laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Üleilmne käimlapäev

Ülemaailmne käimlapäev on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni algatatud päev, mis on suunatud hügieeni- ja tervishoiualase olukorra parendamisele kogu maailmas. Liikumise eestvedajaks peetakse 2001. aastal Singapuris enam kui 17 Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika riiki esindanud 200 osavõtjaga toimunud konverentsil asutatud mittetulundusühingut Maailma tualetiorganisatsioon (World Toilet Organization (WTO)). Hinnanguliselt elab 21. sajandi teisel kümnendil tervise- ja sanitaarnõuetele mittevastavates tingimustes 4,5 miljardit inimest. "What is World Toilet Day?". World Toilet Day. Vaadatud 16. november 2017. "Call to action on UN website" (PDF). Vaadatud 19. oktoober 2014. World Toilet Organization WHO and UNICEF (2017) Progress on Drinking Water, Sanitation and Hygiene: 2017 Update and SDG Baselines. Geneva: World Health Organization (WHO) and the United Nations Children’s Fund (UNICEF), 2017 Maailma käimlapäeva ametlik veebisait Käimlapäeva kajastus ÜRO veebisaidil
Oto Lācis

Oto Lācis (venepäraselt: Otto Rudolfovitš Latsis; 22. juuni 1934 Moskva – 3. november 2005 Moskva) oli läti päritolu nõukogude ja vene ajakirjanik, majandusteaduste doktor. Ta oli aastatel 1987–1991 ajakirja Kommunist («Коммунист») peatoimetaja esimene asetäitja. Ajakiri kujunes sel ajal perestroika teoreetiliseks organiks. Lācis osales uutmisliikumises, oli NLKP Keskkomitee liige (1990–1991). 1993–1996 kuulus ta presidendinõukokku (konsultatiivne organ Venemaa presidendi juures Jeltsini ajal ja Putini presidendiaja esimestel aastatel). 1990. aastatel oli ta ajalehe Izvestija ja 1997. aastast Novõje Izvestija poliitiline vaatleja, sai populaarseks liberaalse intelligentsi seas. Умер Отто Лацис
Liivimaa Kuller

Liivimaa Kuller : sõnumid otse elust, oli ajaleht, mis ilmus 7. jaanuarist 1993 kuni 19. oktoobrini 1998 korra nädalas Tartus. 1992. aasta detsembrini andis Liivimaa Kulleri kollektiiv välja AS Lõuna-Eesti Sõnumitele kuuluvat Liivimaa Kroonikat. Kui 1992. aasta sügisel kontrolliti firma majandusseisu, siis avastati selles mitmeid möödalaskmisi ja selgus, et firmas töötavad Hillar Talts ja Kalle Müller olid asutanud AS Sekser ning lehetöö kõrvalt andnud välja samanimelist ajakirja. Juhatus ei pidanud seda eetiliseks, ning Müllerile ja Taltsile tehti ettepanek – kas lahkuda AS Lõuna-Eesti Sõnumitest või loobuda Sekserist. Kalle Müller otsustas kogu toimetusega lahkuda ning hakata AS Zett all välja andma uut ajalehte Liivimaa Kuller. Peatoimetajaks oli Andrus Esko, tegevtoimetajaks Väino Koorberg. 1995. aastal omandas ajalehe AS Postimees. Kaastööd ajalehele tegid näiteks Hannes Võrno koos Henri Jäägriga korporatsiooni Saatus nime all koomiksiseeria "Perekond Vismarid". 1993–1997, nr. 24 (16. juuni) ilmus ajaleht pealkirjaga "Liivimaa Kuller", hiljem "Kuller". Alustades oli lehe tiraaž 30 000 eksemplari. Täiendavalt anti veel välja "Liivimaa Kulleri Ristsõnad" (1993–1995). Favoriit (ajakiri) EPL (27.10.1995). "Postimees ostis Liivimaa Kulleri". Ärileht.ee. Vaadatud 22.04.2019. "Liivimaa Kuller". ERB. Vaadatud 22.04.2019.[alaline kõdulink]
Kosmoseseks

Kosmoseseks on kosmoses kaalutuse tingimustes toimuv inimestevaheline seksuaalvahekord. Freitas Jr., Robert (aprill 1983). "Sex in Space". Sexology Today: 58–64. Levin, RJ (august 1989). "Effects of space travel on sexuality and the human reproductive system". Journal of the British Interplanetary Society. 42 (7): 378–82. PMID 11540233. Adventures in Space, The Zero-G Spot, by Michael Behar; OUTSIDE Magazine, December 2006 Outer-space sex carries complications By Alan Boyle, MSNBC July 24, 2006. Concept of "2suit" design of American writer Vanna Bonta. Space sex hoax rises again by James Oberg Pregnancy in Space Seems Possible Astronauts test sex in space - but did the earth move? The Guardian February 24, 2000 Virgin Galactic rejects $1 million space porn by Peter B. de Selding, MSNBC October 2, 2008. Has anyone ever had sex in space? from The Straight Dope by Cecil Adams, 28 February 1997. Space Frontier Foundation's media archives for the SFF1484 panel "Sex in Space" from the 2006 "New Space Return to the Moon Conference" featuring authors Laura Woodmansee, and Vanna Bonta with NASA physician Dr. John Logan. Inspiration Mars From Russia... with Love (propaganda-style interview with Russian "space procreation" specialist)
Avannaata

Avannaata omavalitsus (grööni keeles Avannaata Kommunia; taani keeles Avannaata Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa loodeosas, mis loodi 1. jaanuaril 2018. See moodustati Qaasuitsupi omavalitsuse jagamise teel Avannaataks ja Qeqertalikiks. Omavalitsuse pindala on umbes 522 700 km². Omavalitsuse keskus on Ilulissat. Elanike arv on 10 700. Omavalitsuses on 27 asulat, neist neli linna: Ilulissat, Uummannaq, Upernavik ja Qaanaaq. https://avannaata.gl/emner/om_kommunen/fakta-om-kommunen?sc_lang=da, vaadatud 25.05.2022. Omavalitsuse koduleht
Are (eesnimi)

Are on eesnimi. Eri riikides on kasutusel ka kirjaviisid Aré, Arè, Arê ja Äre. Indias kandis sellist eesnime 2014. aastal 2924 inimest (neist 56% mehed), Norras 2825 inimest (100% mehed). Eesti oli Are eesnime kandjate arvult maailmas kuues, eespool paiknesid Indoneesia, Paapua Uus-Ginea ja Nigeeria, kus nimekandjad olid enamuses mehed. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Are 176 mehel ja alla viiel naisel. Are on populaarsuselt 515. mehenimi ja 7998. naisenimi. Vanim Are oli vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 20–24. Are oli keskmiselt 62 aasta vanune. Kõige populaarsem oli eesnimi Are vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,82. Kõige rohkem oli eesnimega Are sündinuid jaanuaris, kokku 23. Kõige populaarsem oli eesnimi Are Põlva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 5,80. Are Eller, eesti aerutaja, sporditegelane ja spordiajakirjanik Are Habicht, eesti jalgpallikohtunik Are Kont, eesti geograaf ja ökoloog Are Uder, eesti näitleja. Are. Forenames, vaadatud 05.10.2024. Are. Statistikaamet, vaadatud 05.10.2024. Are statistikaameti andmebaasis
Andi (eesnimi)

Andi on mehenimi. 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 388. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Andi 253 mehel. Andi Hektor Andi Meister Andi Pärn ... https://web.archive.org/web/20190422194011/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/Andi (vaadatud 21.04.2019) Andi statistikaameti andmebaasis
505 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 7. sajand eKr | 6. sajand eKr | 5. sajand eKr | ► ◄ | 520. aastad eKr | 510. aastad eKr | 500. aastad eKr | 490. aastad eKr | 480. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 508 eKr | 507 eKr | 506 eKr | 505 eKr | 504 eKr | 503 eKr | 502 eKr | ► | ►► 505. aasta eKr oli 505. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 249 ab urbe condita. Marcus Valerius Volusus sai koos Publius Postumius Tubertusega Vana-Rooma konsuliks. ... ...
Asulad (Õ)

Asulad:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Asulad (Õ) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Õ-tähega. Õb, küla Venemaal Komis Sõktõvdini rajoonis Õepa, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õeste, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas Õha, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas Õhu, küla Eestis Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Õisu, alevik Eestis Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õlatu, küla Eestis Valga maakonnas Valga vallas Õle, küla Eestis Järva maakonnas Järva vallas Õngu, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õrgõz, asula Kasahstanis Aktöbe oblastis Õrsava, küla Eestis Põlva maakonnas Setomaa vallas Õru, alevik Eestis Valga maakonnas, Valga valla keskus Õruste, küla Eestis Valga maakonnas Valga vallas Õssu, küla Eestis Tartu maakonnas Kambja vallas Õuna, küla Eestis Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Õvanurme, küla Eestis Tartu maakonnas Tartu vallas Õvi, küla Eestis Tartu maakonnas Tartu linnas
Johannes (Jaremenko)

Johannes (ukraina keeles Іоан; kodanikunimega Олег Васильович Яременко Oleg Vassõljovõtš Jaremenko; sündinud 12. septembril 1967 Žõtomõris) on Ukraina Õigeusu Kiriku Tšerkassõ ja Tšigirini metropoliit. Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop
Qeqertalik

Qeqertaliki omavalitsus (grööni keeles Qeqertalik Kommunia; taani keeles Qeqertalik Kommune) on kohaliku omavalitsuse üksus (omavalitsus) Gröönimaa lääneosas, mis loodi 1. jaanuaril 2018. See moodustati Qaasuitsupi omavalitsuse jagamise teel Avannaataks ja Qeqertalikiks. Omavalitsuse pindala on umbes 62 400 km². Omavalitsuse keskus on Aasiaat. Elanike arv on 6500. Omavalitsuses on 12 asulat, neist neli linna: Aasiaat, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq ja Kangaatsiaq. Külad: Niaqornaarsuk, Attu, Ikerasaarsuk, Akunnaaq, Iginniarfik, Ikamiut, Kitsissuarsuit, Kangerluk https://qeqertalik.gl/emner/om_kommunen/fakta-om-kommunen?sc_lang=da Omavalitsuse koduleht
Itsa keel

Itsa keel on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad itsad Guatemalas Petén Itzá järve läheduses. Itsa keel on äärmiselt ohustatud, valdav osa itsadest kõneleb vaid hispaania keelt. Itsa keelt räägib vaid mõnikümmend vanemat inimest. Itsa keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg VSO. Charles Andrew Hofling: Itzá Maya texts with a grammatical overview. University of Utah Press, Salt Lake City 1991. 321 pp. ISBN 0-87480-359-4 Charles Andrew Hofling, Félix Fernando Tesucún: Tojtʼan: diccionario maya itzaj – castellano. Guatemala, Cholsamaj, 2000. Charles Andrew Hofling: Itzaj Maya Grammar. The University of Utah Press, Salt Lake City 2000. ISBN 0-87480-666-6 Charles Andrew Hofling, Félix Fernando Tesucún: Itzaj Maya–Spanish–English Dictionary. The University of Utah Press, Salt Lake City 1997. ISBN 0-87480-550-3
Asulad (Ä)

Asulad:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Asulad (Ä) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ä-tähega. Ädu, küla Valga maakonnas Otepää vallas Äherdi, küla Rapla maakonnas Rapla vallas Ähijärve, küla Võru maakonnas Antsla vallas Ähtäri, linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lääne-Soome läänis Lõuna-Pohjanmaa maakonnas Äigrumäe, küla Harju maakonnas Viimsi vallas Äila, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Äksi, alevik Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi, küla Harju maakonnas Kose vallas Ämari, alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Ämmuste, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Änew, linn Türkmenistanis, Ahali vilajeti halduskeskus Ängi, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Änglema, küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Änkküla, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Ännikse, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Äriküla, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ärina, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Äteniidi, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Ätte, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Äänekoski, linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas Ääsmäe, küla Harju maakonnas Saue vallas
Aknystos

Aknystos on küla Leedus Anykščiai rajoonis Debeikiai vallas. Küla asub Aknysta jõe ääres. Külas asub Aknystose mõisa hoonetekompleks. Aknystost on esimest korda mainitud aastal 1538, mil see läks Smolenskist pärineva Kopčiuste suguvõsa valdusse. Külas tegutseb aastal 1959 asutatud psühhoneuroloogiline pansionaat, mille ruumid asuvad mõisa peahoones. [1] Marija Rupeikienė. Aknystos. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 239 lk.
Riemanni geomeetria

Riemanni geomeetria (inglise keeles Riemannian geometry) on diferentsiaalgeomeetria haru, mis uurib Riemanni muutkondi, st lisastruktuuridega diferentseeruvaid muutkondi Riemanni meetrikaga. Mõnikord, eriti sageli just matemaatilises füüsikas, peetakse Riemanni geomeetria all silmas ka pseudo-Riemanni geomeetriat pseudo-Riemanni meetrikaga, näiteks eri- ja üldrelatiivsusteooria aegruumi geomeetriat. Riemanni geomeetria rajas 1850. aastatel Bernhard Riemann. Eestis ilmunud matemaatikaleksikon (2003) defineerib järgmiselt: "Riemanni geomeetria on Riemanni ruumi geomeetria; pinna sisegeomeetria üldistus n-mõõtmelise ruumi juhule". Ülo Kaasik. "Matemaatika leksikon". Tartu: 2003, lk 208
Asulad (Ö)

Asulad:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Asulad (Ö) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ö-tähega. Öckerö Ödemiş, linn Türgis İzmiri provintsis Ödeshög Öhringen Öjmököön Öldzijt Ölengdi Ölgij, linn Mongoolias, Bajan-Ölgij aimaki halduskeskus Ölöön Ölüöhhüme Öndörhaan Őrbottyán Örebro Öregrund, linn Rootsis Östhammari vallas Őriszentpéter, linn Ungaris Vasi komitaadis Körmendi kreisis Örkény, linn Ungaris Pesti komitaadis Dabasi kreisis Örnsköldsvik Örza-Gala Öskemen Ösmo Österby, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Österbymo Östersund, linn Rootsis Jämtlandi lääni ja Östersundi valla keskus Östhammar, linn Rootsis, Östhammari valla keskus Özalp Özgön, linn Kõrgõzstanis Oši oblastis Överkalix Övertorneå Övre Soppero Ööriku, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas Öötla, küla Eestis Järva maakonnas Järva vallas
Ideaalarvud

Ideaalarvud on arvu üldistus, mille võttis algebralises arvuteoorias kasutusele Ernst Eduard Kummer. Sellest mõistest on alguse saanud tänapäevane ideaali mõiste. Näiteks ringis Z [ − 5 ] = { a + b ⋅ − 5 ∣ a , b ∈ Z } {\displaystyle \mathbb {Z} \left[{\sqrt {-5}}\right]=\left\{a+b\cdot {\sqrt {-5}}\mid a,b\in \mathbb {Z} \right\}} ei kehti algteguriteks lahutamise ühesus: 6 = 2 ⋅ 3 = ( 1 + − 5 ) ⋅ ( 1 − − 5 ) . {\displaystyle 6=2\cdot 3=\left(1+{\sqrt {-5}}\right)\cdot \left(1-{\sqrt {-5}}\right).} Kummer tegi kindlaks, et algteguriteks lahutamise ühesuse saab mõnikord taastada, kui võtta juurde uusi arve, mida ta nimetas ideaalarvudeks. Kui toodud näites võtta juurde arv i {\displaystyle \mathrm {i} } , saadakse lahutused 2 = ( 1 + i ) ( 1 − i ) , 3 = 1 + − 5 1 + i ⋅ 1 − − 5 1 − i {\displaystyle 2=\left(1+\mathrm {i} \right)(1-\mathrm {i} ),\quad 3={\frac {1+{\sqrt {-5}}}{1+\mathrm {i} }}\cdot {\frac {1-{\sqrt {-5}}}{1-\mathrm {i} }}} (murdude normidest nähtub, et tegu on täiselementidega) ning 1 ± − 5 = 1 ± − 5 1 ± i ⋅ ( 1 ± i ) , {\displaystyle 1\pm {\sqrt {-5}}={\frac {1\pm {\sqrt {-5}}}{1\pm \mathrm {i} }}\cdot (1\pm \mathrm {i} ),} nii et algteguriteks lahutamise ühesus on taastatud. Tänapäevasest vaatenurgast vastab ideaalarvu i {\displaystyle \mathrm {i} } sissetoomine üleminekule Hilberti klassikorpuse täiselementide ringile. Algebralise arvukorpuse kõik ideaalid on peaideaalid. Richard Dedekind selgitas välja, et ilma ideaalarvudeta saab läbi, kui vaadelda nende asemel kõigi nendega jaguvate arvude kogumit. Ülaltoodud näites on arvudel 2 {\displaystyle 2} und 1 + − 5 {\displaystyle 1+{\sqrt {-5}}} ühine ideaalne algtegur 1 + i {\displaystyle 1+\mathrm {i} } , ja selle arvu kordsed ringis Z [ − 5 ] {\displaystyle \mathbb {Z} [{\sqrt {-5}}]} moodustavad lihtsa ideaali ( 2 , 1 + − 5 ) = { a ⋅ 2 + b ⋅ ( 1 + − 5 ) ∣ a , b ∈ Z [ − 5 ] } . {\displaystyle \left(2,1+{\sqrt {-5}}\right)=\left\{a\cdot 2+b\cdot \left(1+{\sqrt {-5}}\right)\mid a,b\in \mathbb {Z} [{\sqrt {-5}}]\right\}.} Kui on olemas "reaalne" ühistegur, siis koosneb ideaal parajasti selle kordsetest ning on seega peaideaal. Arvukorpuste täiselementide ringides (ja üldisemalt selle seiga põhjal tema järgi nimetatud Dedekindi ringides) saadakse niimoodi iga (nullideaalist) erineva ideaali ühene lahutus lihtsateks ideaalideks. Felix Klein. Vorlesungen über die Entwicklung der Mathematik im 19. Jahrhundert. Teil 1. Springer, Berlin 1926 (Die Grundlehren der mathematischen Wissenschaften in Einzeldarstellungen. 24, ptk VII, alajaotus "Theorie der algebraischen ganzen Zahlen …", lk 321–322. Felix Klein. Vorlesungen über die Entwicklung der Mathematik im 19. Jahrhundert. Teil 1. Springer, Berlin 1926 (Die Grundlehren der mathematischen Wissenschaften in Einzeldarstellungen. 24, lk 323. J. Neukirch. Algebraische Zahlentheorie. Springer-Verlag, Berlin 1992. ISBN 3-540-54273-6; teoreem I.3.3.
Asulad (Ü)

Asulad:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Asulad (Ü) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ü-tähega. Überlingen, linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Bodensee kreisis Üdruma, küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ühtri, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Üksnurme, küla Harju maakonnas Saku vallas Ülde, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ülejõe, küla Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Ülejõe, küla Harju maakonnas Rae vallas Ülejõe, küla Rapla maakonnas Rapla vallas Ülemõisa, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ülensi, küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ülenurme, alevik Tartu maakonnas, Kambja valla halduskeskus Ülgase, küla Eestis Harju maakonnas Jõelähtme vallas Ünnaste, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Ürjaste, küla Harju maakonnas Saue vallas Ürümqi, linn Hiinas, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna halduskeskus Üsse, küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas Üüdibe, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas Üüvere, küla Eestis Saare maakonnas Saaremaa vallas
Kakka

Kakka (ka Kaka) on teisejärguline Mesopotaamia jumal, jumalate Anu ja Anšari vesiir ja saadik (sumeri sukkal, akkadi mār šipri). Peamiselt teatakse teda tekstist "Nergal ja Ereškigal", kus Anu saadab Kakka sõnumiga allilma Nergali juurde. Põhiliselt esineb Kakka jumalate saadikuna akkadi tekstides, sumeri tekstides täidab sarnast rolli Papsukkal Gwendolyn Leick, "A Dictionary of Ancient Near Eastern Mythology", London & NY: Routledge, 2003, lk 56 Karel van der Toorn, Bob Becking, Pieter Willem van der Horst (eds.). "Dictionary of Deities and Demons in the Bible", 2nd ed., lk 46, 53
Maailmajoon

Maailmajoon (inglise keeles world line) on relatiivsusteoorias kõverjoon neljamõõtmelises aegruumis (objekti tee), mis kirjeldab materiaalse punktina käsitatava keha liikumist, st keha eksisteerimise ajal kõigi sündmuste geomeetrilist asukohta. Mõnikord nimetatakse maailmajooneks üldse ükskõik millist pidevat joont aegruumis. Maailmajoonte idee esitas Hermann Minkowski. Tänapäeval kasutatakse seda terminit kõige sagedamini relatiivsusteoorias (st eri- ja üldrelatiivsusteoorias). Geodeetiline joon
Asulad (X)

Asulad:   A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Asulad (X) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad X-tähega. Xaafuun, asula Somaalias Bari ringkonnas (Puntlandis) Xai-Xai, linn Mosambiigis, Gaza provintsi ja Xai-Xai ringkonna halduskeskus Xankəndi, linn Aserbaidžaanis, tunnustamata Mägi-Karabahhi Vabariigi pealinn Xanten, linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Xánthi, linn Kreekas Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas, Xánthi maakonna ja Xánthi valla keskus Xarardheere, linn Somaalias Mudugi provintsis Xiamen, linn Hiinas Fujiani provintsis, Xiamen Shi allprovintsilinna keskus Xiamen Shi, allprovintsilinn Hiinas Fujiani provintsis Xi'an, linn Hiinas, Shaanxi provintsi pealinn, Xi'an Shi keskus Xi'an Shi, allprovintsilinn Hiinas Shaanxi provintsis Xiangtan, linn Hiinas Hunani provintsis, Xiangtan Shi keskus Xiangtan Shi, ringkonna õigustega linn Hiinas Hunani provintsis Xiaoyangqi, asula Hiinas Sise-Mongoolias Orotšooni autonoomses hošuunis Heilongjiangi provintsi Da Hinggan Lingi ringkonna halduse all, Songlingi allringkonna ja Xiaoyangzi suurvalla keskus Xilinji, asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Mohe maakonna ja Xilingji suurvalla keskus Xinlin, asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Xinlini allringkonna ja Xinlini suurvalla keskus Xuchang, linn ja ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis Xuzhou, ringkonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis
Stanislav Kunjajev

Stanislav Jurjevitš Kunjajev (vene keeles Станислав Юрьевич Куняев; sündinud 27. novembril 1932 Kalugas) on vene luuletaja, publitsist ja kirjanduskriitik. Ta on natsionalistlik-alalhoidliku suunitlusega kultuuriajakirja Naš Sovremennik peatoimetaja (1989. aastast). Toetas augustiputši. Ta on vene kõnepruuki läinud, ühe tema 1992. aasta luuletusest tuntud fraasi "gekatšepistid-dekabristid" autor. Ta on tõlkinud paljudest keeltest, muu hulgas ka ukraina, gruusia, abhaasi, kirgiisi, burjaadi, leedu luulet (mh Mieželaitist). Mõned Kunjajevi teosed on tõlgitud bulgaaria, tšehhi ja slovaki keelde.
Üldalgebra

Üldalgebra ehk üldine algebra ehk abstraktne algebra on matemaatika haru, mis uurib üksikuid algebralisi struktuure, näiteks rühmi, ringe, korpusi, mooduleid ja algebraid. Üldalgebra jätab erinevalt näiteks elementaaralgebrast kõrvale nende objektide loomuse, millega tehteid tehakse. Algebralised struktuurid ilmusid kõigepealt teistes matemaatika harudes, need aksiomatiseeriti ning lõpuks hakati neid üldalgebras spetsiaalselt uurima. Sellepärast on üldalgebral palju seoseid teiste matemaatika harudega.
Aegruumi kõverus

Aegruumi kõverus (inglise keeles spacetime curvature) on füüsikaline efekt, mis avaldub geodeetiliste joonte deviatsioonina. Suurus, mis määrab aegruumi kõveruse, on Riemanni kõveruse tensor, mis kuulub geodeetiliste joonte deviatsiooni võrrandi koosseisu. Üldrelatiivsusteooria ja teiste gravitatsiooni meetriliste teooriate raames käsitletakse gravitatsiooni mõjutusel kõverdunud mitteeukleidilist aegruumi. Selles aegruumis ei ole enam võimalik sisse viia Galilei koordinaate, vabalt liikuvate kehade maailmajooned üksteise suhtes lahknevad või ühtivad. Sellise aegruumi skalaarne Gaussi kõverus saadakse meetrilise tensori ja Ricci tensori ahendamisel. Tänapäeva füüsikas modelleeritakse aegruum tavaliselt neljamõõtmelise muutkonnana. Selles ruumis viiakse sisse afiinne struktuur, mis määrab täielikult aegruumi kõveruse. Kui nüüd eeldada, et sellel muutkonnal on meetriline struktuur, siis võib välja tuua ainsa meetrikaga kooskõlalise seotuse – Levi-Civita seose. Ainult meetrilises ruumis võib kõveruse tensorit ahendada, et saada Ricci tensor ja skalaarne kõverus.
Algebraline arvukorpus

Algebraline arvukorpus ehk arvukorpus on ratsionaalarvude korpuse Q {\displaystyle \mathbb {Q} } lõplik laiend. Algebralised arvukorpused on algebralise arvuteooria üks uurimisobjekte. Tähtis koht on algebraliste arvukorpuste täiselementide ringidel, mis on ratsionaalarvude korpuses Q {\displaystyle \mathbb {Q} } sisalduva täisarvude ringi analoogid.