laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Biosfääri programmiala

Biosfääri programmiala (inglise keeles biosphere reserve) on UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" alusel loodud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästva kasutamise ühitamiseks (säästva arengu seadus). Ala ülesanne on kaitsta terviklikult ökosüsteeme, mille osa on inimene: nii floorat, faunat ja kogu eluta loodust kui ka kultuuriväärtusi ja inimeste sotsiaal-majanduslikku arengut piirkonnas. Biosfääri programmialal on üks või mitu tuumala, neid ümbritsev puhverala ja neist väljapoole jääv majandusala. Biosfääri programmialad arendavad ning levitavad tasakaalustatud looduskaitse ja looduskasutuse meetodeid ja võtteid. Biosfääri programmialad moodustavad UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" biosfääri programmialade ülemaailmse võrgustiku ja juhinduvad oma tegevuses Sevilla strateegiast (1996), mis käsitleb biosfääri programmialasid säästva arengu mudelaladena. Eestis on loodud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Vaata täiendavalt https://loodusveeb.ee/et/themes/saastev-areng/biosfaari-programmiala Biosfäär Kaitseala Biosfäärikaitseala Biosfääri programmiala Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Biosfääri programmiala Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" UNESCO Biosfääri programmiala veebileht
Proņkas

Proņkas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Proņkas asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Seal asub Vilnīši bussipeatus. Külas kasvab looduskaitsealune Proņkase saar. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Pūriņi

Pūriņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Pūriņi asub valla lääneosas merepinnast 166 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 6 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Poloda Helü

Poloda Helü (1994–2003 Mikitamäe Valla Leht) oli 1994–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mikitamäe valla uudiseid. Lehte andis välja Mikitamäe vallavalitsus. Lehte toimetas Maivi Laar. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mikitamäe vald Setomaa vallaga, annab endise Mikitamäe valla aladel toimuva kohta uudised edasi Setomaa Valla Leht. Poloda Helü E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.06.2019) Poloda Helü E-kataloogis ESTER
Vahtsõt Vallah

Vahtsõt Vallah (Valla Uudised) on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Setomaa valla uudiseid. Lehte annab välja Setomaa vallavalitsus. Lehe esimene number ilmus nime all Setomaa Valla Leht. Vahtsõt Vallah on endiste vallaajalehtede Meremäe Ajaleht, Poloda Helü ja Värska Valla Sõnumid järeltulija. Vahtsõt Vallah E-kataloogis ESTER (vaadatud 21.06.2019) Vahtsõt Vallah E-kataloogis ESTER
Brundtlandi aruanne

Brundtlandi aruanne (inglise keeles Brundtland Re­port) on 1983. aastal ÜRO Peaassamblee eestvõttel asutatud ja Norra peaministri Gro Harlem Brundtlandi juhitud Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni aruande "Meie ühine tulevik" ("Our Common Future", 1987) mitteametlik nimetus. Aruanne andis ülevaate maailma keskkonna seisundist ja selle parandamise teedest. Brundtlandi aruandes sõnastati esimest korda säästva arengu kontseptsioon, mille järgi tänase põlvkonna vajaduste rahuldamine ei tohi kahjustada tulevaste põlvede võimalusi rahuldada omi vajadusi. Aruandes populariseeriti säästvat arendamist globaalse koostöö kaudu. Agenda 21 Põlvkondadevaheline õiglus Brundtlandi aruanne Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Brundtlandi aruanne Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Mähma

Mähma on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda. Külast voolab läbi Tänassilma jõgi. Küla idapiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Mähma oja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.06.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Tänassilma jõgi Eesti looduse infosüsteemis
Sebežnieki

Sebežnieki (kohalikus murdes Sebežnīki) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Sebežnieki asub valla edelaosas merepinnast 135 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee V398 ääres asub Sebežnieki bussipeatus. Aastal 2007 oli külas 7 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Vietvārdu datubāze
Naglas

Naglas (kohalikus murdes Noglas) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Naglas asub valla põhjaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 210 kilomeetri kaugusele. Seal asub Naglase bussipeatus. Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Naglase muinaskalmed. Naglases asuv Maliena "Dārzniecībase" puudetukk on looduskaitse all. Aastal 2007 oli külas 12 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Rutki

Rutki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Rutki asub valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Aastal 2007 oli külas 4 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze
Jätkusuutlik säästumäär

Jätkusuutlik säästumäär ehk kohandatud netosäästmine (inglise keeles genuine savings) on summa, mis koosneb toodetud kapitali kulumist, loodusvarade kulumist ja energiakasutusest (sh CO2-heitest tulenev kahju) ning investeeringutest inimkapitali (hariduskulutused). Töötati välja Maailmapanga jaoks (1997). Negatiivne säästumäär viitab sellele, et ühiskond tarbib praegust kapitalibaasi, st areng ei ole pikas perspektiivis kestlik. Roheline SKT Säästva majandusliku heaolu indeks Tõelise arengu indeks Hartwicki reegel Jätkusuutlik säästumäär Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Jätkusuutlik säästumäär Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Odo Clunyst

Odo Clunyst, ka Cluny Odo, (u 878 Le Mans – 18. november 942 Tours) oli Cluny benediktlaste kloostri teine abt ja üks Cluny reformi initsiaatoritest. Katoliku kirik kuulutas Odo 1407. aastal pühakuks. Tema mälestuspäev on 18. november. Püha Odot peetakse muusikute kaitsepühakuks püha Cecilia kõrval. Odo oli Déolsi isanda Ebbo I poeg ja isa pühendas ta Toursi pühale Martinile. Esmahariduse sai poiss Guillaume d'Aquitaine'i õukonnas, kus teenis kannupoisina. Pärast astumist benediktlaste ordusse 909. aastal õppis ta vabade kunste Toursis ja Pariisis. Pühitseti preestriks Baume-les-Messieurs' kloostris. 925. nimetati Odo Aurillaci kloostri kolmandaks abtiks, kuid loobus kohast koadjuutori Arnulfi kasuks. Pärast Baume-les-Messieurs' abti Berno surma võttis Odo 927 üle 910. aastal alustatud Baume'i kloostri tütarkloostri Cluny juhtimise (nn Cluny II perioodil). Ta valvas hoolikalt ordureeglite järgimise üle, juurutas range distsipliini, vaikimiskohustuse ja range askeesi. Vaatamata mitme vaimuliku aukandja vastuseisule saavutas Odo Püha Tooli ja osa aadlike heakskiidul selle, et Cluny kloostrile tekkis arvukalt tütarkloostreid ja sellega kasvas kloostrireformi mõju. Vabade kunstide hulka, mida Odo oli õppinud, kuulus ka muusika ja ordu kohustuste kõrval leidis Odo aega tegelda muusikaga kiriku tarbeks. Ta lõi gregooriuse laulu viise ja süstematiseeris neid ning kirjutas mõned muusikateoreetilised teosed, talle on ka omistatud traktaat "Dialogus de musica". Traktaadis on määratud kindlaks tänapäevani kasutatavad tähed helikõrguste märkimiseks (Γ, A, B, C, D, E, F, G, a, b, b, c, d, e, f, g, aa), toetudes Eukleidese diatooniliste helide süsteemile, mida keskajal Boethiuse teoste kaudu tunti. "De vita sancti Gerardi", Aurillaci püha Geraldi elulugu "Collationes", kolm raamatut moraali käsitlevaid esseesid ja jutlusi eepiline poeem "Occupatio" 12 kooriantifoni püha Martini auks, mida lauldakse tänini Toursi katedraali hommikuteenistustel Odot kujutatakse pühapiltidel tavaliselt abti riietuses ja raamatuga käes. https://www.encyclopedia.com/religion/encyclopedias-almanacs-transcripts-and-maps/odo-cluny-st https://www.britannica.com/biography/Saint-Odo-of-Cluny#ref935765 https://rwromanesque.co.uk/pdf-2018/ODO%20Malmesbury%20paper%2021%20-%20Copy.pdf Yossi Maurey. Medieval Music, Legend, and the Cult of St Martin: The Local Foundations of a Universal Saint. Cambridge University Press, 2014. lk 98 Püha Odo katoliku veebientsüklopeedias Cluny Odo Encyclopædia Britannicas Odo of Cluny on the Difficulties of Earlier Medieval Governance. - The Historian's Sketchpad (blog) C. Bolli. Cluny Abbey. (artikkel haridusportaalis Khan Academy)
Krka

Krka on jõgi Horvaatias, mis on tuntud mitmete jugade poolest. Selle pikkus on 72,5 km. Jõe ääres asub Krka rahvuspark. Jõgi algab Dinaari mäestikust Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina piiri ja Knini linna lähedalt. Voolab läbi Knini karstioru ning läbib 25 m kõrguse Krčići joa. Pärast Brljansko järve asuvate Manojlovački jugade kogukõrgus on 60 m. Jõe paremal kaldal asuvad rooma sõjaväelaagri Burnumi varemed. Jõgi moodustab Visovacki järve, millel asuval Visovaci saarel on keskaegne klooster ja kirik. Pärast järve suubub Krkasse selle suurim lisajõgi Čikola. Seejärel on jõel Skradinski joad, mille kogukõrgus on 45 m. Jugadest allavoolu on jõgi laevatatav. Jõe kaldal asub Skradini linn. Seejärel voolab jõi läbi Prokljani järve ning suubub Aadria mere Šibeniki lahte. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2019. Vaadatud 22. juunil 2019.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://npkrka.hr/stranice/rijeka-krka/85.html
Leo-Henn Humal

Leo-Henn Humal (sündinud 17. detsembril 1940) on eesti biofüüsik. Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonna füüsika osakonna, spetsialiseerudes biofüüsikale. Tartu Riikliku Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus. 1960. aastate keskel hakkas ta uurima induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit, tema uurimistööd pälvisid üleliidulise tähelepanu.[viide?] Koostöös Jüri Vedruga jätkas ta neid uuringuid 1990. aastatel.[viide?] 1990. aastast on ta templitehase Humal Elektroonika OÜ juhatuse liige, 2021. aastast ka tegevdirektor. Leo-Henn Humal Eesti Teadusinfosüsteemis
Enrico

Enrico [enr'iiko] on itaalia mehenimi. See vastab nimele Heinrich. Nimi pärineb vanaülemsaksa nimest Heimrich 'kodus rikas'. Samast nimest pärinevad ka itaalia nimed Arrigo ja Amerigo. Nime variandid on Errico, Errigo, Anrico ja Enrichetto ning lühendid Rico ja Richetto. Nimest on tuletatud naisenimi Enrica, mille variandid on Enrichetta ja Errichetta ning lühend Rica. Ameerika Ühendriikides on see nimi ajavahemikul 1911–1973 kuulunud 13 aastal 1000 populaarseima poisinime hulka, varem ja hiljem aga mitte. Kõrgeim koht oli 1921. aasta 659. koht. Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Enrico 178 mehel. Enrico oli populaarsuselt 453. mehenimi. Enrico nimepäev on 13. juuli, mis on Saksa-Rooma keisri Heinrich II Püha mälestuspäev. Enrico (1873–1939) oli nominaalne Parma hertsog. Enrico Dandolo (1107–1205) oli Veneetsia doodž. Enrico (1616–1664) oli 1647–1648 Napoli valitseja. Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini (1897–1978) oli paavst Paulus VI. Selle nime tuntud kandjaid: Enrico Adamson on tegelane Silvia Rannamaa jutustuses "Kasuema". Enrico Berlinguer (1922–1984) oli Itaalia Kommunistliku Partei kauaaegne juht. Enrico Bianci on Itaalia sõudja, olümpiahõbe. Enrico Bombieri on Itaalia matemaatik, Fieldi medali kavaler. Enrico Boselli on erakonna Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid juht. Marco Enrico Bossi (–1925) oli itaalia helilooja. Enrico Caruso (1873–1921) oli itaalia laulja. Enrico Casarosa on itaalia animafilmitegija, kes nimetati 2012. aastal Oscari kandidaadiks. Enrico Celio oli 1943 Šveitsi president. Enrico Chiesa on Itaalia endine jalgpallur. Enrico Colantoni on USA näitleja. Enrico Fabris on Itaalia kiiruisutaja, olümpiavõitja. Enrico Fermi (1901–1954) oli itaalia füüsik. Enrico Ferri (1856–) oli itaalia kriminoloog. Enrico Gualta oli itaalia jalgpallur, maailmameister. Enrico Kühn on Saksamaa bobisõitja, olümpiavõitja. Enrico De Nicola (1877–1959) oli 1946–1948 Itaalia riigipea. Enrico Perrucconi oli Itaalia sprinter, olümpiapronksmedalist. Enrico Porro oli Itaalia maadleja, olümpiavõitja. Enrico Pucci oli Vatikanist pärit Vabadusristi kavaler. Enrico Ruggieri on Itaaliat Eurovisioonil esindanud poplaulja. Enrico Scarciglia oli Eesti aukonsul Napolis. Enrico Zuccalli (1642–1724) oli šveitsi arhitekt. Popular Baby Names USA populaarsed lapsenimed https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Enrico[alaline kõdulink]
Keskkonnafunktsioon

Keskkonnafunktsioon (inglise keeles environmental function) on ökosüsteemide ja neid moodustavate organismide võime hoida ökoloogilist tasakaalu ning sellega inimelu alles hoida ja rikastada. Ökosüsteemide struktuurist ja toimimisest lähtuvad funktsioonid pakuvad inimeste väärtustatavaid hüvesid ehk ökosüsteemiteenuseid. Keskkonnafunktsioon Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 12.12.2011) Keskkonnafunktsioon Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Cardiffi Ülikool

Cardiffi Ülikool (kõmri keeles Prifysgol Caerdydd, inglise keeles Cardiff University) on ülikool Walesis Cardiffis. Ülikool asutati 1883. aastal nimega University College of South Wales and Monmouthshire. 2016. aastal õppis seal üle 31 000 üliõpilase. Koduleht
Jüri Vedru

Jüri Vedru (sündinud 24. detsembril 1948) on eesti teadlane. Tartu Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus. Ta hakkas induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit uurima koos Leo-Henn Humalaga 1970. aastatel ning jätkas neid uuringuid hiljem alates 1990. aastatest. Jüri Vedru ETISes
Vender

Vender on ujuvvahendi ja kai või muu sildumiskoha omavahelise vahetu kokkupuute vältimiseks ja pehmendamiseks mõeldud ese või seadis. Vendrid on tänapäeval väliskujult peamiselt: silindri- või sigarikujulised ehk toruvendrid, kera- või pirnikujulised ehk pallvendrid; lamedakujulised ehk plaatvendrid; nurgakujulised (veesõiduki vööritipule, ahtrinurgale või kai nurgale kinnitatavad) ehk nurgavendrid; mitmesugused erikujulised (näiteks redelikujuline) vendrid. Algselt kasutati suuremate vendritena lihtsaid puitlatte ja väiksematena köiepunutisega ümbritsetud liivakotte. Seoses tehnika arenguga on arendatud ka paremini pehmendavad vendrid, mis on peamiselt kummi- ja plastikupõhised. Väiksematel ja kergematel veesõidukitel on reeglina kasutusel kergemad täispuhutavad, sadamakaidel aga täismaterjalist vendrid. Täispuhutavatele kummi-plasti-vendritele kinnitatakse eluea pikendamiseks ja parda hõõrdumiskahjustuste vähendamiseks vahel spetsiaalseid tekstiilist vendrikatteid. Suured vendrid võivad olla ujutatavad. Sageli, eriti abilaevadel, mis peavad sageli silduma, kasutatakse vendritena kasutatud rehve. Kummipaatide parraste hõõrdumise vähendamiseks ja eluea pikendamiseks on võimalik kasutada vajadusel lülivendreid. Suuremate liiniveo-parvlaevade igapäevastes sildumiskohtades võidakse kaivendrite asemel kasutada ka kai külge paigaldatud sobivaid sildumisamortisaatoreid või amortisaatorvendreid. Vendrid kinnitatakse tavaliselt nii sadamakaile kui ka veesõiduki parda äärde piisavate vahedega, et tagada ohutu pehmendus sildumisel ja kai või teise ujuvvahendi parda ääres seismisel. Sadama vendrid on reeglina statsionaarsed, kuid ei pruugi katta täielikult kogu kaid. Vendrite kuju ja suuruse valikul ning paigaldamisel tuleb arvestada efektiivsuse ja paindlikkusega. Näiteks ei pruugi olla mõistlik hankida ja paigaldada suuremale veesõidukile suurt hulka väikseid vendreid või nö vendrikimpe, kui sama efekti tagavad ka mõned suuremad vendrid, mida on aga ühtlasi võimalik vajadusel kiiremini välja panna või ümber paigutada. Samas ei pruugi ujuvvahendile piisata igasugusteks (mitte ainult kodusadamas) sildumisolukordadeks vaid mõnest suurest vendrist suure paigaldamisvahega. Kaldega pardale võivad sobida laiemad pallvendrid. Soovitav on hoida sildumistegevusel käepärast varuvendrit, mida on vajadusel võimalik kiirelt täiendavalt rakendada kriitiliseks osutuvas kohas. Veesõiduki vendrid on ohutuse mõttes mõistlikum kinnitada parrastele juba enne sadama akvatooriumisse sisenemist. Vajadusel tuleb sildumise käigus vastavalt tingimustele või manöövritele ujuvvahendi parda ääres mõni vender kiirelt teisele kohale ümber tõsta või lisada. Sadamast väljumise järel ja sõidu ajal eemaldatakse veesõiduki vendrid parrastelt (tõstetakse tekile). Sadamates või nende lähistel töötavatel abilaevadel ja praamidel on vendrid kinnitatud sageli statsionaarselt. Väiksemate veesõidukite täispuhutavate vendrite pardal hoiustamiseks kasutatakse sageli spetsiaalseid vendrikorve. Sildumine Pollar Knaap Parras Põrkepruss EKSS
Castilla–La Mancha ülikool

Castilla–La Mancha ülikool (hispaania keeles Universidad de Castilla-La Mancha) on ülikool Hispaanias Castilla–La Manchas. Ülikool asutati 1982. Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2006). Koduleht
Tūja (Alsviķi vald)

Tūja (kohalikus murdes Touja) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Tūja asub valla idaosas merepinnast 184 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 6 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel. Seal asub Tūja bussipeatus. Küla on tekkinud varasema Tūja mõisa juurde. Külas kasvavad looduskaitsealune Tūja lehis ja Baronise paju. Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Autotransporta direcija Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Vietvārdu datubāze
Meditsiinifüüsika

Meditsiinifüüsika (inglise keeles medical physics) on füüsika haru, mis tegeleb biomeditsiiniliste nähtuste käsitlemisega füüsikalistest aspektidest. Kitsamalt mõeldakse meditsiinifüüsika all meditsiinilist radioloogiat, seda nii kujutise (pildi) saamise juures (röntgenoloogia, tomograafia eri liigid) kui ka kasvajate teraapias (kasvajate hävitamine). Biomeditsiinitehnika Biofüüsika Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
Kliimamuutusega kohanemine

Kliimamuutusega kohanemine (inglise keeles adaptation to climate change) on tegevused, mis valmistavad ette muutuvates ilmastikuoludes toimetulekut ja tagajärgedega kohanemist kliimamuutuse mõju vähendamiseks nii kodumajapidamiste, asumite ja ettevõtete kui ka majandussektorite ja riikide tasandil. Näiteks rannaalade kaitsmine meretaseme tõusu ja üleujutuste eest, üleujutatavatelt aladelt elanike ümberasustamine, üleminek uute põllukultuuride kasvatamisele, kuumalainete eest varajase hoiatussüsteemi loomine, ilmastikutundlike nakkushaiguste vastu vaktsineerimine. Kliimamuutuse leevendamine Kohanemisvõime Toimetulekuvõime Kliimamuutusega kohanemine Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019) Kliimamuutusega kohanemine Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
Impedantstomograafia

Impedantstomograafia (inglise electrical impedance tomography) on objekti elektrilise impedantsi (komplekstakistuse) mõõtmisel põhinev tomograafia meetod. Tulemuseks on impedantsi jaotumus objekti vaadeldavas lõikes. Biomeditsiinitehnikas on elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinev impedantstomograafia arenev suund. Püütakse arendada nii elektroodide kasutamisega, peamiselt kontaktseid meetodeid, kui ka kontaktivabu meetodeid, nende hulgas magnetilise induktsiooni meetodi põhiseid meetodeid. Impedantstomograafiat kasutatakse biomeditsiinis näiteks kopsude uurimiseks, kui sinna on sattunud vett, impedantsmammograafias jm. Foucault' kardiograafia
Messier 2

Messier 2 (ka NGC 7089) on kerasparv, mis asub Veevalaja tähtkujus. Parve avastas 1746. aastal Prantsuse astronoom Jean-Dominique Maraldi kui vaatles koos Jacques Cassiniga komeeti. 1760. aastal taasavastas selle Charles Messier, kes arvas, et see on tähtedeta udukogu. 1783. aastal vaatles William Herschel parve tähti. Messier 2 asub Maast umbes 55 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 175 valgusaastat. Messier 2 sisaldab umbes 150 000 tähte ja see on üks suurimaid teadaolevaid kerasparvi. Parv on umbes 13 miljardit aastat vana ja on Linnutee vanimaid kerasparvi. "Messier 2". Messier Objects. Vaadatud 22. juuni 2019. "Messier 2 (M2) – The NGC 7089 Globular Cluster". Universe Today. Vaadatud 22. juuni 2019. "Hubble Sees Globular Cluster Messier 2". Sci News. Vaadatud 22. juuni 2019.
Čuksti

Čuksti on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Čuksti asub valla põhjaosas merepinnast 154 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusel. Külas kasvab looduskaitsealune Čuksti kask. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Aizupītes

Aizupītes on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Aizupītes asub valla idaosas merepinnast 196 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 2,5 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Sisuliselt on tegemist Alūksne eeslinnaga. Aastal 2019 oli külas 66 elanikku. Läti Ruumiandmete Agentuur Vietvārdu datubāze