laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kalakaan

Kalakaan (Piscicola geometra) on kalakaanlaste (Piscicolidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik. Kalakaan on 5-6 cm pikk, oliivrohelisel seljal 14-15 oliivkollast ristivööti. Väga peenikese kaela otsas on väga suur ees-iminapp ning külgedel 12 kublataolist pulseerivat põiekest, mis paiknevad iga 12 rõnga tagant. 4 silma. Laialt levinud ja harilik puhastes järvedes ja kiirevoolulistes jõgedes, Eestis üsna sage. Puhkeolekus võib viibida järve põhjas või taimestikul. Lõhekaan Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Kalakaan andmebaasis eElurikkus
Männi-põdramokk

Männi-põdramokk (Sarcodon squamosus) on seeneliik. Ta kasvab männimetsades. Männi-põdramokk andmebaasis eElurikkus.
Eileithyia

Eileithyia (vanakreeka keeles Εἰλείθυια) oli vanakreeka mütoloogias sünnitamise ja ämmaemandakunsti jumalanna. Hesiodose järgi on ta Zeusi ja Hera tütar. Eileithyia on ka Artemise ja Hera kui sünnitusjumalannade lisanimi. Hesiodos, Theogonia 921–922.
Sireli-lambaseenik

Sireli-lambaseenik (Xanthoporus syringae) on lambaseenikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Varem arvati lambaseeniku (Albatrellus) perekonda. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, aga ka kultuur- ja ruderaaltaimede seast. Sireli-lambaseenik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Sireli-lambaseenik andmebaasis eElurikkus
Lepa-kärbseseen

Lepa-kärbseseen (Amanita friabilis) on kärbseseeneliste sugukonda kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest. Lepa-kärbseseen andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Lepa-kärbseseen andmebaasis eElurikkus Keskkonnaagentuur - Liigi andmete kuvamine
Lehise-õõspuravik

Lehise-õõspuravik (Suillus cavipes, sünonüüm Bovetinus cavipes) on tatikuliste sugukonda tatiku perekonda kuuluv seeneliik. Varem arvati see liik õõspuraviku perekonda. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Lehise-õõspuravik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Lehise-õõspuravik andmebaasis eElurikkus
Must hundiseenik

Must hundiseenik (Boletopsis leucomelaena) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest. Must hundiseenik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Must hundiseenik andmebaasis eElurikkus
Hebe

Hebe oli vanakreeka mütoloogias nooruse jumalanna, Zeusi ja Hera tütar, Olümpose jumalate joogivalaja, kuni ta Heraklesele naiseks anti. Joogivalaja amet läks üle Ganymedesele, Hebel on seetõttu lisanimi Ganymeda.
Punajalg-kivipuravik

Punajalg-kivipuravik (Neoboletus erythropus) on puravikuliste sugukonda ja perekonda Neoboletus kuuluv seeneliik. Punajalg-kivipuravik on levinud Põhja-Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Punajalg-kivipuravik andmebaasis eElurikkus
Fechtneri kivipuravik

Fechtneri kivipuravik (Butyriboletus fechtneri) on puravikuliste sugukonda Butyriboletuse perekonda kuuluv seeneliik. Seen kuulus varem kivipuraviku perekonda ladinakeelse nimega Boletus fechtneri. Fechtneri kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest ja -niitudelt. Fechtneri kivipuravik andmebaasis eElurikkus
Ilukaan

Ilukaan (Hemiclepsis marginata) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik. Suure ees-iminappaga, lameda kehaga, 2-4 silmaga 15-20 mm pikkune pruun või roheline kaan, seljal on väikesed kollased täpiread. Eestis paiguti elav Ilukaan toitub kalade suus või päraku lähedal ja kahepaiksete kaenla ann või päraku lähedal verest, puhkajal taimede või kivide vahel. Harilik Lamekaan Pisikaan Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Ilukaan andmebaasis eElurikkus
Mõru kivipuravik

Mõru kivipuravik (Caloboletus radicans, endine nimi Boletus radicans), on puravikuliste sugukonda perekonda Caloboletus kuuluv seen. Mõru kivipuravik on lubjalembene. Ta kasvab laialehises ja arumetsas ning puisniitudel. Eestis leidub teda harva; ta kasvab Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel. Kõige meelsamini kasvab ta tammede ja pöökide all, kus teda mõnikord leidub suurel hulgal. Esimesel pilgul võib teda kiviga segi ajada. Mõru kivipuraviku viljakehad on näha juulist kuni septembrini. Seenekübar on pruunikashall ja kuiv, läbimõõduga kuni 2 dm ning katsudes sametine või vatjas. Kübara allservas olevad torukesed on kollased ja jalale nõgusalt kinnitunud. Poorid on sama värvi, väikesed ja ümarad. Eosed on 12–16 µm pikad ja 4–6 µm laiad, eospulber on oliivivärvi. Seenejalg on kuni 13 cm pikk ja 8 cm lai, jämeda nuia kujuline ja helekollast värvi, vahel kitsa punaka vööndiga. Jalg on kaetud peene valkja võrguga. Juurestik ulatub suhteliselt sügavale. Seeneliha on valge, ebameeldiva lõhna ja viha maitsega. Seetõttu loetakse ta mittesöödavaks. Murdmise ja isegi kriimustamise kohast muutub seen kiiresti tintsiniseks. Mõru kivipuravik on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Tema korjamine on seadusega keelatud. Teda ohustavad puuliikide osakaalu muutumine metsas ja lageraie. Sellegipoolest hinnati tema arvukuse trendi 2008. aastal stabiilseks. Mõru kivipuravik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 23. jaanuaril 2013) Meie puravikke (vaadatud 23. jaanuaril 2013) Mõru kivipuravik andmebaasis eElurikkus
Kollane kivipuravik

Kollane kivipuravik (Hemileccinum impolitum) on puravikuliste sugukonda kuuluv seeneliik. Seene varasem ladinakeelnenimi oli Boletus impolitus ja see kuulus kivipuraviku perekonda. Kollane kivipuravik on Euroopas laialt levinud maailmajao lõunaosas ja parasvöötmega aladel. Eestis võib teda leida arumetsadest. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Kollast kivipuravikku on peetud söödavaks. Kollane kivipuravik andmebaasis eElurikkus
Terentius

Publius Terentius Afer (195 või 185 või 184 eKr – 159 või 158 eKr) oli vanarooma näitekirjanik. Ta oli Põhja-Aafrikast pärit berber, kes sündis orjana. Terentius kirjutas 6 näidendit, mille esmalavastused toimusid umbes 170–160 eKr. Arvatakse, et ta oli sündinud Kartaagos. Roomas märkas tema annet senaator Terentius Lucanus, kes andis talle hea hariduse ja laskis ta vabaks andes talle uue nime. Tema algupärane nimi ei ole teada. Arvatavasti suri ta Kreekas või teekonnal tagasi Rooma. Ta ei kirjutanud oma teoseid kirjakeeles, vaid kasutas rahvalikku keelepruuki. Nagu ka Plautus, tõlkis ta kreeka komöödiaid, kuid tegi omapoolseid täiendusi ja muudatusi, luues mõnikord kahest eri näidendist ühe. Tema eeskujudeks olid kreeka komöödiakirjanikud, näiteks Menandros. Terentiusele omistatakse ütlus "Homo sum, humani nihil a me alienum puto" ('Olen inimene, midagi inimlikku ei pea ma endale võõraks', komöödiast Heauton Timorumenos ('Enesepiinaja')). Terentius on mõjutanud mitmeid uusaja klassikuid, näiteks Molière'i ja Gotthold Ephraim Lessingit. Adelphoe Andria Eunuchus Heauton Timorumenos Hecyra Phormio Terentiuse teoste tekst originaalkeeles
Soo-maamuna

Soo-maamuna (Bovista paludosa) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida madalsoodest. Soo-maamuna andmebaasis eElurikkus
Mustuv torbikseen

Mustuv torbikseen (Craterellus melanoxeros) on torbikseene perekonda kuuluv seeneliik. See kuulus varem kukeseene perekonda ja kandis nimetust lilla kukeseen või mustuv kukeseen (Cantharellus melanoxeros). Mustuv torbikseen on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Kadri Põldmaa, Külli Kalamees-Pani, Teele Jairus "Eestil on nüüd ka aasta seen", Eesti Loodus 6-7/2017 Mustuv torbikseen andmebaasis eElurikkus.
Säärissirmik

Sääriksirmik (Chamaemyces fracidus) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Säärissirmik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Säärissirmik andmebaasis eElurikkus
Bloxami punalehik

Bloxami punalehik (Entoloma bloxamii) on punalehikuliste sugukonda punalehiku perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda loodudelt ja looniitudelt. Bloxami punalehik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Bloxami punalehik andmebaasis eElurikkus
Benjamin Limo

Benjamin Kipkoech Limo (sündinud 23. augustil 1974 Kaptagetis) on Keenia kergejõustiklane (5000 m jooksja). Maailmameister 5000 m jooksus (2005). Ta võistleb ka muudel jooksudistantsidel 1500 meetrist kuni 10 000 meetrini. 1999 – hõbemedal maailmameistrivõistlustel 5000 m jooksus (12.58,72) 2002 – hõbemedal Briti Ühenduse mängudel 5000 m jooksus (13.13,57) 2005 – maailmameister 5000 m jooksus (13.32,55) Benjamin Limo Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Liiv-maakeel

Liiv-maakeel (Sabuloglossum arenarium) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida loometsadest ja -põõsastikest. Sabuloglossum arenarium andmebaasis eElurikkus.
Purpur-maakeel

Purpur-maakeel (Geoglossum atropurpureum) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest ja ka aruniitudelt. Purpur-maakeel andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Purpur-maakeel andmebaasis eElurikkus
Ebe-limanutt

Ebe-limanutt (Hygrophorus chrysodon) on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. Ebe-limanutt esineb üle kogu põhjapoolkera. Eestis võib teda leida tammikutest, kuid see kasvab ka pärnaga. Ebe-limanutt on söögiseen, kuid peaaegu olematu maitsega. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Ebe-limanutt andmebaasis eElurikkus
Frank Herbert

Frank Herbert (8. oktoober 1920 – 11. veebruar 1986) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Frank Herbert on tuntud eelkõige "Düüni"-sarja loojana. Sarja avaraamat on saanud nii Hugo kui ka Nebula auhinna ning 1998. aastal Eesti Ulmeühingu auhinna Stalker, kui parim tõlketeos. "Düün", tõlkinud Urmas Alas, Varrak, 1996, 2002, 2020, 2021 "Düüni messias", tõlkinud Viivi Verrev, Varrak, 2002, 2022 "Düüni lapsed", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2004, 2022 "Düüni jumal ja keiser", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2005, 2022 "Düüni ketserid", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2006, 2022 "Düün – kapiitlisaal", tõlkinud Juhan Habicht, Varrak, 2007, 2022 Düüni sarja ametlik koduleht Artikleid Frank Herbertist
Inocutis dryophila

Tammepässik (Inocutis dryophila) on perekonda Inocutis kuuluv seeneliik. Seen kuulus varem pässiku perekonda. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Tammepässik andmebaasis eElurikkus
Kristin Halvorsen

Kristin Halvorsen (sündinud 2. septembril 1960 Norras Vestfoldis Hortenis) on Norra poliitik, alates oktoobrist 2009 Norra haridus- ja teadusminister. 2005–2009 oli ta Norra rahandusminister. Alates 1997. aastast kuni 2012. aastani oli ta Sotsialistliku Vasakpartei esimees. Koalitsioonis Norra Tööpartei ja Keskparteiga on Vasakpartei alates 2005. aasta valimistest Norra valitsuses. Halvorsen on õppinud pedagoogikat ja kriminoloogiat ning töötas mõnda aega õigussekretärina. Aastal 1985 sai ta Stortingi (parlamendi) asendusliikmeks. Aastal 1989 valiti ta Oslo piirkonna esindajana Stortingisse ning on sellest ajast saadik olnud parlamendi liige. Parlamendis on ta töötanud rahanduskomisjonis (1989–1997) ning tööhõive- ja põhiseaduskomisjonis (1997–2001). Halvorsen oli esimene Norra parteiesimees, kes võttis kasutusele ajaveebi. Kuigi ta täiendas seda harva, sai see väga vaadatuks. "Rett fra hjertet" ("Otse südamest" (2004)) Kristin Halvorsen on abielus Charlo Halvorseniga, kes on produtsent Norra Riigiringhäälingus (Norsk Rikskringkasting) ja sai kuulsaks 1988–1992, kui ta koos tuntud komöödianäitleja Otto Jesperseniga juhtis klassikaliseks saanud komöödiasaadet "Revolvermagasinet". Halvorsenidel on kaks last. Elulugu Stortingi ingliskeelsel lehel Elulugu partei norrakeelsel lehel
Kuldpiimane riisikas

Kuldpiimane riisikas ehk kollasepiimane riisikas (Lactarius chrysorrheus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Kuldpiimane riisikas andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Kuldpiimane riisikas andmebaasis eElurikkus
Roosapiimane riisikas

Roosapiimane riisikas (Lactarius acris) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Eestikeelses kirjanduses kasutatud ka nimetust roosa riisikas, mis on teise liigi (Lactarius controversus) nimi. Roosapiimane riisikas andmebaasis eElurikkus
Ripsriisikas

Ripsriisikas (Lactarius mairei) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Ripsriisikas andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Ripsriisikas andmebaasis eElurikkus
Värviline lehtervahelik

Värviline lehtervahelik (Leucopaxillus tricolor, ka Leucopaxillus compactus) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest ja aruniitudelt, kuid ka rabaservadest. Värviline lehtervahelik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Värviline lehtervahelik andmebaasis eElurikkus
Kukeaabits

Kukeaabits on aabits, mille kaanel on kuke pilt. Kukk on aabitsa sümbol paljudes maades, aabitsa algaegadest saadik ka Eestis. Arvatavasti on see sümbol pärit kristlusest, kus kukke kui äratajat peetakse hoolsuse sümboliks. Kukeaabits, Vadstena: Orto 1944. Gita Andersone, Anne Uusen. Kukeaabits, Tallinn: Tea Kirjastus 2004. Toomas Kukk. Eesti taimede kukeaabits, Tallinn: Varrak 2005. Monika-Aino Jõesaar. Küla kodu-uurija kukeaabits, Paide: Kuma 2004.
Valge ebašampinjon

Valge ebašampinjon (ka valge sirmik; Leucoagaricus nympharum, sünonüüm Macrolepiota nympharum) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida arumetsadest. Valge ebašampinjon andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012)
Kellukmürkel

Kellukmürkel (Mitrophora) on mürkliliste sugukonda kuuluv seente perekond. Mitrophora semilibera – tava-kellukmürkel Kellukmürkel andmebaasis eElurikkus.
Luiteliudik

Luiteliudik ehk liivliudik (Peziza ammophila) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda luidetelt. Luiteliudik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Luiteliudik andmebaasis eElurikkus
Mugultorik

Mugultorik (Polyporus tuberaster) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida parkidest ja salumetsadest. Mugultorik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Mugultorik andmebaasis eElurikkus
Jaouad Gharib

Jaouad Gharib (sündinud 22. mail 1972 Khenifras) on Maroko kergejõustiklane (5000 m, 10 000 m ja maraton). Kahekordne maailmameister maratonis (2003 ja 2005). 2003 maailmameister maratonis (2:08.31) 2005 maailmameister maratonis (2:10.10) 2008 olümpia hõbemedal maratonis (2:07.16) Gharibile oli 2003. aasta MM-start alles teine kord maratonis võistelda. Marokolane debüteeris sama aasta aprillis Rotterdami maratonil, kus sai kuuenda koha. Kulla saatus otsustati Pariisi maailmameistrivõistlustel staadioni tunnelis, kus Gharib kiirendas ja tegi hispaanlase Julio Reyga paarikümnemeetrise vahe sisse. Viimane ring staadionil enam midagi ei muutnud ja lõpujoone ületas omaaegse kuulsuse Brahim Boutayebi juhendamisel harjutav Gharib seitse sekundit enne Reyd. Vaid kaks aastat tagasi tõsisemalt maratoniga tegelema hakanud Jaouad Gharib võitis ka Helsingi maailmameistrivõistlustel maratoni ja on nüüd kahekordne maailmameister. Jaouad Gharib Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kroonliudik

Kroonliudik (Sarcosphaera coronaria) on seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida paljudest metsatüüpidest, teeservadest, prahipaikadest ja karjääridest. Kroonliudik andmebaasis eElurikkus (vaadatud 24.08.2012) Kroonliudik andmebaasis eElurikkus
Sellerheinik

Sellerheinik (Tricholoma apium) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Eestis võib teda leida männimetsadest. Sellerheinik andmebaasis eElurikkus
Minos

Minos oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuningas, üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, kelle adopteeris ja kasvatas üles Kreeta kuningas Asterion. Minose vennad olid Sarpedon ja Rhadamanthys. Pärast Asterioni surma nõudles Minos trooni ja pagendas vennad. Minose abikaasa oli Pasiphae, nende lapsed olid Ariadne, Androgeos, Deukalion (mitte segamini ajada Prometheuse pojaga), Phaidra, Glaukos, Katreus, Akakallis ja Xenodike. Pausaniase järgi võitis Androgeos Panatenaiadel kõik spordialad ja Ateena kuningas Aigeus saatis ta Marathoni, võitlema suure pulliga. Androgeos sai surma ja Minos sattus raevu. Igal aastal (mõnede allikate järgi iga 9 aasta tagant) pidi Aigeus valima välja 7 noormeest ja 7 neitsit, kes saadeti Kreetale, kus nad viidi Daidalose ehitatud labürinti Minotaurosele söögiks. Nendele ohverdustele tegi lõpu Aigeuse poeg Theseus, kes Ariadne abiga tappis Minotaurose. Kui Minos suri, sai temast üks allilma ehk Hadese kolmest kohtunikust koos Aiakose ja Rhadamanthysega. Minose järgi on nimetatud Minose kultuur.
Rover Light Armoured Car

Rover Light Armoured Car, tuntud ka lihtsalt Roveri nime all, oli Austraalias Teise maailmasõja ajal toodetud soomusauto. Teise maailmasõja alguses ei suutnud Ühendkuningriik toota piisaval hulgal soomustatud lahingumasinaid, et varustada nendega Rahvaste ühenduse riike. See sundis Rahvaste ühenduse liikmeid enda soomusmasinaid välja töötama. Rover konstrueeriti 1941. aastal. See põhines kolmetonnisel Fordi CMP veokil. Kasutati kahte šassiid F60L-i või lühemat F60S-i. Soomustatud kered tootis Ruskn Motor Bodies Pty Ltd Melbourne'is. Tootmine lõpetati 1943. aastal pärast 238 masina tootmist. Austraalia armee võttis Roveri kasutusele 1942. aasta aprillis. Seda kasutati peamiselt meeskondade koolitamiseks ja lahingus seda ei kasutatud. Soomusauto oli pealt avatud ja ava kuju tõttu kutsuti seda ka "liikuvaks kaevikuks".[viide?] Roveri meeskond koosnes viiest liikmest: juht ja komandör istusid ees, kaks laskurit ja raadiooperaator paiknesid meeskonnaruumis. Masin oli relvastatud kolme Vickersi või Breni kuulipildujaga. Laskeavad paiknesid ees ja külgedel. Katus oli poollahtine ja torn puudus. Kasutamisel selgus, et vaatamata suhteliselt õhukesele soomusele on masin ülekoormatud ja uimane ning kuumenes ohtlikult üle. Kui Austraaliasse hakkas 1943. aasta lõpus jõudma USA päritolu soomusautosid, siis hakati neid Roverite asemel kasutama ja 1944. kuulutati Rover iganenuks. Kaks taastatud Rover Mk II masinat on näitusel Austraalia muuseumides: üks Port Adelaide'is National Military Vehicle Museumis ja teine Puckapunyalis Kuningliku Austraalia Soomuskorpuse Tankimuuseumis. Mk I – F60L šassiil (40 tk) MK II – F60S šassiil (198 tk) Ness 2002, lk 51 Michael K. Cecil Australian Military Equipment Profiles vol. 3, Australian Scout and Armoured Cars 1933 to 1945, 1993 Australian Military Equipment Profiles, ISBN 0-646-14611-4. Leland Ness Jane's World War II Tanks and Fighting Vehicles Harper Collins Publishing 2002 ISBN 978-0007112289 Old CMP (1). Pilte Old CMP (2). Pilte
Tõnu Alveus

Tõnu Alveus (sündinud 8. märtsil 1956 ) on eesti filminäitleja. Ta on mänginud Lesta rolli filmides "Kevade", "Sügis" ja "Talve". Teda taheti ka filmi "Suvi" sama rolli mängima, kuid ta viibis sel ajal sundajateenistuses Nõukogude armees ja filmis osalemine osutus seetõttu võimatuks. Tõnu Alveus on töötanud taksojuhina, Eesti Televisiooni operaatorina, autojuhina ning kiirabiautojuhi ja parameedikuna. http://www.efis.ee/et/inimesed/id/4638/ Annika Koppel. Kevade. Suvi. Sügis : Arvo Kruusemendi filmid. Tallinn, 2010, lk. 223 Tõnu Alveus andmebaasis IMDb
Sarpedon

Sarpedon oli vanakreeka mütoloogias üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, Minose ja Rhadamanthyse vend. Pärast kasuisa, Kreeta kuninga Asterioni surma haaras Minos trooni ja pagendas vennad. Sarpedonist sai Lüükia kuningas.
Hyllos

Hyllos (vanakreeka keeles Ὕλλος) on vanakreeka mütoloogias Heraklese ja Deianeira vanim poeg. Ta võttis naiseks Iole, kelle Herakles oli toonud kaasa Oichaliast. Pärast Heraklese surma kiusas Eurystheus tema järeltulijaid ehk herakleide taga. Võitluses tappis Hyllos Eurystheuse. Ta ise suri kahevõitluses Echemosega.
Merineid (skulptuur)

"Merineid" (algse nimega "Virupiiga") on eesti kujuri Edgar Viiesi 1980. aastal loodud pronksskulptuur, mis oli pühendatud XXII olümpiamängude Tallinna purjeregatile. Horisontaalselt viis ja vertikaalselt kolm ja pool meetrit pikk pronksist skulptuur püstub kahe meetri kõrgusel punasest graniidist alusel. Skulptuur kujutab laineharja mähkunud näkineidu. Osa tema juustest on pillikeeltena pingul, mida näkk ise sõrmitseb. Otsevaates meenutavad neiu juuksed laeva purjesid, mis sümboliseerib Tallinna kui olümpiaregati linna. Skulptuur püstitati Tallinnas Tammsaare parki Viru hotelli kõrvale basseini 1981. aastal. 1995. aastal tunnistati see kunstimälestiseks. Seoses Viru hotelli ümberehitustöödega 2004. aastal hotelli basseinid likvideeriti ning skulptuur eemaldati. 2006. aastal paigaldati "Merineid" hotelli kõrvale graniitpostamendi otsa. J. Mamers, Käsil on dekoratiivskulptuurid - Rahva Hääl, 10.06.1979 Kultuurimälestiste riiklik register, mälestise registri nr 2247 Postimees, 16.05.2006: Fotod: pronksist merineid naasis Tallinna kesklinna[alaline kõdulink] Merineid kultuurimälestiste riiklikus registris
Harilik linnukaan

Harilik linnukaan (Theromyzon tessulatum) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv parasiitse kaani liik. Harilikul linnukaanil on 8 silma, 25–30 mm pikkune pooleldi läbipaistev, lamenenud, pehme ja korrapäratu kujuga keha. Vähearenenud ees-inimnapaga kinnitub harilik linnukaan veelindude hingamisteedesse või suhu. Eestis paiguti esinevat liiki võib leida kõikidest veekogudest, v.a kiirevoolulistest jõgedest. Kalakaan Pisikaan Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Harilik linnukaan andmebaasis eElurikkus
Hermione

Hermione (vanakreeka keeles Ἑρμιόνη) on vanakreeka mütoloogias kuningas Menelaose ja Helena tütar, Neoptolemose naine. Tema ja Neoptolemose abielu oli lastetu. Hermione kahtlustas, et Andromache, kelle Neoptolemos oli Trooja sõjast vangina kaasa toonud, on mehe ära nõidunud, ja üritas naist tappa. Neoptolemos läks Delfi oraaklilt uurima, miks tema ja Hermione abielu on lastetu, ent Orestes tappis ta. Hiljem abiellus Hermione Orestesega, neil oli poeg Teisamenos.
Androgeos

Androgeos (vanakreeka keeles Ἀνδρόγεως) oli vanakreeka mütoloogias Kreeta kuninga Minose ja Pasiphae poeg. Pausaniase järgi oli Androgeose surm põhjuseks, miks Minose ja Ateena kuninga Aigeuse vahel tekkis vaen.
Ladji Doucouré

Ladji Doucouré (sündinud 28. märtsil 1983 Juvisy-sur-Orge'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), maailmameister (2005). 2005 Helsingi maailmameister 110 m tõkkejooksus 13.07 maailmameister 4x100 m 38.08 (Ladji Doucouré, Ronald Pognon, Eddy de Lépine ja Lueyi Dovy). Koduleht Ladji Doucouré Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Kilpkonnakaan

Kilpkonnakaan (Haementeria costata) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv parasiitne kaani liik. Nõrgalt arenenud eesiminapa ja 2 silmaga kilpkonnakaanil on 60–70 mm pikkune kreemjas või helepruun keha ning piki selga 1 tume triip ja 5–7 rida väikesi näsasid. Eestis on see liik haruldane, puudub Briti saartel ja Põhja-Fennoskandias, kuid üldiselt levinud ja tavaline. Imeb veelindude ja -imetajate verd. Harilik linnukaan Pisikaan Greenhalgh, M. & Ovenden, D., 2008. Euroopa magevee-elustik. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Kilpkonnakaan andmebaasis eElurikkus
Rhadamanthys

Rhadamanthys (vanakreeka keeles Ῥαδάμανθυς) on vanakreeka mütoloogias üks Zeusi ja Europe kolmest pojast, Minose ja Sarpedoni vend. Temast sai üks kolmest allilma kohtunikust koos Minose ja Aiakosega.
Gene Kelly

Gene Kelly, õieti Eugene Curran Kelly (23. august 1912 – 2. veebruar 1996) oli ameerika tantsija, koreograaf, laulja, näitleja, lavastaja ja produtsent. 1994 – National Medal of Arts