laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Luunja raamatukogu

Luunja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Raamatukogu asutati 1908. aastal. Luunja raamatukogu sündis seltsiliikumisest, mis algas Eestis 19.sajandi teisel poolel laulu- ja mänguseltside rajamisega ning jõudis 20. sajandi algupoolel eriala- ja harrastusorganisatsioonideni. Teiste hulgas asutati ka raamatukoguseltsid, mis olid loodud raamatukogude toetamiseks. Luunja valla raamatukogude seltside edendajaks oli Kaarel Eenpalu. Luunja raamatukogu asus aastatel 1908–1911 Luunja koolimajas, 1911–1928 asus raamatukogu vallamajas ning seejärel kuni 1940. aastani asus see seltsimajas. Seltsiliikumise kaotamispoliitika tulemusena likvideeriti Luunja rahvaraamatukogu selts 23. oktoobril 1940. Uuesti alustas raamatukogu tegevust 12 aasta pärast Luunjast eemal asuvas Lohkva külas, kus tegutses aastatel 1952–1978. Raamatukogu viidi taas Luunja keskusse 1978. aastal. Raamatukogu direktorid on olnud: Maret Jõks (1955–1966) Helga Sokk (1966–1983) Helju Hallap (1983–1991) Kairit Alver (1991–2008) Ele Kiisk (2008–2012) Alver, Kairit (5. september 2018). "Luunja raamatukogu - 110 aastat lugemisrõõmu". Digar Eesti artiklid. Vaadatud 22. veebruaril 2023. "Luunja Raamatukogu Selts". Luunja valla koduleht. Vaadatud 22. veebruaril 2023. Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Lääniste raamatukogu

Lääniste raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas. Raamatukogu juhataja oli Riina Gordejeva. Raamatukogu suleti 2019. aastal. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Tartu maakonna rahvaraamatukogude 2019. aasta tegevuse aruanne
Meeksi raamatukogu

Meeksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Meeksi külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Rôzova. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Meerapalu raamatukogu

Meerapalu raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Meeksi vallas Meerapalu külas. Raamatukogu suleti 2016. aasta lõpus. Tartu maakonnaraamatukogu 2016. aasta aruanne
Melliste raamatukogu

Melliste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Raamatukogu juhataja on Kätlin Link. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Melliste raamatukogu Raamatukogu Facebooki leht "Melliste raamatukogu suureneb" Postimees, 4. märts 2004
Nina raamatukogu

Nina raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas. Raamatukogu juhataja on Maarika Helaja. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Piirissaare raamatukogu

Piirissaare raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Tooni külas. Raamatukogu juhataja on Zinovia Ventšikova. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Puhja raamatukogu

Puhja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Puhja asulas. Raamatukogu juhataja on Leini Laars. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Rannu raamatukogu

Rannu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rannu asulas. Raamatukogu juhataja on Viive Vink. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Roiu raamatukogu

Roiu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Roiu asulas. Raamatukogu juhataja on Elle Kruus. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Rõngu raamatukogu

Rõngu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu asulas. Raamatukogu juhataja on Rasmus Toompere. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Sangla raamatukogu

Sangla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Sangla külas. Raamatukogu juhataja on Marika Soots. 2011. aastast alates on Sangla raamatukogu Rannu raamatukogu haruraamatukogu. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Uula raamatukogu

Uula raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi külas. Raamatukogu juhataja on Elga Alberi. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Vara raamatukogu

Vara raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas. Raamatukogu juhataja on Olga Haljaste. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Hein

Hein on niidetud ja kuivatatud rohi, enamasti kasutamiseks loomasöödana. Peamisteks heintaimedeks on kõrrelised, neile lisaks mitmed liblikõielised ja rohundid. Eestis levinumad heintaimed on kõrrelistest kerahein, aruheinad, raiheinad, põldtimut, nurmikad, päideroog, liblikõielistest põldristik, valge ristik, lutsern jt. Kasvukoha ja koosseisu järgi eristatakse põllu-, niidu-, metsa- ja viljaheina, kuivatusviisi järgi looduslikult ja ventileeritavais küünides kuivatatud heina ning koristusviisi järgi pikka lahtist heina, pikka pallitatud heina ja hekselheina. Hein on kariloomade peamine koresööt, veis vajab seda aastasest söödakogusest 8...10%. Heina toiteväärtus sõltub rohu botaanilisest koostisest ja taimede niitmisaegsest arenemisjärgust, mullastikust, väetamisest, koristusaegsest ilmast, kuivatus-, koristus- ja säilitamisviisist ning säilitamise kestusest. heinatööriistad jaanihein niit rohumaa silo
Varnja raamatukogu

Varnja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Varnja asulas. Raamatukogu juhataja on Tatjana Sosnovskaja. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Vedu raamatukogu

Vedu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu küla. Raamatukogu juhataja on Mare Sumberg. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Võnnu raamatukogu

Võnnu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu asulas. Raamatukogu juhataja on Riina Gordejeva. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Välgi raamatukogu

Välgi raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Välgi külas. Raamatukogu juhataja on Liidia Afanasjeva. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Äksi raamatukogu

Äksi raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi asulas. Raamatukogu juhataja on Anita Priks. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Kõrveküla raamatukogu

Kõrveküla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla asulas. See on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu. 2023. aasta seisuga on raamatukogu direktor Hele Ellermaa. 1993. aastani paiknes Tartu maakonna keskraamatukogu Tartu linnas Narva maanteel ajaloolises Katariina majas (ehk Pistohlkorsi majas), mis tagastati omanikule ja kus 2020. aasta seisuga tegutseb Tartu linnamuuseum. Aastatel 1993–1999 asus raamatukogu ühes korteris Luunja vallas, endise Luunja sovhoosi Anne osakonna keskusehoone esimesel korrusel. 1999. aastal nõustus Tartu vald võtma raamatukogu vallamaja teisel korrusel välja ehitamata ruumidesse. 2021. aasta jaanuarist asub raamatukogu Kõrveküla põhikooli vastvalminud juurdeehitises. Aastatel 2003–2011 andis keskraamatukogu välja Tartumaa raamatukoguhoidjate ajalehte Meie Leht. "Meist" Kõrveküla raamatukogu kodulehel (vaadatud 16.10.2020) "Luunja valla raamatukogude ajalugu" Luunja valla kodulehel (vaadatud 16.10.2020) Aita Ottas, "Maakonna raamatukogu leidis kodu Tartu vallamajas" Tartu Postimees, 1. aprill 1999 (vaadatud 16.10.2020) Aita Ottas, "Tartu vald võtab oma majja maakonna keskraamatukogu" Tartu Postimees, 23. september 1998 (vaadatud 16.10.2020) "Meie Leht" Kõrveküla raamatukogu kodulehel (vaadatud 16.10.2020) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Lähte raamatukogu

Lähte raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte asulas. Raamatukogu juhataja on Heili Tali. http://tmk.tartuvv.ee/?page_id=91 (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Toomas Meritam (arst)

Toomas Meritam (18. juuli 1933 Tartu – 12. detsember 2017) oli eesti arst (günekoloog ja onkoloog). Ta sündis 1933. aastal Tartus suurtükiväe ohvitseri Toomas Meritami ja kehakultuuriõpetaja Mai Meritami pojana. Ta õppis Tallinna 7. keskkoolis, Tallinna Õpetajate Seminari Harjutuskoolis, Tallinna 20. Keskkoolis ja lõpetas 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga. Ta suunati tööle Kingissepa Rajooni Haiglasse, kus ta töötas akušöör-günekoloogi, günekoloogia ja sünnitusabi osakonna juhataja ning rajooni tervishoiu osakonna juhatajana. Ta oli günekoloogia alal I kategooria arst. 1975. aastast töötas ta Tallinnas Eesti Onkoloogiakeskuses radioloogina, seal töötas ta veel aastal 1997. Tema isa oli suurtükiväe ohvitser Toomas Meritam. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli arst Aino Meritam, abielust sündis kaks poega. Tema teine abikaasa oli dr. Tiiu Kull.
Verdeja

Verdeja on Hispaanias tootmises olnud kergetank.
Abja raamatukogu

Abja raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linnas. Raamatukogu juhataja on Ingrit Porkanen. https://web.archive.org/web/20150810082654/http://abjaraamatukogu.ee/meist/ (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogu koduleht
Halliste raamatukogu

Halliste raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kulla külas. Raamatukogu juhataja on Sirle Tellis. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Mulgi valla kodulehel
Holstre raamatukogu

Holstre raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Raamatukogu juhataja on Ene Karu. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Vana-Võidu raamatukogu

Vana-Võidu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu külas. Tegutseb koos Viljandi Kutseõppekeskuse raamatukoguga ja asub kutseõppekeskuse hoones. Raamatukogu direktor on Erika Lond. Raamatukogu alustas tegevust 1. jaanuaril 1996. 2004. aastast kasutab Vana-Võidu raamatukogu oma töös Raamatukogude Info- ja Kataloogisüsteemi RIKS. Alates 2015. aastast on kogu täielikult kantud elektroonilisse kataloogisüsteemi. Töötajad: Tiia Paistu 1991-2005 Lagle Räga 2005-2011 Signe Kaasla 2011-2012 Liina Tammela 2012-2014 Erika Lond 2014- http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Viljandimaa raamatukogud "RIKS". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2020. Koduleht Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Puiatu raamatukogu

Puiatu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Puiatu külas. Raamatukogu juhataja on Tiina Torim. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Päri raamatukogu

Päri raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Päri külas. Raamatukogu juhataja on Sirje Saard. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Pärsti raamatukogu

Pärsti raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas. Raamatukogu eesotsas on Olga Sööt ja Marju Subi. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Ramsi raamatukogu

Ramsi raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi asulas. Raamatukogu juhataja on Vaike Hantson. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Karula raamatukogu

Karula raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Karula külas. Raamatukogu juhataja on Maire Paluoja. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Saarepeedi raamatukogu

Saarepeedi raamatukogu asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Alates 01.09.2020 sai Saarepeedi raamatukogust Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu. Uue-Võidu Lugemisring avati koosolekuga, mis toimus 6. jaanuaril 1913. aastal Tõllasepa talus. Lugemisringi liikmeteks soovis astuda 26 inimest. Esimeheks valiti Tõnis Parik, raamatukoguhoidjaks Tõnis Valdmann. Samal koosolekul otsustati avada raamatukogu. Selts hakkas korraldama pidusid ja näitemänge. Piletirahana saadud tulust läks osa ka raamatute ostmiseks.[viide?] Raamatukogust Viljandi valla kodulehel http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017)
Paistu raamatukogu

Paistu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Paistu külas. Raamatukogu juhataja on Vivika Virgu. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Kamara raamatukogu

Kamara raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kamara asulas. Laatres asutati raamatukogu nähtavasti 1890. aastal. 1930. aastate lõpust on ta olnud Raja raamatukogu. Selle töötajatest on teada Meeta Pint, Johannes Prilinn ja Maie Kostabi. 1972. aastal toodi raamatukogu üle Kamara sovhoosi keskusse. Kamara raamatukoguks nimetati ümber alles 1980. aastal. Osa raamatuid toodi üle ka Pussi kooli raamatukogust. Kamara raamatukogus on töötanud Helmi Sutt (1971–1977), Edma Vill (1977–1978), Aime Seim (1978–1983), Maie Lond (1983–1986), Malle Rubin (1986–1987), Külli Kaunissaar (1987–1993), Kaire Pahk (1993–1998), Marje Kaaremaa (1998–2008), Eve Raska. Raamatukogu juhataja on Marvi-Liina Riid. https://mulgivald.ee/raamatukogud (vaadatud 19.10.2023)
Karksi-Nuia raamatukogu

Karksi-Nuia raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Karksi-Nuia linnas. Raamatukogu juhataja on Mare Torim. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Raamatukogu koduleht
Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu

Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu asub Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas teenuskeskuse majas. 1892. aastal asutas Villem Reiman Kolga-Jaanis koguduse raamatukogu, kus juba 1894. aastal oli üle 500 raamatu ja 1902. aastal 1400 raamatut. Villem Reiman oli ise raamatukogu täiendaja, korraldaja ja laenutaja. 1926. aastal asutati Kolga-Jaani avalik raamatukogu, mis asus Kolga-Jaani rahvamajas kuni 1994. aastani. 1994–2001 aastal asus raamatukogu Kolga-Jaani lasteaiaga ühes majas. 2001. aastast alates asub raamatukogu Kolga-Jaani teenuskeskuses. 1. septembrist 2020 muudeti Kolga-Jaani raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukoguks ning tema harukogudeks said Leie, Tänassilma ja Saarepeedi raamatukogud ning Karula teeninduspunkt. Oskar Ernits, Rudolf Hubel, Helena Liiv 1945–1952 Magda Nurme 1952–1977 Hovard Nurme 1977–1990 Mall Moorits 1990–2015 Kaja Kärp 1992–1994 Merike Andresson 1994– Kristel Jaago 2020– http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017) Villem Reiman. Autor Palm, A. Koostajad Kristin Liba ja Helle Maaslieb. 2004 Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Meleski raamatukogu

Meleski raamatukogu oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Meleski külas. Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947. Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus". Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948. 1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris. Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis. 1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimese iseseisva ruumi, mis oli küll väike, 12 m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel viis klaasitsehhi töölise perekonda. Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile. Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid. Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas seal 35 aastat. Internetiühenduse sai raamatukogu 2002. aasta detsembris, 2005. aastal telefoni ja samast aastast oli ka tasuta Wi-Fi kasutamise võimalus. Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal. Meleski raamatukogu suleti 2021.aastal ruumide amortiseerumise tõttu. 1947–1949 Asta Lehismets 1949–1955 Vaike Pullisaar 1956–1961 Elli Kõks 1962–1965 Anne Kiis 1965–2000 Tõnu Sild 2000–2021 Astrid Dreving Raamatukogu juhataja on Astrid Dreving. http://raamatukogu.viljandi.ee/kontaktandmed (vaadatud 22.12.2017). Raamatukogust Kolga-Jaani valla kodulehel
Leie raamatukogu

Leie raamatukogu tegutseb Viljandi maakonnas Viljandi vallas Leie külas endise Leie Põhikooli hoones. Alates 2020. aastast on Leie raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu. 1883. aastal oli Viljandimaal, toonases Võisiku vallas Lätkalu-Leies oli raamatukogu asutamine Leie möldri, tulise jakobsonlase Tõnis Laari eestvedamisel käsil. Kokku oli kogutud hulk raamatuid. Siis tungisid mõisaametnikud väevõimuga majja, kus raamatukogu pidi tegevust alustama, raamatud viidi mõisa. Seal käskis mõisnik kõrvaldada raamatud, mis temale ei meeldinud, näiteks Carl Robert Jakobsoni "Kolm isamaakõnet", "Kooli lugemise raamatu" jm. Anti käsk kogutud raamatud annetajatele tagastada ning mõisnik keelas mõisa maa peal raamatukogu asutamise.   1922. aasta algul asutati Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Selts. Selle mõtte algatajaks oli Tõhu talu peremees Martin Anni. Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Seltsi koondus üle 30 kultuurihuvilise. Tegutseti ühiskondlikel alustel, ilma kindla materiaalselt vastutava isikuta. Suureks abiks raamatute ostmisel olid pidude korraldamisest saadud tulud. 1924. aastal nimetas ajaleht Postimees" piirkonna suuremate seltside hulgas, mil haridusline ja kultuuriline tähendus, ka Lätkalu-Leie Rahvaraamatukogu Seltsi. Järgnenud aastatest on raamatukogu kohta vähe teada. Raamatukogu nime muudeti korduvalt, samuti koliti raamatukogu mitmel korral ümber järgmistesse asukohtadesse. Umbes aastast 1947 on säilinud ajalehe väljalõige, mille teatel "hiljuti Nõukogude armeest demobiliseeritud V. Sudov asus raamatukogu juhataja kohale, teenindas lugejaid eeskujulikult ning pidevas koostöös rahvamaja juhatajaga aitas kaasa valla kultuurielu tõstmisele". Ajalehes "Kiir" seevastu noomib 1960. aastal Põltsamaa rajooni raamatukogu juhataja: "Jõudku Kaavere, Saduküla, Tapiku, Käsukonna, Umbusi, Lätkalu-Leie jt raamatukogude juhatajad ometi kord niikaugele, et nende raamatufondides ei leiduks keelatud kirjandust!". Siit aimub, et raamatukogus püüti tsensuurile vaatamata säilitada ja küllap ka lugejatega jagada nõukogude võimu poolt keelatuks kuulutatud kirjandust. Nõukogude ajal tuli raamatukogutöö kõrval ka kolhoosis normtunde täita. Näiteks 1964. aasta tööaruandest võib lugeda, et raamatukogutööd takistasid aasta alguses kohustuslikud loomade loendamised, 1972. aasta aruandes on kirjas, et raamatukogu juhatajal oli kohustus käia 16 tundi kartuleid korjamas. 1964. aastal tegutseti Lätkalu-Leie ühiskondliku raamatukogu nime all ning samal aastal ajutiselt raamatukogu suleti kuna töö oli soikunud, laenutajad lahkunud. Siiski samas taastati raamatukogu töö, tööle võeti uus juhataja ning raamatukogu nimetati ümber Lätkalu-Leie külaraamatukoguks. 1980. aastal muudeti taas nime: Lätkalu-Leie raamatukogust sai Leie raamatukogu. 1995. aastal kolis raamatukogu Leie asulast, kolmetoalisest korterist, Leie Põhikooli vastvalminud ruumidesse ning külaraamatukogu tööle lisandus kooliraamatukogu töövaldkond. Raamatukogu juhatajana alustas tööd Taimi Russki, kes tänaseni Leie raamatukogus ametis. 2020. aastal moodustati Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu, mille üheks haruraamatukoguks sai Leie raamatukogu. Raamatukogust Kolga-Jaani valla kodulehel
Tallinna Ülikooli teenetemärk

Tallinna Ülikooli teenetemärk on Tallinna Ülikooli autasu, millega tunnustatakse pikaajalise suurepärase tööga silma paistnud ülikooli töötajaid ja ülikooli ees suuri teeneid omavaid isikuid väljastpoolt ülikooli. Teenetemärk on hõbedast rinnamärk. Märgi kujunduses on kasutatud abstraktset kristallivormi, sümboliseerides kultuuriprotsessi pikaajalisust. Märgi dekooril on Hartmann Schedeli teose "Liber chronicarum…" ja Juri Lotmani teose "Kultuur ja plahvatus" fragmendid. Teenetemärgi andmise otsustab ülikooli rektor. 2010 Lylian Meister, Krista Mits 2011 Mait Arvisto, Andres Avarand, Anzori Barkalaja, Martin Ehala, Hille Erik, Mati Heidmets, Leif Kalev, Henn Kukk, Rein Lang, Suliko Liiv, Mihhail Lotman, Lauri Läänemets, Romi Mankin, Kersti Markus, Heli Mattisen, Tiiu Olm, Tõnis Palts, Juhan Parts, Ülar Ploom, Marvi Pulver, Jüri Ratas, Priit Raudkivi, Mailis Reps, Edith Sepp, Imbi Teiter, Kristel Toom, Taimi Tulva, Elviine Uverskaja, Anne Valmas, Tõnu Viik, Sirje Virkus 2012 Jüri Rent, Rein Raud 2013 Kaido Fridolin, Anu Iho, Keit Paal, Viive-Riina Ruus, Kaarel Zilmer 2014 Jüri-Ruut Kangur, Ene Käpp, Viivi Maanso 2015 Jyrki Käkönen, David Lamas, Timo Tobias Ley, Aurika Meimre, Peeter Normak, Ellu Saar, Hagi Šein 2016 Angela Arraste, Sirje Runge, Luule Sakkeus, Anne Tali, Rein Veidemann, Indrek Vijard, Maie Vikat 2018 Kadri Herde, Sirje Lämmergas, Linda Elken 2019 Allan Puur, Andi Kivinukk, Anne Tiko, Arvo Iho, Ene Lind, Georg Sootla, Irina Belobrovtseva, Jüri Kruusvall, Karin Baskin, Katrin Saks, Marek Tamm, Marga Lvova, Marika Veisson, Marje Lepanen, Meeli Roosalu, Mihhail Lotman, Orest Kormašov, Renee Nõmmik, Zhu Lu, Tõnis Põder, Viiu Tuulik 2020 Tarmo Rajaleid, Tõnu Talpsep, Tiia Artla, Kristjan Port, Airi Värnik, Maris Kurel, Madis Lepik, Pille Eslon, Ants Sild, Sulev Oll, Kadri Kiigema, Eveli Ojamäe-Veider, Helen Joost, Raimo Pullat, Jekaterina Koort, Martin Sildos, Kersti Sirel, Toomas Karjahärm, Maie Pihlamägi, Merle Tischler, Toomas Meister 2021 Kairit Tammets, Kai Pata, Maia Muldma, Talvi Märja, Tiina Selke, Indrek Ibrus, Otto Jastrow, Krista Kerge, Merike Sisask, Erik Terk, Tiit Land, Eve Kikas, Aleksander Pulver, Tiiu Koff, Andres Kollist 2023 Ene Alas, Krista Aren, Saima Kuu, Aira Lepik, Krista Loogma, Rando Tuvikene, Aino Ugaste, Raivo Vetik 2024 Andres Jõesaar, Ruth Shimmo, Kirsi Tirri, Matthew Earl Crandall, Mart Laanpere, Peep Nemvalts, Tõnis Saarts, Tiina Tambaum Tallinna Ülikooli senati 19. detsembri 2016 määrus nr 38 "Tunnustamine Tallinna Ülikoolis" Tallinna Ülikool. Teenetemärk ja teenetemedal