laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Süvalepa

Süvalepa on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla lähistel paikneb Süvalepa soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Haldusjaotuslikult kuulus Süvalepa küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Kudina mõisapiirkonda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Selgelttajumine

Selgelttajumine (inglise keeles clairsentience, prantsuse keelest, clear ('selge') + sentence ('tajumine')) on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmisttajumise kaudu. Lisaks parapsühholoogiale räägitakse selgelttajumisest mõnes religioonis. Budismis on selgelttajumine üks kuuest inimese eriomadustest. See on oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerimise tasemel. Üldiselt viitab see termin isikule, kes tunnetab teiste inimeste võnkeid. On palju erinevaid selgelttajumise astmeid haiguste tajumisest kuni teiste inimeste mõtete või emotsioonide tunnetamiseni. Selgeltnägemine Selgeltkuulmine Selgelthaistmine
Toovere

Toovere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Külas asub muistne Toovere kivikalme. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Selgeltkuulmine

Selgeltkuulmine (inglise keeles clairaudience, prantsuse clear 'selge' + audience 'kuulmine') on parapsühholoogia valdkonda kuuluv väidetavalt esinev meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Seda peetakse tihti selgeltnägemise vormiks. Selgeltkuulmine on põhiliselt paranormaalsel viisil kuulmine, vastandina paranormaalsele nägemisele ("selgeltnägemine") ja tajumisele ("selgelt tajumine"). Selgeltkuulmine ei pruugi viidata otsesele helile, vaid näitab "sisemise mentaalse kõrva" impressiooni. Nagu paljud inimesed mõtlevad sõnu, ilma et neid valjult lausuks. Samuti võib see viidata ka otseste helidele, häältele või müradele, mis ei ole tekitatud teiste inimeste või tehnika poolt. Näiteks võib selgeltkuulja väita, et on kuulnud surnud inimeste hingede hääli või mõtteid. Selgeltkuulmine (nagu ka parapsühholoogia laiemalt) kuulub pseudoteaduse valdkonda ning puudub igasugune teaduslik tõestus selle tegelikule olemasolule. selgelthaistmine selgelttajumine
Vaidavere

Vaidavere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Külas asub Vaidavere Silmaallikas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saago

Saago (malai) on troopikas kasvavate saagopalmide ja palmlehikute tüve säsis sisalduvast tärklisest valmistatud toiduaine. Saagojahu tarvitatakse leiva, pudru, pirukatäidise ja supi valmistamiseks, Vaikse ookeani edelaosa saartel on saago põhitoite. Saagotangud, granuleeritud tärklis, on mujalgi tuntud toiduaine, seda valmistatakse niiske tärklise graanulite pealispinda kliisterjaks (poolläbipaistvaks) kuumutades ja seejärel kuivatades. Saagopalm
Vanavälja (Jõgeva)

Vanavälja on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Varbevere

Varbevere on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Selgelthaistmine

Selgelthaistmine (inglise keeles clairalience < prantsuse keeles clair 'selge' + alience 'haistmine') on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmist läbi haistmise. Selgeltnägemine Selgeltkuulmine Selgelttajumine
Selgeltmaitsmine

Selgeltmaitsmine on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, mis väidetavalt lubab maitsta ainet, ilma seda suhu panemata. Selgeltnägemine Selgeltkuulmine Selgelttajumine Selgelthaistmine
Visusti

Visusti on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda. Külas on olnud Visusti mõis. Visusti küla lähistel paikneb Visusti soo ja voolab Visusti oja. 1977. aastal liideti Visusti külaga Kokavälja. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Peeter Päll: artikkel "Kokavälja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pikkjärve (Valga)

Pikkjärve (kohalikus kõnepruugis Vissi) on küla Valgamaal Valga vallas. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Küla põhjapiiri märgib valdavalt Valga–Koidula raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lusti (Valga)

Lusti on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Lusti karjamõis. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. 1. jaanuaril 2024 moodustati küla idapoolsetest maa-aladest Lustimõisa küla, mis liideti Võru maakonna Antsla vallaga. https://geoportaal.maaamet.ee/est/Ruumiandmed/Haldus-ja-asustusjaotus-p119.html, vaadatud 17.09.2024. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.07.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 31.12.2023. Riigihalduse ministri 11. oktoobri 2017. a määruse nr 72 „Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine” muutmine, 1.01.2024
Saagopalm

Saagopalm (Metroxylon) on palmiliste sugukonda kuuluv taimede perekond. Nad on levinud Malaka poolsaarel, Malai saarestikus ja Melaneesias. Saagopalmid kasvavad kuni 12 m kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda umbes 1 meetrini. Nad õitsevad ja kannavad vilju ainult ühel korral elu lõpul 10...15 aasta vanuselt. Saagopalmi säsist valmistatakse saagot. Tüvesse koguneb kuni 400 kg tärklist.
Lustimõisa

Lustimõisa on küla Võru maakonnas Antsla vallas. Lustimõisa küla moodustati 1. jaanuaril 2024 seni Valga valla Lusti küla alla kuulunud maa-aladest. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 9.02.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.02.2024. Riigihalduse ministri 11. oktoobri 2017. a määruse nr 72 „Asustusüksuste nimistu kinnitamine ning nende lahkmejoonte määramine” muutmine, 1.01.2024
Raavitsa

Raavitsa (ka: Raavitse) on küla Valgamaal Valga vallas. Külas on olnud Raavitsa karjamõis ja Raavitse raudteepeatus. Küla lähistel paikneb Raavitsa soo. Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas. Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik ja loodepiirile Tartu–Valga raudteelõik. Raavitsas on Valgamaa metskonna keskus. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.08.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Elistvere

Elistvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Elistvere küla asub Tartu maakonna põhjaosas Elistvere järvest lääne pool Elistvere voorel. Küla lähistel paiknevad lisaks järvele Elistvere peakraav ja Elistvere soo. Ka Nava oja üks nimevariante on olnud Elistvere oja. Külas asus Elistvere mõisa keskus. Tänapäeval on esinduslikust mõisaansamblist säilinud vaid mõni kõrvalhoone, nende hulgas ka suurejoonelise kaaristuga hilisbarokne ait. Piirkonna suurim turismimagnet on Elistvere loomapark. Taavet (David) Bergmann (1826–1908) – Elistverest pärit hilisem Tartu majaomanik, kes asutas eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost noorte õppimise toetamiseks kapitali – Bergmanni abiraha. Vassili Žukovski – vene luuletaja, kes töötas mõnda aega Elistveres. Lõpetas seal 1836. aastal saksa romantiku Friedrich de la Motte Fouqué novelli "Undiin" vene keelde tõlkimise. August Wiera (1853–1919) – eesti teatri- ja muusikategelane, elas lapsepõlves Elistveres. Sri Rama Michael Tamm. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 3.08.2022. Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 172.
Kaiavere (Tartu)

Kaiavere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paiknevad Kaiavere järv ja Kaiavere soo. Kaiaveres aretati Eesti vutitõug. Endises vutifarmis avati 1. juunil 2010 meelelahutuskeskus Vudila mängumaa. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Külast
Gregor Mendel

Gregor Johann Mendel (20. juuli 1822 Hynčice – 6. jaanuar 1884 Brno) oli Tšehhimaal elanud munk, keda sageli nimetatakse geneetika isaks. Mendel sündis Austria-Ungaris Heinzendorfis (praegu Hynčice Tšehhis). Tema vanemad olid sakslased. Mendelil oli üks vanem ja üks noorem õde. Ta kasvas üles talus, mis oli Mendelite perele kuulunud juba 130 aastat. Lapsepõlves töötas ta aednikuna, õppis mesindust ning hiljem õppis Olmützi (praegu Olomouc) Filosoofiainstituudis. 1843. aastal lahkus ta vanematekodust ja läks Brünni (praegu Brno) augustiini kloostrisse. Selle tähistamiseks võttis ta oma sünninime Johanni asemele uueks eesnimeks Gregor. Aastal 1851 saatis kloostri abt C. F. Napp ta kloostri kulul Viini ülikooli loodusteadusi õppima. Aastal 1853 naasis Mendel kloostrisse õpetajana, eelkõige loodusteaduste õpetajana, ja 1867 sai Nappi asemel uueks abtiks. Nii ülikooli professorid kui ka kaasmungad õhutasid Mendelit uurima taimede muutlikkust. Ta alustas uurimistööd kloostri katseaias. Aastatel 1856–1863 kasvatas ja uuris Mendel umbes 28 000 hernetaime. Ta tegi katsetest kaks üldistust, mis hiljem said tuntuks Mendeli seadustena. Mendel esines ettekandega "Versuche über Pflanzenhybriden" kahel Brünni Looduslooseltsi koosolekul 1865 ja avaldas selle 1866 selle seltsi toimetistes. Tema ideede tähtsust mõisteti alles 20. sajandi alguses. Aastal 1900 taasavastasid tema kirjutise lõpuks Hugo de Vries, Carl Correns ja Erich von Tschermak ning need aitasid mõista pärilikkust ja kujundada sünteetilist evolutsiooniteooriat. Mendel suri 6. jaanuaril 1884 Brünnis (praegu Brno). Pärast tema surma põletas järgmine abt kõik Mendelist järele jäänud paberid. Hiljem on tema katsetulemuste üle palju vaieldud. Nimekale statistikule Ronald Fisherile tundusid tema tulemused ebausutavatena. Katsete kordamine näitas siiski, et need on õiged. Gregor Mendeli järgi on nimetatud Kuu kraater Mendel. Gregor Mendeli järgi on nimetatud ka asteroid (3313) Mendel. Imre Festetics Trofim Lõssenko Jean-Baptiste Lamarck Charles Darwin Mendeli seadused AstroLink Planetenkunde Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) Osaline veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) Gregor Mendel. Versuche über Pflanzen-Hybriden (1865), veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (saksa keeles) Experiments in Plant Hybridization (1865), veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (inglise keeles) Gregor Mendel, Experiments in Plant Hybridisation, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 1.11.2014) (inglise keeles) Sissekanne NNDB-s
Kõduküla (Tartu)

Kõduküla on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Vahi (Tabivere)

Vahi oli küla Jõgeva maakonnas Tabivere vallas. Pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tartu valda Tartu maakonnas. Nimede eksitava sarnasuse tõttu liideti 2022. aastal Vahi küla Lilu ja Otslava külaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Tartu vald: Tere, Raadi alev!
Sepa (Tartu)

Sepa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
Reinu (Tartu)

Reinu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Maarja-Magdaleena

Maarja-Magdaleena (2005. aastani Maarja) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Külas paikneb Maarja-Magdaleena kirik (Maarja-Magdaleena kihelkonna keskus) ja selle juures on olnud Maarja-Magdaleena kirikumõis. Nõukogude ajal on Maarja-Magdaleena kandnud nime Järve. Külas on kauplus, põhikool, rahvamaja, lasteaed jne. Külas tegutseb ka Maarja-Magdaleena Maarahva Selts, mille kollektiivideks on rahvamajas tegutsevad Maarja-Magdaleena segakoor ja Maarja-Magdaleena külateater. Seltsi põhieesmärgiks on aidata arendustegevuste kaudu kaasa elu säilimisele maal, parandada külainimeste elukvaliteeti, säilitada ja mitmekesistada külaelu ja kohalikke kultuuritraditsioone. Maarja-Magdaleena segakoor Maarja-Magdaleena kogudus Maarja-Magdaleena kirik Maarja-Magdaleena kihelkond Maarja-Magdaleena kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. EKI KNAB (vaadatud 14.06.2016) http://maarja-magdaleena.tabivere.net/?show=article&groupid=76 Rein Raudvere. Maarja-Magdaleena: tegutseme oma rõõmuks Maaleht.ee, 16. juuli 2009 Maarja-Magdaleena Maarahva Selts
Newtoni binoomvalem

Newtoni binoomvalem avaldab binoomi astme selle liikmete astmete kaudu hulkliikmena. Seda hulkliiget nimetatakse binoomi arendiks. ( a + b ) n = ∑ k = 0 n ( n k ) a n − k b k {\displaystyle {(a+b)}^{n}=\sum _{k=0}^{n}{\binom {n}{k}}a^{n-k}b^{k}} ( a + b ) − n = ∑ k = 0 n ( − 1 ) k ( n + k − 1 k ) a k b − n − k {\displaystyle {(a+b)}^{-n}=\sum _{k=0}^{n}{(-1)}^{k}{\binom {n+k-1}{k}}a^{k}b^{-n-k}} Astendamine Pascali kolmnurk Kombinatsioon
Kergejõustik 1900. aasta suveolümpiamängudel

Kergejõustik 1900. aasta suveolümpiamängudel. Kergejõustikuvõistluste finaalid II suveolümpiamängudel toimusid viiel päeval: 14, 15, 16, 19, ja 22. juulil. Välja jagati 23 komplekti medaleid. Kokku osales võistlustel 117 sportlast 15 riigist. Võistlusaladest, mis on püsinud ka kõigil järgnevatel olümpiamängudel, olid esimest korda kavas 200 m jooks, 400 m tõkkejooks, takistusjooks (2500 m ja 4000 m), mis on hilisematel mängudel kavas 3000 m takistusjooksuna ja vasaraheide. 60 m jooks, 200 m tõkkejooks, 5000 m meeskonnajooks ning paigalt kõrgus-, kaugus- ja kolmikhüpe olid samuti esimest korda võistluste kavas, kuid hiljem on need alad välja langenud. Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 10 Finaal: 14. juuli Osavõtjaid: 19 Maailmarekord: 10,8 Luther Cary, USA Olümpiavõitja 1896: 12,0 Thomas Burke, USA Finaal: 22. juuli Osavõtjaid: 15 Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 15 Olümpiavõitja 1896: 54,2 Thomas Burke, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 15 Olümpiavõitja 1896: 2.11,0 Edwin Flack, USA Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 9 Maailmarekord: 4.10,4 Albin Lermusiaux, Prantsusmaa Olümpiavõitja 1896: 4.33,2 Edwin Flack, USA Finaal: 19. juuli Osavõtjaid: 19 Maailmarekord: 2.54,14 Johan Nyström, Rootsi Olümpiavõitja 1896: 2.58,50 Spyrídon Loúis, Kreeka Finaal: 14. juuli Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 1896: 17,6 Thomas Curtis, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 11 Maailmarekord: 23,6 Alvin Kraenzlein, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 5 Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 6 Finaal: 16. august Osavõtjaid: 6 Finaal: 22. juuli Osavõtjaid: 2 võistkonda Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 8 Maailmarekord: 1.97 Michael Sweeney, USA Olümpiavõitja 1896: 1.81 Ellery Cark, USA Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 8 Maailmarekord: 3.62 Raymond Clapp USA Olümpiavõitja 1896: 3.30 William Hoyt, USA Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 12 Maailmarekord: 7.50 Meyer Prinstein, USA Olümpiavõitja 1896: 6.35 Ellery Clark, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 13 Maailmarekord: 15.25 Daniel Shanahan, USA Olümpiavõitja 1896: 13.71 James Connolly, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 3 Maailmarekord: 1.63 Raymond Ewry, USA Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 4 Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 10 Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 11 Maailmarekord: 14.88 Dennis Horgan, Iirimaa Olümpiavõitja 1896: 11.22 Robert Garrett, USA Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 15 Maailmarekord: 39.42 František Janda-Suk, Böömimaa Olümpiavõitja 1896: 29.15 Robert Garrett, USA Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 5 Maailmarekord: 49,73 John Flanagan, USA
Kaitsemõisa

Kaitsemõisa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kassema

Kassema (ka: Kassemaa) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Külas asub Kassema ohvrikivi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Hulkliige

Hulkliige on üksliikmete algebraline summa, nt 9 a 3 + ln ⁡ e − a {\displaystyle 9a^{3}+\ln e-{\sqrt {a}}} . Hulkliiget nimetatakse lineaaravaldiseks ehk esimese astme hulkliikmeks vaadeldavate muutuja suhtes, kui ühegi liikme aste nende muutujate suhtes ei ole suurem kui üks. Näiteks on hulkliige ax+by+c lineaaravaldiseks kahe muutuja x ja y suhtes. Reegel: Kui sulgude ees on plussmärk, siis tuleb sulgude avamisel jätta sulgude sees olnud liikmete märgid endiseks; kui sulgude ees on miinusmärk, siis tuleb sulgude avamisel muuta sulgude sees olnud liikmete märgid vastupidiseks. Rakendades seda reeglit saame avaldist lihtsustada järgmiselt: (2x-5)-(x-7)+(15-9x)-(6x-3) = 2x - 5 - x + 7 + 15 - 9x - 6x + 3 = -14x + 20 = 20-14x Reegel: Hulkliikme korrutamisel üksliikmega korrutatakse üksliikmega selle hulkliike iga liige ja tulemused liidetakse. Reegel: hulkliikme jagamisel üksliikmega jagatakse hulkliikme iga liige selle üksliikmega ja tulemused liidetakse. Valem: (a+b)(c+d) = ac + ad + bc + bd Sõnaded: Kaksliikme korrutamisel kaksliikmega tuleb ühe kaksliikme kumbki liige korrutada teise kaksliikme kummagi liikmega ja tulemused liita.. Reegel: Kahe üksliikme summa ja samade üksliikmete vahe korrutis võrdub nende üksliikmete ruutude vahega. Reegel #1: Kahe üksliikme summa ruut võrdub esimese liikme ruuduga pluss kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut. Reegel #2: Kahe üksliikme vahe ruut võrdub esimese liikme ruuduga miinus kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut. Reegel: Kahe hulkliikme korrutamisel tuleb ühe hulkliikme iga liige korrutada teise hulkliikme iga liikmega ja tulemused liita. Näiteks kaksliikme a+b ja kolmliikme x+y+z korrutamisel saame: (a + b)(x + y +z) = ax + ay + az + bx + by + bz Üksliige ehk monoom Kaksliige ehk binoom Kolmliige ehk trinoom Polünoom
Kõnnujõe

Kõnnujõe (ka: Kõnnu-Ülejõe) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Kõrenduse

Kõrenduse on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel voolab Kõrenduse peakraav. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Kärksi

Kärksi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas on asunud Kärksi karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Lilu

Lilu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas asub Õlleoja (Lilu peakraav). Külas on asunud Lilu karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal liideti Liluga osa endisest Vahi külast. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Otslava

Otslava on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 1977. aastal moodustati Otslava küla Loku ja Kadrina küla liitmisel. 2022. aastal liideti Otslavaga osa endisest Vahi külast. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022. Peeter Päll: artikkel "Otslava" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
Pataste

Pataste on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Pataste soo, külas on olnud Pataste karjamõis. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Tindimurru rauasulatuskoht Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Üksliige

Üksliige ehk monoom on: avaldis, milles viimasena sooritatav operatsioon ei ole liitmine või lahutamine, nt sin ⁡ ( x + y ) {\displaystyle \sin(x+y)} ; avaldis, milles ei ole liitmise ega lahutamise operatsiooni, nt x 2 ln ⁡ e {\displaystyle x^{2}\ln e} üheliikmeline polünoom, s.t muutujate naturaalarvuliste astmete ja konstantse kordaja korrutis a x 1 k 1 x 2 k 2 … x n k n . {\displaystyle ax_{1}^{k_{1}}x_{2}^{k_{2}}\ldots x_{n}^{k_{n}}.} Ükliikmeid nimetatakse sarnaseks, kui need erinevad teineteisest konstantse kordaja poolest. Hulkliige Kaksliige ehk binoom Kolmliige ehk trinoom Ü. Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Raigastvere

Raigastvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paiknevad Raigastvere järv ja Raigastvere soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 4.08.2022.
Kolmliige

Kolmliige ehk trinoom on kolme üksliikme algebraline summa, nt a2 + sinα – c. Kaksliikme ehk binoomi ruudu saab teisendada kolmliikmeks, nt (a + b)2 = a2 + 2ab + b2. Hulkliige
Sortsi

Sortsi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Sortsi soo. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Tormi

Tormi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Tormi tee Tormi tänav Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Uhmardu

Uhmardu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi. Uhmardu jõge ja veskit on esmamainitud 1627. aastal kujul Ohmarde Jeggy ja Ohmar Wessky. Uhmardu kõrtsi on nimetatud 1695. aastal kujul Umaschi Krug ja 1758. aastal kujul Uhmardasche. Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla on esmamainitud 1922. aastal. 1977. aastal liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kirillitsas kujul Сарья. Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna uhma ('trots') ning eesti sõnad "uhmama" ('end pingutama, rähklema') ja "uhmane" ('sogane, tuim, ebaselge'). Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022. Eesti kohanimeraamat, lk. 699