laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kyōto sihtarv

Kyōto sihtarv (inglise Kyoto target) on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 1997. aastal Kyōtos vabatahtlikult võetud kohustused kasvuhoonegaasiheite vähendamiseks. Arenenud tööstusriigid kohustusid ühiselt vähendama oma kasvuhoonegaaside emissiooni Kyōto esimesel kohustusperioodil (aastatel 2008–2012) vähemalt 5,2% võrreldes 1990. aasta tasemega. Igal riigil on kindlad sihtarvud. Enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide, sh Eesti kohustus on kasvuhoonegaasiheitmeid vähendada 8%. Eesti kasvuhoonegaaside heitkogused olid 1997. aastaks tegelikult vähenenud juba üle 40%. See oli tingitud peaasjalikult elektrienergia tootmismahtude vähenemise, tööstuse ja põllumajanduse toodangu muutuste tõttu. Seetõttu peaks Eesti endale võtma karmimad eesmärgid. Heitkogustega kauplemine Kyōto protokoll Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.11.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 13.11.2011)
Kolmanda maailma võlakriis

Kolmanda maailma võlakriis (inglise Third World debt crisis) on madala või keskmise sissetulekuga riikide (paljud kolmanda maailma riigid) finantsprobleem (võlakriis), mis takistab nende arengut ja põhjustab vaesust ja keskkonnaseisundi halvenemist. Võlakriisis siplevad kolmanda maailma riigid peavad eriti tootma just ekspordiks, et võlgasid vähendada, kuid samal ajal ei suuda nad rahuldada omaenda rahvastiku põhivajadusi. 1970. aastatel püüti Aafrika ja Lõuna-Ameerika majandusarengut edendada laenude abil arenenud maadest, kuid tagasimaksmine muutus raskeks 1980. aastate ülemaailmsest majanduskriisist alates. Võlgade intress on muutnud tagasimakstavad summad algsete laenatud summadega võrreldes mitmekordseks. Aastal 2005 leppisid G8 riigid küll kokku 40 maailma vaeseima riigi võlgade kustutamises, kuid tegelikult on paljude nende riikide võlgade kustutamine takerdunud eeskätt poliitiliste ja majanduslike põhjuste taha. Lisaks on võlgade kustutamise nõuet ka kritiseeritud, väites, et see ei arvesta kolmanda maailma valitsuste süüd tekkinud olukorras. Lahenduseks peavad kriitikud rangemaid nõudeid riikide fiskaalpoliitikale. Arengumaa Üleilmastumine Võlakriis Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 13.11.2011) Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [2] (vaadatud 13.11.2011)
Tulemuste kolmikmõõde

Tulemuste kolmikmõõde ehk kolmiktulem (inglise keeles triple bottom line) on põhimõte, mille kohaselt ettevõtte või muu organisatsiooni terviklikku tulemuslikkust tuleb mõõta peale majandusnäitajate ka keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel. Jätkusuutlik areng eeldab majandusliku heaolu, keskkonnakvaliteedi ja sotsiaalse õigluse tagamist, seetõttu tuleks ettevõtjal rahalise kasumi kõrval arvestada ka oma tegevuse keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte. Inglise keeles võetakse mõiste sageli kokku lööva fraasiga "Triple P" ehk people, planet ja profit. Eesti keelde tõlgituna tähendaks see: "kolm P-d" (inimesed, looduskeskkond ja kasum). "Säästva arengu sõnaseletusi". Säästva Eesti Instituut. Vaadatud 31. detsembril 2023. Ettevõtte ühiskondlik vastutus Globaalne Aruandlusalgatus Jätkusuutlik ettevõtlus Keskkonnaindikaator Sotsiaalne indikaator
Liikuvuskorraldus

Liikuvuskorraldus (inglise mobility management) on säästva transpordi edendamine ja autokasutuse nõudluse ohjamine inimeste hoiakute ja harjumuste muutmise ning transpordi-, keskkonna- ja linnakorralduse integreerimise kaudu. Linnaline liikuvus Ühisauto kasutamine Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. [1] (vaadatud 23.10.2012)
Linnaline liikuvus

Linnaline liikuvus (inglise urban mobility) on kontseptsioon, mis hõlmab jätkusuutliku linnaliikluse keskkonna planeerimist, linnaliikluse infrastruktuuri arengut, logistikat ning linnaliikluse keskkonnamõju hindamist, sotsiaalse ja majandusliku mõju arvestamist jms. Liikuvuskorraldus Säästev linnaplaneerimine EKI eurokeelehoole [1] (vaadatud 14.11.2011)
Ühisauto kasutamine

Ühisauto kasutamine (inglise carsharing) on autode kollektiivomandi- või rendisüsteem, mis võimaldab paindlikku autokasutamist autot (ühisauto) isiklikult omamata. Ühisauto kasutamine võimaldab kasutajal vastavalt vajadusele broneerida ja kasutada mitmesugust tüüpi autosid. Autode ühiskasutussüsteemid leevendavad parkimisruumivajadust nii elumajade kui töökohtade juures, vähendavad liiklusummikuid, keskkonnakoormust ning ettevõtete ja leibkondade kulutusi autoga seotud jooksvate kulude katmiseks. Liikuvuskorraldus Säästev transport Jüssi, M. (koostaja). 2004. Säästev transpordipoliitika. Juhendmaterjal arengukavade ja planeeringute koostajatele. Eesti Roheline Liikumine
GeForce 500 seeria

GeForce 500 seeria on NVIDIA kuvaadapterite põlvkond GeForce mudeliseerias, mis baseerub täiendatud Fermi arhitektuuril. Ametlikult tutvustas Nvidia GeForce 500 seeriat 9. novembril 2010. Nagu ka varasemate seeriate puhul, tuli esimesena välja kõige võimekam, ühe graafikaprotsessoriga, mudel GTX 580, millele järgnesid tasapisi teised mudelid. Nvidia Geforce 500 seeria on Graafikakaart, mis kujutab endast täiustatud 400 seeria kaarte, sisaldades peamiselt jõu kasvu ja vähendatud voolutarbimist ning soojuse eraldumist. Nagu 400 seeria, pakuvad ka GeForece 500 seeria kaardid DirectX 11, OpenGL 4.1 ja OpenCL 1.0 tuge. 400 seeria lipulaev GTX 480 asendus GTX 580-ga, mis on keskmiselt 10% võimsam, tarbib keskmiselt 20% vähem voolu ja töötemperatuurid maksimaalse koormuse all ja puhkeolekus on 10 kraadi madalamad. See oli mõeldud graafikakaartide tippklassi liidriks. Nvidia GTX 580`le järgnes 7. detsembril 2010 GTX 570, mis asendas GTX 470. 25. jaanuaril 2011 tuli Nvidia välja GeForce GTX 560Ti kaardiga, mis oli keskeltläbi 30% võimsam kui vastav 400 seeria kaart – GTX 460. 17. mail 2011 tulid välja ka GTX 560 mudelid, mis olid Ti versioonidest natuke nõrgemad ja ka odavamad, samas kiiremad kui varasema põlvkonna GTX 460. GeForce 550 Ti tuli välja 15. märtsil 2011, et täita keskmise segmendi nõudmisi. Kuigi GTX 550 Ti on GF116 kiibiga, valiti nimi siiski mitte GTS 550 järgi, vaid sai nimeks just jõudlusseeria alguse ehk GTX. Võimekuse poolest on ta keskklassi jõudlusega kaartide seas üks parimaid. GTX 590 ehk topelt graafikaprotsessoriga kaart nägi ilmavalgust 24. märtsil 2011 täitmaks entusiastide nõudmisi. Asendas see kaart 400 seeria vastavat kaarti – GTX 295. Selline kaart on mõistagi oma kahe GF110 (GTX 580) protsessoriga ühel kaardil kõige võimsam GeForce 500 seeria kaart. Jõudlust on sellel keskmiselt veerandi jagu enam kui GTX 580-l. Tagasihoidliku võimsusega kaartide hulgast nägi ilmavalgust pärast GTX 550 Ti-d järjest nõrgemad mudelid: 14. mail GT 545 ja 530 ning päris madala võimekusega kaartide seast tuli veel välja 13. aprilli GT 520 ning hiljem GT 510. Iga 500 seeria graafikakaart omab alljärgnevaid tehnoloogiaid: Microsoft® DirectX® 11 tugi Blu-Ray 3D tugi Riistvaraline video dekodeerimise kiirendi TrueHD ja DTS-HD Audio Bitstreaming tugi NVIDIA CUDA™ tehnoloogia HDMI 1.4a väljund Topeltviidaga DVI tugi PCI Express 2.0 tugi DVI Graafikaprotsessor Videokaart HDMI Kahemõõtmeline arvutigraafika Kiirendatud graafikaport Kolmemõõtmeline arvutigraafika Kuvar Keskprotsessor VGA PCI Express PureVideo GeForce 8 seeria "Nvidia reviews on techPowerUP". "Guru3D video cards reviews and tests". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2011. Vaadatud 14. novembril 2011. "Nvidia's Official GeForce GTX 590 Release Video". Techpowerup Nvidia GeForce GTX 580 1536 MB "NVIDIA GeForce GTX 590 Details Leaked!". GeForce GTX 590 GeForce GTX 580 GeForce GTX 570 GeForce GTX 560 Ti GeForce GTX 560 Ti (OEM) GeForce GTX 560 GeForce GTX 560 (OEM) GeForce GTX 550 Ti GeForce GT 545 GDDR5 (OEM) GeForce GT 545 DDR3 GeForce GT 530 (OEM) GeForce GT 520 GeForce GT 520 (OEM) GeForce GT 510 (OEM)
Buļļupe

Buļļupe on Lielupe vana jõesäng, mida mööda viimane voolas Daugavasse. Ühendab praegu Lielupe ja Daugava suuet. Buļļupe eraldab teineteisest Bolderāja ja Daugavgrīva asumit Riia linnas. Loču kanal
Edgar Maring

Edgar Maring (kuni 1937 Edgar Volker; 22. juuni 1896 – 17. oktoober 1937 Rakvere) oli Eesti politseinik. Ta astus politseiteenistusse 1921. aasta veebruaris, oli kuni 1923. aasta märtsini agendiks kaitsepolitsei Tartu jaoskonnas. Hiljem teenis Edgar Maring lühikest aega piirivalves ja 1925. aasta algul astus uuesti politseiteenistusse kaitsepolitsei agendina Tartus. 1. juunil 1935 viidi ta üle välispolitseisse kordnikuks Narva 1. politseijaoskonda ja sealt mõni kuu hiljem Rakvere politseijaoskonda. 11. oktoobri 1937 varahommikul sõitis auto otsa Rakveres, Tallinna tänaval postil seisvale kordnikule Edgar Maringule, tekitades viimasele raske peapõrutuse ja kahe roide murdumise. Saadud vigastuste tagajärjel suri ta Rakvere linna haiglas 17. oktoobril 1937. Mälestame lahkunuid..., Politseileht, 19. november 1937, nr. 21, lk. 538–541.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused

Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused võitis Tallinna FC Flora. Loosimine toimus 2. juunil 2010. Sulgudes võistkonna liiga tase. 1 Saaremaa JK loobus. Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata: Meistriliiga (1): Tallinna FC Flora, Tartu JK Tammeka, FC Kuressaare, Tallinna FC Levadia, Nõmme JK Kalju, Paide Linnameeskond Esiliiga (2): Kiviõli Tamme Auto, JK Tallinna Kalev II liiga (3): Tartu FC HaServ, Tallinna FC Ararat TTÜ, Nõmme JK Kalju II, Võru JK, Tabasalu Palliklubi, Tartu JK Tammeka II, HÜJK Emmaste, Kohtla-Järve JK Alko, Tallinna FC Puuma, Türi Ganvix JK, FC Toompea (loobus) III liiga (4): FCF Järva-Jaani SK, Põlva FC Lootos, FC A&A Kinnisvara, Saku JK, JK Tallinna Kalev III, JK Luunja IV liiga (5): Viimsi FC Igiliikur, Tallinna FC Twister, Saue JK, Tallinna JK Suema Cargobus, SK Tääksi, Väimela FC Aspen, Tallinna JK Jalgpallihaigla, Rakvere FC Flora II Loosimine toimus 2. juulil 2010. 2Mängu tulemus tühistati, kuna Võru JK kasutas keelatud mängijat. Loosimine toimus 19. augustil 2010. 3FC A&A Kinnisvara loobus. Loosimine toimus 3. märtsil 2011. Loosimine toimus 14. aprillil 2011. Narva JK Trans v Tallinna FC Flora http://www.jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=1523 Jalgpalli karikavõistlustel rekordarv osalejaid http://www.jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=1668 Karikavõistluste loos viis kokku 1/32-finaalis kokku Paide ja Viljandi http://www.jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=1752 Karikavõistluste 1/16-finaalis kohtuvad Nõmme Kalju ja Narva Trans http://www.jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=2198 Selgunud on karikavõistluste veerandfinaalide mänguajad http://www.jalgpall.ee/news.php?st=style_fp.css&news_id=2367 Loositi karikavõistluste poolfinaalide paarid
Süvis

Süvis on veesõiduki veesistumise sügavus. Laeva süvise puhul võib rääkida nii täislastile kui ka tühisõidule vastavast süvisest. Täidlustegur Vabapardamärk, plimsolli ketas Veeliin Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. [1] süvis, EKI: Inglise-eesti meresõnaraamat
TTÜ Kuressaare kolledž

TTÜ Kuressaare kolledž on Tallinna Tehnikaülikooli regionaalne kolledž Saaremaal. Kolledž asub Kuressaares aadressil Tallinna 19. Kuressaare kolledži tegevust toetab Saaremaa vald. 30. aprillil 1999 sõlmiti Tallinna Tehnikaülikooli ja Saaremaa Omavalitsuste Liidu vahel Pädaste mõisas TTÜ Kuressaare kolledži (TTÜ KK) asutamise leping. Leping sätestas TTÜ KK moodustamise, lähtudes Saare maakonna, Eesti saarte ja Lääne-Eesti regiooni arengu vajadustest. Endistele ülesannetele lisandus rakendusliku suunaga kõrghariduse andmine. TTÜ nõukogu kinnitas kolledži asutamise ja põhikirja oma istungil 18. mail 1999. Kolledži eelkäija Saarte Instituut oli iseseisev teadusasutus aastatel 1991–1998, seejärel aga 1998–1999 Tallinna Tehnikakülikooli Saarte Instituut ja 1999–2012 TTÜ Kuressaare kolledži osakond. Kolledži asutaja ja esimene direktor oli Maret Pank. Aastatel 2004-2016 juhtis kolledžit direktor Anne Keerberg. Alates 2017. aastast jätkas õppeasutus tegevust TTÜ Eesti Mereakadeemia koosseisus meremajanduse keskusena kuni 2021. aastani, mil Tehnikaülikooli senati 18. mai struktuurimuudatuse otsuse alusel taastati Kuressaare kolledž ja see hakkas kuuluma inseneriteaduskonna koosseisu. 2022. aastal valiti TalTech Kuressaare kolledži direktoriks Merit Kindsigo. Kuressaare kolledžis on kaks teadusarendus- ja õppesuunda. Kuressaare kolledž pakub rakenduskõrgharidusõpet ettevõtluse ja elamusmajanduse õppekaval. Loomisel on meretoorme väärindamise tootearenduslabor. Meretehnoloogia ja hüdrodünaamika teadusuuringuid juhib professor Mihkel Kõrgesaare uurimisrühm. Meretööstuse tootearendusprojektide ja ettevõtluskoostöö keskmes on Väikelaevaehituse kompetentsikeskus (SCC), mis tegutseb kolledži koosseisus alates 2011. aastast. Väikelaevaehituse kompetentsikeskuse tegevusi rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond, SCC on regionaalne nutika spetsialiseerumise kompetentsikeskus. Väikelaevaehituse kompetentsikeskuse meretehnoloogia ja hüdrodünaamika teadustaristu on Vabariigi Valitsuse otsusel riiklikult oluline teadustaristu objekt.[viide?] Kuressaare kolledž pakub meretehnika ja laevaehituse õpet kõigil kõrghariduse tasemetel rakenduskõrgharidusõppest doktorantuurini, samuti täienduskoolitusi. TTÜ Kuressaare kolledž. "Kuressaare kolledž - ajalugu". TTÜ Kuressaare kolledži koduleht. Vaadatud 25. november 2022. Tallinna Tehnikaülikool (4. mai 2022). "Uus hingamine Kuressaare kolledžis". TTÜ koduleht. Vaadatud 25. november 2022. TTÜ Kuressaare kolledž. "Kuressaare kolledž". Kuressaare kolledži koduleht. Vaadatud 25. november 2022. Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledž Tallinna Tehnikaülikooli kodulehel Tallinna Tehnikaülikooli Kuressaare kolledž Facebookis 25 AASTAT TEHNIKAÜLIKOOLI KURESSAARES
Pavel Pogrebnjak

Pavel Viktorovitš Pogrebnjak (vene keeles Павел Викторович Погребняк; sündinud 8. novembril 1983 Moskvas) on Venemaa jalgpallur, kes mängib ründajana Venemaa kõrgliiga klubis Jekaterinburgi Ural. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas Peterburi Zenitis, VfB Stuttgardis, Fulhamis ja Readingus. Venemaa koondises mängis ta aastate 2006–2012 kokku 33 korda ja lõi kaheksa väravat. Ta kuulus Venemaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Peterburi Zenit Premjer Liga: 2007 Venemaa superkarikas: 2008 UEFA karikas: 2007–08 UEFA Superkarikas: 2008 Tosno Venemaa karikas: 2017–18
Keskmine platonism

Keskmiseks platonismiks nimetatakse tänapäeval platonistliku filosoofia arengustaadiumit umbkaudu 90. aastast eKr, mil Antiochos Askalonist loobus Uue Akadeemia skeptitsismist, kuni 3. sajandini pKr, mil Plotinos arendas välja uusplatonismi. Keskmine platonism võttis omaks rea konkureerivate koolkondade, peripateetikute ja stoa doktriine. Selle mõttevoolu üks silmapaistvamaid esindajaid oli tänapäeval pigem ajaloolasena tuntud Plutarchos (u 45-120 pKr), kes kaitses tahtevabadust ja hinge surematust. Ta püüdis näidata, et maailma luues muutis jumal mateeria kui kurja mahutava anuma maailma jumalikuks hingeks, ehkki see jäi toimima kurja allikana. Jumal on transtsendentne olend, kes toimib jumalike vahendajate - rahvausundi jumaluste ja deemonite kaudu. Numenius Apameast (u 160 pKr) liitis platonismi uuspütagoorluse ja idamaiste filosoofiatega; sama teed läks peagi ka uusplatonism.
TTÜ Tallinna Kolledž

TTÜ Tallinna Kolledž oli aastatel 2004-2016 Tallinna Tehnikaülikooli koosseisu kuulunud kõrgkool. Alates 2017/2018. õppeaastast kolledž iseseisva õppeasutusena likvideeriti, õppetöö jätkub samades ruumides aadressil Tõnismägi 12 ja 14 Tallinna Tehnikaülikooli teaduskonna osana. Kolledži direktor oli Udo Meriste. Õppeasutuse eelkäija on 1993. asutatud Tallinna Kommertskool, mis ühines Tallinna Tehnikaülikooliga 1997. aastal (TTÜ Kõrgem Majanduskool). 2004. aastast tegutsetakse juba kolledžina. 1882. aastal valmis aadressil Tõnismägi 12 inseneride F. Howeni ja A. Esseni projekti järgi veetorn, mis ühendati linna veevärgiga ja hakkas 1883. aastal Toompeale vett andma. Koolihoone aadressil Tõnismägi 14 projekteeris 1935. aastal naiskutsekooli (Tallinna Kodunduskeskkool) jaoks arhitekt Herbert Johanson. Hoone on valminud kahes etapis. 1935.-1937. aastal jäi Tuvi tänava poolne osa lõpuni ehitamata, valmis vaid vundament. Hoone ehitus lõpetati aastatel 1958-1960, kui arhitekt Enn Kaar oli 1958. aastal koolile Tuvi tänava äärde juurdeehituse projekteerinud. Pärast koolimaja valmimist ehitati piki Tuvi tänavat hoonele juurde 1-korruseline transformaatori ruum. Nõukogude ajal asusid hoones tehnikumid. Aastatel 1997-2004 asus hoones TTÜ Kõrgem Majanduskool. Alates 2004. aastast kuulub hoone Tallinna Tehnikaülikoolile ja selles tegutses kuni 2016. aastani TTÜ Tallinna Kolledž, seejärel on hoone olnud TTÜ arhitektuuri- ja urbanistikainstituudi kasutuses. Kinnisvara haldamine. Õppetöö kestab eesti keeles 4 aastat. Majandusarvestus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat. Rahvusvaheline majandus ja ärikorraldus. Äriõigus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat. Rahvusvahelise äritegevus. Õppetöö kestab eesti ja vene keeles 3,5 aastat. Gerd Kanter, kettaheitja Helen Klandorf, elukutseline võistlustantsija Natalja Kornõševa, iluvõimleja Lauri Leis, kergejõustiklane Karoliina Lill, iluvõimleja Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž Soopan, Ivar. Tallinna Tehnikaülikool liitis kolledžid teaduskondadega. Maaleht, 10. mai 2017. Koolihoone veetorniga Tõnismägi 12, 14. Kultuurimälestiste register. Reena Kitsing. Ajalugu: TTÜ TK hoone ajaloost. Tallinna Tehnikaülikool, 19. november 2010 Tallinna Kolledž. Tallinna Tehnikaülikooli koduleht
Tallinna Kolledž

Tallinna Kolledž oli aastatel 1919–1940 Tallinnas aadressil Kooli tänav 2 tegutsenud õppeasutus, kus täiskasvanud ja töötavad noored said omandada gümnaasiumihariduse ja gümnaasiumi lõpetanud said omandada kõrgema majandushariduse. Keskkooli õppekava vastas gümnaasiumi reaal- ja humanitaarharu õppekavale ning oli kolmeaastase kursusega. Kooli lõpetaja sai gümnaasiumidiplomi ja võis astuda ülikooli. Väljapaistev isiksus kolledži ajaloos oli Mihkel Välbe, kes juhtis kooli 19 aastat ja keda peeti väga tugevaks ajalooõpetajaks. Koolis andsid tunde ka teised oma aja tuntud pedagoogid: Johannes Aavik, Martin Laarmann, Eduard Kaljuvee, Gustav Vilbaste, Johannes Kiivet, Karl Leinus, Gottlieb Ney jt. Aastatel 1931–1932 õppis Tallinna Kolledžis kirjanik Karl Ristikivi, kes lõpetas 4-aastase gümnaasiumikursuse rekordilise ühe aastaga. Tallinna Kolledži on lõpetanud ka keeleteadlane ja sotsioloog August Sikk, raamatukoguteadlane, lugemissotsioloog ja poliitik Kalju Oja, kirjanik Johannes Ruven, vasaraheitja Koit Annamaa. Lühemat aega on Tallinna Kolledžis õppinud Jõhvi linnapea Voldemar Härma, kirjandusteadlane, kultuuriloolane ja tõlkija Oskar Kuningas, kunstnik Johannes Võerahansu. Tallinna Kolledž suleti 1940. aastal, kuid ajaloolises koolihoones aadressil Kooli tänav 2 jätkus õppetöö. Kuni 1946. aastani tegutsesid koolihoones Tallinna 12. Keskkool,  Tallinna 12. Gümnaasium, Tallinna 9. Keskkool. Viimane likvideeriti 1946. aastal ja selle asemele loodi kaks uut täiskasvanute õppeasutust, mis peavad end mõlemad Tallinna Kolledži järeltulijaks: aadressil Kooli tänav 2 asuvas õppehoones jätkas tööd Tallinna 1. Töölisnoorte Kool, mis alates 1971. aastast kandis nime Tallinna 1. Õhtukeskkool ja alates 1996. aastast kannab nime Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium, ning aadressil Suur-Kloostri tänav 16 alustas tööd Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool, mis kannab alates 2001. aastast nime Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium. Kooli ajalugu. Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait. Kooli ajaloost. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait.
Karl Robert Indermitte

Karl Robert Indermitte (ka Karl Indermitte; 6. aprill 1883 Mäo – 10. mai 1945 Paide vald) oli põllumees, ühistegelane ja II Riigikogu liige. Karl Indermitte sündis aastal 1883 Järvamaal, Mäos perepojana. Pärast Türi kihelkonnakooli lõpetamist oli ta mõne aasta kaubanduses tegev. Ta oli Järvamaa maakonnanõukogu liige ja Mäo vallavanem. Ta võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast. Ta oli Mäo vastastikkuse kinnitusseltsi (sisuliselt kindlustusseltsi) Ja Paide turbaühisuse esimees ning Paide kaubatarvitajate ühisuse revisjonikomisjoni liige. Ta oli II Riigikogu liige, valiti sinna Järvamaa põllumeestekogude nimekirja järele. Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924
Björn Kuipers

Björn Kuipers (sündinud 28. märtsil 1973 Oldenzaalis) on Hollandi jalgpallikohtunik, kes peamiselt vilistab Eredivisie mänge. 24. augustil 2011 oli Björn Kuipers kohtunik UEFA superkarika finaalmängul FC Barcelona ja FC Porto vahel, mis lõppes Hispaania klubi võiduga 2:0. Björn Kuipers vilistab ka rahvuskoondiste mänge. Ta määrati 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri play-off'i Iirimaa - Eesti kohtumise peakohtunikuks. Mäng toimus 15. novembril 2011 ja lõppes 1:1 viigiga.
Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel

17. suveolümpiamängude võistlused poksis peeti 25. augustist kuni 5. septembrini Roomas Itaalias. Võistluspaik oli Palazzo dello Sport (praegu PalaLottomatica), võisteldi kümnes kaalukategoorias. Võistlustel osales 281 võistlejat 54 riigist. Vanim osaleja oli Francis Kisekka (Uganda; sündinud 22. detsembril 1926) ning noorim osaleja oli William Meyers (Lõuna-Aafrika Liit; sündinud 23. juulil 1943). Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai II kergekeskkaalu (kuni 67 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Giovanni Benvenuti (Itaalia). Kokku sai medaleid 16 riigi või võistkonna võistlejad. Kokku sai olümpiasüsteemi punkte 26 riigi või võistkonna võistlejad. Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel lehel Sports-Reference. Inglise keeles Poks 1960. aasta suveolümpiamängudel lehel Amateur Boxing Results. Inglise keeles
Kuusik

Kuusik on kuuse enamusega puistu. Eestis leidub kuusikuid enam mandri idaosas; Lääne-Eestis on kuusikuid vähe. Kuusikud ja kuuse-segametsad kuuluvad tüübilt sageli laanemetsade hulka.
Tammik

Tammik on tamme enamusega puistu. Koonga tammik Lehmja tammik Lepna tammik Loode tammik Matsi-Kärneri tammik Mihkli tammik Mädapea tammik Mäetaguse tammik Naissoo tammik Niidiaia tammik Rakvere tammik Rebase ja Tori tammikud Tammiku tammik Tartu tammik Vinni tammik lehtmets Tammiku
Kaasik

Kaasik on kase enamusega puistu. Kaasik Tšehhis Kaasik Venemaal Tula oblastis Kaasik Soomes Kaasiku lehtmets
Lepik

Lepik on lepa enamusega puistu. Lepikud on Eestis sõltuvalt lepaliigist kahte tüüpi: sanglepikud on need, milles valdavaks puuliigiks on sanglepp; sanglepikuid leidub eriti jõelammidel; hallid lepikud (hall-lepikud) on need, kus enamuspuuliigiks on hall lepp; valdavalt on need kujunenud endistele põldudele, esmalt lepavõsadena. Eesti metsadest 6,6% on hall-lepikud. lehtmets "Vene gaasi asemel saaks kütta halli lepaga" ERR, 13. aprill 2022 Aosaar, J., Varik, M., Uri, V. (2012). Hall-lepikute muutuv roll Eesti metsanduses. Eesti Loodus, 6–7: 29−31. Aosaar, J., Uri, V. (2018). Hall-lepikud enamasti seovad süsinikku. Eesti Mets, 2, 30−36.
Pärnik

Pärnik ehk pärnamets on pärnaenamusega puistu. Loodusliku uuenemise teel moodustunud pärnikuid on Eestis võrdlemisi vähe. Neid leidub näiteks Poruni jõe kaldal. lehtmets
Saarik

Saarik on saare enamusega puistu. Tõrva vallas Jeti külas asuv ohvrihiis Lindsi saarik on muinsuskaitse all. Põltsamaa vallas asub Altnurga saarik. lehtmets Altnurga ürgmets säilitab kuut aastatuhandet
Sarnas-lehiksammal

Sarnas-lehiksammal (Plagiomnium affine) on tähtsamblaliste sugukonda lehiksambla perekonda kuuluv liik sammaltaimi. Sarnas-lehiksammal andmebaasis eElurikkus
Lehiksammal

Lehiksammal (Plagiomnium) on tähtsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaimede perekond. Eestis kasvab 7 liiki lehiksamblaid. Plagiomnium affine (Blandow ex Funck) T.J.Kop. – sarnas-lehiksammal (väga sage) Plagiomnium cuspidatum (Hedw.) T.J.Kop. – mets-lehiksammal (väga sage) Plagiomnium elatum (Bruch & Schimp.) T.J.Kop. – suur lehiksammal (väga sage) Plagiomnium ellipticum (Brid.) T.J.Kop. – lodu-lehiksammal (esineb pillatult) Plagiomnium medium (Bruch & Schimp.) T.J.Kop. – keskmine lehiksammal (esineb pillatult) Plagiomnium rostratum (Schrad.) T.J.Kop. – lubi-lehiksammal (üsna harv) Plagiomnium undulatum (Hedw.) T.J.Kop. – lainjas lehiksammal (väga sage)
Fruit of Islam

Fruit of Islam (FOI) on afroameeriklastest ihukaitsjate rühm, kelle ülesandeks on kaitsta ja teenida organisatsiooni Nation of Islam ning selle vaimulikke ja üritusi. Rühma liikmed kannavad mõnikord sinist mundrit.