laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Inkubatsiooniperiood

"Inkubatsiooniperiood" on mitmetähenduslik sõna. Inkubatsiooniperiood on kulumise algperiood, mille vältel kulumise intensiivsus on suurem, kui hilisemas permanentses kulumisperioodis. Inkubatsiooniperiood on meditsiinis aeg nakkuse saamisest esimeste haigustunnuste ilmumiseni, lõimetusaeg, peiteaeg. ... Inkubatsioon http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=inkubatsiooniperiood&F=M
Inkubatsiooniperiood (kulumine)

Inkubatsiooniperiood on kulumise algperiood, mille vältel kulumisintensiivsus näiteks hõõrdepaaris on suurem kui hilisemas permanentses kulumisperioodis. Kui kulumismehhanismiks on pindväsimus, toimub inkubatsiooniperioodi vältel vigastuste akumuleerumine, mil kulumisintensiivsus algab nullist ja suureneb aeglaselt.
Erosioon (täpsustus)

"Erosioon" on mitmetähenduslik sõna. Erosioon on maateaduses protsesside kogum, mille käigus maakoore pealmine osa mureneb ja kandub ühest kohast teise. Erosioon ehk erosioonkulumine on detaili pindkihi vigastumine ja kulumine tahkete osakeste, vedeliku või gaasi joas.
Juveniilne pind

Juveniilne pind on puhas metallipind, millel puudub sellele atmosfääritingimustes omane oksiidikiht. Praktiliselt esineb vaid mitteoksüdeerivas keskkonnas (kosmoses, vaakumis), kus hõõrdepaaride (metall vastu metalli) sööbekulumine on vältimatu.
Cagliari provints

Cagliari provints oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks oli Cagliari linn. 2016. aasta 4. veebruari seadusega asendati provints vastloodud Lõuna-Sardiinia provintsiga, mis koosneb Cagliari provintsist (välja arvatud città metropolitana di Cagliari alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ning Medio Campidano ja Carbonia-Iglesiase provintsist. Suurimad asulad olid Cagliari (elanikke 160 886 (2003) ja Quartu Sant'Elena (70 020) linnad ning Selargius (28 682), Assemini (25 531), Capoterra (22 620), Monserrato (20 809), Sestu (17 413), Sinnai (16 043) ja Quartucciu (11 503). Cagliari provints jagunes 71 omavalitsusüksuseks (comune). Armungia Assemini Ballao Barrali Burcei Cagliari Capoterra Castiadas Decimomannu Decimoputzu Dolianova Domus de Maria Donori Elmas Escalaplano Escolca Esterzili Gergei Gesico Goni Guamaggiore Guasila Isili Mandas Maracalagonis Monastir Monserrato Muravera Nuragus Nurallao Nuraminis Nurri Orroli Ortacesus Pimentel Quartucciu Quartu Sant'Elena Pula Sadali Samatzai San Basilio San Nicolò Gerrei San Sperate Sant'Andrea Frius San Vito Sarroch Selargius Selegas Senorbì Serdiana Serri Sestu Settimo San Pietro Seulo Siliqua Silius Sinnai Siurgus Donigala Soleminis Suelli Teulada Ussana Uta Vallermosa Villanova Tulo Villaputzu Villasalto Villa San Pietro Villasimius Villasor Villaspeciosa Istati andmed. Vaadatud 13.09.2019. Caligari provintsi ametlik koduleht (itaalia keeles)
Sassari provints

Sassari provints on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks on Sassari linn. Sassari provints jaguneb 92 omavalitsusüksuseks (comune). Aggius Aglientu Alà dei Sardi Alghero Anela Ardara Arzachena Badesi Banari Benetutti Berchidda Bessude Bonnanaro Bono Bonorva Bortigiadas Borutta Bottidda Buddusò Budoni Bultei Bulzi Burgos Calangianus Cargeghe Castelsardo Cheremule Chiaramonti Codrongianos Cossoine Erula Esporlatu Florinas Giave Golfo Aranci Illorai Ittireddu Ittiri La Maddalena Laerru Loiri Porto San Paolo Luogosanto Luras Mara Martis Monteleone Rocca Doria Monti Mores Muros Nughedu San Nicolò Nule Nulvi Olbia Olmedo Oschiri Osilo Ossi Ozieri Padria Padru Palau Pattada Perfugas Ploaghe Porto Torres Pozzomaggiore Putifigari Romana San Teodoro Sant'Antonio di Gallura Santa Maria Coghinas Santa Teresa Gallura Sassari Sedini Semestene Sennori Siligo Sorso Stintino Telti Tempio Pausania Tergu Thiesi Tissi Torralba Trinità d'Agultu e Vignola Tula Uri Usini Valledoria Viddalba Villanova Monteleone Sassari provintsi koduleht (itaalia keeles)
Laugjas erosioon

Laugjas erosioon on erosioonkulumine, mille puhul abrasiivosakesed tabavad kulutatavat pinda väga väikese nullilähedase nurga all.
Kulumiskiirus

Kulumiskiirus (inglise: wear rate) näitab triboloogias kulumit ajaühikus ehk kulumi massi ja tekkimisaja suhet.
Nuoro provints

Nuoro provints on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks on Nuoro linn. Nuoro provints jaguneb 74 omavalitsusüksuseks (comune). Aritzo Arzana Atzara Austis Bari Sardo Baunei Belvì Birori Bitti Bolotana Borore Bortigali Cardedu Desulo Dorgali Dualchi Elini Fonni Gadoni Gairo Galtellì Gavoi Girasole Ilbono Irgoli Jerzu Lanusei Lei Loceri Loculi Lodine Lodè Lotzorai Lula Macomer Mamoiada Meana Sardo Noragugume Nuoro Oliena Ollolai Olzai Onanì Onifai Oniferi Orani Orgosolo Orosei Orotelli Ortueri Orune Osidda Osini Ottana Ovodda Perdasdefogu Posada Sarule Silanus Sindia Siniscola Sorgono Talana Tertenia Teti Tiana Tonara Torpè Tortolì Triei Ulassai Urzulei Ussassai Villagrande Strisaili Alltoodud tabelis on loetletud Nuoro provintsi 10 suurima elanike arvuga omavalitsusüksust (seisuga 9.09.2011). http://www.tuttitalia.it/sardegna/provincia-di-nuoro/statistiche/censimento-2011/ Nuoro provintsi koduleht (itaalia keeles)
Oristano provints

Oristano provints on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskus on Oristano linn. Oristano provints jaguneb 87 omavalitsusüksuseks (comune). Abbasanta Aidomaggiore Albagiara Ales Allai Arborea Ardauli Assolo Asuni Baradili Baratili San Pietro Baressa Bauladu Bidonì Bonarcado Boroneddu Bosa Busachi Cabras Cuglieri Curcuris Flussio Fordongianus Ghilarza Gonnoscodina Gonnosnò Gonnostramatza Laconi Magomadas Marrubiu Masullas Milis Modolo Mogorella Mogoro Montresta Morgongiori Narbolia Neoneli Norbello Nughedu Santa Vittoria Nurachi Nureci Ollastra Oristano Palmas Arborea Pau Paulilatino Pompu Riola Sardo Ruinas Sagama Samugheo San Nicolò d'Arcidano San Vero Milis Santa Giusta Santu Lussurgiu Scano di Montiferro Sedilo Seneghe Senis Sennariolo Siamaggiore Siamanna Siapiccia Simala Simaxis Sini Siris Soddì Solarussa Sorradile Suni Tadasuni Terralba Tinnura Tramatza Tresnuraghes Ulà Tirso Uras Usellus Villa Sant'Antonio Villa Verde Villanova Truschedu Villaurbana Zeddiani Zerfaliu Üle 2500 elaniku (2011. aasta loenduse andmetel) elab järgmistes omavalitsusüksustes. "Popolazione residente al 1º gennaio 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2019. Vaadatud 16. oktoobril 2019. ISTATi andmed, värskendatud 31.12.2012 Oristano provintsi ametlik koduleht (itaalia keeles)
Löökkulumine

Löökkulumine (inglise: impact wear) on lai mõiste, kuhu kuuluvad kõik erosioonkulumise liigid (ka piiskerosioon), löökkoormusel töötavate detailide väsimuskulumine ja ka näiteks löökpuuri kulumine abrasiivmaterjali töötlemisel.
Seisuhõõrdumine

Seisuhõõrdumine või seisuhõõre on tahkete kehade kokkupuutekohas tekkiv jõud (seisuhõõrdejõud) hõõre, mis takistab kehade libisema hakkamist teineteise suhtes. Seisuhõõre on veojõuga võrreldes alati vastassuunaline ( F → w = − F → {\displaystyle {\vec {F}}_{\mathrm {w} }=-{\vec {F}}} ). Seisuhõõre saavutab maksimaalse suuruse vahetult enne keha liikumahakkamist. Seisuhõõrde suurus sõltub kehasid kokku suruvate jõudude suurusest (enamasti raskusjõud) ja kokkupuutepindade omadustest. Hõõre Seisuhõõrdumine
Pindasurumine

Pindasurumine ehk šaržeerimine on tahkete osakeste sissetungimine metallipinda löögi või survejõu toimel. Sellega kaasneb metalli lokaalne muljumine ja osakeste kinnistumine pindkihis.
Šaržeerimine

Šaržeerimine on kellegi või millegi kujutamine humoristlikult, šaržina, näiteks kujutavas kunstis, teatris jm.
Nominaalne kontaktpind

Nominaalne kontaktpind (inglise: nominal area of contact) on tribosüsteemis või liites vastaspindade pindala, mis on määratud nende geomeetriliste mõõtmetega ja mille ulatuses ideaaljuhul on võimalik pindadevaheline kontakt.
Normaalerosioon

Normaalerosioon (inglise: normal impact erosion või erosion at normal incidence) ehk normaallöökerosioon ehk otselöökerosioon on erosioon, mille käigus abrasiivosakesed tabavad kulutatavat pinda täisnurga all.
Lõikekulumine

Lõikekulumine ehk mikrolõikamine on abrasiivkulumine, mis toimub materjali pindkuihist laastu lõikamise teel. Lõikekulumine toimub näiteks lihvimisel ja käiamisel.
Sisehõõrdumine

Sisehõõrdumine ehk sisehõõre (ingl internal friction) on keha osade vahelisel liikumisel toimiv hõõre, näiteks vedelike puhul vedelikukihtide omavahelist liikumist takistav hõõre ehk viskoossus. Vedelike sisehõõrdumist põhjustavad molekulidevahelised jõud, mille toimel tõmbavad kiiremini liikuvad vedelikukihid kaasa aeglasemalt liikuvaid kihte. kaotades seejuures oma liikumisenergiat. Gaaside sisehõõrdumist seletatakse gaasi molekulide soojusliikumisega, mis põhjustab molekulide vahetust erineva kiirusega liikuvate gaasikihtide vahel. Seetõttu suurendavad aeglasemasse kihti siirduvad molekulid keskmist liikumishulka selles kihis. Sisehõõrdetegur Viskoossus ENE 8. köide, 1995
Vedelikmäärimine

Vedelikmäärimine (inglise: fluid lubrication) on määrimisviis, mille korral hõõrdepinnad on omavahelises liikumises täielikult lahutatud õli- või muu vedela määrdeaine kihiga.
Tsentrifugaalkiirendi

Tsentrifugaalkiirendi (inglise: centrifugal erosion tester) on püstvõlliga erosioonkulumiskatsemasin, mille rootorist tsentrifugaaljõu mõjul väljapaisatavad abrasiivosakesed tabavad ja kulutavad rootori ümber paiknevaid katsekehi.
Vara oja

Vara oja on oja Tartumaal, Amme jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka Konnaoja nime all. Vara oja saab alguse Keressaare rabast lõunas Vilussaare külas ja suubub Amme jõkke 25,4 km enne suuet. Jõe pikkus on 21,1 km ja valgla pindala 69,5 km². Vara oja keskkonnaportaalis
Veeretakistus

Veeretakistus ehk veerehõõre on jõud, mis takistab keha (näiteks ratta) veeremist pinnal (maapinnal). Peamiselt tekib veeretakistus pinna ja veereva keha plastsete deformatsioonide ja veeremisel esineva hüstereesi tõttu. Keha veeremisel deformeeruvad nii pind, kui veerev keha. Need deformatsioonid ei toimu seejuures ilma energia kadudeta. Nimelt läheb osa energiat soojuseks, plastsete deformatsioonide tekitamiseks. Üheks teiseks veerehõõrde põhjuseks on veereva keha ja pinna vaheline libisemine, mis on samuti energia kadudega protsess. Siin tasub tähele panna, et ainult viimane veerehõõret tekitav protsess sisaldab hõõret ja seetõttu on õigem veerehõõrde asemel kasutada mõistet "veeretakistus". Veeretakistus tekib näiteks ratta või palli veeremisel mööda maapinda. Veeretakistus on oluliselt väiksem kui kuivhõõre. Seda veerehõõrde eelist kasutatakse veerelaagrites, mis võimaldavad väga efektiivset pöördliikumist. Veeretakistuse koefitsient defineeritakse järgneva võrdusega:   F = C r r N {\displaystyle \ F=C_{rr}N} kus F {\displaystyle F} on veeretakistus (veeretakistus on jõud), C r r {\displaystyle C_{rr}} on dimensioonitu veeretakistuse koefitsient, ja N {\displaystyle N} on pinna, millel keha veereb, normaalreaktsioon. Veeretakistuse koefitsintide väärtusi on võimalik leida ka allikast: [1] Hõõre "Tires and Passenger Vehicle Fuel Economy: Informing Consumers, Improving Performance -- Special Report 286. National Academy of Sciences, Transportation Research Board, 2006" (PDF). Vaadatud 11.08.2007. "Coefficients of Friction in Bearing". Coefficients of Friction. Hibbeler, R.C. (2007). Engineering Mechanics: Statics & Dynamics (Eleventh ed.). Pearson, Prentice Hall. Lk 441–442. Hay, Fig. 6-2 p.72(worst case shown of 0.0036 not used since it is likely erroneous) Астахов, Joonised nr. 3.8, 3.9, 3.11, lk. 50-55; Joonised. 2.3, 2.4 lk. 35-36. (suurim väärtus 0.0024 on teljekoormusel 5.95 tonni kulunud laagritega Астахов, Fig. 2.1, p.22 Hersey, Tabel 6, lk 267 "Roller Data" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13. märts 2012. Vaadatud 13. detsembril 2018. Roche, Schinkel, Storey, Humphris & Guelden, "Speed of Light." Crr for large truck tires per Michelin Thomas D. Gillespie (1992). Fundamentals of Vehicle Dynamics. SAE International. ISBN 978-1-56091-199-9. Baker, Ira O., "Treatise on roads and pavements". New York, John Wiley, 1914. Stagecoach: Table 7, p. 28. Diameter: pp. 22-23. This book reports a few hundred values of rolling resistance for various animal-powered vehicles under various condition, mostly from 19th century data.
Väntpõlvmehhanism

Väntpõlvmehhanism (inglise: slider-crank toggle mechanism) on kuuelüliline põlvliigendiga väntliugurmehhanism, mida kasutatakse pressides, kui väikese vända raadiuse korral on vaja saavutada suurt pressimisjõudu.
Mustvee jõgi

Mustvee jõgi (ka Lissioja, Mustjõgi) on jõgi Jõgevamaal. Jõe alamjooks oli enne 2017. aasta haldusreformi Jõgevamaa ja Ida-Virumaa piiriks. Mustvee jõgi saab alguse Oti külast ja suubub Peipsi järve Mustvee linnas. Jõe pikkus on 39,1 km ja valgla pindala 180 km². Sadam suudmes enne 1937. aastat Mustvee jõgi keskkonnaportaalis Mustvee jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Tangshani maavärin

Tangshani maavärin on 20. sajandi suurim seismiline katastroof, mis toimus 28. juulil 1976. aastal kell 3:42 (kohaliku aja järgi). Maavärina hüpotsenter asus otse Tangshani linna all, 160 km Pekingist ida suunas. Maavärina magnituud oli 7,8. Suur Hiina tööstuslinn hävis maatasa, suri 243 000 inimest. Majanduslikku kahju hinnati 2 000 000 000 USA dollarile.
Mustjõgi (Koiva)

Mustjõgi on jõgi Lõuna-Eestis, Koiva jõe suurim lisajõgi. Mustjõgi saab alguse Sibula järvest. Varem on lähteks arvatud Sibula järvest 500 m lõunasse jääv Suur Saarjärv. Mustjõgi suubub Koiva jõkke Eesti-Läti piiril, 250 km enne Koiva suuet. Jõe pikkus on 85 km ja valgla pindala 1820 km², millest osa paikneb Lätis. Jõel on palju lisajõgesid. Mustjõe kalastik on liigirikas, kokku on leitud 24 liiki.[viide?] Mustjõe suue (vasakul) Koiva jõkke Vaade Mustjõe luhale Tellingumäe vaatetornist Valgemäe liivapaljand Mustjõe ääres Mustjõgi. Keskkonnaportaal, vaadatud 28.12.2022. Mustjõgi. eestigiid.ee, vaadatud 28.12.2022.
Roodium

Roodium on keemiline element järjenumbriga 45. Tal on üks stabiilne isotoop, selle massiarv on 103. Omadustelt on roodium plaatinametall ja sellisena väärismetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 12,45 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1964 oC.
Põduste jõgi

Põduste jõgi (ka Tori jõgi, Sikassaare jõgi) on üks suuremaid jõgesid Saaremaal. Jõgi saab alguse Tõrise külas ja suubub Kuressaare lahte Läänemeres. Jõe pikkus on 30,4 km ja valgla pindala 204,8 km². Põduste jõkke suubuvad Luhaniidu oja, Laugi jõgi, Kaarma oja, Kudjape peakraav ja Pähkla jõgi. 2011. aastal oli Põduste jõgi Saaremaa ainus jõgi, kuhu keskkonnaamet kavatses asustada ettekasvatatud noori jõevähke, kuid jões avastatud reostuse tõttu seda ei tehtud. Põduste jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 12.04.2022. Põduste jõgi. EELIS, vaadatud 12.04.2022. "Põduste jõgi jääb reostuse tõttu vähkidest ilma" Delfi, 1. september 2011. Oliver Rand: "Põduste jõe kinniskasvamine ähvardab üleujutusega" Meie Maa, 28. august 2009.
Punabe jõgi

Punabe jõgi (ka Punapea jõgi, Kõverjõgi, Metsküla jõgi, Peitse jõgi) on jõgi Põhja-Saaremaal, voolab Saaremaa vallas. Jõgi saab alguse Amara soos ja suubub Poka külas Läänemerre. Jõgi on 14,9 km pikk ja 95,1 km² suuruse valglaga. Punabe jõgi keskkonnaportaalis
Tähtmehhanism

Tähtmehhanism (inglise: star wheel mechanism) on liikumispausidega mehhanism. Tähtmehhanism on malta mehhanismi edasiarendus.
Pühajõgi (Saaremaa)

Pühajõgi on jõgi Saaremaal. Jõgi saab alguse endise Lääne-Saare ja Kihelkonna valla piiril asuvast soost Sõmera külast loodes ja suubub Mullutu lahte. Alamjooksul läbib ta Vägara lahe. Jõe pikkus on 17,9 km ja valgla pindala on 64,7 km². Pühajõgi keskkonnaportaalis
Malta mehhanism

Malta mehhanism on mehhanism, mis muudab vedava lüli ühtlase pöörlemise veetava lüli katkendlikuks liikumiseks.
Vaidva jõgi

Vaidva jõgi (läti keeles Vaidava) on jõgi, mille lähe ja alamjooks asuvad Võrumaal ning ülem- ja keskjooks Põhja-Lätis. See on Mustjõe vasakpoolne lisajõgi. Vaidva jõgi saab alguse Murati järve lõunaotsast Võrumaal Eesti-Läti piiril ja suubub Mustjõkke 28,1 km enne suuet Kuutsi küla lähedal. Jõgi on 71 km pikk, millest 14 km on Eestis. Kahes lõigus on Vaidva jõgi Eesti-Läti piirijõeks. Kuulub Koiva jõgikonda ja jääb Mustjõe alamvesikonna alale. Jõgi puutub kokku mitme kaitsealaga. Selle teele jäävad näiteks Mõisamõtsa looduskaitseala ja Koiva-Mustjõe maastikukaitseala. Jõe alamjooksul asub ka Vaidva jõe hoiuala. Suurim asula jõe ääres on Hopa linn Lätis. Karvas asub jõel hüdroelektrijaam. Jõgi Vastse-Roosa külas Jõgi Hopa linna juures Vastse-Roosa sild üle jõe Vaidva jõgi keskkonnaportaalis
Madalpaar

Madalpaar ehk madalam paar (inglise lower pair) on mehhanismide ja masinate teoorias kinemaatiline paar, mille elementide vahel on pindkontakt. Madalpaare on kuut tüüpi: Translatsioonipaar Rotatsioonipaar Silinderpaar Kruvipaar Kerapaar Tasandpaar kõrgpaar
Manipulaator

Manipulaator (inglise keeles manipulator) ehk käsitsusseade on seade esemete pööramiseks ja teisaldamiseks, mis enamasti väljendab inimkäe liikumist. Manipulaatori konstruktsioonis saab eristada teisaldavat kätt, suunavat käelaba ja sõrmi asendavat haaratsit. ÕS2006 EKSS
Automaatika mõisteid

Siin on loetletud automaatika mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y analoogsignaal andur aritmeetika-loogikaplokk asendiandur automaat automaatika automaatjuhtimine automaatkaitse automaatliin automaatne juhtimissüsteem automaattootmissüsteem avatud süsteem bimetalltajur bistaabiilne loogikalülitus dekooder demultipleksor diferentsiaalregulaator digitaalsignaal diskreetsignaal fotoelektriline andur halli tajur hägusloogika induktiivtajur integraalregulaator jaotatud programmeerimine juhtimine juhtimissüsteem juhtmevaba toitega täitur jõuandur kahepunktiregulaator kasutajaprogramm kiirendusandur kiudoptiline kaabel keelkontakttajur klaaskiudkaabel kodeerimine komparaator kontaktita andur kontroller kvantimine liigestatud robot lineaarne programmeerimine loogiline automaat loogiline tehe mahtuvustajur mitmelisidus süsteem mittestabiilne loogikalülitus modulatsiooniketas monostabiilne loogikalülitus multipleksor nihkeandur noonius optiline inkrementaalandur optiline tajur optopaartajur paindtootmine paindtootmismoodul paindtootmissüsteem PI-regulaator positsioonreguleerimine programmjuhtimine proportsionaalregulaator reguleerimine releetajur reostaatandur robot robotsüsteem rõhuandur servomootor siirdeandur suitsuandur suletud süsteem tajur termopaartajur termotakistustajur tootmise automatiseerimine tootmise hierarhiline juhtimine tulekahjuandur täitur universaalne loogikalülitus ülekandefunktsioon
Munalaskme oja

Munalaskme oja on oja Harjumaal, Vasalemma jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka kui Riisipere jõgi või Maidla peakraav (ülemjooksul). Munalaskme oja saab alguse Turba alevikust idakirdes (Jõetõusme allikas) ja suubub Vasalemma jõkke 19,6 km enne suuet, olles 23,9 km pikk ja 138,8 km² valgalaga. Oja veepinna absoluutne kõrgus on lähtel 48,0 m ja suudmes 20,0 m. Munalaskme oja keskkonnaportaalis
Malta rist

Malta rist on ristikujuline sümbol, mida alates keskajast on seostatud Malta orduga. Rist koosneb neljast võrdse pikkusega ja V-sarnase kujuga harust, mis paiknevad sümmeetriliselt, ning ristil on seega kokku kaheksa tippu. Algne Malta rist on valge punasel taustal. Malta ristiks on hakatud nimetama ka teisi samasuguseid sümboleid mis iganes värvikombinatsioonis.
Nurtu jõgi

Nurtu jõgi (ka Nurme jõgi, Valgu jõgi, Kohtru jõgi) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas, Raplamaal Järvakandi vallas Järvakandi alevis, Kehtna vallas Ahekõnnu, Lokuta, Nõlva ja Selja külas ning Märjamaa vallas Inda, Kirna, Kohtru, Nurtu-Nõlva, Ojaäärse, Velise, Velise-Nõlva ja Veski külas, Velise jõe vasakpoolne lisajõgi. Nurtu jõgi saab alguse Lokuta külas, Järvakandi alevist ida-kirde pool. Lähtest lõunasse jääb Nõlvassoo hoiuala. Järvakandi alevis ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Taneli sild). Pärnumaa piiril suubuvad jõkke Kõnnu oja ja Kohtru jõgi. Kohtru külas jääb jõe põhjakaldale Tõrasoo looduskaitseala, lõunakaldal kulgeb Nurtu–Kohtru tee. Ojaäärse külas ületab jõe Valgu–Libatse tee (Lebenesi sild) ning suubub jõkke Rogenese oja. Nurtu-Nõlva külas on jõe kallastel Nurtu-Nõlva hoiuala. Inda külas ületab jõe Velise–Palu tee (Jämeda sild). Suudmest (Velise ja Kirna küla piiril) umbes 200 m lääne-loode suunas on Tahka sild üle Velise jõe (Raikküla–Päärdu tee). Ta suubub vasakult Velise jõkke, viimase suudmest 32,2 km kaugusel. Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) OÜ Järvakandi Kommunaal. Nurtu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113100. Arvi Järvekülg. Eesti jõed. Tartu 2001. Nurtu jõgi keskkonnaportaalis
Kõrgpaar

Kõrgpaar (inglise: higher pair) ehk kõrgem paar on mehhanismide ja masinate teoorias kinemaatiline paar, mille elementide vahel on kontakt ühes punktis või piki joont.
Lelle

Lelle (varem ka Hiiekõnnu) on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas. Lelles on õigeusu kirik, lasteaed, rahvamaja, raamatukogu ja jalgpallistaadion. Aleviku lähedal on Kastna hiiemägi. Alevikus on Lelle raudteejaam. Raudteeühendus on Tallinna, Viljandi ja Pärnuga. Kuni 2009. aasta suveni tegutses asulas Lelle põhikool. Aastatel 2004–2010 toimus Lelles muusikafestival Lelle Alternatiiv. Asulast lõunasse Põllu küla alale jääb Lelle kalmistu. Lelle õigeusu kirik Lelle jaama veetorn Alates 1930. aastatest populaarseim spordiala olnud jalgpall.[viide?] Suviti mängitakse ka võrkpalli ja korvpalli, talviti jäähokit. Sportimiseks on loodud võimalused Lelle staadionil ja renoveeritud vana rahvamaja läheduses. Lelle mõis (Vändra kihelkonnas) Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 26.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "TV3: Lelle koolis valitses täna matusemeeleolu" Delfi, 26. mai 2009
Mehhanismide ja masinate teooria mõisteid

# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Siin on loetletud mehhanismide ja masinate teooria mõisteid. aksiaalne väntliugurmehhanism balansseerimine desaksiaalne nukkmehhanism diametraalnukk düaad ekstsentrik geomeetriline lukustamine häirivmass isepidurduvus kaksikkulissmehhanism kaksiknookurmehhanism kaksikuniversaalliigend kaksikväntmehhanism kangmehhanism kaotegur kaovõimsus kardaanliigend keps keraliigend kerapaar keskratas ketasnukk kiikkang kiikkangmehhanism kiilmehhanism kiirendusplaan kiirkäik kiirtaandusmehhanism kiiruse pulseerimine kiirusplaan kiirusregulaator kinemaatiline ahel kinemaatiline paar kinemaatiline skeem kinnislüli konsoolne vänt koonusplanetaarmehhanism korrektsioonitasand kroonratas kruvimehhanism kuliss-väntmehhanism kõrgpaar liigendmehhanism liigendnelilülik madalpaar malta mehhanism manipulaator masin mehhanism mehhanismi kinemaatiline skeem mehhanismi struktuurskeem tähtmehhanism väntpõlvmehhanism
Triboloogia mõisteid

Siin on loetletud Triboloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y abrasiiv abrasiivkulumine abrasiivpaber abrasiivsus adsorptsioon aparaadiõli baasõli bergamotiõli destillaatõli diestrid elektroreoloogiline vedelik EM-määre emulsioon erosioonkulumine fluoritud õli fretingkorrosioon grafiitmääre helvesväsimus hõõrdepind hõõre hüdroabrasiivne kulumine hüdroõli hüpoidõli immutusõli inkubatsiooniperiood isolatsiooniõli joaskulumine juveniilne pind jääkõli kaabliõli karastusõli kastoorõli kavitatsioonkulumine kellaõli kemosorptsioon kompaundõli kompressoriõli kondiõli korrosioonmehaaniline kulumine kulumine kulumisintensiivsus kulumiskiirus kulumiskindlus laugjas erosioon lihvõli liikumishõõrdumine liivapaber linaõli liughõõrdejõud liughõõre lõikekulumine löökkulumine mehaaniline kulumine mootoriõli määrdeõli määrimine naatriummääre naftaõli naturaalõli nominaalne kontaktpind normaalerosioon oliiviõli parafiin petrolaatum pindasurumine pindväsimuskulumine polüglükoolõli rafineeritud õli seisuhõõrdejõud seisuhõõrdumine sisehõõrdumine solidool sööbekulumine staatiline elekter tabatav pind tehniline vaseliin tihendusmääre trafoõli triboloogia triboelektriline efekt triboelektriline tabel triboluminestsents tsentrifugaalkiirendi turbiiniõli vaakumõli vedelikmäärimine veerehõõrdumine välishõõrdumine värtnaõli