laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Orvo Ast

Orvo Ast (23. juuni 1920 Tallinn – 25. aprill 1999 Toronto) oli eesti päritolu Kanada loomaarst ja viroloog. Ta lõpetas Jakob Westholmi algkooli ja 1939. aastal Tallinna 2. Gümnaasiumi. Ta oli õpilasajakirja Realist peatoimetaja. Aastatel 1940–1943 õppis Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust. 1943. aastal põgenes ta koos abikaasaga Soome, 1944. aastal siirdus Soomest Rootsi ja 1948. aastal Rootsist Brasiiliasse (Rio de Janeirosse), kus lõpetas ülikooli loomaarstina. 1955. aastast elas Kanadas. Ta töötas viroloogina Montréalis ja 1982. aastani kvaliteedikontrolli juhatajana Québeci ülikoolis. Ta tegi teadustöid viroloogiast ja kirjanduslikku kaastööd ajakirjale Tulimuld. Tema isa oli kirjanik ja poliitik Karl Ast, ema arst Alma Ast. 1941. aastast oli ta abielus arst Helga Astiga, neil sündis tütar. Meie Elu (Toronto), 1999, 19. mai, nr 20, lk 5 Teataja (Stockholm), 1999, 22. mai, nr 5, lk 3 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Helga Ast

Helga Ast (neiuna Helga Raag; 7. juuli 1921 Tartu – 4. juuli 1996 Toronto) oli eesti arst. Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus sai õppida aastani 1943. Aastal 1943 põgenes koos abikaasaga Soome, aastal 1944 Soomest Rootsi, aastal 1948 Rootsist Brasiiliasse (Rio de Janeirosse, kus abikaasa lõpetas ülikooli loomaarstina), kus nad elasid aastani 1955. 1955. aastal asusid nad Kanadasse Montréali, kus ta lõpetas McGilli ülikooli arstiteaduskonna ja õppis edasi psühhiaatriks. Psühhiaatrina töötas ta 20 aastat, kuni pensionile minekuni. Ta oli abielus loomaarsti ja viroloogi Orvo Astiga, neil sündis tütar. TLÜAR väliseesti isikud Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 515 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 TLÜAR väliseesti isikud
Maret Suits

Maret Suits (sünd. Anna Liisa Margareta Suits, aastast 1945 Maret Elson; 21. jaanuar 1914 Pudasjärvi, Oulu lään, Soome suurvürstiriik – 14. juuli 1956 Stockholm) oli eesti näitleja ja luuletaja. Ta lõpetas aastal 1932 Tartus gümnaasiumi ja aastal 1937 Tartu Näitekunsti Stuudio. Ta õppis aastatel 1932–1936 ja 1942–1943 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta mängis aastatel 1937–1939 teatris Estonia, aastatel 1939–1941 Kuressaare Teatris ja aastatel 1942–1944 teatris Vanemuine. Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, ta töötas Rootsi reisilaevadel ja Göteborgi Ülikooli kantseleis. 1951 "Oled kes oled" 1958 "Tõrvalill on aneliin". Koostanud Raimond Kolk 1938 Hella Wuolijoki "Juuraku Hulda" (proua Kronenström) 1939 August Gailit/Andres Särev "Toomas Nipernaadi" (Maret) 1939 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Tatjana Nikolajevna) 1940 August Kitzberg/Juhan Simm "Kosjasõit" (Liisi) 1941 Hugo Raudsepp "Roosad prillid" (Taali) 1942 Carlo Goldoni "Kahe isanda teener" (Beatrice) 1943 Aleksis Kivi "Nõmmekingsepad" (Kreeta) 1943 A. H. Tammsaare/Andres Särev "Kõrboja peremees" (Leena) Tema isa Gustav Suits oli luuletaja, kirjandusteadlane ja teatrikriitik; ema Aino Thauvón-Suits oli filoloog ja lavakõneõppejõud, emapoolne vanaisa Emil Thauvón oli Viitasaari koguduse pastor. Õde Helga Suits-Kangro oli lastepsühhiaater. Ta oli abielus laevakapten Helmer Elsoniga. Raimond Kolk. "Üks noorelt lahkunud autor". Tulimuld 3/ 1956 Oskar Kruus. "Suits, Maret". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 553 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tori põrguallikas

Tori põrguallikas on allikas Pärnu jõe orus; halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas. Allikast 50 m allavoolu jääb Tori põrguks nimetatud koobas. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 90
Allikukivi allikas

Allikukivi allikas (ka Kärsu allikas, Allikukivi-Kärsu allikas) on allikas Pärnu maakonnas Saarde vallas. Allikas läbib Allikukivi koopaid. Allika ja Allikukivi koobaste kaitseks on moodustatud Allikukivi maastikukaitseala. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 90. Allikukivi-Kärsu allikas Eesti looduse infosüsteemis
Emmu Suurallikas

Emmu Suurallikas on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Allikas avaneb allikalehtris, mis on 0,5 m sügav ja 5 m lai. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 91 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Paadrema ohvriallikas

Paadrema ohvriallikas on allikas Paadrema jõe kaldal; halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Allikas on tüübilt langeallikas, mis avaneb lubjakivilõhede vahelt. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 91 Paadrema ohvriallikas kultuurimälestiste riiklikus registris Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Kurese allikad

Kurese allikad on allikad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Need on neli allikat, mis avanevad mattunud paeastangu jalamil. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 91 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Tõitse allikas

Tõitse allikas on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Allikas on tüübilt langeallikas, mis avaneb aluspõhjaastangu jalamil. . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 91 Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Vardja kärestik

Vardja kärestik (ebatäpse nimega: Vardja kosk) on kärestik Halliste jõel; halduslikult Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kärestik, mille põhjas paljandub Vardja aluskivimi paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena. Kärestiku ja paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Vardja kärestik Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013)
Vardja aluskivimi paljand

Vardja aluskivimi paljand on paljand Halliste jõe ühe lõigu – Vardja kärestiku – põhjas; halduslikult Pärnu maakonnas Saarde vallas. Kärestik, mille põhjas paljandub Vardja aluskivimi paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena. Kärestiku ja paljandi kaitseks on loodud Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala. Vardja aluskivimi paljand; Vardja kosk Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Vardja aluskivimi paljand; Vardja kosk Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013)
Viieristi mäed

Viieristi mäed on pinnavormid Saare maakonnas Saaremaa vallas. Pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektina. Need pinnavormid on osa Pandivere ja Palivere servamoodustiste vööndist. Geoloogiliselt on tegemist astanguga, mis koosneb moreenist ja liustikusulamisvee setetest. Astangu perve kõrgus on 20–25 m üle merepinna. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Penningtoni maakond (Minnesota)

Penningtoni maakond (Pennington County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Thief River Falls. Maakonna pindala on 1601 km². Veepindala on 5 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 930. Aastal 2000 oli elanike arv 13 584. Marshalli maakond (põhjas) Beltrami maakond (idas) Clearwateri maakond (kagus) Red Lake'i maakond (lõunas) Polki maakond (läänes) Penningtoni maakond moodustati 23. novembril 1910. aastal Red Lake'i maakonna osast. Maakond on saanud nime raudtee pöörmeseadja Edmund Penningtoni järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Penningtoni maakonna koduleht (inglise keeles)
Banská Bystrica maakond

Banská Bystrica maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkia keskosas. Suuremad linnad on Banská Bystrica, Zvolen, Lučenec ja Rimavská Sobota. 11,7% maakonna elanikest on ungarlased. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Orleansi maakond (New York)

Orleansi maakond (Orleans County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Albion. Maakonna pindala on 2116 km². Veepindala on 1103 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 883. Aastal 2000 oli elanike arv 44 171. Monroe maakond (idas) Genesee maakond (lõunas) Niagara maakond (läänes) Iroquois National Wildlife Refuge (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Orleansi maakonna koduleht (inglise keeles)
Varesemäed

Varesemäed on oos Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Varesemägede maastikukaitseala koosseisus. Varesmäed kuuluvad Tääksi-Välgita ürgoru oosisüsteemi. Oos on 300–400 m laiune. Oosi nõlvadel ja ka oosi sees setetes on palju rändrahne. Tänassilma-Viljandi-Raudna org Varesemäed Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 05.08.2016) Varesemäed Eesti looduse infosüsteemis Varesemägede maastikukaitseala keskkonnaportaalis
Uuetoa voor

Uuetoa voor on voor Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Voor on osa Kolga-Jaani voorestikust. Voor on arvele võetud ürglooduse objektina. Voore pikkus on 2,5 km ja laius 0,25 km. Voore absoluutne kõrgus on kuni 55,8 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Uniküla voored

Uniküla voored on voored Valga maakonnas Valga vallas. Voored on arvele võetud ürglooduse objektina. Uniküla voorte hulka arvatakse Uniküla voor ja Truuba voor. Uniküla voor on 1,5 km pikk ja 0,8 km lai; voore absoluutne kõrgus on 75,6 m. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Bratislava maakond

Bratislava maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Piirneb läänes Austria ja lõunas Ungariga. Edelas voolab läbi maakonna Doonau. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Ragan

Ragan on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Harlani maakonnas.
Linnutaja linnamägi

Linnutaja linnamägi (ka Tarakvere Linnutajamägi, Linnutaja mägi, Kalevipoja säng, Tarakvere oos, Torma linnamägi, Linnutajamägi) on linnamägi ja oos Jõgevamaal Mustvee vallas Tarakvere küla lähistel. Oos on osa Tarakvere oosisüsteemist. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Ühtlasi on ta muinsus- ja looduskaitse all. Mäel asus Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Linnamäe suhteline kõrgus on 6 m. Õueala on ovaalse kujuga, 60 m pikk ja 40 m lai. Pindala on 1600 ruutmeetrit. 18 m laiuse seljaku kaelakohas asetseb 2 m kõrgune vall. Vall kulges ida-kirdepoolsel otsal, kuid on suuremas osas kruusavõtmise tõttu hävinud. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse. Tarakvere linnamäel võis asuda Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Somelinde linnus. Tarakvere oos Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 08.05.2013. E. Tõnisson. Eesti muinaslinnad 2008. Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XV 7, kommentaar 37, lk 129 Sulev Vahtre. Muinasaja loojang Eestis : vabadusvõitlus 1208–1227. Tallinn : Olion, 1990. Lk 89 Linnutaja linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris Linnutaja linnamägi keskkonnaportaalis
Kalevipoja säng

Kalevipoja säng on mitme linnamäe nimi ning eraldi muinaslinnuse ehk linnamäe tüüp. Linnutaja linnamägi Kassinurme linnamägi Alatskivi Kalevipoja säng Elva Kalevipoja säng Ehavere linnamägi Kalevipoja sängi tüüpi linnus on linnusetüüp.
Republican City

Republican City on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Harlani maakonnas.
Sinialliku org

Sinialliku org (ka Loodi-Sinialliku ürgorg) on kaitsealune ürgorg Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Org on kagu-loodesuunaline ja suubub Tänassilma-Viljandi-Raudna orgu. Oru veerude kõrgus on 15–25 meetrit. Orus voolab Sinialliku oja ning asuvad Sinialliku allikad, Sinialliku järv, Ramsi tehisjärv ja Sinialliku kalatiigid. Oru veerudel on rikkalikult allikaid. Loodi külas suubub orgu Paistu ürgorg. Org koos sellega külgnevate Sinialliku oosidega on arvele võetud ürglooduse objektidena ning kuuluvad kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus. Loodi looduspark Sinialliku allikad Sinialliku järv Sinialliku oja Sinialliku oosid Sinialliku oosid ja org Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 28.09.2016) Sinialliku oosid ja org Eesti looduse infosüsteemis
Košice maakond

Košice maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Piirneb lõunas Ungariga ja idas Ukrainaga. Suuremad linnad on Košice, Michalovce, Spišská Nová Ves, Trebišov ja Rožňava. 82% elanikest on slovakid ja 11% ungarlased. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Oxford (Nebraska)

Oxford on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Harlani ja Furnasi maakonnas. Oxford asub 633 meetri (2077 jala) kõrgusel üle merepinna.
Sinialliku söll

Sinialliku söll on söll ehk sulglohk Laiuse mäe tipuosas; halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Söll on arvele võetud ürglooduse objektina. Sölli sügavus on u 15 m. Peale Sinialliku sölli on Laiuse mäel veel 15–20 sölli; Sinialliku söll on neist suurim. Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 08.05.2013) Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Furnasi maakond

Furnasi maakond (Furnas County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Maakonna halduskeskus on Beaver City ja suurim linn Cambridge. Maakonna pindala on 1867 km². Veepindala on 5 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4959. Aastal 2000 oli elanike arv 5324. Harlani maakond (idas) Nortoni maakond (lõunas) Decaturi maakond (edelas) Red Willow' maakond (läänes) Frontieri maakond (loodes) Gosperi maakond (põhjas) Phelpsi maakond (loodes) Furnasi maakond moodustati 1871. aastal. Maakond on saanud nime teise Nebraska osariigi senaatori Robert W. Furnasi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Furnasi maakonna koduleht (inglise keeles)
Hendley

Hendley on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Furnasi maakonnas. Hendley asub 681 meetri (2234 jala) kõrgusel üle merepinna.
Wilsonville (Nebraska)

Wilsonville on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Furnasi maakonnas. Wilsonville asub 702 meetri (2303 jala) kõrgusel üle merepinna.
Wilsonville

Wilsonville on mitme koha nimi USA-s: Wilsonville, linn Alabama osariigis Wilsonville, endine asula California osariigis Wilsonville, küla Connecticuti osariigis Wilsonville, küla Illinoisi osariigis Wilsonville, küla Nebraska osariigis Wilsonville, linn Oregobi osariigis Wilsonville, asula Põhja-Carolina osariigis
Niels Kaj Jerne

Niels Kaj Jerne, (23. detsember 1911 – 7. oktoober 1994) oli taani immunoloog. Ta pälvis Nobeli auhinna meditsiini ja füsioloogia valdkonnas 1984. aastal koos Georges J. F. Köhleri ja César Milsteiniga. Auhind saadi immuunsüsteemi arengu ja kontrolli teooriate ning monoklonaalsete antikehade tootmise põhimõtete avastamise eest. Jerne on peamiselt tuntud kolme teooria tõttu. Arvati, et organism toodab antikehi vastusena antigeenidele. Jerne aga arvas, et immuunsüsteemil juba on olemas spetsiifilised antikehad antigeenidega võitlemiseks. Teiseks, oli teada, et immuunsüsteem on tolerantne organismi enda suhtes. Jerne postuleeris, et selle "õppimine" toimub tüümuses. Kolmandaks, oli teada, et T-rakud ja B-rakud suhtlevad teineteisega. Jerne teooria kohaselt on erinevad antikehad seotud teineteisega samade kohtadega, millega need seovad ennast antigeenidega. Nii moodustavad nad stabiilse "võrgu". Kui antigeen satub organismi, tasakaal häirub ja kujuneb immuunvastus. Tema vanemad Hans Jessen Jerne ja Else Marie Lindberg elasid Fanø saarel Taanis. 1910. aastal kolis perekond Londonisse ja sealt esimese maailmasõja ajal edasi Hollandisse. Oma noorusaja veetis Jerne Rotterdamis. Ta õppis kaks aastat Leideni Ülikoolis füüsikat, kuid jätkas seejärel õpinguid ja teadustööd Kopenhaageni Ülikoolis meditsiini erialal. Seal omandas ta meditsiinikraadi 1947. aastal ja kaitses doktoritöö 1951. aastal. 1943–1956 oli Jerne teadur Taani Riiklikus Seerumiinstituudis. Seal töötatud aja jooksul formuleeris ta antikehade tekke teooria. 1956. aastal läks Jerne tööle Maailma Terviseorganisatsiooni Genfi. 1962. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse ja asus tööle Pittsburghi Ülikoolis mikrobioloogia professorina. Samal ajal jätkas ta tööd Maailma Terviseorganisatsiooni heaks. 1966. aastal kolis Jerne tagasi Euroopasse ja asus tööle eksperimentaalravi professorina Johann Wolfgang Goethe Ülikoolis Frankfurdis. 1969. aastal läks Jerne tööle Šveitsi Baselisse, kus ta oli kuni 1980. aastani Baseli Immunoloogiainstituudi direktor. 1967 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1969 – valiti Kuningliku Taani Teaduste Akadeemia liikmeks 1975 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1979 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks 1980 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1981 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 1984 – Nobeli meditsiiniauhind Jerne oli kolm korda abielus. Tal oli Tjek Jernega kaks poega: Ivar Jerne (sündinud 1936) ja Donald Jerne (sündinud 1941) ning Gertrud Wettsteiniga poeg Andreas Wettstein (sündinud 1971). http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/1984/jerne.html# The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1984 Niels K. Jerne, Georges J.F. Köhler, César Milstein,  Niels Kaj Jerne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Nitra maakond

Nitra maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021. https://www.unsk.sk/
Holbrook (Nebraska)

Holbrook on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Furnasi maakonnas. Holbrook asub 674 meetri (2211 jala) kõrgusel üle merepinna.
Holbrook

Holbrook on koha- ja isikunimi. Holbrook, linn Austraalias Holbrook, küla Inglismaal Derbyshire'i krahvkonnas Holbrook, küla Inglismaal Suffolki krahvkonnas Holbrook, linn USA-s Arizona osariigis Holbrook, asula USA-s Idaho osariigis Holbrook, asula USA-s Lääne-Virginia osariigis Holbrook, linn USA-s Massachusettsi osariigis Holbrook, küla USA-s Nebraska osariigis Holbrook, küla USA-s New Yorgi osariigis Holbrook, asula USA-s Pennsylvania osariigis Holbrook on perekonnanimi. Nime kandjaid Hal Holbrook, USA näitleja
Beaver City

Beaver City on linn Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Furnasi maakonna halduskeskus. Beaver City asub 664 meetri kõrgusel üle merepinna.
Huntley (Nebraska)

Huntley on küla Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Harlani maakonnas. Huntley asub 653 meetri (2142 jala) kõrgusel üle merepinna.
Mullally vald

Mullally vald (Mullally Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas. 2006. aastal elas vallas 270 inimest. Valla pindala on 93,32 km². Veekogusid ei ole. Mullally vallas asub Republican City küla.
Republican City vald

Republican City vald (Republican City Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas. 2006. aastal elas vallas 117 inimest. 2000. aastal elas 129 inimest. Valla pindala on 93,32 km². Veepindala on 25,72 km².
Prešovi maakond

Prešovi maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. See piirneb põhjas Poola ja idas Ukrainaga. Maakonnas on 13 ringkonda, milles on 666 valda (neist 23 linna): Bardejovi ringkond Humenné ringkond Kežmaroki ringkond Levoča ringkond Medzilaborce ringkond Popradi ringkond Prešovi ringkond Sabinovi ringkond Snina ringkond Stará Ľubovňa ringkond Stropkovi ringkond Svidníki ringkond Vranov nad Topľou ringkond Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Scandinavia vald

Scandinavia vald (Scandinavia Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Harlani maakonnas. 2006. aastal elas vallas 116 inimest. 2000. aastal elas 126 inimest. Valla pindala on 92,93 km². Veekogusid ei ole.
Alma (Nebraska)

Alma on linn Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Harlani maakonna halduskeskus. Alma asub 602 meetri (1975 jala) kõrgusel üle merepinna. Alma linna koduleht (inglise keeles)
Westmark

Westmark on asula Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas. Asub 7,4 miili (11,9 kilomeetri) kaugusel Bertrandist kirdes ja 13,6 miili (21,9 kilomeetri) kaugusel maakonna keskusest Holdrege'ist loodes. Westmark asub 731 meetri (2398 jala) kõrgusel üle merepinna.
Westmarki vald

Westmarki vald (Westmark Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas. 2006. aastal elas vallas 201 inimest. 2000. aastal elas 199 inimest. Valla pindala on 93,18 km². Veekogusid ei ole.
Industry-Rock Fallsi vald

Industry-Rock Fallsi vald (Industry-Rock Falls Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas. 2006. aastal elas vallas 282 inimest. 2000. aastal elas 276 inimest. Valla pindala on 184,47 km². Veekogusid ei ole.
Žilina maakond

Žilina maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Asub riigi põhjaosas ning piirneb põhjas Poolaga ja loodes Tšehhiga. Piirkond on mägine, sest asub Lääne-Karpaatides. Kõrgeim tipp on idapiiril asuv 2494,7 m kõrgune Kriváň. Maakond jaguneb halduslikult üheteistkümneks ringkonnaks: Bytča ringkond Čadca ringkond Dolný Kubíni ringkond Kysucké Nové Mesto ringkond Liptovský Mikuláši ringkond Martini ringkond Námestovo ringkond Ružomberoki ringkond Žilina ringkond Turčianske Teplice ringkond Tvrdošíni ringkond Maakonnas on 315 kohalikku omavalitsust, neist 19 on linnad. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas maakonnas 688 851 inimest. Neist 93,1% olid slovakid, 0,6% tšehhid, 0,3% mustlased, 0,1% poolakad ja 0,1% ungarlased. Rahvastiku tihedus oli 101/km², mis on keskmisest (110/km²) veidi madalam. Maakonna keskus ja suurim linn on Žilina, suuremad linnad on veel Martin, Ružomberok ja Liptovský Mikuláš. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021. http://www.zask.sk
Huntley

Huntley on koha- ja isikunimi. Huntley on küla USAs Nebraska osariigis. ... Huntley on eesnimi. Huntley on perekonnanimi.
Tübingeni ülikool

Tübingeni Ülikool (ka Tübingeni Eberhard Karli Ülikool; saksa keeles Eberhard Karls Universität Tübingen) on ülikool Saksamaal Tübingenis. Ülikool on asutatud 1477. aastal ning seega on see üks Saksamaa vanemaid ülikoole. Ülikooli esimene rektor oli Johannes Nauclerus. Benedictus XVI Johannes Kepler Albert Schweitzer Zahlen und Fakten zur Universität Tübingen Walter Jens. Eine deutsche Universität. 500 Jahre Tübinger Gelehrtenrepublik. München: Kindler, 1977. ISBN 3-463-00709-6 (Uus väljaanne: Reinbek bei Hamburg, 2004)  Tübingeni ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Tübingeni ülikooli koduleht
Trenčíni maakond

Trenčíni maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Piirneb loodes Tšehhiga. Maakonnas on 276 valda, neist 18 linna. Slovakid moodustavad 2001. aasta rahvaloenduse andmeil 98% rahvastikust. Suuremad linnad on Trenčín ja Prievidza. Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku, vaadatud 21.12.2021.
Orleansi maakond

Orleansi maakond (Orleans County) on maakond USA-s Vermonti osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Newport. Maakonna pindala on 1867 km². Veepindala on 60 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 231. Aastal 2000 oli elanike arv 26 277. Essexi maakond (idas) Caledonia maakond (lõunas) Lamoille'i maakond (kagus) Franklini maakond (läänes) Orleansi maakond moodustati 5. novembril 1792. aastal Chittendeni ja Orange'i maakonna osadest. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
Kearny maakond

Kearny maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis. 2010. aastal elas maakonnas 3977 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Lakin (2303 elanikku). Suurem asula on veel Deerfield (879). Maakonna pindala on 2257 km². Veepindala on 1 km² Wichita maakond (põhjas) Scotti maakond (kirdes) Finney maakond (idas) Haskelli maakond (kagus) Granti maakond (lõunas) Stantoni maakond (edelas) Hamiltoni maakond (läänes) Kearny maakond moodustati 6. märtsil 1873. aastal Finney maakonna osast. Maakond on saanud nime USA ohvitseri Philip Kearny järgi. Kearny maakonna koduleht (inglise keeles)
East Hibbardi vald

East Hibbardi vald (East Hibbard Township) on vald (township) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Kearny maakonnas. 2010. aastal elas vallas 108 inimest. 2000. aastal 131 inimest. Valla pindala on 402,94 km². Veekogusid ei ole. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
West Hibbardi vald

West Hibbardi vald (West Hibbard Township) on vald (township) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Kearny maakonnas. 2010. aastal elas vallas 73 inimest. 2000. aastal 65 inimest. Valla pindala on 402,42 km². Veekogusid ei ole. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.