soomes Summasaaris paadimeister N. Seppälä ehitatud mootorlaev. Laeva esialgne otstarve oli rändkaupluslaev. 1980. aastate keskpaigas läks laev erakätesse ning oli kuni 2018. aastani eralaev. Signildi lipuriik oli kuni 2019. aastani Soome. 2018. aasta suvel sõitis laev Helsingist Tallinna ning toimetati sealt edasi mööda maad Tartusse. Seal läbis laev kohalike laevaehitusmeistrite käe all uuenduskuuri ning kohandati reisilaevaks. Laevakere renoveeriti ja ehitati uus sisustus. Laeva vööri ehitati 10-kohaline saun, kambüüs, kaptenisild ning hubane ja avar kaminaga salong. 2019. aasta kevadest on laeva lipuriik Eesti ning laev on kantud Eesti laevaregistrisse reisilaevana. Laeva haldab Estriver OÜ. Signild sõidab Eestis laevatatavatel siseveekogudel: Võrtsjärvel, Emajõel ja Peipsi järvel. https://tartu.postimees.ee/6531685/biitlite-eelne-puulaev-hakkab-mootma-emajoe-vooge https://estriver.ee/ http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=25&t=9714&start=1050 https://tartu.postimees.ee/7242379/video-ja-galerii-emajoel-algas-laevasoiduhooaeg? https://www.youtube.com/watch?v=nVg8vPteaLU& https://www.youtube.com/watch?v=1WUO4QTsNNo&
.gal

.gal on tippdomeen galeegi keele ja kultuuriga seotud asutustele ja eraisikutele. ICANN kinnitas domeeni loomise juunis 2013. Domeen võeti kasutusele 2014. aastal. 2019. aasta lõpu seisuga oli registreeritud üle 5100 saidi. http://dominio.gal/ http://dominio.gal/ http://asociacion.dominio.gal/
Kaubandusettevõtte imago

Imago on kujutlus, psüühiline reaalsus (Priimägi 1995), millel on järgmised omadused: mälulisus, st kujutlus võib olla kas minevikuline või olevikuline, toetudes psüühikas kinnitatud jalgadele; näitlikkus, st kujutlusel on alati mingi kuju, ta peab kandma kindlaid väärtusi; modaalsus, st meeltega tunnetatav, imago kandjaks on enamasti ettevõtte vaateline või kuuldeline kujund; hinnangulisus, st kujutlus on kokku pandud valivalt, mitte juhuslikult. Imagot on algul seostatud inimesega ja hiljem juba ülekantud tähenduses ka ettevõttega. Imago on isiku või ühiskonna arvamus ettevõttest. Kaubandusettevõtte imago on kujunduslik (nii funktsionaalne kui psühholoogiline) pilt ostjate silmis, sisaldades muljeid ja tundeid, mida ettevõte ostjates äratab. See moodustab ostjate teadmistest, seisukohtadest ja uskumustest nii ratsionaalsete kui ka emotsionaalsete tegurite toimel. Imagot kujundavad ka faktid ettevõtte kohta, mida inimesed tõeseks peavad., ning asjaolu, kuidas selline uskumus ühtib nende kujutlusega tõelisest ettevõttest. Kujutlusi kaubandusettevõttest tekitavad ja mõjutavad kaup ja teenus, nende kvaliteet; trükised, märgid, logo; personali käitumine;ruumid; inimeste kogemused. Kaubandusettevõtte imago sünnib kõigest sellest, mida klient ettevõttes näeb, kogeb või selle kohta kuuleb. Teisisõnu ostjad omandavad kujutluse esmajoones kaupluses saadudu kogemuse ja elamuse põhjal, eriti suhtluses müüjatega, teisalt kuulu järgi, vaateakendega tutvumise ja muu turukommunikatsiooni kaudu. Kaubandusettevõtte imago on osa ettevõtte ideelisest väärtuest ja seega mängib olulist osa ostu-müügihinna kujunemisel ettevõtte ostmisel-müümisel. Imago hulka kuuluvad ettevõtte koostöösidemed, patendid, kaubamärgid, struktuur, tehnoloogia. Kaubandusettevõtte imago tähendab eelkõige tema väärtust nii potentsiaalsete kui kaotatud klientide, samuti teiste huvigruppide seas. Imago võib muutuda sõltuvalt vaadeldavast inimgrupist ja see võib indiviiditi erineda. Siiski on ettevõttest mingi üldine kujutlus, mis võib olla kas väga selge ja tuntud või hägune ja tundmatu. Ettevõtte imago kujunemisel on suur tähtsus traditsioonidel nii potentsiaalsete ostjatekui ka lojaalsete klientide, samuti oma töötajate silmis. Siimon, A. (2014). Kaubandus. Põhimõisted- ja seosed. Tartu: AS Atlex.
Ilmar Reidi

Ilmar Reidi (sünninimi Ilmar Reisberk; 28. detsember 1921 – 13. märts 1976) oli eesti ajakirjanik. Aastatel 1939–1940 oli ta Riikliku Kolledži õppurajakirja RIK peatoimetaja. 1941. aastast töötas ajalehe Noorte Hääl spordiosakonna reporterina. Teise maailmasõja ajal teenis Eesti Laskurkorpuses, oli ajalehe Rahva Hääl ja diviisiajalehe Tasuja kirjasaatja. Aastatel 1946–1949 töötas Noorte Hääle toimetuses. Seejärel õppis Leningradi Oblasti Parteikoolis, töötas Kose rajooni ajalehe Sotsialistlik Küla toimetajana, hiljem ajakirja Eesti Kommunist propagandaosakonna juhatajana ja EKP Keskkomitee ajakirjandussektori juhatajana. Aastatel 1955–1958 õppis Moskvas NLKP Keskkomitee Kõrgemas Parteikoolis. 1958. aastast oli ta ajalehe Pravda korrespondent Eestis. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 1973 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik E-kataloog ESTER Ilmar Reidi (nekroloog). Sirp ja Vasar, 19. märts 1976 Kalmistute register HAUDI
Paul Jürjo

Paul Jürjo (19. veebruar 1928 – 8. august 2006) oli eesti ajakirjanik ja võrkpallur. 1947. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. 1952. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstusökonoomika eriala. Aastatel 1951–1968 töötas ajalehes Rahva Hääl valvetoimetaja ja toimetaja asetäitjana. 1971. aastast oli ta Eesti Televisiooni direktori asetäitja teleprogrammi alal, hiljem programmidirektor, seejärel Eesti NSV Riikliku Televisiooni- ja Raadiokomitee esimehe esimene asetäitja. 1953. aastal tuli ta Tallinna Kalevi meeskonnas Eesti meistriks võrkpallis, lisaks võitis aastatel 1949–1954 Eesti meistrivõistlustelt võrkpallis kolm hõbe- ja ühe pronksmedali. 1973 – Eesti NSV teeneline ajakirjanik Ta oli abielus skulptor Aime Jürjoga, nende poeg oli Indrek Jürjo. Paide Gümnaasiumi 23.lend TTÜ lõpetajad 1918–2006 ETV juhid ja ülemused aastatel 1955–1990 Sport24.ee sporditulemused ERR arhiiv. ENSV Riikliku Teleraadiokomitee esimehe asetäitja Paul Jürjo (1988)
Hannibal (täpsustus)

Hannibal (247–183/182 eKr) oli Kartaago väejuht, kes Teise Puunia sõja käigus võitles Rooma vabariigi vastu. Hannibal võib viidata ka järgnevale: Hannibal (eesnimi) Hannibal Lokumbe, Ameerika Ühendriikide džässmuusik Hannibal (perekonnanimi) Abram Hannibal, aafrika päritolu Venemaa sõjaväelane ning Tallinna ülemkomandant Hannibal, linn Missouri osariigis Ameerika Ühendriikides Hannibal Islands, saarestik Queenslandis Austraalias Hannibal (film 1959), film Kartaago väejuht Hannibalis Hannibal (film 2001), Thomas Harrise romaanil põhinev mängufilm, 1991. aastal ilmunud mängufilmi "Voonakeste vaikimine" järg Hannibal (telesari), 2013. aasta NBC telesari Hannibal Lecterist Hannibal Lecter Operatsioon Hannibal, Saksamaa vägede operatsioon Teise maailmasõja käigus 1945. aasta algul
Püha hõimkond

Püha hõimkond on neitsi Maarja emapoolset suguvõsa kujutav grupp kristlikus ikonograafias. Tavaks on kujutada neid mitte sugupuu kujuliselt, vaid perekonnapildi laadis. Püha hõimkonna kesksed liikmed pärinevad Püha Anna kolmest abielust ehk Trinubium'i legendist, millele hiliskeskajal lisati veel Anna vanemate Emerentia ja Stolanuse liin. Trinubium'i kujutamine põhineb Jacobus Voragine Kuldlegendi tekstil. Legendi kohaselt oli Anna esimene abikaasa Joakim, kellega tal sündis tütar neitsi Maarja, Jeesuse ema. Pärast Joakimi surma abiellus Anna teist korda Joosepi (neitsi Maarja mehe) venna Kleofasega, kellega sündis tal tütar Maarja (Maarja Kleopas või Kleofas), nelja poja Jaakobus noorema, Siimoni, Juudas Tadeuse ja Joosepi ema. Anna kolmas mees oli Saloome, kellega sündis tal tütar Maarja (Maarja Salome), apostel Johannese ja Jaakobus vanema ema. Seega olid viis Jeesuse apostlitest tema tädipojad. Püha hõimkonna teiseks haruks on Anna õe Esmeria sugupuu: tema esimene tütar oli Eliisabet, kes oli abielus Sakariasega ning neil sündis poeg Ristija Johannes. Esmeria teine tütar pani aluse sugupuule, millest põlvnes Maastrichti piiskop Servatius. Anna ise kolmas http://www.musicksmonument.com/Holy_Kinship_Maastricht/DAS_TRINUBIUM_UND_DIE_HEILIGE_SIPPE.html https://d.lib.rochester.edu/teams/text/reames-middle-english-legends-of-women-saints-legends-of-st-anne-mother-of-the-virgin-mary-introduction M. Koppel. Tallinna Püha hõimkonna altariretaabel. - Kunstiteaduslikke Uurimusi / Studies on art and architecture, 15 (3), 37−69. 2006.
Põhja-Euroopa

Põhja-Euroopa on Euroopa põhjapoolne osa. Erinevatel aegadel on seda piirkonda defineeritud erinevalt, kuid tänapäeval arvatakse üldiselt sinna kuuluvaks[viide?]: Põhjamaad: Island, Norra, Rootsi, Soome, Taani; ka Ahvenamaa ja Fääri saared, Gröönimaa ja Svalbard; Baltimaad: Eesti, Läti ja Leedu (vaata ka: Ida-Euroopa); Briti saared: Iirimaa, Suurbritannia, Mani saar ja Kanalisaared (vaata ka: Lääne-Euroopa); mõnikord ka alad, mis piirnevad Läänemerega või Põhjamerega, nt Loode-Venemaa, Põhja-Poola, Holland, Belgia, Luksemburg, Põhja-Saksamaa; enne 19. sajandit kasutati termineid Põhjamaa või Põhi, tähistamaks Põhja-Euroopat, kuhu kuulusid Põhjamaad, Euroopasse kuuluv Venemaa, Baltimaad (sel ajal Liivimaa ja Kuramaa) ja Gröönimaa. ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu Island ja Norra koos talle kuuluvate Svalbardi ja Jan Mayeniga, Rootsi, Soome koos talle kuuluva Ahvenamaaga, Taani koos talle kuuluvate Fääri saartega, Eesti, Läti ja Leedu, samuti Iirimaa ja Suurbritannia koos talle kuuluvate Kanalisaartega, sh Guernsey, Jersey ja Mani saarega. Varasematel aegadel, kui suuremat osa Euroopat valitses Rooma impeerium, peeti selle aladest eemal olevaid maid Põhja-Euroopaks ja sinna kuulusid ka Saksamaa, Holland ja Austria. Mõnes kontekstis kasutatakse sellist määratlust ka tänapäeval. Keskajal kasutati mõistet (Ultima) Thule, et tähistada poolmüütilist paika kontinendi põhjapoolseimal alal. Euroopa Liidu riikidest peetakse põhjagruppi kuuluvaks Taanit, Rootsit, Soomet, Saksamaad, Belgiat ja Hollandit. Läänemerd ümbritsevate riikide hulka kuuluvad lisaks Baltimaadele ka Saksamaa, Poola ja Venemaa. Baltimaid peeti külma sõja ja Vene Impeeriumi ajal osaks Ida-Euroopast, kuigi need rahvad ei ole slaavi rahvad ja Baltimaadel on palju ühist Põhjamaadega. "Skandinaavia" on mitmetähenduslik nimi, mis hõlmab enamikku või kõiki Põhjamaid. Baltoskandia ja Fennoskandia Põhjala Mandri-Euroopa Lääne-Euroopa Kesk-Euroopa Ida-Euroopa United Nations Statistics Division- Standard Country and Area Codes Classifications (M49)
Suunamudija

Suunamudija (inglise keeles influencer 'mõjutaja', 'mõjuisik') on 2019. aastal laste sõnavõistlusel auhinna saanud uudissõna, millega mõeldakse digimeedias suure mõjujõu saavutanud arvamusliidrit. Täpsemalt mõeldakse suunamudijaga isikut, kes võtab sageli sõna Internetis levima hakanud suhtlusvõrgustikes ja/või muus digimeedias, kasutades oma meediakanalit ja positsiooni selleks, et reklaamida tooteid, brände või ideid. Levinumad platvormid, kus suunamudijad sõna võtavad, on Facebook, Instagram, TikTok, Twitter, WeChat, WhatsApp ja YouTube. Suunamudimine kui nähtus on eriti levinud laste ja teismeliste seas eeskätt eakaaslaste seas populaarsuse võitmiseks ning kuulsaks saamiseks. Enda huvidest ja soovitud sihtrühmast lähtudes valitakse jututeemad, näiteks arvutimängud, filmid, fantaasiamaailmad, aga ka moeteemad, riietus, meiginipid, moekad mänguasjad jne. Suunamudijana on esile tõstetud näiteks Liina Ariadne Pedanikku, Martti Hallikut, Maria Rannavälja, Liisa Leetmaad, Victoria Villigit, Merilin Taimret, Brigitte Susanne Hunti ja Nele Kirsipuud. Laste sõnavõistluse korraldasid lasteajakirjad Täheke ja Hea Laps "suure sõnade leiutamise võistlusena". Sõnavõistlus toimus koostöös Eesti Keele Instituudi, Rahva Raamatu ja Eesti Rahvusringhäälingu portaaliga Lastejaam.ee ning oli pühendatud eesti keele aastale. Laste sõnavõistlus toimus 2019. aastal esimest korda. 16 võõrsõna vasteks saadeti kokku ligikaudu 600 eestikeelse uudissõna ettepanekut. Sõna "suunamudija" kõrval tõsteti ingliskeelse sõna influencer vasteks pakutud sõnadest esile veel sõnu "mõjumutt", "nutikuulsus" ja "mõjur". Arvamusliider Eesti Mõjukad Postimehe aasta arvamusliider Eesti lapsed leiutasid võistlusel uusi sõnu. Õpetajate Leht, 15.03.2019. Annika Koppel. Suunamudija haukab välevorsti. Postimees.ee, 05.04.2019. Vaata, mis haridustase on Eestimaa suurimatel influencer'itel. Postimees/Elu24. 09.09.2019. Eesti lapsed leiutasid võistlusel uusi sõnu. Õpetajate Leht, 15.03.2019. Artikli allikana on muu hulgas kasutatud ka ingliskeelse Wikipedia artiklit "Internet celebrity".
Anor

Anor on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Fourmies' kantonis. Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
250

250. aasta Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - 250. aastad - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad Aastad: 245 246 247 248 249 - 250 - 251 252 253 254 255 ... 31. märts – Constantius I Chlorus, Vana-Rooma keiser 21. juuli – Maximianus, Vana-Rooma keiser ?? – Carinus, Vana-Rooma keiser 20. jaanuar – Fabianus, Rooma paavst ?? – Dionysius Pariisist, Prantsusmaa kaitsepühak
Anstaing

Anstaing on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis. Nimi on arvatavasti germaani päritolu, tähendades "Ansti küla". Répertoire géographique des communes, vaadatud 26.10.2015. Populations légales 2021
Ndunga keel

Ndunga keel on Oubangui keelkonda kuuluv keel, mida räägivad ndungad Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Kõnelejaid oli 1977. aastal 2500. https://www.eki.ee/knab/lgv/nko2.htm https://www.ethnologue.com/language/ndt https://glottolog.org/resource/languoid/id/ndun1249 https://wals.info/languoid/lect/wals_code_mga
Kerberos (kaaslane)

Kerberos on üks Pluuto looduslikest kaaslastest. See oli neljas avastatud kaaslane ning selle avastamisest teatati 20. juulil 2011. Kerberos leiti Hubble'i kosmoseteleskoobi abil. Kerberost on külastanud ainult New Horizons, mis möödus Pluutost ja selle kaaslastest 14. juulil 2015. Esimene foto Kerberosest avaldati 22. oktoobril 2015. "Pluuto neljandal ja viiendal kuul on nüüd ametlikud nimed - Styx ja Kerberos". Delfi Forte. Vaadatud 5. detsember 2019. "Last of Pluto's Moons – Mysterious Kerberos – Revealed by New Horizons". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuni 2019. Vaadatud 6. detsember 2019.
Soome kadetikorpus

Soome kadetikorpus, ka Hamina kadetikool (vene keeles Финляндский кадетский корпус, soome keeles Haminan kadettikoulu, rootsi keeles Finska kadettkåren) oli aastatel 1819−1903 eksisteerinud Venemaa keisririigi sõjaline õppeasutus. Kadetikorpuse eelkäijaks oli 1780. aastal Göran Magnus Sprengporteni poolt Kuopios asutatud sõjakool. Juba järgmisel aastal viidi see üle Rantasalmisse ja edaspidi oli see tuntud Haapaniemi sõjakooli nime all. Pärast Soome Venemaaga liidendamist asutas keiser Aleksander I 12. märtsil 1812 senise sõjakooli asemele Soome topograafiakorpuse. 26. juunil 1819 viidi see üle Haminasse ja selle nimi muudeti Soome kadetikorpuseks. Õppeasutus suleti 1903. aastal. Kokku õppis kadetikorpuses 960 ohvitseri. Carl Johan Alexis Enckell (1876–1959), Soome välisminister Vabahärra Carl Gustaf Emil Mannerheim (1867−1951), Soome marssal, Soome president Wilhelm Alexander Thesleff (1880−1941), kindralmajor, Soome vägede ülemjuhataja, Soome esimene kaitseminister Kadetikorpus Soome topograafiakorpus Финляндский кадетский корпус. 1812−1887. Фридрихсгам: 1889 [1].
ESTHub

Eesti riiklik satelliidiandmetekeskus ESTHub on riiklik andmekeskus Euroopa Liidu kaugseireprogrammi Copernicus andmete hoidmiseks, jagamiseks ja töötlemiseks, mis loodi Maa-ameti juurde. ESTHub on loodud riigiasutustele, ülikoolidele, teadusasutustele ja ka eraettevõtetele kaugseiresatelliitide Eesti piirkonna andmetele juurdepääsu võimaldamiseks. Eesti huviala kohta kogutakse Sentinel 1, 2 ja 3 ning Landsat 8 pilte. Kasutajad saavad andmeid otsida ja alla laadida. Suurte andmehulkade töötlemiseks on ESTHubis arvutusklaster. ESTHubil on eraldi veebiportaalid andmete otsimiseks ja allalaadimiseks ning andmete töötlemiseks. Andmete otsimise ja alla laadimise portaal on kõigile avatud ning andmete alla laadimise piiranguid ei ole. Andmete masstöötlemiseks saab kasutada ESTHubi graafilist veebiliidest ja käsurida. Portaalis on kirjeldatud mõned Sentineli andmete töötlemise paketi SNAP protsessorid ning on võimalus teha tasemete L1 ja L2 andmetöötlust. Andmete töötlemise portaali kasutamiseks on vajalik kasutajakonto. Erasektorile on arvutusklastri kasutamine piirangutega, kasutada saab kuni 15% klastri maksimaalsest võimsusest. Nii pakutakse alustavaile väikeettevõtetele võimalust välja töötada satelliidi-infot kasutavaid rakendusi. "Riiklik satelliidiandmete keskus ESTHub". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2018. Vaadatud 6. detsembril 2019. Sentinel Application Platform
Jõuväli

Jõuväli on füüsikaline väli, mille igas ruumipunktis mõjub proovikehale kindla suuruse ja suunaga jõud (jõuvektor). Jõud oleneb proovikeha asukohast r → {\displaystyle {\vec {r}}} väljas (näiteks kaugusest koordinaatide alguspunktist) ning proovikeha ja mõjuva välja vastastikmõjust. Proovikeha on idealiseeritud punktikujuline keha, millele väli toimet avaldab, kuid mis ise välja ei mõjuta. Jõuväljas, mille tekitab elektromagnetiline vastastikmõju, on proovikehaks proovilaeng, gravitatsioonivälja korral nimetatakse proovikeha proovimassiks. Matemaatiliselt on välja poolt proovikehale avaldatav jõud koha r → {\displaystyle {\vec {r}}} vektorfunktsioon, näiteks elektrivälja korral F → ( r → , q ) = q ⋅ E → ( r → ) {\displaystyle {\vec {F}}({\vec {r}},q)=q\cdot {\vec {E}}({\vec {r}})} , kus E → ( r → ) {\displaystyle {\vec {E}}({\vec {r}})} on elektrivälja tugevus ja q {\displaystyle q} on elektrilaeng. Kui jõuvälja töö proovikeha ümberpaigutamiseks ei sõltu keha trajektoorist, vaid ainult selle alg- ja lõppasendist, siis on tegemist potentsiaaliväljaga. Niisugust välja saab iseloomustada selles väljas oleva keha potentsiaalse energiaga, kusjuures töö keha ümberpaigutamiseks ühest kohast teise sõltub ainult potentsiaalse energia väärtuste erinevusest nendes punktides. Potentsiaaliväljas proovikehale mõjuv jõud avaldub potentsiaalse energia W {\displaystyle W} gradiendina: F → = − g r a d   W {\displaystyle {\vec {F}}=-\mathrm {grad} \ W} . Jõuvälju visualiseeritakse (näitlikustatakse) jõujoontega. Väljatugevus
Ihu

Ihu tähendab aju, teadvuse ja keha põimingut; sisemuse ja välisuse terviklikkust tajus. Edmund Husserl eristas keha ja ihu. Ihu tähendas tal elavat ja kogevat kehalist olendit. Kuna prantsuse keeles puudub selline eristusvõimalus, hakkas Maurice Merleau-Ponty liitma kehale juurde elususe mõistet, kuni võttis kasutusele mõiste "liha" (pr chair). Merleau-Ponty pr corps tõlgitakse eesti keelde sõnaga ihu ja see tähendab keha, millel on elavuse tunnused: kogemine, liikumine, ruumilisus, ajalisus, tajuväli, õppimisvõime, meeled, seksuaalsus, keel, esemelisus ja vabadus. Budismis on ihu (sanskriti ja paali keeles kāya; tiibeti keeles sku; hiina keeles ⾝ shen; jaapani keeles shin) elav keha, mis vastandub elutule kehale (sanskriti keeles śarīra). Sõna "ihu" kasutatakse ka metafoorses tähenduses liitsõnades ja -väljendites, näiteks seadmuseihu (sanskriti keeles dharmakāya), kolm ihu (trikāya). Budismis mõistetakse ihu kui üht kolmest valdkonnast kõne ja meele kõrval, millega tehakse tegusid. Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.
Styx (kaaslane)

Styx on üks Pluuto looduslikest kaaslastest. Styx leiti Hubble'i kosmoseteleskoobi piltide abil ning selle tuvastas Ameerika Ühendriikide astronoom Mark Showalter ning tema meeskond. Styx on Pluuto kauguselt teine kaaslane ning viies ja viimane avastatud kaaslane. Kaaslane avastati 7. juulil 2012, aasta pärast Kerberost. Styxi on külastanud ainult üks kosmoseaparaat, New Horizons, mis möödus Pluutost ja selle kaaslastest 14. juulil 2015.
Peeter Raudsepp

Peeter Raudsepp on mitme tuntud inimese nimi: Peeter Raudsepp (1877–1931) oli eesti sõjaväelane; Peeter Raudsepp oli eesti õpetaja, koolijuht ja omavalitsustegelane; Peeter Raudsepp (1897–1948) oli eesti insener; Peeter Raudsepp (sündinud 1970) on eesti ärijuht ja juhtimiskonsultant; Peeter Raudsepp (sündinud 1974) on eesti lavastaja ja näitleja; Peeter Raudsepp on eesti loomakaitsja.
Lahing Suurbritannia pärast

Lahing Suurbritannia pärast (saksa keeles Luftschlacht um England, sõnasõnalt 'õhulahing Inglismaa pärast', inglise keeles Battle of Britain) oli teise maailmasõja sõjaline kampaania, milles Suurbritannia kuninglik õhuvägi (RAF) kaitses Suurbritanniat Saksamaa lennuväe Luftwaffe ulatuslike rünnakute vastu. Seda on kirjeldatud kui esimest suurt sõjalist kampaaniat, milles võitlesid täielikult õhuväed. Britid peavad lahingu kestuseks ajavahemikku 10. juulist kuni 31. oktoobrini 1940, mis kattub ulatuslike öiste rünnakute, nn Blitzi perioodiga, mis kestis 7. septembrist 1940 kuni 11. maini 1941. Saksa ajaloolased ei aktsepteeri seda alajaotust ja käsitlevad lahingut ühtse kampaaniana, mis kestis 1940. aasta juulist kuni 1941. aasta juunini, kaasa arvatud Blitz.