laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
1386

Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad – 1380. aastad – 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad Aastad: 1381 1382 1383 1384 1385 - 1386 - 1387 1388 1389 1390 1391 1386. aasta (MCCCLXXXVI) oli 14. sajandi 86. aasta. 4. märts – Poola kuningaks krooniti Władysław II Jagiełło. 29. aprill – Leedu suurvürstiriik saavutas Vihra jõe lahingus otsustava võidu, mille tulemusena sai Smolenski vürstiriik Leedu vasallriigiks. 21. november – Turkestani väepealik Timur vallutas ja rüüstas Gruusia pealinna Thbilisi, sundides kuningas Bagrat V vastu võtma islami. Guillebert de Lannoy, Burgundia sõjaväelane ja diplomaat (surnud 1462) ...
Anne-Grete Strøm-Erichsen

Anne-Grete Strøm-Erichsen (sündinud 21. oktoobril 1949 Bergenis) on Norra poliitik, tervishoiuminister aastatel 2009–2012. Ta on Norra Töölispartei liige. Ta oli Bergeni linnapea 1999–2000 ja linnavolikogu esimees 2000–2003. 2005 valiti ta Norra parlamenti. Oktoobris 2005 nimetati ta Jens Stoltenbergi valitsuse kaitseministriks. Pärast 2009. aasta parlamendivalimisi asus ta tervishoiuministri kohale.
Metsaneenetsi keel

Metsaneenetsi keel on samojeedi keelte hulka kuuluv keel või neenetsi keele murderühm, mida kõnelevad metsaneenetsid, kes elavad Handi-Mansimaal. Metsaneenetsi keel on väga ohustatud keel. Florian Siegl järeldas aastatel 2006–2011 tehtud välitööde põhjal, et metsaeenetsi keele võimalikke oskajaid oli nelikümmend, kellest häid oskajaid oli kümmekond. Metsaneenetsi tähestik on samasugune nagu tundraneenetsi tähestik. Rõhulistes silpides eristatakse pikki ja lühikesi vokaale, rõhututes silpides eristust ei ole. Pikad vokaalid esinevad sagedamini kui lühikesed, kuid ühesilbilistes sõnades on vokaal alati lühike. Konsonantfoneeme on 24. Helilisus ei ole tähendust eristav, kuid palatalisatsioon on. Kirjutatakse mugandatud kirillitsas. Airika Harrik. "Tuumarelvaga varustatud vene murre lööb väikekeeltele hingekella" ERR Novaator, 2. november 2022
Rudolf Riives

Rudolf Riives VR II/3 (18. juuni 1890 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1933) ja poliitik (I Riigivolikogu liige). Rudolf Riives õppis Tartu linnakoolis, Tallinna Õhtugümnaasiumis ja hiljem Peterburis. Esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti Vene keisririigi sõjaväkke, kus lõpetas Irkutski lipnike kooli, võttis pärast seda sõjast osa Rumeenia rindel. 1918. aasta algul saabus tagasi Eestisse, kus astus Eesti rahvaväkke. 1918. aasta juunis alustas Kaitseliidu organiseerimist Kambjas selle ülemana. Kuperjanovi partisanide pataljoniga osales Vabadussõjas, teenis mitmesugustel kohtadel, lõpetades teenistuse sõjaväes Kuperjanovi partisanide polgu ülema abina. Vabadussõjas osutatud vahvuse[viide?] eest anti Vabadusrist II/3. Pärast Vabadussõda asus tööle põllupidajana oma isatalus Ropka vallas Reola-Pikal. Kuulus Maapanga nõukokku, oli „Lihaekspordi" asemikekogu liige, Punasekarja tõuseltsi abiesimees, Tartu majandusühisuse revisjonikomisjoni esimees. Oli Kaitseliidu Kambja malevkonna pealik, Tartumaa maleva juhatuse liige. Hukati nõukogude okupatsioonivõimude poolt. Rvkl. ja põllumees R. Riives 50-a. Uus Eesti, 15. juuni 1940, nr. 158, lk. 6. Ohvitseride andmekogu
Austria Elisabeth

Austria Elisabeth (poola keeles Elżbieta Rakuszanka/Elżbieta Austriaczka/Elżbieta Habsburżanka, ungari keeles Erzsébet; 1436 - 30. august 1505) oli Poola-Leedu kuninganna. Tema isa oli Saksa kuningas Albrecht II ja ema Saksa-Rooma keisri Sigismundi tütar Elisabeth. 10. märtsil 1454 abiellus ta Poola kuninga Kazimierz IV-ga. Neli nende poegadest said kuningaks. Pärast oma lastetu venna Ladislaus Postumuse surma 1457. aastal hakkas Elisabeth koos oma perega nõudlema Böömimaa ja Ungari trooni. Tema vanim poeg sai lõpuks mõlemad. Nooremad pojad said Poola ja Leedu valitsejateks. Lapsed: Ulászló II (1456–1516), Ungari ja Böömimaa kuningas Hedwig (1457–1502), Baieri hertsoginna Püha Kazimierz (1458–84) Jan I (1459–1501), Poola kuningas Alexander (1461–1506), Leedu suurvürst ja Poola kuningas Zofia (1464–1512), Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Friedrich II naine ja Preisimaa hertsog Albrect I ema Elisabeth (Elżbieta) (1465–66) Zygmunt I (1467–1548), Leedu suurvürst ja Poola kuningas Fryderyk (1468–1503) Elisabeth (Elżbieta) (1472–80) Anna (1476–1503) Barbara (1478–1534) Elisabeth (Elżbieta)(1482–1517)
Erwin Kreuzer

Erwin Kreuzer (24. veebruar 1878 Berliin – 20. august 1953 Bonn) oli saksa vanakatoliku vaimulik. Ta õppis aastail 1897–1900 Bonni ülikoolis usuteadust, ordineeriti 1. aprillil 1900, oli Kempteni ja Freiburgi koguduste preester. 20. märtsil 1935 valiti ta viiendaks Saksa vanakatoliiklaste piiskopiks ja ordineeriti 8. mail 1935.
Matthias Ring

Matthias Franz Johann Ring (sündinud 22. veebruaril 1963 Wallenfelsis) on saksa vaimulik, alates 2010. aastast saksa vanakatoliiklaste piiskop. Aastail 1982–1982 (lõpetas) õppis ta Bambergi ülikoolis ja Bonni ülikoolis usuteadust, dr. theol. 2006. Ta ordineeriti 13. mail 1989 preestriks, teenis Regensburgi ja Passau kogudusi. Aastail 2000–2005 oli Matthias Ring Bonni ülikooli vanakatoliikliku seminari teaduslik kaastööline Bonni vanakatoliikliku kiriku piiskopliku seminari direktor. 7. novembril 2009 valiti ta Mannhaimis kümnendaks saksa vanakatoliiklaste piiskopiks ja ordineeriti 20. märtsil 2010 Karlsruhes.
Saeveski

"Saekaater" suunab siia. Sae kohta vaata artiklit Kaatersaag. Saeveski (kõnekeeles ka saekaater) on saetööstuse ettevõte või ehitis, kus palkidest või pakkudest saetakse laudu ja valmistatakse muud puitmaterjalitoodangut. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 03.05.2017)
Thomas Mayne Reid

Thomas Mayne Reid (4. aprill 1818 – 22. oktoober 1883) oli iiri-ameerika seiklusromaanikirjanik. Ta sündis Põhja-Iirimaal väikeses külas vaimuliku peres. Isa soovis, et ka pojast saaks vaimulik, ning saatis ta 1834. aastal Belfasti kooli. Poiss õppis seal neli aastat, kuid ei leidnud motivatsiooni õpingute korralikuks lõpetamiseks. Ta pöördus tagasi kodukülla, kus hakkas töötama kooliõpetajana. 1839. aasta detsembris asus ta laeva Dumfriesshire pardale, mis sõitis New Orleansi USA Louisiana osariigis, jõudes kohale 1840. aasta jaanuaris. Varsti pärast seda leidis ta tööd teraviljavahendaja juures. Ta jäi New Orleansi kuueks kuuks, seejärel siirdus Tennessee osariiki. Nashville'i lähedal õpetas ta Dr. Peyton Robertsoni lapsi. Pärast tööandja surma asutas ta Nashville'is erakooli, mis küll kaua ei tegutsenud. 1842. aasta sügisel kolis Reid Pittsburghi Pennsylvanias, kus alustas kirjanikukarjääri. Ta kirjutas proosat ja luuletusi linna ajalehele varjunime The Poor Scholar ('vaene õpetlane') all, samas töötades lehekandjana. Järgmise aasta kevadel läks ta Philadelphiasse, kuhu jäi kolmeks aastaks. Selle aja jooksul töötas ta ajakirjanikuna ning aeg-ajalt avaldati tema luuletusi ajakirjades. Philadelphias kohtus ta ka Edgar Allan Poega. Kui 1846. aastal algas Ameerika-Mehhiko sõda, töötas Reid NewPortis Rhode Islandil korrespondendina New York Heraldile. Sellel ajal hakkas ta lisaks senisele varjunimele kasutama nime Ecolier. 1846. aasta novembris liitus ta vabatahtlike jalaväelastega ning järgmise aasta jaanuaris lahkus rügement laevaga New Yorgist. Reid jätkas New Yorgi ajalehele kaastöö saatmist. 1847. aasta 13. septembril sai ta lahingus raske puusahaava. Vapruse eest ülendati ta hiljem nooremleitnandist leitnandiks. 1848. aasta juulis naasis ta koos oma rügemendiga New Yorki. Tema esimest näidendit "Love's Martyr" mängiti sama aasta oktoobris New Yorgis viiel õhtul. Järgmise aasta juunis avaldas ta oma armeeteenistuste mälestused raamatus "War Life". Kui ta sai teada revolutsioonilainest Euroopas, tahtis ta vabatahtlikuna appi tõtata ning võttis suuna Inglismaale. Kuid pärast Atlandi ookeani ületamist muutis ta meelt ning siirdus koju, Põhja-Iirimaale. Varsti läks ta Londonisse ning avaldas 1850. aastal oma esimese romaani.
François de Bovet

François de Bovet (21. märts 1745 – 6. aprill 1838) oli prantsuse vaimulik. Ta oli alates 1789. aastast Sisteroni piiskop ja alates 1817. aastast Toulouse'i peapiiskop. An example of the de Bovet lineage
Kärbeskaal

Kärbeskaal on kaalukategooria mitmel spordialal: maadluses 48–52 kg judos kuni 60 kg poksis 49–52 kg tõstmises 52–56 kg
Belgia frank

Belgia frank (lühend BEF) oli Belgias käibiv valuuta kuni aastani 2002, kui mindi üle eurole. Üks frank jagunes sajaks santiimiks. Mündid olid vääringutes 1, 5, 10, 20 ja 50 franki ning 50 santiimi. Paberrahad olid vääringutes 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 10 000 franki. Belgia frank: pangatähtede galerii (saksa keeles) (inglise keeles) (prantsuse keeles)
Aasimine

Aasimine ehk nöökamine on heatahtlik mänguline või naljatlev kritiseerimine. Aasimine on veidi sissevedav väike nali, millega aasija juhib tähelepanu mingile aasitava iseäralikule joonele.
Meistriliiga 2012

Meistriliiga 2012 oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 22. hooaeg, mis algas 10. märtsil 2012 ja lõppes 3. novembril 2012. Tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora, kes võitis oma üheksanda meistriliiga tiitli eelneval hooajal (Meistriliiga 2011). Meistriks tuli Nõmme JK Kalju. Tammeka: Kristjan Tiirik → Joti Stamatopoulos (20. juuli) Sillamäe Kalev: Valeri Bondarenko → Algimantas Briaunys (7. september) Flora: Martin Reim → Marko Lelov (14. oktoober) 1Narva JK Trans kvalifitseerus Euroopa Liigasse kuna 2012–13 Eesti karikavõitja Tallinna FC Flora ning finalist JK Nõmme Kalju olid juba UEFA turniiridele kvalifitseerunud ning UEFA reeglite kohaselt läks seejärel karikavõistluste koht jagamisele liigatabeli alusel. 2Tartu JK Tammeka säilitas koha meistriliigas kuna FC Viljandi lõpetas hooaja lõpus tegevuse. Reeglid paremusjärjestuse määramiseks: 1) punktid; 2) vähem loobumiskaotusi/tühistatud tulemusi; 3) võidud; 4) punktid omavahelistest mängudest; 5) väravate vahe omavahelistest mängudest; 6) väravate vahe; 7) löödud väravad; 8) võõrsil löödud väravad Kui hooaja lõpus kaks (või enam) võistkonda jagavad võrdsete punktidega esikohta viiakse meistri selgitamiseks nende vahel läbi lisamäng (turniir). (M) = Meister; (LV) = Langes liigast välja; (E) = Edutatud; (ÜV) = Üleminekumängude võitja. Hooaja lõpus osalevad Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2. koht üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal Meistriliigas ning kaotaja Esiliigas. Rakvere JK Tarvas v JK Tallinna Kalev JK Tallinna Kalev v Rakvere JK Tarvas Tallinna Kalev säilitas oma koha Meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 3:1 Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu. Esiliiga 2012 II liiga 2012 III liiga 2012 IV liiga 2012 "Tammeka palkas kreeklasest peatreeneri". Soccernet.ee. 20. juuli 2012. Vaadatud 20. juuli 2012. "Briaunysest sai ametlikult Sillamäe peatreener". Soccernet.ee. 13. september 2012. "FC Flora esindusmeeskonda juhendavad hooaja lõpuni Lelov ja Hurt". fcflora.ee. 14. oktoober 2012. "Eesti 2012.a meistrivõistluste Meistri- ja Esiliiga juhend" (PDF). Eesti Jalgpalli Liit. 14. jaanuar 2012. Vaadatud 8. aprill 2013.
Jalapeño

Jalapeño (hääld. hala-pen-jo) on hariliku paprika kibedaviljaline sort. Taime vili on jalapeno. Seda kasvatatakse peamiselt Mehhikos, eelkõige Veracruzi osariigi põhjaosas Papaloapani jõe ümbruses ning Chihuahua osariigis Deliciase piirkonnas, vähem ka Jalisco, Nayariti, Sonora, Sinaloa ja Chiapase osariigis; kokku umbes 160 ruutkilomeetril. Sordile andis nime Veracruzi osariigi linn Xalapa, kus seda traditsiooniliselt kasvatati, kuid praegu enam kaubanduslikus koguses ei viljelda. Jalapeñot kasvatatakse ka Ameerika Ühendriikides Texases ja New Mexicos. Jalapeño taim on rohttaim, mis kasvab 60–90 cm (harvem kuni 120 cm) kõrguseks. Tal on püstine puitunud vars, millest hargnevad peenemad oksad. Lehed on tumerohelised, umbes 7,5 cm pikkused ja 5 cm laiused. Taime õied on enamasti valged, kuid on ka violetjate õitega teisendeid. Viljad on rippuvad. Vili valmib 70–80 päevaga. Vili on paljuseemneline kolmekambriline ebamari. Küps vili on 5–9 cm pikkune ja umbes 2 cm läbimõõduga. Üks taim võib anda umbes 30 vilja, väga heades tingimustes ka üle 120 vilja. Toored viljad on tavaliselt tumerohelised, kuid on ka teisendeid, mille viljad on tumevioletsed, mustad või valged. Küpsedes värvuvad viljad alati erkpunaseks. Vili on mahlane ja paksu viljalihaga. Küpsemise käigus tekivad viljadele pikisuunalised koorikusarnased triibud ja peened praod, mida peetakse Mehhikos tihti kvaliteedi märgiks. Jalapeno on erinevalt paljudest teistest tšillipipardest ümaratipuline. Pepper Profile: Jalapeño
Žaksõlõk Üškempirov

Žaksõlõk Üškempirov (kasahhi Жақсылық Үшкемпіров; vene Жаксылы́к Ушкемпи́ров; sündinud 6. mail 1951 – 2. august 2020) oli kasahhi rahvusest Nõukogude Liidu maadleja. Ta võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses. Ta oli esimene kasahhi maadleja, kes võitis olümpiamängudel kuldmedali. Ta oli kahekordne NSV Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses. Ta võitis 1975. aastal NSV Liidu rahvaste spartakiaadil esikoha. Almatõs peetakse temanimelist jalgpalliturniiri. [1] Žaksõlõk Üškempirov veebisaidil Olympedia (inglise)
Konstantin Folker

Konstantin Folker VR II/3 (14. september 1894 Riia – 25. jaanuar 1960 Augsburg) oli Eesti politseinik. Ta osales Vabadussõjas allohvitserina, teenis iseseisvusajal Tartus poliitilise politsei assistendina. Eesti Võitlejate Ühingu Saksamaal liige. K. Folker †. Võitleja, märts 1960, nr. 3, lk. 6.
René Tasmuth

René Erich Tasmuth (16. veebruar 1928 Tallinn – 23. veebruar 2008 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta omandas alghariduse Tallinna I algkoolis ja lõpetas aastal 1946 Tallinna 2. Keskkooli. Seejärel käis ta leeris Tallinna Toompea Kaarli koguduses ja asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis kaks semestrit. Aastal 1947 asus ta õppima Usuteaduse Instituudis (siis veel Usuteaduse Kõrgema Katsekomisjoni nime all). Ta alustas ajalooliste ainetega oma kodukoguduse õpetaja magister Lembit Tedderi juhendamisel. Ordineeriti 23. augustil 1951 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai ta pärast Usuteaduse Instituudi lõpetamist, aastal 1960. Ta oli aastatel 1951–1956 (määrati 15. märtsist 1951) Vändra Martini koguduse õpetaja ja Tori koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1956–1962 (määrati 1. juunist 1956) teenis ta praost Albert Roosvalti abilisena Pärnu Eliisabeti kogudust. Ta vabastati Pärnust 1. juulist 1962 tervislikel põhjustel ja arvati ajutiselt reservi. Aastatel 1963–1966 oli ta (määrati 15. septembrist 1963) Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, kust ta 1. detsembrist 1966 taas tervislikel põhjustel vabastati. 1. jaanuarist 1967 määrati ta õpetajaks Nõmme Rahu koguduse filiaali, Harku tänava palvelasse, mis saigi tema elutööks. Lisaks oli ta aastaid ka Tallinna praostkonna mitteametlik vikaarõpetaja, kelle teeneid asendajana kasutati kõigis pealinna kogudustes. Ametlikult jäi ta 31. märtsist 1992 pensionile, kuid ta jätkas Jumala Sõna kuulutamist. Ta oli väga mõjukas jutlustaja ja kuulutaja, kes oskas palju näiteid tuua. Tavaline õpetajatöö, kus surnuid maetakse ja ristimistalitusi peetakse, ei olnud talle eriti omane. Tema üheks kaasakiskuvaks harrastuseks oli male, ta äratas huvi selle vastu ka pojas. Tema poeg Randar Tasmuth on eesti vaimulik ja teoloog. Tema tädipoeg (isa õepoeg) Helmut Rüdmik (1923–1998) oli E.E.L.K. Toronto Peetri koguduse õpetaja. In memoriam. RENÉ-ERICH TASMUTH "Eesti Kirik" 5. märts 2008 Jumala lapsena maailmas "Eesti Kirik" 12. veebruar 2003
Velika Gorica

Velika Gorica on Horvaatia Zagrebi maakonna suurim linn. Linn asub 16 km Zagrebist lõunas. Esimest korda mainiti asulat 1228. aastal. 20. sajandil kasvas see 3000 elanikuga külast suureks ja tähtsaks linnaks. Kuni 1995. aastani oli Velika Gorica osa Zagrebist, siis sai iseseisva linna õigused. 2011. aastal elas linnas 31 000 inimest. Linnas on neli põhikooli ja üks keskkool, lisaks ka rakendusteaduste instituut.
Sadenemine

Sadenemine on lahuses, suspensioonis või segus mittelahustuvate ja lahustist suurema tihedusega osakeste (aatomite võimolekulide) langemine sademena põhja. Sadestamine (keemia) Selitamine Setitamine
Katrin Pere

Katrin Pere (sündinud 5. jaanuaril 1952 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik. 1972–1977 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili erialal. 1977–1991 õpetas samas maali ja joonistamist ning pärast akadeemia lõpetamist on esinenud näitustel Eestis ja välismaal. 1981 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia 1986 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia 1996 Eesti Kultuurifondi aastapreemia 1996 aasta tekstiilikunstnik 1999 Kristjan Raua preemia (koos Peeter Perega, ühisnäitus "Pimeduse vastu" Rotermanni soolalaos) 1998 aasta tekstiilikunstnik 2012 aasta tekstiilikunstnik Aasta tekstiilikunstnikuks 2012 valiti näitusega “1+1 Katrin Pere ja Annika Teder” Tallinna Kunstihoone galeriis (13.01.2012–5.02.2012). Katrin Perel olid väljas vaibad – tekstiilpannood, mida ta on määratlenud kui heleda ja tumeda vastandust: heleda poolt kannab värv, tumeda poolt kujund ning kolmemõõtmeline vorm. Teostes on see orgaaniliselt seotud elupõhiväärtustega – isatalu, armastuse, laste sündimise ja suureks kasvamise, ema surilina sättimisega, argielu tillukesed detailid, mis teevad elu elamisväärseks. Katrin Pere pannood on tema visualiseeritud emotsioonid – nende suhe värvi, pinna, struktuuri ja vormiga. Materjalina on kunstnik kasutanud tekstiilikiudu, paberit, terastrossi, puutikke, naelu, nõõpnõelu, looduslikku kivi, linnusulgi. Ene Pars. "TEKSTIILIKUNSTNIKE AASTAPREEMIAD 2012". Pressiteade.[alaline kõdulink]
Ene Pars

Ene Pars (sündinud 29. märtsil 1952) on eesti tekstiilikunstnik. Ene Pars õppis aastatel 1970–1975 Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist, joonestamist ja tööõpetust. Aastatel 1979–1993 töötas ta kunstnikuna Tallinna Laustekstiili Teadus-Tootmiskoondises Mistra. 1991–2014 oli ta tegev Eesti Lapitöö Seltsis näituste kuraatorina. 1993–2007 oli Ene Pars Ene & Anni Lapitööde (1995. aastast MTÜ Katariina Gild lapitöökojas) juhataja. 2008. aastast jätkab ta tööd samas gildis Ene Pars Disain OÜ juhatajana. 1999 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Lühikese Jala Galerii preemia 1999. aasta tööde eest 2007 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Lühikese Jala Galerii eripreemia lapitehnika disainerlikule tasemele arendamise eest. 2008 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (näituse "Uuesti uus" korraldamine) 2011 aasta tekstiilikunstnik 2013 Pärandihoidja (tekstiilikunstnik, Eesti Lapitöö Seltsi juhatuse liige. Rahvusliku käsitöö alalhoidmise ja lapitöö traditsioonide edasiarendamise eest) 1983 Baltimaade noorte tarbekunstinäituse medal, Riia 2005 V koht Tallinna linnavalitsuse konkursil "Tallinna suveniir 2005" 1999 "Meri, mu meri", Lühikese Jala Galerii 2000 "Lilled ja liblikad", Rahvusooperi Estonia talveaed 2001–2002 "Valge valgus", 8 näitust Eestis (koos Ehalill Hallistega) 2002 "Ene & Anni 110", Tallinna raekoja keldrisaal (koos Anni Kreemiga) 2003 "Gloria", Kastellaanimaja galerii 2005 "Uneaeg", galerii Kunst ja Disain, Tallinn 2007–2011 "Uuesti uus", 15 näitust Eestis ja Soomes 2012 "Eesti triibukood", Vabaduse galerii Ene Pars kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja oli selle juhataja aastatel 2011–2013. Ta kuulub ka Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Lapitöö Seltsi ja MTÜ-sse Katariina Gild. Ene Pars "Kümme aastat eesti lapitööd", Ene & Anni Lapitööd, 2002 – autor; ISBN 9985784839 "Kakskümmend aastat eesti lapitööd", Eesti Lapitöö Selts, 2014 – koostaja; ISBN 9789949335077 "Võlutriip. Silvia Kalviku vaibad", Otto Wilhelm, 2016 – koostaja; ISBN 9789949979332 Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015" Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751 Katariina Gildi Lapikoda
Ragne Veensalu

Ragne Veensalu (sündinud 18. novembril 1986 Tallinnas) on eesti näitleja. 2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näitleja eriala ja töötab alates 2012. aastast Von Krahli Teatris. 2012 Jänes, nutja ja muud muinasjututegelased - "Von Krahli muinasjutud", lavastaja Mart Koldits Teenus "õde", aasta sisestaja ja muud kontoriinimesed - "Sinihabe", lavastaja Kertu Moppel Ragne - "13", lavastaja Jim Ashilevi Kolmas kokett ja esimene neitsi - F. G. Lorca "Lillede keel", lavastaja Rainer Sarnet 2011 Karamazov – F. Dostojevski/ K. Smeds "12 Karamazovit“, lavastaja Kristian Smeds, Von Krahli Teater Hedda – H. Ibsen "Hedda Gabler“, lavastaja Mara Kimele, Von Krahli Teater 2010 Ragne – L. von Trier/ J. Ulfsak/ A. Ojanen "Idioodid“, lavastaja Juhan Ulfsak, Von Krahli Teater Cordelia – W. Shakespeare "Kuningas Lear, lavastaja Peeter Jalakas, Von Krahli Teater rollina Luna Haab - Kättemaksukontor Mari - A. Maimik/ R. Tolk "Umbkotid", režissöörid Andres Maimik ja Rain Tolk 2012 Aglaja - F. Dostojevski "Idioot", režissöör Rainer Sarnet 2011 Ann - A. Vallik/ R. Sarnet/ P. Sauter "Kuhu põgenevad hinged", režissöör Rainer Sarnet 2007 Ragne Veensalu andmebaasis IMDb Eda Post "Ragne Veensalu - üldsegi mitte kuulus filminäitleja" Eesti Päevaleht, 3. november 2007
1985. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

1985. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Norras Kolbotnis.
Vesinikioon

Vesinikioon on termin, millega tähistatakse vesiniku kõikvõimalikke ioone. Üldiselt võib eristada negatiivse ja positiivse laenguga vesinikioone. Tihti peetakse vesinikiooni all aga silmas just kergeima isotoobi katiooni 1H+ ja mõistet "vesinikioon" kasutatakse vaheldumisi mõistega "prooton". Vesilahustes liitub vesinikioon vee molekuliga ja moodustub H30+-ioon (hüdrooniumioon). Vesiniku katioonid saadakse vesiniku aatomist elektroni eemaldamisel, mis jätab alles vastava isotoobi aatomituuma: Prooton: H+, 1H+, p, p+ Deuteron: 2H+, D+ Triiton: 3H+, T + Vesiniku anioonid saadakse vesiniku aatomile elektronide lisamisel. Sel on kolm isotoopi: Hüdriid on vesiniku aniooni (H−) üldnimetus. Deutriid: 2H−, D− Tritiid: 3H−, T − Compendium of Chemical Terminology, 2nd edition McNaught, A.D. and Wilkinson, A. Blackwell Science, 1997 [ISBN 0-86542-684-8], also online
András Sike

András Sike (sündinud 18. juulil 1965) on endine Ungari maadleja. Ta on Kreeka-Rooma maadluses 1988. aasta suveolümpiamängude võitja kehakaalus kuni 57 kg. Ta võitis Euroopa noorsoo meistrivõistlustel 1984 hõbemedali ja noorsoo maailmameistrivõistlustel 1983. aastal pronksmedali. 1992. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kaks esimest matši, siis kaotas seljaga hilisemale hõbemedali võitjale Rifat Yildizale ja punktidega 0–1 kuubalasele William Larale. Ta sai lõpuprotokollis 10. koha. Ta on kuuekordne Ungari meister maadluses – 1985, 1986, 1988, 1991, 1992 ja 1993. Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas maadlusklubis FTC Budapest. 2001. aastal tunnistas kohus ta süüdi kinnisvarapettuses ja määras talle 18-kuulise tingimisi vanglakaristuse. [1] András Sike veebisaidil Olympedia (inglise)
Ferenc Kocsis

Ferenc Kocsis (sündinud 8. juulil 1953) on endine Ungari maadleja. Ta on tunnistatud Ungari parimaks maadlejaks 4 korda – 1978, 1979, 1980, 1983. Ta on võitnud Ungari meistrivõistlused kaheksal korral – 1973, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980 ja 1981. aastal. Kocsis töötas pärast sportlaskarjääri lõppu maadlustreenerina. Ta on abielus Gabriella Szaboga, kes on Euroopa meister lauatennises. Ferenc Kocsis veebisaidil Olympedia (inglise)