laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gunnar Nurk

Gunnar Nurk (sündinud 3. juulil 1976 Põltsamaal) on eesti keemik. 1994. aastal lõpetas Nurk Põltsamaa Keskkooli, 1998 Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna magistrikraadiga füüsikas ja elektrokeemias. 2000 kaitses magistrikraadi teemal “2-metüül-2-butanooli adsorptsioon vismuti (111), (001) ja ( 01 1 ¯ {\displaystyle 01{\bar {1}}} ) monokristalli tahkudel”, 2003. aastal doktorikraadi teemal “Adsorption kinetics of some organic compounds on bismuth single crystal electrodes”. Nurk oli aastatel 1999–2001 OÜ Tartu Tehnoloogiad keemik ja 2001–2002 Tartu Ülikooli füüsikalise keemia instituudi erakorraline teadur, 2002. aastast on ta sealsamas teadur, 2003. aastast ühtlasi Stockholmi Kuningliku Tehnoloogiainstituudi külalisteadur. Gunnar Nurga uurimisvaldkonnad on protsessid modifitseeritud piirpindadel ja faasides, nende rakendused uuetüübilistes elektrienergia allikates ja -salvestites; tahkeoksiidkütuselemendi katoodi poorsuse, mikrostruktuuri ja keemilise koostise optimeerimine; orgaaniliste ühendite adsorptsiooni ja kondensatsiooni seaduspärasuste analüüs. Osalenud kõrgtemperatuurse kütuseelemendi uurimisel. Üle 40 teaduspublikatsiooni. Adsorption kinetics of 2-methyl-2-butanol on bismuth single crystal planes (kaasautor). //. Journal of Electroanalytical Chemistry 515 (2001) 1 Electrochemical properties of nanoporous carbon electrodes in various nonaqueous electrolytes (kaasautor). // Journal of Electroanalytical Chemistry 7 (2003) 2 Electrochemical properties of diamond-like carbon electrodes prepared by the pulsed laser deposition method. (kaasautor). // Journal of Solid State Electrochemistry 7 (2003) 7 Adsorption kinetics of dodecyl sulfate anions on the bismuth (011) plane (kaasautor). // Journal of Electroanalytical Chemistry 553 (2003) 1 Electrochemical characteristics of Ce0.8Gd0.2O1.9|La0.6Sr0.4CoO3-δ + Ce0.8Gd0.2O1.9 half-cell (kaasautor). // Journal of Solid State Electrochemistry 9 (2005) 10 Optimization of the cathode composition for the intermediate-temperature SOFC (kaasautor). // Journal of the Electrochemical Society 152 (2005) 12 Gunnar Nurga vend on bioloog Kaspar Nurk. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 127-128 Gunnar Nurk Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Harald Martin Nurk

Harald Martin Nurk (9. oktoober 1918 Viljandi – 20. juuni 2014 Stockholm) oli eesti majandusteadlane. Harald Martin Nurk oli kaupmehe poeg. 1936. aastal lõpetas Nurk cum laude Viljandi Poeglaste Gümnaasiumi, 1936–1940 õppis Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, sai 1939 auhinna uurimuse "Segamajanduslikud ettevõtted Eestis" eest. Nurk oli aastatel 1940–1943 Hindade Inspektuuri, Kergetööstuse RK ja firma "Eesti Kast" ametnik. Põgenes 1943 perekonnaga Soome, kus jätkas õpinguid Helsingi Kaubandusülikoolis, mille lõpetas 1944. Samal aastal siirdus perega Rootsi. Töötas esialgu Uppsalas Tööstuse Uurimise Instituudi teadurina, seejärel Stockholmis mitmes firmas revidendi ja raamatupidajana; 1949–1950 täiendas end Stockholmi Kaubanduslikus Kõrgkoolis. Ta kuulus korporatsiooni Vironia. Harald Martin Nurk uuris Eesti majandusliku arengu probleeme ja olukorda okupeeritud Eestis, mille kohta avaldas rea kirjutisi. Aastatel 1946–1952 koostas raamatupidamise õppekirju Eesti Korrespondentinstituudis, 1958–1959 õpetas raamatupidamise kursust õigusteaduse üliõpilastele Eesti Teaduslikus Instituudis (ETI) Rootsis, 1968–1969 pidas Gimo Rahvaülikoolis loenguid olukorrast okupeeritud Eestis. Osales juhtival kohal mitme väliseesti organisatsiooni tegevuses, sh Eesti Majandusteaduse Seltsis, ETI-s Rootsis, Eesti Rahvusfondis, Rootsi Eestlaste Esinduses jm. 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti majandus punasel aastal. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. III. Stockholm, 1956 Eesti majandus Saksa okupatsiooni ajal. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. VIII. Stockholm, 1959 Die Deportation im Baltikum. Stockholm, 1966 Nii elatakse Eestis. Olukord arvudes. // Rahvuslik Kontakt 31 (Stockholm, 1968) 3 Olukord okupeeritud Eestis. // Rahvuslik Kontakt 45 (1970) 1 Baltikum ja juudid. // Rahvuslik Kontakt 113 (1987) 1 Meie kauni emakeele probleeme. // Rahvuslik Kontakt 115 (1987) 3 Baltikum ja Rootsi neutraalsus. // Rahvuslik Kontakt (1994) 2 Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Tartu, 1994, III, 263 Ester, H. Harald Nurk 80-aastane. // Teataja (1998) 24. X http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1311 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kaspar Nurk

Kaspar Nurk (sündinud 22. aprillil 1974 Põltsamaal) on eesti bioloog, ökotehnoloog. 1992. aastal lõpetas ta Põltsamaa Keskkooli, 1997 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, oli 2000–2002 Tartu Ülikooli magistri- ja 2002–2005 doktoriõppes. Kaitses 2002 magistritöö ökotehnoloogia vallas "Microbial nitrogen transformations in the horizontal subsurface-flow treatment wetland in Kodijärve, Estonia" ja 2005. doktoritöö keskkonnatehnoloogia vallas "Relationships between microbial characteristics and environmental conditions in a subsurface-flow constructed wetland for wastewater treatment". Aastatel 2005–2007 töötas ta Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi spetsialistina, 2006–2009 geograafiainstituudi erakorralise teadurina ja alates 2009. aastast töötab TÜ geograafia osakonnas keskkonnatehnoloogia teadurina. Kaspar Nurga uurimisvaldkonnad on ökotehnoloogiline reoveepuhastus – heitveepuhastus-märgalad ja veekogu-äärsed puhverkooslused, vee kvaliteedi seosed ökosüsteemi aineringe ja mikrobioloogiliste näitajatega, puhastusprotsesside optimeerimine ja heitveepuhastus-tehismärgalade tehnoloogia arendamine. Osalenud kombineeritud tehismärgalasüsteemide rakenduslikes uuringutes TÜ geograafia instituudis ja TÜ tehnoloogiainstituudis. 10 teadustrükist. Nitrogen and phosphorus budgets in a horizontal subsurface flow wetland (kaasautor). // Constructed and Riverine Wetlands for Optimal Control of Wastewater at Catchment Scale. Tartu, (2003) Nitrogen and phosphorus budgets in a subsurface flow wastewater treatment wetland (kaasautor). // Water Resources Management II. Boston, 2003 Gaseous fluxes from subsurface flow constructed wetlands for wastewater treatment (kaasautor). // Journal of Environmental Science and Health. A – Toxic/Hazardous Substances & Environmental Engineering 40 (2005) 6–7 Variation of microbiological parameters within planted soil filter for domestic wastewater treatment (kaasautor). // Journal of Environmental Science and Health. A – Toxic/Hazardous Substances & Environmental Engineering 40 (2005) 7 Kaspar Nurga vend on keemik Gunnar Nurk. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kaspar Nurk Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Teet Nurk

Teet Nurk (sündinud 22. augustil 1954 Väike-Maarjas Virumaal) on eesti metsandusteadlane. Teet Nurk on teenistuja poeg. 1972. aastal lõpetas Nurk Rakvere Kaugõppekeskkooli, 1985 EPA metsandusteaduskonna, oli 1989–91 EPA kaugõppeaspirant, magister metsamajanduse erialal (1994, EPMÜ), väitekiri "Hooldusraiete mehhaniseerimise probleeme". Nurk oli 1986–96 EMI vaneminsener ja nooremteadur, 1996–2004 EPMÜ metsatööstuse instituudi ja 2005– EMÜ metsamajanduse ja maaehituse instituudi lektor. Teet Nurk on uurinud metsa ülestöötamisel kasutatavate traktorite ja masinate sobivust ning selle hindamise aspekte. U 20 teadustrükist, üle 30 aimeartikli. Loodussõbralik tehnoloogia metsas. [Jõgeva], 1995 Metsauuendus. Tartu, 1996 Metsauuendamine (kaasautor E. Laas). Tartu, 1999 Tööohutus metsas. Tartu, 2001 Tselluloositööstusest Eestis (kaasautor T. Meikar). // Akad (2001) 2 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide 80 aastat akadeemilist metsanduslikku haridust Eestis. Tartu, 2000. 79 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Aivo Nurkse

Aivo Nurkse (18. veebruar 1941, Küti vald, Lääne-Virumaa – 19. november 1983, Tallinn) oli Eesti majandusteadlane. Aivo Nurkse oli tööliste poeg. 1963. aastal lõpetas Nurkse TÜ, majanduskandidaat (1974, TÜ), väitekiri "Kartuli- ja köögiviljaturg Eesti NSV-s ning selle arenguperspektiivid". Nurkse oli aastast 1963 Tallinna Toidukaubastus kaupluste juhataja, aastast 1966 Üleliidulise Konjunktuuriinstituudi TUI Eesti filiaalis, sh 1967–69 vanemteadur, 1969–76 sektorijuhataja, 1976–86 kaubanduskonjunktuuri uurimise ja prognoosimise osakonna juhataja. 60 teadustrükist. Kolhoositurg konjunktuuripeeglina. // Uut Kaubanduses (1972) 6 Kaubanduskonjunktuuri muutustest ning selle põhjustest. // Uut Kaubanduses (1982) 6 Kaubandus- ja toitlusprogramm. // Uut Kaubanduses (1982) 11 Tarbijate paneelküsitlus nõudluse uurimise vahendina. // Majandusteadus ja rahvamajandus. Tallinn, 1977 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Harri Nurkse

Harri Nurkse (1. jaanuar 1926 Rakvere – 2003 ) oli Eesti keemik. Harri Nurkse oli maamõõtja poeg. 1947. aastal lõpetas Nurkse Rakvere 1. Keskkooli ja 1952 TPI keemiaosakonna, 1956–59 TPI aspirantuuri. Nurkse oli 1952–56 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi tsehhijuhataja asetäitja ja tsehhijuhataja, 1959–60 Kohtla-Järvel Põlevkivi TUI vanemteadur, 1960–62 keemiasektori juhataja, 1962–86 sünteetiliste materjalide labori juhataja, 1986–92 vanemteadur. Harri Nurkse uurimisvaldkonnad on põlevkivi alküülresortsiinidest toodetavad epoksüvaigud, põlevkivifenoolid ja nendest sünteesitud tooted, orgaaniliste vedeliksegude fraktsioneerimine termodifusiooni teel. Loodud epoksümaterjalidest juurutati tootmisse vaik EIS-1, liim EPO ja kummimodifikaator ARE-1-4 (kõiki neid on toodetud pikka aega). Oli Mendelejevi-nimelise Keemiaseltsi liige. Saanud võistlustel auhindu ja diplomeid. NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal (1973) ja hõbemedal (1975). Umbes 100 teadustrükist, 20 autoritunnistust. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Rein Nurkse

Rein Nurkse (pseudonüüm Teodor Kaurits; 25. juuni 1907 Äntu mõis, Virumaa – 18. veebruar 1963 Tallinn) oli eesti keele- ja kirjamees. Rein Nurkse oli maatöölise poeg. 1925. aastal lõpetas Nurkse Rakvere Gümnaasiumi ning astus TÜ filosoofiateaduskonda, valides eriaineks eesti keele. Raske majandusliku olukorra tõttu lahkus ta neljandalt kursuselt, asus korrektorina tööle kirjastuses Loodus ning töötas seejärel veel mitmes kirjastuses. 1941 oli ajakirja Eesti Keel ja Kirjandus toimetaja, 1942–1944 Tallinnas korrektor, pärast sõda kirjastustes Pedagoogiline Kirjandus ning Ilukirjandus ja Kunst keeletoimetaja. 1950–1956 oli represseeritud kui niinimetatud "kodanlik natsionalist", aastast 1956 töötas Keele ja Kirjanduse Instituudis (KKI): oli sõnaraamatute sektori vanemlaborant, vanembibliograaf ja teadur ning juhendas kirjakeele seletussõnaraamatu kartoteegi koostamist. Üliõpilaspäevil kirjutas Rein Nurkse tekstoloogilise arvustuse "Parandatud Koidula" (Looming, 1926) ja süüvis kirjakeele arenemiskäiku ning keelekorraldusprobleemidesse. Avaldas töid eesti keele õigekeelsusest, sõnajärjestusest, omadussõnade kongruentsist, superlatiivist jm. Kuulus eesti keelekorraldusliikumise demokraatlikku tiiba. Tõlkis ka ilukirjandust vene, inglise ja saksa keelest. Tema abikaasa Lea Nurkse (1904–1960) oli üks Eesti koolieelse kasvatuse alusepanijaid. Rein Nurkse kasupoeg oli kirjanik Eno Raud. Adjektiiv-atribuudi kongruentsist eesti keeles. // Emakeele Seltsi Toimetised 30 (1937) Õige keelega kimbus. // Looming (1938) 1, 2 Superlatiivi küsimusest eesti kirjakeeles. // Looming (1946) 10/11 Teretulnukad teistest keeltest. // Keel ja Kirjandus (1962) 2, 3 Rohkem tähelepanu sõnatüüpide funktsioonile keele struktuuris. // Keel ja Kirjandus (1963) 1 T. Kaurits, Hendrik Vallaste, "Abessiinia: Musta mandri 3000-aastane keiserriik: ajalugu ja tänapäev", Tartu: Eesti Raamat, 1935 Pseudonüüm T. Kaurits: Theodor Dreiser, "Omakohus", kogumik: "Kuus juttu: välisautoreid", Tartu: Olion/G. Naelapea, 1931 (ülejäänud jutud teistelt tõlkijatelt) Henri Rochefort, "Minu elu seiklused", eessõna Eduard Laaman, Tartu, Tallinn: Loodus, 1939-1940, 2 kd S. J. Witte, "Mälestused" eessõna: Peeter Tarvel, Tartu: Loodus, 1937-1938, 2 kd G. M. Haardt, L. Audouin-Dubreuil, "Roomikautodel läbi Sahara", eessõna Edgar Kant, Tartu, Tallinn: Loodus, 1940 Rudolf G. Binding, "Surematus", Tartu: Loodus, 1929 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Emakeele Seltsi aastaraamat 9 (1963), 232–233 Keel ja Kirjandus (1963) 4, 256 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Viive Nurm

Viive Nurm (16. jaanuar 1936 Talli vald, Pärnumaa – 26. november 2009) oli eesti tehnikateadlane. Viive Nurm oli talupidaja tütar. 1954. aastal lõpetas Nurm Atšinski 9. Keskkooli Krasnojarski krais, 1962 TÜ keemiaosakonna, oli 1966–70 TPI aspirant, tehnikakandidaat (1973, Riia Polütehniline Instituut), väitekiri "Взаимосвязи между составом и свойствами сланцезольных вяжущих". Nurm oli 1962–63 TPI ehitusmaterjalide probleemlabori nooremteadur, 1963–66 ja 1971–79 vanemteadur, 1979–81 ehitusmaterjalide kateedri vanemõpetaja, 1981– TPI/TTÜ ehitustootluse instituudi ehitusmaterjalide teadus- ja katselabori vanemteadur. Viive Nurme uurimisvaldkonnad olid tsementide ja sideainete keemia, ehituskonstruktsioonide ja -materjalide töökindlus ja ohutus. Osales tsemenditööstusele vajaliku koostise ja omadustega tooraine saamise võimaluste uurimises, sulfaadikindla komposiittsemendi koostise ning kõrgendatud püsivusega portlandtsementide koostiste väljatöötamises; olnud u 50 uuringu täitja või kaastäitja. Uurimistöö tulemused on avaldatud peamiselt teadustöö aruannetes. 20 teadustrükist. Põlevkivituha sideainete sideainelise loomuse uurimine kivinemisel normaaltingimustes. Tallinn, 1965 Tsemenditööstusele vajaliku koostise ja omadustega põletatud põlevkivi saamise võimaluste uurimine AS-s Narva Elektrijaamad (kaasautorid T. Laur, A. Hain). Tallinn, 2004 Properties of fluidized bed burnt oil shale ashes (kaasautor L.-M. Raado). // Proc. Eur. Symp. on Service Life and Serviceability of Concrete Structures ESCS-2006. Finland, Espoo, 2006 AS Narva elektrijaamad Eesti Elektrijaama 8. plokist tsemendi tootmiseks vajaliku koostisega põletatud põlevkivi saamise võimaluste uurimine (kaasautor). Tallinn, 2007 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Leo Nurmand

Leo Nurmand (12. juuni 1929 Tartu – 13. mai 2016) oli eesti farmakoloog. Leo Nurmand oli Ludmilla Nurmandi poeg. 1947. aastal lõpetas Nurmand Tallinna 2. Keskkooli, 1953 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, meditsiinikandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Organismi farmakodünaamilisest reaktiivsusest barbituraatidele üldisel jahutamisel", meditsiinidoktor (1975, TRÜ). Nurmand oli 1954–1965 Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogia kateedri assistent, 1965–1971 vanemõpetaja, 1971–1976 dotsent, 1976–1992 professor, 1992–1994 TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline professor, 1994– emeriitprofessor. Koostanud õpikuid jm õppevahendeid. Leo Nurmandi uurimisvaldkonnad on üldfarmakoloogia, uinutite, analgeetikumide ja trankvilisaatorite toimemehhanismid ja kineetika, neurotroopsete ainete farmakodünaamika. Erilise tähelepanu all on olnud ravimite manustamisele järgnevad adaptiivsed muutused. Oli Eesti Farmakoloogia Seltsi sekretär, mitme teadusnõukogu liige, TÜ arstiteaduskonna metoodikakomisjoni esimees. Üle 120 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid. Organismi kohanemine ravimitega. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1988) 4 Molecular pharmacology of receptors II (kaasautor). Tartu, 1988 Zur Geschichte der Pharmakologie an der Universität zu Tartu (Dorpat). // DGPT Mitteilungen, Stuttgart (1996) 19 Farmakoloogia õpik üliõpilastele ja käsiraamat arstidele ning proviisoritele (kaasautor L. Allikmets). Tartu, 1996 Arstliku retseptuuri põhijooni (kaasautorid M. Otter, P. Pokk). Tartu, 1998 Leo Nurmand in memoriam, Universitas Tartuensis, 2016, nr 6. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 106; II, 115–116 Album professorum Universitatis Tartuensis anno MCMXCVIII. Trt, 1998, 154 Eesti entsüklopeedia 14, 329–330 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 90, 92, 94, 95 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Subfossiil

Subfossiil on geoloogilises mõttes suhteliselt hiljuti mattunud taime- või loomajäänus, mis pole veel jõudnud muutuda kivistiseks ehk fossiilistuda. Subfossiilid on nt tarvaluud, mammutilaip, mis on säilinud igikeltsas. fossiil EE 8. köide, 1995.
Sodoomia

Sodoomia on inimese suguühe loomaga (v.a inimesega). Sõna "sodoomia" on tuletatud legendaarse Palestiina linna Soodoma nimest. Piiblis on mainitud, et selle linna elanikel oli mitmeid kõlvatuid eluviise. Ajalooliselt on sodoomiaks nimetatud ka homoseksuaalsust. Traditsioonilises tõlgenduses nähakse Soodoma peamise patuna homoerootilisi seksuaalseid toiminguid seoses Soodoma looga Kolmanda Moosese raamatu 18. peatükis, kus on loetletud erinevad seksuaalpatud, mis 27. ja 28. salmi järgi oleksid viinud maa "roojastamiseni": „sest kõiki neid jäledusi on teinud selle maa mehed, kes on teie eel ja maa on saanud roojaseks, et maa ei sülitaks teid välja, kui te seda roojastate, nagu ta sülitab välja rahva, kes on seal enne teid.“ Mõned teadlased, näiteks Per-Axel Sverker, seovad selle lõigu traditsioonilise tõlgendusega, väites, et sõna õudus viitab seksuaalsele kuriteole ja et kuigi homoerootilised teod polnud ainus põhjus, miks Soodom ja Gomorra süüdi mõisteti, mängisid nad siiski olulist rolli. Ingliskeelsetes maades viidatakse sellega sõnale anaalseks, oraalseks (eriti homoseksuaalne) ja seoses loomadega. 1748. aastal süüdistati Abruka talupoega Simmot sodoomias ja asja arutas Liivimaa Õuekohus. Zoofiilia EE 8. köide, 1995. Robert A. J. Gagnon, The Bible and Homosexual Practice, pp. 73–74 Gagnon, Why the Disagreement over the Biblical Witness on Homosexual Practice, pp. 46–50 Shirelle Phelps (2001). World of Criminal Justice: N-Z. Gale Group. Lk 686. ISBN 0787650730. Vaadatud 13. jaanuar 2014. Scheb, John & John Scheb II (2013). Criminal Law and Procedure. Cengage Learning. Lk 185. ISBN 128554613X.{{cite book}}: CS1 hooldus: kasutab parameetrit autorid (link) David Newton (2009). Gay and Lesbian Rights: A Reference Handbook, Second Edition. ABC-CLIO. Lk 85. ISBN 1598843079. Vaadatud 13. jaanuar 2014. http://www.ra.ee/estica/index.php/data/view?id=883565&_xr=eNpLtDK0qs60MrBOtDKBMIqtDA2tlFISSxL1i1MTi5IzlIBCZlZKKJzEpKLS7EQQxxSoNik%252BMwXENrJSMjQEMYAGFEJpIL%252B2FgAgfB2e EE 8. köide, 1995.
Nullpunkt (romaan)

"Nullpunkt" on Margus Karu 2010. aastal ilmunud romaan 21. sajandi algusaastate Eesti koolinoorte elust. Raamatu põhjal on tehtud film "Nullpunkt", mis linastus 2014. aasta detsembris. http://menu.err.ee/v/uudised/film/819a44b0-b550-49fa-a98a-cf7f0db9f7c5 Tutvustus Raamatukoi lehel
The Sims 2

"The Sims 2" on elu simuleeriv strateegiamäng, teine osa "The Simsi" mängusarjas; eelnedes "The Sims 3-le" ja järgnedes "The Simsile". Mängu töötas välja Maxis ja avaldas Electronic Arts. Mäng simuleerib ühe või mitme tegelase ("Sims") igapäevaseid tegevusi eeslinna majapidamises SimCity lähedal. "The Sims 2" tuli müüki 14. septembril 2004, selle viimane lisapakett ilmus 5. novembril 2008.
Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber

Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber on Eesti ansambel, mis viljeleb elektrooniliste ja naturaalsete instrumentide sümbioosi tulemusel loodud futu-, kitarriroki-, uusromantika- ja gootisugemetega popmuusikat, mida bänd ise on iseloomustanud väljendiga alumiiniumpopp. Ansambli asutasid detsembris 1994 Allan Vainola (vokaal, kitarrid) ning Andres Aule (elektroonika). Lisaks nendele kuulub ansambli koosseisu alates 1997. aastast Margit Kärner (vokaal, flööt). Koosseisuväliste muusikutena on ansambli lugude salvestamisel osalenud Kalle Nettan (basskitarr), Margus Tammemägi (löökriistad), Britta Bauman (klahvpillid), Arle Soeson (vokaal), Mart Süda (saksofon), Allan Jakobi (akordion), Marko Naissoo (löökriistad), Lea Peterson (kontrabass), Annika Põldäär (vokaal), Laura Paju (vokaal) ja Priit Kruus (vokaal). Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber ei ole andnud ühtegi kontserti. Avaldatud on kaks stuudioalbumit: "Zeig" (1998, helikassett) ja "Garaažide taga" (2004, CD). Ansambli looming on valminud peamiselt Allan Vainola ja Andres Aule koostöös ja teostuses. Avaldatud muusika on kirjutanud nii Vainola kui ka Aule, tekstide autor on põhiliselt Aule. Alumiiniumi muusikat iseloomustavad muu hulgas meloodilisus ja mõningane minimalism, lihtsate elektrooniliste helide kasutamine paralleelselt naturaalpillidega ja laulutekstide mitmekihilisus. Koduleht Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber andmebaasis MusicBrainz (inglise keeles)
The Sims 3

"The Sims 3" on elu simuleeriv strateegiamäng, kolmas osa "The Simsi" mängusarjas; sellele eelnesid "The Sims" ja "The Sims 2", järgnev mäng on “The Sims 4”. Mäng tuli müüki 2009. aastal ning selles on varasemate versioonidega võrreldes mitmeid mängutehnilisi uuendusi.
Avatud maailmaühiskond

Avatud maailmaühiskond ehk globaalne avatud ühiskond on George Sorosi arendatud universaalne idee abstraktsest, kogu maailma hõlmavast ja globaalse kapitalistliku süsteemiga harmoneeruvast ühiskonnast. Sellises ühiskonnas austatakse indiviidi vajadusi, samas tunnistades, et need vajadused ei ole rahuldatud, ja ei luba egaa püüagi neid täielikult rahuldada, sest seda ei suudaks ükski ühiskonnakorralduse vorm. Sellest tulenevalt ei saa Sorosi arvates pidada mõistlikuks ka globaalset riiki, mis oleks globaalse ühiskonna idee liiga kaugele ja liiga kõrge lõplikkusastmeni arendamine, millest peale see võib muutuda inimestele ohtlikuks. Avatud ühiskond Globaalne kapitalism Universaalne idee U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).