laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Lau

Lau on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Külavanem on Aare Hindremäe. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lellapere

Lellapere on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Lellapere mõis Kehtna Peetri kirik Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lellapere-Nurme

Lellapere-Nurme on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 30.12.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Linnaaluste

Linnaaluste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas Keava aleviku kõrval. Külas asus Keava mõisa keskus. Paljud mõisahooned või nende varemed on arvatud kultuurimälestisteks. Küla territooriumile jääb Keava linnamägi. Looduskaitsealustest objektidest asub külas Keava kahar mänd. Sinna jääb ka Keava-Esku oos ning osaliselt Keava raba. Küla põhjapiiri puudutab ja selle idapiiril kulgeb lühidalt Vigala jõgi. Küla läänepiiri märgib Tallinna–Viljandi raudteeliin. Keava linnamägi Keava rüütlimõisa kuivati Keava mõisa tuuleveski varemed Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuta (Kehtna)

Lokuta on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Lokuta kolhoos Lokuta Vabatahtlik Tuletõrje Selts Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuta (Märjamaa)

Lokuta (1977–1997 Lokutaja) on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Lokuta

Lokuta on mitme koha nimi: Lokuta (Kehtna), küla Raplamaal Kehtna vallas Lokuta (Märjamaa), küla Raplamaal Märjamaa vallas Lokuta (Tapa), küla Lääne-Virumaal Tapa vallas Lokuta (Türi), küla Järvamaal Türi vallas Lokuta (Räpina), endine küla Põlvamaal Räpina vallas Helen Lokuta (1975–), eesti ooperilaulja Lokuta jõgi Järvamaal Lokuta kadakas Raplamaal Rapla vallas Metskülas Lokuta mõis Järvamaal Türi vallas Lokuta Vabatahtlik Tuletõrje Selts Raplamaal Kehtna vallas
Metsaääre (Kehtna)

Metsaääre on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Mukri

Mukri on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Mukri maastikukaitseala Mukri raba Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nadalama (Kehtna)

Nadalama on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nadalama (Väike-Maarja)

Nadalama (18. sajandi kaartidel Naddalem) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nadalama

Nadalama on mitme koha nimi: Nadalama, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas Nadalama, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
Nõlva

Nõlva on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ohekatku

Ohekatku on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Külas asuvad Ohekatku hiiemägi, looduskaitsealune Ohekatku tamm ja kultuurimälestiseks arvatud Ohekatku kultusekivi. Ohekatku tamm Ohekatku kultusekivi Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pae (Kehtna)

Pae on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Küla alal asub Pae maastikukaitseala. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Pae (Lääne-Harju)

Pae on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. 2. mail 2008 avati Pae külas Poosimatsu talus mälestuskivi tundmatule lendavale objektile ehk UFO-le, mis väidetavalt olevat 1996. aastal taluõue maandunud. Emilcin Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 17.10.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Alo Raun:Padise vald sai UFO-monumendi Postimees, 3. mai 2008. Vaadatud 6. oktoobril 2023
Pae

Pae on mitme koha nimi: Pae, küla Kehtna vallas Rapla vallas Pae, küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas Pae, asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas (endine Lasnamäe I mikrorajoon) Pae ehk taevaskoda on ka jõeoru nõlvas paiknev liivakivipaljand või koobastik Põlva maakonnas. Pae karstiala Pae karstikaitseala Paekivi
Palasi (Kehtna)

Palasi on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palasi (Vinni)

Palasi (18. sajandi kaartidel Pallas) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Palasi asub Rakvere–Rannapungerja maantee ääres. Tudu aleviku suunas järgneb enne Purtse jõge endine Udriku (18. sajandi kaartidel Uddrik) küla. Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda. Külas asub muistne Palasi kalmistu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Palasi

Palasi on mitme koha nimi: Palasi, küla Kehtna vallas Rapla maakonnas Palasi, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Palasi mõis Palasi järved Palasi raba
Põllu

Põllu on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Külas asub Lelle kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 2.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Põrsaku

Põrsaku (Poirsako) on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Küla kuulus Valtu mõisa alla. Teda on mainitud 1412. aastal Poersenkayne ja 1558. aastal Persack'i nime all. Mellini atlases (1796) on teda nimetatud Porsö. Tartu Ülikooli arheoloogia õppetooli ekspeditsioon käis küla maid uurimas 2001. ja 2002. aastal. Ajaloolise asulakoha äärealalt leiti savinõukilde, mis pärinevad rauaaja lõpust ja keskajast. Taani hindamisraamatus ei ole Põrsakut mainitud, küll aga Hertu (Härtu) küla. Praeguse Hertu aladel ei ole aga tõendeid muinasasula olemasolust, seega arvatakse, et hindamisraamatus mainitud Härtu küla hooned paiknesid hoopis praeguse Põrsaku alal. Küla aladel on pinnas paene ning tõenäoliselt on paelõhes karst või salaoja. Liikuv vesi põhjustab tihti varinguid. Suurem varing toimus 2006. aastal Uustalu ja Järve talu põllumaade piiril. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Põrsaku TÜ arheoloogia õppetooli Keava ekspeditsioon (vaadatud 19. augustil 2013) "Põrsaku külas varises maa"[alaline kõdulink] Delfi, 6. mai 2006
Reonda

Reonda on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Rõue

Rõue on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saarepõllu

Saarepõllu on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Küla läbib Lelle–Pärnu raudteelõik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Saunaküla

Saunaküla on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Selja (Kehtna)

Selja on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Sooaluste

Sooaluste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Valtu-Nurme

Valtu-Nurme on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Vastja

Vastja on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas. Vastja oja Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.01.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Leonardo DiCaprio

Leonardo Wilhelm DiCaprio (sündinud 11. novembril 1974 Hollywoodis Californias) on USA filminäitleja ja ÜRO rahusaadik. Tema isa George DiCaprio, isa poolt itaallane ja ema poolt sakslane, on töötanud koomiksikunstnikuna. Ema Irmelin Indenbirken on sündinud Saksamaal, kes on oma isa poolt baltisakslane, Irmelini ema oli Venemaa immigrant, Odessa päritolu (sündinud Jelena Smirnova). Leonardo vanemad käisid koos kolledžis ja abiellusid, aga lahutasid abielu varsti pärast poja sündi. Leonardo jäi ema kasvatada. Juba lapsena hakkas Leonardo mängima reklaamides ja õppefilmides. 1990 lisandusid nendele episoodilised osatäitmised seebiooperites, näiteks "Uus Lassie", "Roseanne" ja "Santa Barbara" (viimases mängis ta noort Mason Capwelli). Mängufilminäitlejana debüteeris ta 1991. aastal õudusfilmis "Näkitsejad 3". Ta on Oscari kandidaadiks esitatud viis korda, sealhulgas: parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Mis piinab Gilbert Grape'i" (1993) ning parima meespeaosatäitja kategoorias filmide "Aviaator – valguses ja varjus" (2004) ja "Vereteemant" (2006) eest. Viiendal korral, 2016. aastal, sai ta parima meespeaosatäitja kategoorias Oscari osatäitmise eest filmis "Mees, kes jäi ellu" eest. Ta on Kuldgloobuse kandidaadiks esitatud seitse korda: filmide "Mis piinab Gilbert Grape'i" (1993), "Titanic" (1997), "Püüa kinni, kui suudad" (2002), "Aviaator – valguses ja varjus" (2004), "Vereteemant" (2006), "Kahe tule vahel" (2006) ja "Mässajate tänav" (2008) eest. Neist esimesega kandideeris ta parima meeskõrvalosatäitja ja ülejäänutega parima meespeaosatäitja kategoorias. Ta võitis neist ainult ühe: rolli eest filmis "Aviaator – valguses ja varjus". DiCapriol on oma filmistuudio Appian Way Productions ning alates 2004 on ta produtseerinud mitu filmi, millest viimastes ta ise näitlejana üles pole astunudki. Ta on ka auhinnatud filmi "Aviaator – valguses ja varjus" tegevprodutsent. DiCaprio ei ole olnud abielus ja tal ei ole lapsi, kuid tal olnud mitu pikemat armusuhet, sealhulgas aastail 2001–2005 Brasiilia modelli Gisele Bündcheniga ja aastail 2005–2011 Bar Refaeliga. Veel on tal lähedane suhe olnud näiteks Blake Lively ja Erin Heathertoniga. Praegu on ta suhtes Saksa modelli Toni Garrniga.[viide?] "Leonardo DiCaprio wins best actor Oscar for 'The Revenant'". www.reuters.com (inglise). Los Angeles: Reuters. 29. veebruar 2016. Vaadatud 29.02.2016. DiCaprio, 41, had been nominated four times previously for an acting Oscar over a career spanning 25 years "Oscars 2016: Leonardo DiCaprio finally wins Academy Award" (inglise). BBC News Online. 29. veebruar 2016. Vaadatud 29. veebruaril 2016. Leonardo DiCaprio has finally won his first Oscar for survival epic The Revenant, after six nominations "Oscarite võitjad on selgunud". ERR. 29. veebruar 2016. Vaadatud 29. veebruaril 2016. Leonardo DiCaprio andmekogus IMDb (inglise) Leonardo DiCaprio andmekogus Filmiveeb Leonardo DiCaprio Foundation
Jack Nicholson

Jack Nicholson (sünninimi John Joseph Nicholson; sündinud 22. aprillil 1937 New Jersey osariigis Neptune'is) on USA filminäitleja, kes on tuntud neurootiliste tüüpide, sealhulgas kurjategijate kujutamisega. Ta on töötanud ka produtsendi, režissööri ja stsenaristina. Ta on võitnud kolm korda filmiauhinna Oscari ja kandideerinud sellele koguni 12 korda. Ükski mees ei ole võitnud rohkem Oscareid näitlemise eest, naisnäitlejatest on Katharine Hepburnil 4 Oscarit. Nicholson ja Michael Caine on ainsad näitlejad, kes on olnud Oscarile nomineeritud igal aastakümnel alates 1960. aastatest. Nicholson on võitnud 7 Kuldgloobust. 1994. aastal sai temast noorim näitleja, kes on pälvinud elutöö Oscari. 1999. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. 2001. aastal pälvis ta Kennedy keskuse auhinna. Tema tuntumate filmirollide seas on osatäitmised filmides "Muretu rännumees", "Chinatown", "Lendas üle käopesa", "Enam paremaks minna ei saa" ja "Kahe tule vahel". Parima meespeaosatäitja Oscar 1976. aastal rolli eest filmis "Lendas üle käopesa" 1998. aastal rolli eest filmis "Enam paremaks minna ei saa" Parima meeskõrvalosatäitja Oscar 1984. aastal rolli eest filmis "Helluse keeles" Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind 1987. aastal rollide eest filmides "Ironweed" ja "Eastwicki nõiad" 2002. aastal rolli eest filmis "Schmidti teekond" Jack Nicholson andmekogus IMDb (inglise) Jack Nicholson andmekogus Filmiveeb Jack Nicholson Online
Grey anatoomia

"Grey anatoomia" on mitmete Kuldgloobuste ja Emmydega pärjatud USA telesari, mis räägib viie interni elust ja tööst väljamõeldud Seattle Grace Mercy West haiglas, mis asub Washingtoni osariigis Seattle'is. Sarja pealkiri vihjab Henry Gray kuulsale anatoomiaõpikule "Gray anatoomia". Dr Meredith Grey – Ellen Pompeo Dr Alex Karev – Justin Chambers Dr Jackson Avery – Jesse Williams Dr April Kepner – Sarah Drew Dr Miranda Bailey (peakirurg) – Chandra Wilson Dr Richard Webber – James Pickens Jr. Dr Owen Hunt – Kevin McKidd Dr Arizona Robbins – Jessica Capshaw Dr Preston Xavier Burke – Isaiah Washington (lahkub 3. hooaja lõpus) Dr Addison Forbes Montgomery – Kate Walsh (lahkub 3. hooaja lõpus) Dr George O'Malley – T. R. Knight (lahkub 5. hooaja lõpus) Dr Erica Hahn – Brooke Smith (lahkub 5. hooaja keskel) Dr Isobel "Izzie" Stevens – Katherine Heigl (lahkub 6. hooaja keskel) Dr Alexandra "Lexie" Grey – Chyler Leigh (lahkub 8. hooaja lõpus) Dr Theodora "Teddy" Altman – Kim Raver (lahkub 8. hooaja lõpus) Dr Mark "McSteamy" Sloan – Eric Dane (lahkub 9. hooaja alguses) Dr Christina Yang - Sandra Oh (lahkub 10. hooaja lõpus) Dr Derek "McDreamy" Shepherd – Patrick Dempsey (lahkub 11. hooaja lõpus) Dr Calliope "Callie" Torres – Sara Ramírez (lahkub 12. hooaja lõpus) Kuldgloobus Parim draamasari: "Grey anatoomia" (2007) Parim telesarja, minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja: Sandra Oh (2006) Emmy Parim draamasarja rollijaotus: Linda Lowy, John Brace (2006) People's Choice Awards Lemmik televisioonidraama: "Grey anatoomia" (2007) Lemmik meesnäitleja telesarjas: Patrick Dempsey (2007) USA Telekriitikute Ühingu auhind Parim telesari: "Grey anatoomia" (2006) ABC.com: Grey's Anatomy Grey's Anatomy andmekogus IMDb (inglise)
Kristlikud Demokraadid (Rootsi)

Kristlikud Demokraadid (rootsi keeles Kristdemokraterna, lühend KD) on Rootsi partei. Partei kuulub Kristlik Demokraatliku Internatsionaali ja Euroopa Rahvaparteisse. Asutati 1964. aastal Kristliku Demokraatliku Ühtsuse (Kristen Demokratisk Samling) nime all, kuid saavutas oma esindatuse Rootsi parlamendis alles 1985. aastal valimisliidus Keskparteiga. Oma nime all sai partei parlamenti alles 1991. aastal. Partei muutis nime 1987. aastal Kristlik-Demokraatlikuks Sotsiaalseks Parteiks (Kristdemokratiska Samhällspartiet). Praeguse nime sai erakond 1996. aastal. KD osales Rootsi paremtsentristlikes valitsustes aastatel 1991–1994 ja osales paremtsentristlikus valitsuses aastatel 2006–2014. KD on paremtsentristlik kristlik demokraatlik partei. Majanduses pooldab partei maksude vähendamist, ettevõtete reguleerimise vähendamist. Sotsiaalpoliitikas taotletakse eakate hoolitsemise parandamist, ollakse leppinud samasooliste paaride perekonnaks tunnistamise ja abiellumisega (alates 2009. aasta 1. maist on samasooliste abielu Rootsis lubatud, erakonna liider Ebba Busch on osalenud Stockholmi geiparaadil). Erakond pooldab 1980. aastatest abordi lubamist, selle ajani oli KD sellele vastu. 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 6,6% häältest, mis andis 24 kohta 349-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai KD 5,5% häältest ja 1 koha 19-st. Hiljem liitus KD-ga üks ülejooksik Juuninimekirjast. KD liikmed kuuluvad Euroopa Parlamendis gruppi Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid. 2010. aasta parlamendivalimistel saadi 5,6% häältest, 19 kohta 349-st. 2014. aasta parlamendivalimistel saadi 4,57% häältest, 16 kohta 349-st 2018. aasta parlamendivalimistel saadi 6,32% häältest, 22 kohta 349-st 1964–1972 Birger Ekstedt 1973–2004 Alf Svensson 2004–2015 Göran Hägglund 2015– Ebba Busch Swedish Christian Democrat leader attends Pride for first time. Sveriges Radio. 01.08.2016 KD ametlik lehekülg (rootsi keeles) Rootsi parlament:Kristlikud Demokraadid (inglise keeles)
KD

KD võib tähendada järgmist: Kristlikud Demokraadid (Rootsi), Rootsi erakond ...
Prokarüoot

Prokarüoot ehk prokarüont on eeltuumne rakk. Neil puudub membraaniga piiritletud tuum ning raku sisemuses on tunduvalt vähem erinevaid organelle ja membraanseid struktuure kui eukarüootidel. Prokarüoodid on jagatud kahte domeeni: bakterid ja arhead. Arhe(a)d või arhe(a)bakterid on hiljaaegu (Woese, Kandler & Wheelis, 1990) tunnustatud domeen. Varem arvati, et arhead elavad ainult teistele organismidele kõlbmatutes elupaikades, mida iseloomustavad ülikõrge või ülimadal temperatuur, pH-ekstreemsus või radioaktiivne kiirgus, kuid leitud on, et nad asustavad ka teisi (normaalseid) elupaiku. Arvatakse, et prokarüoodid on esimesed planeedil Maa tekkinud elusolenditest. Väga umbkaudselt tekkisid nad 3,8 miljardit aastat tagasi. Enamik prokarüoote on ainuraksed, kuid leidub ka hulkrakseid organisme. Prokarüootide hulka kuuluvad eubakterid, arhed ja tsüanobakterid. eukarüoot evolutsioon valgusüntees prokarüootides
Tüliõun

Tüliõun oli vanakreeka mütoloogias kuldõun, mille tülijumalanna Eris sokutas Peleuse ja Thetise pulmapeole, kuna teda polnud sinna kutsutud. Õunale oli peale kirjutatud: "Kõige ilusamale". Seda tahtsid endale jumalannad Athena, Hera ja Aphrodite. Kellele õun saab, pidi otsustama Paris (Trooja kuninga poeg). Iga jumalanna lubas talle midagi: Hera head abielu ja formaalset positsiooni, Athena tarkust ja kõigi lahingute võite ning Aphrodite ilusaima naise armastust. Paris valis õuna omanikuks Aphrodite ja pälvis seega Sparta kuninga Menelaose abikaasa Helena armastuse. Hiljem röövib Paris Helena kavalusega, sellest saab alguse Trooja sõda. (Paris läheb Helenale ja Menelaosele külla. Mõne aja pärast peab Menelaos nende seltskonnast lahkuma ning olles usaldav, jätab ta Helena Parise seltsi. Paris kasutab olukorda ära ja röövib Helena.) Tänapäeval kasutatakse sõna "tüliõun" väljendina mingi asja või küsimuse kohta, mis tüli põhjustab.
Devoni saar

Devon (inglise Devon Island) on Kanadale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Devonist idas asub Baffini laht. Lõuna pool asuvatest Baffini ja Somerseti saarest eraldab Devoni saart Lancasteri väin. Idas asuvast Cornwallise saarest eraldab teda Wellingtoni väin ja Bathursti saarest Perry väin. Loodes asuvatest Cornwalli ja Grahami saarest eraldab teda Belcheri väin. Põhjas asuvast Ellersmere'i maast eraldavad teda Cardigani ja Jonesi väin. Kirdes asuvast Coburgi saarest eraldab teda Lady Anni väin. Devoni pindala on 55 000 km². See on suuruselt maailmas 27. ja Kanada saarte hulgas 6. kohal. See on maailma suurim asustamata saar. Saar on mägine, kõrgus kuni 1908 meetrit või 1920 m. Kõrgeim tipp asub Devoni jääkilbil. Saare idaosa on kõrge ja kaetud Devoni jääkilbiga. Saare lääneosa on madalam ja seal leidub igijääd vaid kohati. Saare loodeosas asub Grinnelli poolsaar. Devoni saar koosneb eelkambriumi gneissidest ja paleosoilisest savikildast. Saare kliima on karm. Vegetatsiooniperiood kestab 40–55 päeva. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva, talvel võib temperatuur langeda kuni –50 °C-ni. Sellepärast on saar kaetud polaarkõrbega. Saarel elab ainult väike muskusveiste populatsioon, pisut on linde ja imetajaid. Kogu loomastik on koondunud saare keskossa, mis on pisut madalam ja tasasem. Devoni saarel asub Haughtoni meteoriidikraater. Umbes 39 miljonit aastat tagasi langes saare keskossa umbes 2 km läbimõõduga meteoriit. Sel ajal oli Devon kaetud metsadega. Kukkumiskohta tekkis 23 km läbimõõduga kraater, mis oli mitme miljoni aasta jooksul järv. Selleks, et ohjeldada välismaiste vaalapüüdjate tegevust, asutas Kanada valitsus augustis 1924 Devoni lõunarannikul olevasse lahte eelposti Dundas Harbour. 1933 üüriti see välja Hudsoni lahe kompaniile. Karusnahahindade languse ja raske kliima tõttu suleti asula 1936. Patrullteenistuse jaoks taastati asustus 1940. aastate lõpus, kuid raskete jääolude tõttu jäeti 1951 lõplikult maha. Tänapäeval on seal näha vaid üksikute hoonete varemed. Jules Verne'i raamatus "Kapten Hatterase seiklused" surevad kapten Hatterase vastu mässu tõstnud laevameeskonna liikmed Devonil nälja ja külma kätte. "Suur maailma atlas", lk. 125 http://www.bivouac.com/MtnPg.asp?MtnId=265
Mihkli kirik

Mihkli kirik on Eesti Evangeelsele Luterliku Kirikule kuuluv kirik Mihklis. Kirik on pühitsetud pühale Miikaelile. Kirikus tegutseb EELK Mihkli Miikaeli kogudus. Ajalooliselt oli kiriku nimi (säilinud ajaloolistel pitsatitel) Mihkli kirik Soontaganas. 10. juulil 2011 avati kiriku juures kaitseliidu Pärnumaa maleva algatusel metsavend Ants Kaljuranna mälestuskivi. Mihkli pastoraat Mihkli kirik digiarhiivis "Eesti kirikud" Mihkli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Ain Mäesalu. Uusi andmeid Mihkli kiriku vanemast ajaloost
Virve Reid

Virve Reid (sündinud 24. novembril 1956 Vancouveris) on Kanada modell. Tema ema oli eesti põgenik, isa oli šoti ja inglise päritolu. Ta oli juunis 1977 ajakirja Playboy Playmate of the Month. Muuhulgas ilmus selles numbris poster (centerfold). Foto autorid on Grant Edwards ja Phillip Dixon. Ta tegutseb Vancouveris aroomteraapia alal. Pärast tema fotode avaldamist Playboys oli ta mõnda aega ettekandja (Playboy Bunny) Londoni Playboy klubis. Tema mõõdud poseerimise ajal olid: rinnaümbermõõt 36 tolli (91 cm) vööümbermõõt 22 tolli (56 cm) puusaümbermõõt 32 tolli (81 cm) kasv 5 jalga 2,5 tolli (157 cm) kaal 105 naela (47 kg) Fotod Hilisemad fotod Jaan Ruus: Nagu ema ja tütar, Eesti Ekspress, 29. november 2001 (kommentaar, intervjuu tõlge)
Süstemaatika

Süstemaatika (kreeka sõnast συστηματικός (systēmatikos)) on valdkond, mis tegeleb liigitamisega või kategoriseerimisega ühiste tunnuste alusel. kategoriseerimine klassifikatsioon taksonoomia
Refraktsioon

Refraktsioon on füüsikas laine levimise suuna muutus, mis tekib tema levimisel ühest keskkonnast teise või keskkonna ühtlasel muutumisel. Kitsamalt võib refraktsiooni defineerida kui atmosfääris või hüdrosfääris levivate elektromagnet- või helilainete pidevat murdumist (kiirte kõverdumist). Refraktsioon oli tuntud juba antiikajal. Seda kirjeldas 3. sajandil eKr Eukleides Aleksandriast oma teoses "Optika". Valguse murdumine Snelli seadus Refraktor "Refraction". Encyclopaedia Britannica. EE 8. köide, 1995.