laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Themistoklís Nikolaḯdis

Themistoklís Nikolaḯdis (Θεμιστοκλής Νικολαΐδης; tuntud kui Ntémis Nikolaḯdis (Ντέμης Νικολαΐδης); sündinud 17. septembril 1973 Saksamaal Giessenis) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise ründaja, Euroopa meister (2004), üks väljapaistvamaid kreeka jalgpallureid. Kreeka rahvuskoondises mängis Nikolaḯdis 1995–2004 54 mängu ja lõi 17 väravat. Debüüt koondises oli 26. aprillil 1995, kui mängiti Rumeeniaga ja kaotati 0:3. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 11. juuni 1995, kui kohtuti Soomega ja kaotati 1:2. 1988–1993 Ethnikós Alexandroúpoli 1993–1996 Ateena Apollon 1996–2003 Ateena AEK 2003–2004 Atlético Madrid 1997, 2000, 2002 Kreeka karikas 1999 Kreeka parim väravalööja 2001 UEFA karikavõistlustel parim väravalööja 2004 Euroopa meister Themistoklis Nikolaidis on 174 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Külmvöö

Külmvöö on Maa soojusvöö, mille piir on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned +10 °C ekvaatori poolt ja 0 pooluse poolt. Seal on kogu aasta jooksul õhutemperatuurid madalad ning päevad lühikesed ja ööd pikad. Polaarjoontelt pooluste poole esinevad polaarpäev ja polaaröö. Varem arvati polaarvöö piiriks polaarjooned. Palavvöö Parasvöö Igavese pakase vöö
Talv

Talv on külm aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Talvele on iseloomulikud madalad õhutemperatuurid ja sajab lund. Igapäevaelus arvestatakse talvekuudeks põhjapoolkeral detsember, jaanuar ja veebruar; lõunapoolkeral juuni, juuli ja august. Talve algus on vastavalt 1. detsember või 1. juuni. Astronoomiline talv algab talvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja suvisel pööripäeval lõunapoolkeral. Meteoroloogiline talv algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla –10 °C. Fenoloogiline talv algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla 0 °C. Eeltalv Kevadtalv Kevad Suvi Sügis
Anne (Suurbritannia)

Anne (6. veebruar 1665 – 1. august 1714) oli Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Iirimaa kuninganna 1702–1714 ja Suurbritannia kuninganna 1707–1714. Ta oli viimane Stuartite dünastiast valitseja. Anne oli Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II tütar. James valitses pärast oma venna Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga (1660 (1649)–1685) Charles II surma 1685–1688, kuid kukutati Kuulsa revolutsiooniga, sest oli katoliiklane. Tema kukutamise järel said troonile Anne'i õde Mary II ja tema abikaasa William III (endine Hollandi provintside haldur), kes valitsesid riiki ühiselt ja olid teineteise pärijateks. Mary suri 1694 ja William jäi üksi valitsema. Sellest abielust ei sündinud lapsi ja Anne sai troonipärijaks. Ta sai võimule 1702. aastal, kui William III suri. 28. juulil 1683 abiellus Anne Taani kuninga Christian V venna Jørgeniga, keda Inglismaal hakati nimetama George'iks. Anne rasestus 18 korda, neist 4 lõppes nurisünnitusega ja 8 rasedust surnud lapse sünniga. 3 last surid oma sündimise päeval ja 2 enne kaheaastaseks saamist. Ainult poeg William, Gloucesteri hertsog, elas 11-aastaseks, kuid suri samuti enne oma vanemaid. Kuninganna Anne valitsemisajal algas Euroopas Hispaania pärilussõda (1701–1714), milles Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa riigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond toetasid Saksa-Rooma keiser Leopold I püüdlusi näha Hispaania troonil endiselt Habsburgide soost kuningat. 1707. aastal võeti Suurbritannias vastu Uniooniakt, millega Inglismaa ja Šotimaa liideti Suurbritannia kuningriigiks. Seega sai Anne'ist esimene selle, Suurbritannia saart ühendava riigi valitseja. Anne'i abikaasa George suri 28. oktoobril 1708. Anne ise suri 1. augustil 1714 49-aastaselt podagrasse ja roosi. Ta oli enne surma nii paksuks läinud, et tema kirst pidi olema peaaegu ruudukujuline. Anne'i lähim sugulane oli tema poolvend James Francis Edward Stuart, kes oli katoliiklane – just sel põhjusel oli tema isa kukutatud. Tarvis oli ettekäänet, mis takistaks Jamesil troonile tõusmast. Selleks võeti 1701 vastu seadus, millega kõik katoliiklased jäeti troonipärimise õigusest ilma: troonile võis saada üksnes protestant. Tosinad genealoogiliselt olulisemad troonipretendendid jäeti sellega kõrvale ja troonipärijaks sai Hannoveri kuurvürstinna Sophia. Sophia suri paar kuud enne Anne'i. Anne'ile järgnes troonil Sophia vanim poeg, James I tütretütrepoeg George I, kellega algas Hannoveri dünastia Suurbritannias.
Stylianós Giannakópoulos

Stylianós Giannakópoulos (kreeka keeles Στυλιανός Γιαννακόπουλος, sündinud 12. juulil 1974 Ateenas) on endine kreeka jalgpallur, Euroopa meister (2004). Kreeka rahvuskoondises mängis Giannakópoulos aastatel 1997–2008 kokku 77 mängu ja lõi 12 väravat. Tema debüüt koondises oli 12. märtsil 1997 sõprusmängus Küprose jalgpallikoondise vastu, mis võideti 4:0. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 5. veebruaril 1999, kui Belgia jalgpallikoondist võideti sõprusmängus 1:0. Esimest ja seni ainsat korda lõi ta Kreeka kasuks ühes mängus kaks väravat 10. märtsil 1999 sõprusmängus Horvaatia jalgpallikoondise vastu, mille Kreeka võitis 3:2. Veel on ta löönud kaks väravat Kasahstani ja Rumeenia jalgpallikoondise vastu, aga eri mängudes. Kõik kohtumised, milles Giannakopoulos on värava löönud, on lõppenud Kreeka võiduga, välja arvatud 4. septembril 2004 toimunud MM-valikmäng Albaania jalgpallikoondise vastu võõrsil, mille Kreeka 1:2 kaotas. 2004. aasta EM-valikturniiri alustas Kreeka kahe kaotusega, kuid võitis kõik ülejäänud mängud ja ka alagrupi. Sealjuures oli ülioluline Giannakópoulose löödud värav Hispaania jalgpallikoondise vastu Saragossas, mis jäigi mängu ainsaks. Finaalturniiril mängis ta kaasa 4 kohtumist 6-st, sealhulgas finaali. Ainsas kreeklaste kaotatud kohtumises (Venemaa jalgpallikoondise vastu) ta kaasa ei teinud. Kreeka tuli Euroopa meistriks, alistades finaalis 1:0 Portugali jalgpallikoondise. 2006. aasta MM-valikturniiril lõi Giannakópoulos 3 väravat, olles koos Angelos Charisteasega Kreeka resultatiivseim pallur, aga meeskond jäi valikgrupis Ukraina, Türgi ja Taani järel neljandale kohale ega pääsenud finaalturniirile. 2008. aasta EM-valikturniirile ei kvalifitseerunud Kreeka automaatselt, vaid pidi läbima valiktsükli. Kreeka võitis alagrupi kindlalt, saades viigi ja kaotuse kõrvale 10 võitu. Kuid finaalturniiril kaotas Kreeka kõik mängud alagrupis. Giannakópoulos mängis neis kolmes mängus üksnes 10 minutit keskmises ja 4 minutit viimases kohtumises. 1992–1993 Etnikos Asteras 1993–1996 Paniliakos Pyrgos 1996–2003 PAE Olympiakós 2003–2008 Bolton Wanderers 2008–2009 Hull City AFC 2009–2010 Larissa 31. jaanuaril 2004 osales Giannakópoulos iseäralikus rekordis, kui kohtumises Charlton Athleticu vastu, mille Bolton võitis 2:1, vahetati 16. minutil Giannakópoulos välja ja senegali päritolu Prantsusmaa jalgpallikoondise mängija Ibrahim Ba tema asemele sisse. Nende kahe mehe perekonnanime pikkuse erinevus on 12 tähte ja see on Premier League'is toimunud vahetuste rekord. 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003 Kreeka meister 1999 Kreeka Karikas 2004 Euroopa meister Stylianós Giannakópoulos on 172 cm pikk.
Amos Oz

Amos Oz (heebrea keeles עמוס עוז ; sünninimega Amos Klausner; 4. mai 1939 Jeruusalemm − 28. detsember 2018 Tel-Aviv) oli Iisraeli kirjanik ja ajakirjanik, Iisraeli-Palestiina konflikti kahe riigi lahenduse silmapaistev toetaja. Ta õppis filosoofiat Heebrea Ülikoolis ja Oxfordi Ülikoolis. Hiljem oli Ben-Guriyyoni ülikooli kirjandusprofessor. Temalt ilmus 23 romaani ja esseekogumikke. Ta loomingut on tõlgitud rohkem kui 25 keelde. 1998 – Iisraeli auhind 2005 – Goethe auhind 2007 – Astuuria printsi auhind 2013 – Franz Kafka auhind "Kurja Nõu Mägi", Tallinn, Perioodika, 1993. Tõlkinud Kalle Kasemaa. "Ära ütle, et öö", Tallinn, Kupar, 1997. Tõlkinud Kalle Kasemaa. "Sumchi: lugu armastusest ja seiklustest", Tallinn, Kupar, 2000. Tõlkinud Kalle Kasemaa. "Minu Michael", Tallinn, Tänapäev, 2013. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
Canopus

Canopus (α Car, α Carinae, Kiili alfa, Kiili α) on lõunataevas paikneva Kiili tähtkuju näiva heleduse poolest heledaim täht ning näiva heleduse poolest kolmas täht Päikese ja Siiriuse järel (tähesuurus –0,72). Canopus on Maast umbes 313 valgusaasta kaugusel. Canopuse absoluutne heledus on 14 000 korda suurem kui Päikesel. "Canopus". Constellation Guide. Vaadatud 9. juuli 2018. "Second-brightest star Canopus". EarthSky. Vaadatud 9. juuli 2018.
Kevad

Kevad on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Kevadele on iseloomulikud õhutemperatuuri kasv, maapinnal sulab lund ja veekogudel sulab jää. Kevade algust arvestatakse kas maa liikumise järgi (astronoomiline), ilma soojenemise (klimaatiline) või muutuste järgi looduses (fenoloogiline). Kaks viimast on omavahel lähedalt seotud ja mõnikord raskesti eristatavad. On ka olemas meteoroloogiline kevad, mis on kokkuleppeline ajavahemik kokkuvõtete tegemiseks. Klimaatiliselt eristatakse talve ja kevade vahel kaht üleminekuaastaaega, kevadtalve ja varakevadet. Astronoomiline kevad algab kevadisel pööripäeval põhjapoolkeral ja sügisesel pööripäeval lõunapoolkeral. Kevade kui soojema aastaaja saabumist mõjutab see kaudselt päikese käigu järgi, mis ei pruugi tähendada klimaatilise või fenoloogilise kevade saabumist sel ajal, sest sooja saabumine sõltub väga palju ka õhumasside liikumisest. Klimaatiline kevad algab vegetatsiooniperioodi algusega, kui ööpäeva keskmine temperatuur tõuseb üle 5 °C, ja kestab kuni suve alguseni, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb üle 13 °C. Sellega käib koos kaks üleminekuaastaaega: kevadtalv ehk eelkevad: algab ajast, kui lumi hakkab jõudsalt sulama, on valdavalt sulailmad, ja kestab kogu lumesulamise aja. Märgib ka aega pärast lume sulamist, kui talvine ilm ajutiselt tagasi tuleb. varakevad algab ajast, kui maapind on lumest vabanenud, ning lõpeb vegetatsiooniperioodiga (taimede kasvuaeg, kui keskmine ööpäevane õhutemperatuur tõuseb üle +5 kraadi) päriskevad ehk lihtsalt kevad: ööpäeva keskmine õhutemperatuur püsib vahemikus 5–13 kraadi, laiemas laastus aktiivse taimekasvuperioodi algus. Fenoloogilist kevadet määratakse muutuste järgi taime- ja loomariigis, mis on lähedalt seotud klimaatilise kevade tunnustega (ilma soojenemise ja jahenemisega). On mõned märgilised sündmused, mis tähistavad kevade tulekut. Fenoloogiline päriskevad algab vahtra õitsemahakkamisega. Sel ajal õitseb enamik taimeliike ja puid, saabuvad rändlinnud ja poegivad loomad. Esineb öökülmi. Lõpeb õunapuude õitsemise lõppemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega. kevadtalv ehk eelkevad: tedre- ja metsisemäng, künnivarese saabumine, tihaste laulmine, metsloomad elavnevad varakevad: algab kaskede mahlajooksuga. Selle jooksul õitseb kask, sarapuu ja sinilill, talirukis hakkab uuesti kasvama päriskevad: algab vahtra õitsemahakkamisega. Selle jooksul esineb öökülmi, õitseb enamik taimi ja puid, saabuvad rändlinnud, poegivad loomad. Päriskevad lõpeb õunapuude õitsemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega. Meteoroloogiline kevad on kokkuleppeline ajavahemik 1. märtsist 31. maini, mida kasutatakse teatud erialade raamatupidamises kokkuvõtete tegemiseks. Kevadtalv Varakevad Aastaajad Kevadpealinn Talv Suvi Sügis Jüri Kamenik (16.03.2017). "Kevade märgid". Maaelu. Rein Ahas (2002). "Eesti fenoloogiline kalender". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 21.03.2019. Kevade märgid (16.03.2017). "Jüri Kamenik". Maaelu. Vaadatud 21.03.2019. Riigi ilmateenistus (19.02.2019). "Kevad". Vaadatud 18.03.2019.
Harry Martinson

Harry Edmund Martinson (6. mai 1904 – 11. veebruar 1978) oli rootsi kirjanik. 1974. aastal jagas ta Eyvind Johnsoniga Nobeli kirjandusauhinda. "Nässlorna blomma" 1935 "Vägen ut" 1936 "Den förlorade jaguaren" 1941 "Vägen till Klockrike" 1948 "Resor utan mål" 1932 "Kap farväl" 1933 "Svärmare och harkrank" 1937 "Midsommardalen" 1938 "Det enkla och det svåra" 1939 "Verklighet till döds" 1940 "Utsikt från en grästuva" 1963 "Gyro" 1986 (kirjutatud u 1946-47) "Spökskepp" 1929 "Nomad" 1931 "Natur" 1934 "Passad" 1945 "Cikada" 1953 "Aniara" 1956 (eepos) "Gräsen i Thule" 1958 "Vagnen" 1960 "Dikter om ljus och mörker" 1971 "Tuvor" 1973 "Längs ekots stigar" 1978 "Doriderna" 1980 "Gringo" "Salvation" 1947 "Lotsen från Moluckas" 1948 "Tre knivar från Wei" 1964 "De blomster som i marken bor" "Vägen till Klockrike" 1953
Kérkyra (täpsustus)

Kérkyra tähendab mitut asja. Kérkyra (eesti keeles Korfu) on saar Joonia saarestikus Kreekas. Kérkyra on linn Kreekas, samanimelise saare pealinn. Kérkyra piirkonnaüksus on 2. järgu haldusüksus alates 2011. aastast. Kérkyra maakond oli 2. järgu haldusüksus aastatel 1864–2010
Eugenio Montale

Eugenio Montale (12. oktoober 1896 Genova – 12. september 1981 Milano) oli itaalia kirjanik. 1975. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. luuletused: *Veeta keskpäev kaamena, äraolevana; *Too mulle päevalill, istutan selle maha; *Ärge nõudke meilt sõna, mis meie vormitut olemust...; Torm; Lehvik. Tõlkinud ja järelmärkus: Paul-Eerik Rummo – Looming 1976, nr 1, lk 85–88 luuletused: *Kaamena ja mõtteis keskpäeva ajal...; Angerjas; Rannavahi maja. Tõlkinud ja saateks: Märt Väljataga – Vikerkaar 2001, nr 5/6, lk 12–15 (Itaalia bukett) luuletused: Talv venib edasi; Aspasia; *Kohtumine...; Dora Markus; *Hakkad rääkima minust sellesama..."; "Iidne meri, olen joobubud häälest...; *Selles punktis peatu...; Väike testament. Tõlkinud Lauri Pilter – Vikerkaar 2003, nr 12, lk 1 ja 14–20 (Itaalia bukett); andmed autori kohta lk 28 luuletus: *Too mulle päevalill, ma oma aeda... Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2005, nr 9, lk 1 katkend luuletusest – Nädaline 22. november 2008 lk 4, rubriik "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes" Aleksander Kurtna, "Eugenio Montale Nobeli laureaat 1975" – Looming 1976, nr 1, lk 173 A. K., "Nobeli laureaat Eugenio Montale" – Keel ja Kirjandus 1976, nr 1, lk 64
Vicente Aleixandre

Vicente Pío Marcelino Cirilo Aleixandre y Merlo (26. aprill 1898 Sevilla – 14. detsember 1984 Madrid) oli hispaania luuletaja. 1977. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Vicente Aleixandre isa oli raudteeinsener. Vicente lapsepõlv möödus Málagas. Alates 1909. aastast elas ta Madridis, kus ta ka õppis õigusteadust ja majandusteadust. Ta tahtis hakata kaupmeheks, kuid pidi sellest tervislikel põhjustel loobuma. Alates 1925. aastast pühendus ta täielikult kirjandusele. 1922. aastal tutvus ta Madridis Ateneos Rafael Albertiga, keda peetakse Aleixandre kõrval üheks tähtsamaks 1927. aasta põlvkonna esindajaks. Noil aastail oli tal kirglik armusuhe näitleja Carmen de Granadaga. Ta reisis Portugalis, Inglismaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. Ta hakkas salamisi luuletama. Tema esimene luuletus oli "Ámbito". 1934. aastal sai ta luulekogu "La destrucción o el amor" eest Hispaania riikliku kirjandusauhinna. Et tema teostel oli fašismivastane iseloom, oli ta aastatel 1936–1944 avaldamiskeelu all. Tema teosed ilmusid põranda all. 1950. aastal võeti ta Hispaania Kuningliku Akadeemia liikmeks. Vicente Aleixandre teoste põhjal liigitatakse tema loometee tavaliselt kolmeks perioodiks. Varajases loomeperioodis oli ta sürrealismi mõju all. Tema teostele oli omane individualism, pessimism ja hermeetiline keel. See periood kulmineerus luulekoguga "Sombra del paraíso" ("Paradiisi vari"). Hiljem muutus tema keel arusaadavamaks. Tolle perioodi peateosed on "Südame ajalugu" (Historia del corazón) ja "En un vasto dominio". Hilisloomingus on üha enam juttu lähenevat surmast, millest ta kõneleb rahulikul ja traagilisel toonil. Selle perioodi luulekogud on "Poemas de la consumación", "Sonido de la guerra" ja "Diálogos del conocimiento". "Südame ajalugu" (luuletused). Hispaania keelest tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet, eessõna: Jüri Talvet. Loomingu Raamatukogu 1978, nr 52, 96 lk "Valguseta"; "Armastuse ihu"; "Tõelus". Tõlkinud Ain Kaalep – Looming 1978, nr 1, lk 93–96 "Hävitus või armastus". Tõlkinud ja järelmärkus: Ott Ojamaa – samas, lk 97–98 "Inimest pole olemas". Tõlkinud Andres Ehin – Looming 2009, nr 5, lk 665–666
Suvi

Suvi on kõige soojem aastaaeg, mis tuleb pärast kevadet ning enne sügist ning mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Suvele on iseloomulikud kõrged õhutemperatuurid ja see, et sajab vihma. Meteoroloogiline suvi[viide?] on põhjapoolkeral juuni, juuli ja august; lõunapoolkeral on need detsember, jaanuar ja veebruar. Suve algus on vastavalt 1. juunil või 1. detsembril. Astronoomiline suvi algab suvisel pööripäeval põhjapoolkeral ja talvisel pööripäeval lõunapoolkeral ning kestab põhjapoolkeral sügisese pööripäevani ja lõunapoolkeral kevadise pööripäevani. Klimaatiline suvi ehk pärissuvi algab Eestis keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul üle +13 °C.. Eristatakse veel mõnd tinglikku osa-aastaaega: eelsuvi on osa-aastaaeg, kui klimaatiline suvi on alanud, kuid esineb veel öökülmi; südasuvi algab, kui keskmine ööpäeva temperatuuri tõuseb üle 15 °C; hilissuvi on suvine aeg pärast südasuve lõppu; vananaistesuvi ehk järelsuvi on suvise aja tagasitulek pärast pärissuve lõppu sügisel. Fenoloogiline suvi algab õunapuude õitsemahakkamise, rukki loomise ja piiritaja saabumisega. Ka fenoloogilise suve puhul saab eristada eelsuve, pärissuve, südasuve ja hilissuve. Südasuvi Talv Kevad Sügis Jüri Kamenik (20.09.2018). "Vananaistesuvi – müüt või tegelikkus?". Maaelu. Vaadatud 15.10.2019. Jüri Kamenik (06.07.2019). "Segadused aastaaegadega". ilm.ee. Vaadatud 15.10.2019. Jüri Kamenik (08.06.2018). "Eelsuvest saab tasapisi pärissuvi". Ilm.ee. Vaadatud 15.10.2019. Jüri Kamenik (14.06.2019). "Südasuvi". ilm.ee. Vaadatud 15.10.2019. Jüri Kamenik (12.07.2019). "Vähikäigul hilissuvi". Ilm.ee. Vaadatud 15.10.2019. Rein Ahas (2002). "Eesti fenoloogiline kalender". Eesti entsüklopeedia. Vaadatud 15.10.2019.
Isaac Bashevis Singer

Isaac Bashevis Singer (jidiši keeles יצחק באַשעװיס זינגער‎; 21. november 1902 – 24. juuli 1991) oli Poola juudi päritolu jidišikeelne ameerika kirjanik, nobelist. Tema isa oli hassiidi rabi ja ema oli Biłgoraj rabi tütar. 1921. aastast õppis Isaac Bashevis Singer Varssavis rabiseminaris, kuid jättis selle varsti pooleli. 1923. aastast töötas ta ajakirja Literarische Bleter korrektorina. 1935. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning töötas jidišikeelse ajalehe Forverts ajakirjaniku ja toimetajana. 1965 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1978 – Nobeli kirjandusauhind Tema vend Israel Joshua Singer (1893–1944) ja õde Esther Kreitman (1891–1954) olid samuti kirjanikud. "Surnud moosekant" (inglise keelest tõlkinud Enn Soosaar), Loomingu Raamatukogu 1980 "Ori" (jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa; romaan). AVIV, Tallinn 1992 "Saatan Gorais; Patukahetseja" (jidiši keelest tõlkinud Kalle Kasemaa; romaanid). Sari "Nobeli laureaat", Eesti Raamat, Tallinn 1995, ISBN 9985650379 "Eksinud Ameerikasse" (tõlkinud Udo Uibo), Vagabund, 2003, ISBN 9985835638 "Šoša" (tõlkinud Joel Sang), Tallinn : EKSA, 2017, ISBN 9789949604296
Odysséas Elýtis

Odysséas Elýtis (Οδυσσέας Ελύτης; 2. november 1911 – 18. märts 1996) oli kreeka luuletaja. 1979. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Luuletusi. Tõlkinud Kalle Kasemaa – Looming 1980, nr 2, lk 248–253 Odisseas Elitis, "Õige on = To axion esti" (poeem). Uuskreeka keelest tõlkinud ja saatesõna: Kalle Kasemaa. LR 1980, nr 48/49 Odisseas Elitis oma luulest. Intervjueerinud Ivar Ivask. Inglise keelest tõlkinud Toivo Pilli – Akadeemia 1989, nr 1, lk 82–95 Luulet. Tõlkinud Kalle Kasemaa – samas, lk 96–100 Hando Runnel, "Koolipoiss ja kreeklane" (raamatu "Õige on" arvustus) – Edasi, 14. veebruar 1981 ja Hando Runneli raamatus "Jooksu pealt suudeldud", Ilmamaa, Tartu 1998, lk 54–57 Kerttu Veldi, "Teel harmoonia poole" – Akadeemia 1995, nr 5, lk 899–916; Kerttu Veldi on teinud ka magistritöö "Valgusmetafüüsika Odisseas Elitise ja Ivar Ivaski loomingus" (juhendaja Jüri Talvet, TÜ 1994) Kaarina Rein, "Solaarne metafüüsika 200aastases Kreekas" – Sirp 16.04.2021, nr 15 (3837), lk 14−15, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/solaarne-metafuusika-200aastases-kreekas/
Czesław Miłosz

Czesław Miłosz (30. juuni 1911 Šeteniai – 14. august 2004 Kraków) oli poola kirjanik. 1980. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. 1982 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks 1989 – National Medal of Arts "Balti õppetund" (poliitiline essee aastaist 1951/52). Inglise keelest tõlkinud Riho Laanemäe – kogumikus "Valik III. Esseid maailmakirjandusest", koostanud Toomas Haug, LR, 1988, nr 51/52, lk 94–112 "Euroopa laps" 1–8 (luuletused). Tõlkinud Paul-Eerik Rummo – Looming 1997, nr 6, lk 723–726 "Vangistatud mõistus" (esseed). Poola keelest tõlkinud ja järelsõna: Hendrik Lindepuu, LR 1999, nr 18/20, 208 lk "Teeäärne koerake" (valik proosalaaste). Poola keelest tõlkinud Hendrik Lindepuu – Vikerkaar 1999, nr 8/9, lk 84–85, 88–89, 92 "Erosioonist" (essee). Tõlkinud Hendrik Lindepuu – Looming 1999, nr 10, lk 1527–35 "Möödudes Rue Descartes'ist". Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2005, nr 10/11, lk 152–153 "Miłoszi ABC" (tähestikuliselt järjestatud märksõnadega mälestusteraamat). Tõlkinud ja järelsõna: Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu Kirjastus, Tartu 2011, 306 lk; ISBN 9789949905935 "Sünnimaa Euroopa" (autobiograafia). Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu Kirjastus, Tartu 2012, 272 lk; ISBN 9789949905959 "Valitud luuletusi". Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Hendrik Lindepuu kirjastus, 2013. Riho Laanemäe, "Czesław Miłosz Kesk-Euroopa kirjanduse ideest" – Looming 1989, nr 10, lk 1436–37 Hendrik Lindepuu, "Czeslaw Miloszi uusi raamatuid" – Looming 1997, nr 12, lk 1724–25 Rein Raud, "Luuletaja, süsteemi vaenlane" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Vikerkaar 1999, nr 8/9, lk 159–162 Jüri Lipping, "Võrgutatud, võidetud, võõrandatud" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Akadeemia 1999, nr 12, lk 2656–59 Jaan Undusk, "Jesuiidikindral Milosz" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Eesti Päevaleht 17.09.1999, lk 12 Tarmo Teder, "Mängurid, ülestõusjad ja kaasajooksikud" (alumine artikkel, "Vangistatud mõistuse" esitlusest) – Sirp 17.09.1999, lk 6 Mati Unt, "Milosz mälukaotuse vastu" (raamatu "Vangistatud mõistus" arvustus) – Eesti Ekspress 30.09.1999, lk B12 Czesław Miłosz, "Raamatute kiituseks" (Kõne 52. Frankfurdi raamatumessi avamiselt), ka luuletus "And yet the books" Karl Martin Sinijärve tõlkes – Eesti Päevaleht / Arkaadia, 27. 10. 2000, lk 13B Jürgen Rooste, "Idaeurooplase hääl maailmakõrbes" ("Miłoszi ABC" arvustus) – Sirp 19.08.2011, lk 7 Janika Kronberg, "Mõistuse ja mateeria kahekõne" (nädala raamat: "Teeäärne koerake") – Eesti Ekspress 12.01.2012, lk 38 Erik Aru, "Poola nobelisti mõtisklused haamri ja alasi vahelt" – Eesti Päevaleht 3. 3. 2012, lk 15 Margus Laidre, "Euroopa aeg ja ruum: Czesław Miłoszit lugedes" (raamatu "Sünnimaa Euroopa" arvustus) – Sirp 19.10.2012, lk 4–5 Jüri Kolk. Kuidas saada inimeseks (raamatu "Valitud luuletusi" arvustus), postimees.ee, 22. detsember 2013
Elias Canetti

Elias Canetti (25. juuli 1905 Ruse – 14. august 1994 Zürich) oli Bulgaaria juudi päritolu saksakeelne kirjanik. 1981. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. 1972 – Georg Büchneri auhind 1975 – Nelly Sachsi auhind 1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks "Maailm peas" (romaani "Pimestus" kolmas osa); tõlkinud Toivo Tasa. Tallinn, Perioodika, 1983. "Marrakeši hääled" (reisiraamat); tõlkinud Toivo Tasa. Tallinn, Perioodika, 1973. "Massid ja võim"; tõlkinud Mati Sirkel. Tallinn, Vagabund, 2000. "Pimestus"; tõlkinud Mati Sirkel ja Toivo Tasa. Tallinn, Eesti Päevaleht, 2009.
Konstantínos Chalkiás

Konstantínos Chalkiás (Kóstas Chalkiás; sündinud 30. mai 1974 Lárisas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004). 2004 Euroopa meister Panathinaikόs 1996 Kreeka meister 2004 Kreeka meister 2004 Kreeka karikas 1996–1999 Ateena Apollon 1999–2001 Panathinaikόs FC 2001–2003 Saloniki Iraklis 2003–2005 Panathinaikόs FC 2005 FC Portsmouth 2005–2006 Real Murcia 2006–2008 Aris FC 2008–2012 PAOK 2016–2018 Panachaiki Kóstas Chalkías on 199 cm pikk.