Annemõisa mõis (Märjamaa)

Annemõisa ehk Annamõisa mõis (saksa keeles Annenhof) oli Vana-Märjamaa mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rangu külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas. 06. septembril 1861 sõlmitud rendilepinguga rentis Vana-Märjamaa mõisnik Wilhelm Georg von Huene Annemõisa karjamõisa välja Georg Novatsekile ja H. Rungele, eesmärgiga, luua sinna klaasivabrik. Klaasivabriku pidamisega tegeles Georg Novatsek. Runge omakorda töötas Annemõisas maalrina, pakkudes toaseinte värvimist, õlivärviga värvimist ning vankrite lakkimist. Runge reklaamis enda pakutavaid teenuseid kolme reklaamiga Eestimaa Kubermangu Teatajas 1861. aasta kevadel (20. aprill, 27. aprill, 01. mai). 1862. aastal jäi Georg Novatsek pankrotti, mistõttu Märjamaa kihelkonnakohus määras Novatseki pankrotivara hulka kuulnud ligi 100 sülda küttepuid oksjonile, mis toimus 09. oktoobril 1862 Annemõisa karjamõisas. Annemõisa karjamõis on kujutatud 1884. (Eestimaa kaart, J. H. Schmidt), 1902. (Kaheverstane kaart), 1903. (Vana-Märjamaa plaan, A. Aun), 1915. (Kolmeverstane kaart) ning 1924. (Vana-Märjamaa plaan, I. Vidovsky) aasta kaartidel nimega Annenhof (või selle vene kirjapildiga Анненгофъ); aastal 1935 (Eesti Vabariigi ülevaatekaart) kanti kaardile nimi Annemõisa, aastal 1936 (Skeemiline katastri kaart) aga nimi Annamõisa. Detsembris 2009 jagati Annamõisa katastriüksus omaniku taotlusel kolmeks eraldi katastriüksuseks laiali (Uueõue, Annamõisa, Kuuse). Lõige Johann Heinrich Schmidti 1884. aasta Eestimaa kaardist, kus on näha Märjamaa alevi (MERJAMA) ümbruses asuvate mõisade piire (kollasega). Muuhulgas on kujutatud Vana-Märjamaa mõis (Merjama; ülalpool), Annemõisa karjamõis (Annenhof), Märjamaa kirikumõis (Merjama; keskel), Uue-Märjamaa mõis (Neu Merjama), Päädeva mõis (Pedua) ning Orgita mõis (Rosenthal). Lõige Eestimaa üheverstalisest kaardist (1899). Annemõisa karjamõis asub kaardil ülal-vasakus nurgas (Ф Анненгофъ), sellest paremal Vana-Märjamaa mõis (Мз. Альтъ-Мерьяма). Lõige Eesti skeemilisest katastri kaardist (1936). Kaardil on näha (Vana-)Märjamaa mõis (keskel) ning tema alla kuulunud karjamõisad Annamõisa (vasakul) ja Kotlepa (paremal). "Annemõisa". Rahvusarhiiv - Eesti ala mõisate register. Vaadatud 14. septembril 2024. "EAA.896.1.121". Rahvusarhiiv - AIS. 06.09.1861. Vaadatud 14. septembril 2024. Runge, H. (27. aprill 1861). "Ich beehre mich einem hohen Adel und hochgeehrten Publico..." Eestimaa Kubermangu Teataja. Lk 335. Vaadatud 14. septembril 2024 – cit. via DIGAR Eesti artiklid. Runge, H. (20. aprill 1861). "Ich beehre mich einem hohen Adel und hochgeehrten Publico..." Eestimaa Kubermangu Teataja. Lk 322. Vaadatud 14. septembril 2024 – cit. via DIGAR Eesti artiklid. Runge, H. (1. mai 1861). "Ich beehre mich einem hohen Adel und hochgeehrten Publico..." Eestimaa Kubermangu Teataja. Lk 347. Vaadatud 14. septembril 2024 – cit. via DIGAR Eesti artiklid. Martinsen (8. oktoober 1862). "Das unterfertigte Kirchspielsgericht macht hiemit bekannt..." Eestimaa Kubermangu Teataja. Lk 823. Vaadatud 14. septembril 2024 – cit. via DIGAR Eesti artiklid. Aun, A. (1903). "EAA.2072.5.110". Rahvusarhiiv. Vaadatud 14. septembril 2024. Vidovsky, I. (1924). "ERA.T-3.24.191 (leht 8)". Rahvusarhiiv. Vaadatud 14. septembril 2024. "Ajaloolised kaardid". Maa-amet. Vaadatud 14.09.2024. "Märjamaa Vallavalitsuse istung 22. detsembril". Märjamaa Nädalaleht. 6. jaanuar 2010. Lk 3. Vaadatud 14. septembril 2024 – cit. via DIGAR Eesti artiklid.