laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Core i3

Intel Core i3 on mikroprotsessor, mis on ehitatud Nehalemi mikroarhitektuuril. Esimest korda tutvustati core i3 protsessorit 7. jaanuaril 2011. Selle protsessori lauaarvuti variandid kandsid koodnimesid Clarkdale ja Sandy Bridge. Sülearvuti variandid aga Arrandale ja Sandy Bridge. Clarkdale oli esimene Nehalem arhitektuuril ehitatud Intel Core i3 protsessor, millel oli sisse ehitatud GPU ja kaks tuumat. Põhineb Westmere mikroarhitektuuril. Kõik mudelid toetavad: MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSE4.1, SSE4.2, EIST, Intel 64, XD bit, Intel VT-x, Hyper-Threading, Smart Cache. FSB on vahetatud DMI-ga. Transistorid: 774 miljonit Protsessori pinna pindala: 81 mm² Graafika ja integreeritud mälu kontrollija protsessori pinna pindala: 114 mm² mikroprotsessori kujunduse number: C2, K0 Intel Core i3-3xxM protsessorid on koodnimega Arrandale. Arrandale on Clarkdale'i sülearvuti versioon. Nad on sarnased Intel Core i5-4XX seeria protsessoritega aga Arrandale ei toeta Turbo Boost tehnoloogiat ja ECC mälu. Põhineb Westmere mikroarhitektuuril. Kõik mudelid toetavad: MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSE4.1, SSE4.2, EIST, Intel 64, XD bit, Intel VT-x, Hyper-Threading, Smart Cache. FSB on vahetatud DMI-ga. Transistorid: 382 miljonit Protsessori pinna pindala: 81 mm² Graafika ja integreeritud mälu kontrollija protsessori pinna pindala: 114 mm² mikroprotsessori kujunduse number: C2, K0 Sandy Bridge koodnimega laua- ja sülearvuti protsessorit tutvustati 20. jaanuaril 2011. Intel Core i3-2XXX seeria Sandy Bridge protsessorid on 2010 Clarkdale'i Core i3-5XX ja Arrandale Core i3-3XXM mudelite asendus uuel mikroarhitektuuril. Kuigi Sandy Bridge koodnimega protsessoritel olid uued pesad ja kiibistik, kasutajale nähtavad omadused muutumatud. Nad ei toetanud Turbo Boost tehnoloogiat, AES-i ega AVE-t. Põhineb Sandy Bridge mikroarhitektuuril. Kõik mudelid toetavad:MMX, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, Enhanced Intel SpeedStep Technology (EIST), Intel 64, XD bit (an NX bit implementation), Intel VT-x, Hyper-threading, Smart Cache. Transistorid: 624 või 504 miljonit Protsessori pinna pindala: 149 või 131 mm² mikroprotsessori kujunduse number: J1, Q0 1.http://www.intel.com/content/www/us/en/processors/core/2nd-gen-core-for-consumer-mobile-computing-brief.html 2.http://en.wikipedia.org/wiki/Intel_Core#Core_i7 3.http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_Intel_Core_i3_microprocessors
Piret Niglas

Piret Niglas (aastani 1988 Piret Sala; sündinud 5. aprillil 1968 Kohtla-Järvel) on eesti suusataja. Ta lõpetas aastal 1986 Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning aastal 1998 liikumis- ja sporditeaduste bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli. Asus iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigi sportlastest esimesena olümpiastarti. See toimus 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, täpsemalt 9. veebruaril, võistlusdistantsiks oli 15 km suusasõit klassikalises stiilis. Osales hiljem ka 1994. aasta taliolümpiamängudel ja 2002. aasta taliolümpiamängudel. Piret Niglas. ESBL, vaadatud 13.07.2019. Biograafia ESBL-is Virumaa Teataja
Linksys

Linksys on kodu- ja kontorivõrgutoodete kaubamärk, mida tänapäeval valmistab Cisco Systems. Algselt loodi Linksys 1988. aastal, kuid suurele turule tuli firma alles 1995. aastal. Cisco ostis selle 2003. aastal. Linksysi nime all on müüdud näiteks lairibaruutereid, tavakasutajatele ja väikefirmadele mõeldud kommutaatoreid, VoIP-varustust, juhtmeta netivideokaameraid, audio-videotooteid, võrgupõhiseid laosüsteeme jms. Linksysi tooted olid laialdaselt saadaval Põhja-Ameerika elektroonikapoodides nagu Best Buy ja Comp Usa, samuti internetipoodides ning suurtes kaubakeskustes. Linksysi põhikonkurendid iseseisva firmana olid D-link ja NetGear, neist viimane oli Cisco rivaali Norteli bränd. 2008. aastast alates on kõiki Linksysi tooteid müüdud "Linksys by Cisco" märgi all ning mõnd Linksysi toodet müüakse märgi all Valet. Endine Linksysi koduleht suunab nüüd külastajad Cisco kodulehele.
LGA 2011

LGA 2011 ehk R-sokkel on Inteli loodud protsessoripesa. See on välja töötatud võimsates serveri- ja lauaarvutikonfiguratsioonides kasutatavate Inteli protsessoripesasade LGA 1366 (B-sokkel) ja LGA 1567 asendamiseks. LGA (Land Grid Array, pinnavõremaatriks) on protsessori kinnitustüüp. LGA 2011 protsessoripesal on 2011 kullatud otsaga jalga, mis puudutavad protsessori alumisel küljel asuvaid kontakte. R-sokkel kasutab Intel QuickPath Interconnect tehnoloogiat, et ühendada kahepesalises süsteemis protsessor lisaprotsessori ja lõunasillaga. Otsemeedialiides (Direct Media Interface, DMI) 2.0 ühendab protsessori platvormi kontrolleri jaoturiga (PCH), täpsemalt Sandy Bridge E-seeria protsessoreid Intel X79 kiibistikuga. Protsessor käsitleb põhjasilla funktsioone, näiteks mälukontrolli, PCIe kontrolli, DMI, FDI ja muid kiibile integreeritud funktsioone. Lisaprotsessoril asendab täiendav ×4 PCIe liides DMI liidest. R-soklil puudub sisseehitatud graafika nagu tema eellasel B-soklilgi. R-soklit hakati müüma 14. novembril 2011. Ta toetab Sandy Bridge E-seeria protsessoreid, millel on 40× PCIe 2.0 või 3.0 rada ning 4 mälukanalit, mis toetavad DDR3-1600 muutmälu. R-sokli emaplaatidel on kas 4 või 8 DIMM mälupesa, mistõttu nad toetavad maksimaalselt 32 GB, 64 GB või 128 GB muutmälu (RAM). R-sokkel peab tagama skaleeritavuse, mis ületab 8 tuuma ning 20 MB vahemälu. R-sokkel ühildub tulevikus väljatöötatavate Ivy Bridge E-seeria protsessoritega. LGA 2011 toetab Inteli uut X79 tugikiibistikku. Kõik mudelid toetavad: MMX käsustikku, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, Enhanced Intel SpeedStep Technology (EIST), Intel 64, XD bit (NX biti teostus), TXT, Intel VT-x, Intel VT-d, Turbo Boost, AES-NI käsustik, Smart Cache, Hyper-threading. Sandy Bridge-E protsessoreid ei müüda standardse Inteli jahutussüsteemiga. Intel pakub nii standardset kui vedelikjahutust, kusjuures mõlemaid müüakse eraldi. Kõik mudelid toetavad MMX käsustikku, SSE, SSE2, SSE3, SSSE3, SSE4.1, SSE4.2, AVX, Enhanced Intel SpeedStep Technology, Intel 64, XD bit (NX biti teostus), TXT, Intel VT-x, Intel VT-d, Turbo Boost, AES-NI käsustik, Smart Cache, Hyper-threading. "LGA 2011 and Sandy Bridge-E News from IDF 2011". X-Bit. 16.09.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 10.11.2011. Vaadatud 1.11.2011. "Intel Core i7-3960X Review: Sandy Bridge-E And X79 Express". Tom's Hardware. 14.11.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.11.2011. Vaadatud 27.11.2011. "IDF: Intel shows off liquid cooler, DX79SI motherboard for Sandy Bridge-E processors". 14.09.2011. Vaadatud 27.11.2011. "Intel Core i7-3960X Extreme Edition datasheet". Vaadatud 27.11.2011. "Intel Core i7-3930K datasheet". Vaadatud 27.11.2011. "Prices of Intel Xeon E5-1600 series CPUs". 19.09.2011. Vaadatud 27.11.2011. "Launch schedule of Intel Xeon E5 microprocessors". 10.10.2011. Vaadatud 27.11.2011.
Lihtöeldis

Lihtöeldis on tegusõna pöördeline vorm, mis võib olla ühesõnaline lihtvorm või mitmesõnaline liitvorm. Lihtöeldis jaguneb ühe- ja mitmesõnalisteks verbivormideks: lihtvorm on tegusõna vorm, mis koosneb ühest sõnavormist: Poiss loeb raamatut. Poisid lugesid raamatut. liitvorm on tegusõna vorm, mis koosneb mitmest sõnavormist nagu täismineviku vorm (abitegusõna olema pöördeline vorm + põhiverbi mineviku kesksõna): Poiss on raamatut lugenud. Raamatut on loetud. ennemineviku vorm (abitegusõna olema pöördeline vorm + põhiverbi mineviku kesksõna): Poiss oli raamatut lugenud. Raamatut oli loetud. eitav verbivorm (eitussõna ei või eitusverb ära, ärge, ärgu, ärgem ~ ärme + põhiverb): Poiss ei loe raamatut. Ära loe raamatut. Ei ole raamatut lugenud. Raamatut ei ole loetud. Lihtöeldise liitvorm ja liitöeldis koosnevad mõlemad kahest või enamast sõnavormist, kuid erinevad üksteisest selle poolest, et lihtöeldis võib koosneda mitmest sõnavormist täis-või ennemineviku või eituse väljendamisel. Liitöeldis koosneb mitmest sõnavormist, kuid on tegusõna pöördelise vormi ühend tegusõna käändelise või pöördelise vormiga, käändsõna või määrsõnaga. Liitöeldis Mati Erelt 2013. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti Keele Osakonna preprindid 4, Tartu.
Teodor Peterson

Teodor Anders Peterson (sündinud 1. mail 1988 Umeås) on endine Rootsi murdmaasuusataja. Ta oli eelkõige tuntud sprinterina. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Peterson sprindis 11. koha. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta sprindis kuueteistkümnes. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta individuaalsprindis hõbemedali ja sprinditeates pronksmedali. Maailma karikasarjas võistles Peterson esimest korda 7. märtsil 2009 Lahtis, kus ta sai sprindi vabatehnikasõidus 16. koha. Esimese MK-võidu sai ta 2011.–2012. aasta maailma karikasarja avamise minituuril Kuusamos 25. novembril 2011. aastal klassikasprindis. 2014 Sotšis hõbemedal vabasprindis pronksmedal sprinditeates Sprindi karikas 1. koht: 2012 Teodor Petersen osales maailma karikasarja etappidel 154 korral ja jõudis poodiumile 12 korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele. Teodor Petersoni koduleht Teodor Peterson FIS-i kodulehel (inglise)
Gary Speed

Gary Andrew Speed (8. september 1969 Mancon, Flintshire – 27. november 2011 Huntington) oli Walesi jalgpallikoondise kapten ja jalgpallitreener. 27. novembril 2011 leiti ta oma kodunt, kus ta oli end üles poonud. Ilmset põhjust enesetapuks tal ei olnud, mistõttu on arvatud, et see ei pruukinudki olla tahtlik, vaid võis juhtuda kogemata. Leeds United (1988–1996) Everton (1996–1998) Newcastle United (1998–2004) Bolton Wanderers (2004–2008) Sheffield United (2008–2010) Nooruses mängis Speed 3 kohtumises Walesi U-21 koondises. Täiskasvanute Walesi jalgpallikoondises osales Speed esimest korda 20. mail 1990 sõprusmängus Costa Rica jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 1:0 ja Speed mängis teise poolaja. Esimese värava Walesi eest lõi ta oma 27. koondisemängus 12. oktoobril 1994 1996. aasta EM-valikmängus võõrsil Moldova jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:2. Esimest korda oli ta Walesi kapten oma 46. koondisemängus 3. juunil 1996 võõrsil Malta jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:0. 10. septembril 2003 pidas Speed 2004. aasta EM-valikturniiril Soome jalgpallikoondise vastu oma 76. koondisemängu ja sellega sai ta Walesi rekordinternatsionaaliks väljakumängijate seas. Selle rekordi võttis ta üle Dean Saundersilt. Kohtumine lõppes 1:1. Speed pidas Walesi eest 85 kohtumist. Speed oli Walesi kapten 44 mängus. Kokku lõi Speed Walesi kasuks seitse väravat, kõik eri mängudes. Kaks esimest väravat lõi ta Moldova vastu ja kolm viimast Aserbaidžaani jalgpallikoondise vastu. Sheffield United (2010) Walesi jalgpallikoondis (2010–2011)
Füüsikaprotsessor

Füüsikaprotsessor (inglise keeles PPU – Physics Processing Unit) on spetsiaalselt füüsikaliste arvutuste tegemiseks loodud mikroprotsessor. Peamiselt on see mõeldud arvutimängudes füüsikamootorite jaoks vajalike arvutuste tegemiseks, et vähendada keskprotsessori koormust ja seeläbi tagada keeruliste füüsikaarvutustega mängude sujuvam töö. Reaalajas on see väga suurt arvutusjõudlust nõudev protsess ja füüsikaprotsessori olemasolul (juhul kui vastav mäng seda toetab) väheneb keskprotsessori töömaht märgatavalt. 2006. aastal tõi Asus turule pooljuhtkiipe tootva firma Ageia loodud PhysX-i füüsikaprotsessorit sisaldava füüsikakaardi. Sel ajal arvati, et lisaks graafikakaardile, millel on eraldi graafikaprotsessor (GPU), hakkavad arvutid õige pea sisaldama ka füüsikakaarti, mis sisaldab eraldi füüsikaprotsessorit. 2008. aastal teatas Nvidia, üks juhtivaid graafikakiipide tootjaid maailmas, et omandab Ageia. Kohe pärast seda katkestati eraldiseisvate füüsikakaartide loomine ning suund muutus selliseks, et üha enam üritati võimaldada graafikaprotsessoritel ära teha füüsikaprotsessori töö. Viimased jäid küll alles, kuid põimituna olemasolevate tehnoloogiatega, mitte juurutades valdkonnas uut suunda.
Füsioloogia

Füsioloogia on bioloogias ja meditsiinis õpetus organismi ja selle elundite talitlusest ja funktsioonidest. Termini "füsioloogia" võttis kasutusele Jean François Fernel umbes 1525. Füsioloogia uurijaid nimetatakse füsioloogideks. Füsioloogide hulgas on biolooge (eriti biokeemikuid; biokeemiat nimetati varem füsioloogiliseks keemiaks), arstiteadlasi ja psühholooge. Füsioloogia huvitub bioloogilistest protsessidest ning nende põhjuslikest seostest; ta uurib pigem muutusi ("dünaamikat") kui seisundeid ("staatika"). Füsioloogia toetub füüsikale ja keemiale. Bioloogias tuuakse eraldi välja taimefüsioloogia ja loomafüsioloogia, kuid füsioloogia uurib ka teisi organisme peale taimede ja loomade. Inimese füsioloogia on osa meditsiinist. Füsioloogiale toetub farmakoloogia. Füsioloogid uurivad fundamentaalseid eluprotsesse erinevatel keerukustasanditel, näiteks: ensüümireaktsioone rakkudes fotosünteesi kui taimede maapealsete organite olulist omadust hormonaalseid regulatsiooniringe, mis puudutavad organismi tervikuna Patofüsioloogia on füsioloogia haru, mis tegeleb haiguslike seisundiga. Füsioloogial ei ole selgeid piire anatoomia, biokeemia, molekulaarbioloogia, psühholoogia ja neurobioloogiaga.  Pikemalt artiklis Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind Kõrgeimaks tunnustuseks füsioloogia kaudu peetakse tänapäeval Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda. füsioloogia mõisteid füsioloogilisus ainevahetus bakterite füsioloogia evolutsioonifüsioloogia lihasfüsioloogia meeltefüsioloogia neurofüsioloogia patofüsioloogia rakkude füsioloogia roomajate füsioloogia rõivastusfüsioloogia spordifüsioloogia tajufüsioloogia tööfüsioloogia vegetatiivne füsioloogia ökofüsioloogia Robert F. Schmidt, Gerhard Thews. Inimese füsioloogia, Tartu 1997, tõlke toimetaja Olaf Imelik, ISBN 9985-60-309-5 Robert F. Schmidt. Physiologie kompakt, 2001 Google'i raamat Gerhard Thews, Peter Vaupel. Vegetative Physiologie, 5. trükk, Springer-Verlag Berlin Heidelberg 2005 Google'i raamat Robert F. Schmidt, Hans-Georg Schaible. Neuro- und Sinnesphysiologie, 2005, 5. trükk Google'i raamat Robert F. Schmidt, Florian Lang, Gerhard Thews. Physiologie des Menschen: Mit Pathophysiologie, 2005, 29. trükk Google'i raamat Thomas Braun jt. Kurzlehrbuch Physiologie, 1. trükk, Elsevier, Urban und Fischer, München 2006, ISBN 3-437-41777-0 Google'i raamat Robert F. Schmidt. Physiologie des Menschen: Mit Pathophysiologie, 2007, 30. trükk Google'i raamat Stefan Silbernagl, Agamemnon Despopoulos: Taschenatlas der Physiologie. 7. trükk, Thieme, Stuttgart 2007, ISBN 3-13-567705-2 Google'i raamat Peet-Henn Kingisepp Inimese füsioloogia; Tartu Ülikool, Füsioloogia Instituut, Tartu 2000, ISBN 9985-863-84-4 Roger Eckert. Tierphysiologie, 2002, 4. trükk, Google'i raamat Gerhard Heldmaier, Gerhard Neuweiler. Vergleichende Tierphysiologie: Band 2 vegetative Physiologie, 2004 Google'i raamat Klaus Golenhofen. Basislehrbuch Physiologie: Lehrbuch, Kompendium, Fragen und Antworten, 2006, 4. trükk Google'i raamat Heigo Miidla. Taimefüsioloogia, 1984
Richard Wright

Richard William Wright (28. juuli 1943 – 15. september 2008) oli ansambli Pink Floyd klahvpillimängija ja laulukirjutaja. Wrighti klahvpillimäng andis bändile iseloomuliku kõla. Wright laulis sageli tausta, kuid vahel ka solistina ("Time", "Echoes", "Astronomy Domine" ja "Matilda Mother").
Xeon

Xeon on Inteli mikroprotsessor serveritele ja tööjaamadele ning võimaldab luua mitme füüsilise protsessoriga süsteeme. Xeonile on konkurendiks AMD Opteron. Esimene Xeoni protsessor Pentium II Xeon (koodnimi "Drake") toodi turule 1998. aastal ning see põhines Pentium II arhitektuuril. Sellega taheti välja vahetada seni serverite jaoks mõeldud Pentium Pro protsessor. 1999. aastal asendati Pentium II Xeon Pentium III Xeoniga. Xeoni protsessoritel oli võrreldes lauaarvuti versioonidega rohkem vahemälu ning need kasutasid teistsugust pesa. 2001. aasta keskpaiku tutvustas Intel teise põlvkonna Xeoni protsessorit, mis põhines NetBursti arhitektuuril sarnaselt Pentium 4-ga. Alates teisest põlvkonnast kasutati Xeoni omaette tootenimena. Teise põlvkonna lõpus kasutati ka esimesi kahetuumalisi protsessoreid. Kolmas põlvkond toodi turule 2006. aastal. See põhines Intel Core arhitektuuril ning 2-, 4- ja 6-tuumalistel protsessoritel. Esimest korda toetati ka ühe protsessoriga süsteeme (Xeon UP). Neljas põlvkond sai kättesaadavaks märtsis 2009 ning põhines Nehalemi arhitektuuril ja i7 tehnoloogial. Viienda põlvkonna protsessorid põhinevad Inteli Sandy Bridge tehnoloogial ning saabusid turule 2011. aasta jaanuaris. Kui esimese põlvkonna Xeoni protsessorite puhul kasutati lihtsalt protsessori mudeli nime ja lisati sellele "Xeon" ning taktsagedus (Petntium III Xeon 500), siis alates 2011. aastast on nimetamissüsteem järgmine. Kaubamärk – Xeon Tooteliin – E3, E5, E7 Tootepere – neljast numbrist koosnev arv, millele võib olla lisatud "L", tähistamaks madala sagedusega süsteemi ‘4’ näitab, mitut pesa toetatakse (saab olla 1,2,4 või 8) ‘8’ pesa tüüp, kus suurem number tähistab rohkem võimalusi, näiteks mälu toetus ja I/O kiirus. ‘20’ näitab kaubaartiklinumbrit, nagu 20, 25, 30, 35, jne. "l" tähistab madala sagedusega töötavat süsteemi. Versiooni number – (v2), näitab et tegu on teise põlvkonna (Sandy Bridge) protsessoriga. http://semiaccurate.com/2011/04/06/intel-introduces-new-xeon-naming-scheme http://communities.intel.com/community/openportit/server/blog/2011/04/05/new-xeon-processor-numbering-more-than-just-a-number
Swanland (laev)

Swanland (endine Elsborg, Artemis, Elsborg, Carebeka IX) oli kuivlastilaev, mis ehitati 1977. aastal Bijlsma Lemmer Scheepswerfi laevatehases Lemmeris (läänefriisi keeles De Lemmer) Hollandis. Cooki saarte lipu all sõitvat laeva käitas Suurbritannias Grimsbys tegutsev ettevõte Torbulk. Alus uppus 27. novembril 2011 tormisel Iiri merel. Päästeoperatsioonist osa võtnud prints Williami osalusel päästeti kaks vene meremeest. Külmast veest leiti üks surnukeha. Viis meremeest, kaasa arvatud laeva kapten Juri Šmeljov, jäid leidmata. Five crew missing after cargo vessel sinks in Irish Sea(inglise keeles) "Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2012. Vaadatud 27. novembril 2011. Technical Data (inglise keeles) Groningen; flag: NLD(inglise keeles) Former name(s)(inglise keeles) "Prints William päästis uppumissurmast kaks vene meremeest". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. november 2011. Vaadatud 27. novembril 2011. Обнародованы имена пяти пропавших без вести у берегов Уэльса моряков РИА Новости (vene keeles) Iiri merel uppus kaubalaev Prints William osales vene meremeeste päästmisel
Renate Pajusalu

Renate Pajusalu (sünninimi Renate Elango; sündinud 13. novembril 1963) on eesti keeleteadlane. Renate Pajusalu lõpetas 1981 Nõo Keskkooli ning 1986 Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 1991 sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi eesti keele alal, 1999 samast doktorikraadi väitekirjaga teemal "Deiktikud eesti keeles". 1986–1989 töötas ta Tartu Ülikooli tehisintellekti labori nooremteadurina, 1989–1994 eesti keele (võõrkeelena) õppetooli õpetajana, alates 1994 lektorina. 1996–1997 oli ta Turu Ülikooli eesti keele lektor, 1998–2000 Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse lektor, 2000–2007 dotsent. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse professor. 2020 Tartu Ülikooli medal Ta on abielus eesti keeleteadlase Karl Pajusaluga, neil on kaks poega ja tütar. Tema isa oli füüsik Mart Elango (1936–1996), vanaisa pedagoogikateadlane ja Vabadussõja veteran Aleksander Elango. Tema õde on haridustegelane Irene Käosaar. "Sõna ja tähendus" Renate Pajusalu, 2009, EKSA "Renate Pajusalu". ETIS. Vaadatud 6. veebruar 2018. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 6.12.2022. "Sõna ja tähendus". Rahva Raamat. 2009. Vaadatud 6. veebruar 2018. Renate Pajusalu Eesti Teadusinfosüsteemis
Krista Vogelberg

Krista Vogelberg (neiupõlvenimi Krista Poolakene, 1980. aastatel Krista Soomere; sündinud 13. augustil 1955) on eesti keeleteadlane ja Tartu Ülikooli inglise filoloogia professor. Krista Vogelberg lõpetas aastal 1973 Nõo Keskkooli ja aastal 1979 cum laude Tartu Ülikooli romaani-germaani filoloogia eriala. 1986 kaitses ta pedagoogikakandidaadi kraadi Moskva Lingvistikaülikoolis teemal "The Use of Cloze Tests in Foreign Language Teaching". Krista Vogelberg töötas 1979–1980 Tartu Ülikoolis laborandina. 1981–1984 oli ta sealsamas aspirant, 1984–1989 õpetaja ning vanemõpetaja, 1989–1992 inglise filoloogia dotsent. Alates 1992. aastast on ta Tartu Ülikooli inglise filoloogia professor. Ta on olnud 1990 õpetaja-stipendiaat Londoni Ülikoolis, 1993–1994 külalisuurija California Ülikoolis Los Angeleses ning 1995 Illinoisi Ülikoolis (Urbana-Champaign). 1997–1998 oli ta Euroopa Nõukogu Moodsate Keelte Keskuse uurimisdirektor (Graz, Austria). Ta juhatab Tartu Ülikooli juures asuvat Põhja-Ameerika Uuringute Balti Keskust (alates 1993), Briti Uuringute Eesti Keskust (alates 1994) ning Kultuuridevahelise Kommunikatsiooni Keskust (alates 1998). Ta on olnud Tartu Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna ning selle järglase, germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi juhataja. Krista Vogelbergi teaduslike huvide hulka kuuluvad diskursuseanalüüs ja pragmaatika, eriti kultuuridevahelise suhtluse kontekstis, samuti kultuuriuuringud ning rakenduslingvistika. Tema isa oli viiuldaja ja pedagoog Eduard Poolakene. Aastatel 1981–1983 oli ta abielus matemaatik Tarmo Soomerega. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. detsember 2013. Vaadatud 28. novembril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Krista Vogelberg Eesti Teadusinfosüsteemis
Irina Külmoja

Irina Külmoja (sündinud 28. novembril 1946) on eesti keeleteadlane ja vene keele professor. Ta lõpetas 1970. aastal cum laude Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna. 1985. aastal sai ta filoloogiakandidaadi kraadi NSVL Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudi Leningradi osakonnas väitekirjaga "Структура и функционирование кратно-соотносительных конструкций в современном русском языке" ("Iteratiiv-relatiivsete konstruktsioonide struktuur ja funktsioneerimine tänapäeva vene keeles"). Ta töötas 1970–1977 Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogu vanemraamatukoguhoidja ja sektorijuhatajana. 1977–1979 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli vene keele kateedri aspirant, perioodil 1979–1993 sealsamas õpetaja, vanemõpetaja ja dotsent. Alates 1993. aastast on ta Tartu Ülikooli vene keele professor, aastast 2013 emeriitprofessor. 2009–2012 oli Külmoja Tartu Ülikooli germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi slaavi filoloogia osakonna juhataja. Tema teadushuvide hulka kuuluvad vanausuliste keel ja kultuur Eestis. Ta on sarja "Humaniora: Lingua Russica. Труды по русской и славянской филологии. Лингвистика" rahvusvahelise toimetuskolleegiumi esimees, Daugavpilsi Ülikooli filoloogiateaduskonna sarja "Valoda", Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamatu ja Vilniuse Ülikooli Kaunase humanitaarteaduskonna ajakirja Respectus Philologicus toimetuskolleegiumi liige. Ta on olnud ka sarjade "Труды по русской и славянской филологии. Лингвистика. Новая серия" ja "Очерки по истории и культуре староверов Эстонии" toimetuskolleegiumi esimees. "Eesti vanausulised, nende kombed ja keel". Sirp, 10. november 2017 Eesti Slavistide Rahvuskomitee juhatuse liige Rahvusvahelise Slavistide Komitee vanausu-uuringute komisjoni liige Eesti Semiootika Selts Eesti Rakenduslingvistika Ühing 2006 Tartu Ülikooli aumärk 2011 Tartu Ülikooli medal 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis" Tema õde Eleonora Grišakova (1935–2020) oli vene keele õpetaja, õetütar Marina Grišakova on Tartu Ülikooli professor. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Teenetemärgi "100 semestrit Tartu Ülikoolis" kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Irina Külmoja Eesti Teadusinfosüsteemis