laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuzmin

Kuzmin (vene keeles Кузьмин) on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Kuzmina. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuzmin 469 inimesel: 448 mehel ja 21 naisel, nimi Kuzmina 463 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuzmin meeste puhul 80. kohal, Kuzmina naiste puhul 90. kohal. Dmitri Kuzmin, Eesti NSV parteitegelane (1908–1998) Mihhail Kuzmin, vene kirjanik (1872–1936) Roman Kuzmin, vene arhitekt (1811–1867) Vilja Kuzmin, Eesti riigiametnik (1944–) Anastassija Kuzmina, Slovakkia laskesuusataja (1984–) Anna Kuzmina, jakuudi näitleja (1933–2017) Zemfira Kuzmina, jakuudi arst (1942–) ... https://web.archive.org/web/20200804124102/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KUZMIN (vaadatud 18.08.2019) https://web.archive.org/web/20190818152742/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KUZMINA (vaadatud 18.08.2019) Kuzmin statistikaameti andmebaasis
Nikitin

Nikitin on venepärane perekonnanimi. Naiste nimevorm on Nikitina. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nikitin 448 mehel ja 22 naisel, nimi Nikitina 534 naisel. Perekonnanimede levikult on Nikitin 80. ja Nikitina 65. kohal. Diana Nikitina ... https://web.archive.org/web/20200804124115/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/NIKITINA (vaadatud 23.02.2019) Nikitin statistikaameti andmebaasis
Tomingas

Tomingas on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomingas 590 inimesel: 283 mehel ja 307 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomingas meeste puhul 160. kohal ja naiste puhul 169. kohal. Kärt Tomingas ... Toomingas (perekonnanimi) https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TOMINGAS[alaline kõdulink] (vaadatud 23.02.2019) Tomingas statistikaameti andmebaasis
Pent

Pent on perekonnanimi. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pent 377 inimesel: 193 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Pent meeste puhul 314. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Juku Pent, eesti suusataja (1918–1991) Leho Pent, eesti tõstja (1990–) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/Pent (vaadatud 22.06.2023) Pent statistikaameti andmebaasis
Nõmmik (perekonnanimi)

Nõmmik on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmmik 547 inimesel: 248 mehel ja 299 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmmik meeste puhul 198 . kohal ja naiste puhul 177 . kohal. Sulev Nõmmik ... https://web.archive.org/web/20200729092106/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/N%C3%95MMIK (vaadatud 23.02.2019) Nõmmik statistikaameti andmebaasis
Kirs (perekonnanimi)

Kirs on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kirs 607 inimesel: 284 mehel ja 323 naisel. Perekonnanimede levikult on Kirs meeste puhul 159. kohal ja naiste puhul 156. kohal. Urmas Kirs ... https://web.archive.org/web/20200808113400/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KIRS (vaadatud 23.02.2019) Kirs statistikaameti andmebaasis
Rannaküla (Saaremaa)

Rannaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Ernie Merrick

Ernest Merrick (sündinud 15. jaanuaril 1953 Edinburghis) on Šotimaa-Austraalia jalgpallitreener. Ta alustas treeneritööd 1980. aastatel. 2005. aastal sai ta Austraalia kõrgliiga klubi Melbourne Victory peatreeneriks. Ta võitis hooaegadel 2006–2007 ja 2008–2009 nii Austraalia liiga põhihooaja kui ka finaalseeria. Hooaegadel 2006–07 ja 2009–10 valiti ta liiga parimaks peatreeneriks. Aastatel 2011–2012 oli ta Hongkongi jalgpallikoondisse peatreener. Seejärel naasis ta Austraalia kõrgliigasse. Aastatel 2013–2016 oli Wellington Phoenixi peatreener. 2017. aastast on Newcastle Jetsi peatreener. 2014. aastal pälvis ta Austraalia ordeni.
Reeküla

Reeküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Reekülas asub Eesti Metodisti Kiriku palvemaja, mis on ehitatud 1930. aastatel. EMK Reeküla kogudus Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Reo

Reo on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Külas asus Püha Eelkäija Skiita ja asub Reomäe Apostel Andrease kirik. Reo mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Arenguabi netosaajate loend

Siin on loetletud riigid, mis said arenguabi rohkem, kui ise andsid. Allikas: Maailmapank, vaadatud 24.02.2019
Goedverwacht

Goedverwacht on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas. Goedverwacht on saanud alguse 1810. aastal rajatud karjakasvatusfarmist. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedverwachti elanikest värvilisi 94,44%, mustanahalisi aafriklasi 3,49%, valgeid 1,67%, India või Aasia päritolu inimesi 0,30% ja teisi 0,10%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,29% inimesi, viipekeelt 1,46%, inglise keelt 0,78% ja tsvana keelt 0,63%. Goedverwacht South Africa's Cape West Coast https://census2011.adrianfrith.com/place/162007
Morokweng

Morokweng on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Morokwengi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,36%, värvilisi 1,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26%, valgeid 0,04% ja teisi 0,50%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 93,39% inimesi, afrikaani keelt 2,29% ja inglise keelt 1,56%. 1994. aastal avastati Morokwengi lähedal Kalahari kõrbes liiva alla mattunud Morokwengi kraater. https://census2011.adrianfrith.com/place/674024
Räimaste

Räimaste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Kliss

Kliss on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kliss 56 inimesel: 28 mehel ja 28 naisel. Kliss on üks levinumaid perekonnanimesid Lääne maakonnas: meeste puhul 7. koht. Helbe Kliss https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/KLISS (vaadatud 23.02.2019) Kliss statistikaameti andmebaasis
Uibo

Uibo on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uibo 971 inimesel: 452 mehel ja 519 naisel. Perekonnanimede levikult on Uibo meeste puhul 78 . kohal ja naiste puhul 74. kohal. Alari Uibo, trummar Andres Uibo, organist (1956–) Eduard Uibo, eesti vaimulik (1886–1951) Enn Uibo, eesti luuletaja (1912–1965) Harald Uibo, eesti koorijuht ja pedagoog (1920–2002) Kadi Uibo, eesti laulja (1978–) Kersti Uibo, eesti filmirežissöör (1956–) Lembit Uibo, diplomaat Maicel Uibo, eesti mitmevõistleja (1992–) Mati Uibo Oliver Uibo, eesti ajakirjanik (1925–2009) Raivo Uibo, eesti immunoloog (1948–) Roland Uibo, eesti metsavend (1921–1951) Salme-Riine Uibo, eesti telerežissöör (1980–) Tiia Uibo, tõlkija Toomas Uibo, eesti lennundusspetsialist, poplaulja ja poliitik (1971–) Tõnis Uibo, eesti laulja (1945–) Udo Uibo, eesti kirjanduskriitik ja tõlkija (1956–) Uno Uibo, eesti teatrikunstnik ja kunstipedagoog (1935–1992) Väino Uibo, eesti näitleja (1942–) https://web.archive.org/web/20200808113427/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/UIBO (vaadatud 23.02.2019) Uibo statistikaameti andmebaasis
Engman

Engman on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Engman 76 inimesel: 29 mehel ja 47 naisel. Engman on üks levinumaid perekonnanimesid Lääne maakonnas: naiste puhul 6. koht. Roland Engman https://web.archive.org/web/20200808113407/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/ENGMAN (vaadatud 23.02.2019) Engman statistikaameti andmebaasis
Lootsilaev

Lootsilaev (sageli lootsikaater) on lootsi veoks lootsitavale laevale ja lootsitavalt laevalt lootsi ära toomiseks, aga samuti avamerel lootsivahi pidamiseks mõeldud abilaev. Väiksemat lootsilaeva, mida kasutatakse pigem ranniku ja sadamate läheduses või siseveekogudel, nimetatakse üldjuhul lootsikaatriks. Lootsilaevad on tavaliselt merekindlad, keskmisest suurema kiirusega ja hea manööverdusvõimega. Neil on parrastes liikumiseks piisav tekipind ja käsipuud või redelid lootsi mugavaks siirdumiseks suuremale laevale või sealt maha tulekuks. Tänapäevastel lootsilaevadel puudub reeglina parrastel reeling. Lootsilaevad värvitakse üldjuhul eredat värvi. Algul lootsinduse arenedes kasutati esimeste lootsilaevadena väikseid kiireid pikipurjestusega purjelaevu. Hüdrograafialaev Laevatee Loots Puksiir Päästelaev Veetee Merewiki
Järv (perekonnanimi)

Järv on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Järv 983 inimesel: 450 mehel ja 533 naisel. Perekonnanimede levikult on Järv meeste puhul 79. kohal ja naiste puhul 66. kohal. Aleksander Järv Elo Järv Jaak Järv Jaak Järv Jaan Järv Johan Järv Juhan Järv Laur Järv Maret Järv Paula Järv Risto Järv Stefan Järv Väino-Rahuleid Järv https://web.archive.org/web/20200808113414/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/J%C3%84RV (vaadatud 23.02.2019) Järv statistikaameti andmebaasis
Tobreluts

Tobreluts on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tobreluts 175 inimesel: 90 mehel ja 85 naisel. Tobreluts on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: meeste puhul 6. koht. Indrek Tobreluts Peep Tobreluts Sirje Tobreluts https://web.archive.org/web/20200729092131/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TOBRELUTS (vaadatud 23.02.2019) Tobreluts statistikaameti andmebaasis
Haidak (perekonnanimi)

Haidak on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Haidak 147 inimesel: 66 mehel ja 81 naisel. Haidak on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 7. koht. Ülo Haidak ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/HAIDAK[alaline kõdulink] (vaadatud 23.02.2019) Haidak statistikaameti andmebaasis
Vares (perekonnanimi)

Vares on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 663 inimesel: 319 mehel ja 344 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vares meeste puhul 134. kohal ja naiste puhul 138. kohal. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 649 inimesel: 318 mehel ja 331 naisel. Perekonnanimede levikult on Vares meeste puhul 135. ja naiste puhul 150. kohal. Ain Vares, eesti kunstnik (sündinud 1966) Anna Vares, Vabadussõja veteran (1901–1987) Ants Vares, eesti maalikunstnik (1940–) August Vares, Eesti sõjaväelane (1899–1985) Jaan Vares, eesti skulptor (1927–2016) Jakob Vares, Eesti politseinik (1890–1942) Johannes Vares, eesti luuletaja ja kommunistlik poliitik (1890–1946) Liis Vares, eesti tantsukunstnik ja koreograaf (1986–) Martin Vares, eesti ühiskonnategelane, õpetaja, luuletaja, muusikategelane, kirjastaja ja raamatukaupmees (1855–1915) Sergo Vares, eesti näitleja (1982–) Tõnis Vares, eesti riigiametnik ja poliitik (1859–1925) ... https://www.stat.ee/nimed/pere/VARES (vaadatud 23.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/pere/Vares Vares statistikaameti andmebaasis
Sagariste

Sagariste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda. 1932. aastast asub selles külas Peeteli palvemaja, milles koos käinud kogudus ühines liikmeskonna vähenemise tõttu 2000. aastal Kuressaare Siioni kogudusega. Hoone müüdi erakätesse, kuid seal peetakse jätkuvalt jumalateenistusi. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Nõmm (perekonnanimi)

Nõmm on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmm 1000 inimesel: 468 mehel ja 532 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmm meeste puhul 70. kohal ja naiste puhul 67. kohal. Evald Nõmm ... https://web.archive.org/web/20200808113445/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/N%C3%95MM (vaadatud 23.02.2019) Nõmm statistikaameti andmebaasis
Laine (perekonnanimi)

Laine on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 446 inimesel: 216 mehel ja 230 naisel. Laine on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 9. koht. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laine 448 inimesel: 219 mehel ja 229 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laine meeste puhul 253. ja naiste puhul 273. kohal. Edvin Laine ... Laine (eesnimi) https://web.archive.org/web/20200804124128/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LAINE (vaadatud 23.02.2019) https://www.stat.ee/nimed/pere/Laine Laine statistikaameti andmebaasis
Talts

Talts on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talts 534 inimesel: 270 mehel ja 264 naisel. Perekonnanimede levikult on Talts meeste puhul 173. kohal ja naiste puhul 221. kohal. Eestis anti perekonnanime Talts ainult Saarde kihelkonna Kilingi mõisas. Aadu Talts, eesti geodeesiaõppejõud ja ühiskonnateadlane (1932–2009) Evelin Talts, eesti jooksja (1977–) Gustav Talts, Eesti kohtunik (1890–1958) Gustav Talts, Eesti jurist ja Viljandi linnapea (1887–1941) Helmut Talts, Eesti poliitik (1919–1992) Jaan Talts, eesti tõstja (1944–) Jaan Talts juunior, eesti kergejõustiklane ja tõstja (1975–) Janar Talts, eesti korvpallur (1983–) Maarja Talts, eesti pianist (1973–) Nikolai Talts, Eestipoliitik (1890–1949) Silvia Talts, eesti botaanik (1901–1992) Toomas Talts, eesti IT-ettevõtja ja langevarjur (1978–) Viire Talts, eesti koroonamängija (1968–) ... https://web.archive.org/web/20200729092141/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TALTS (vaadatud 23.02.2019) Talts statistikaameti andmebaasis http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/searchNimepanek?norm=talts&q=1
Tomson

Tomson on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomson 960 inimesel: 455 mehel ja 505 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomson meeste puhul 77. kohal ja naiste puhul 77. kohal. Natalia Tomson ... https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/TOMSON (vaadatud 23.02.2019) Tomson statistikaameti andmebaasis
Uustalu

Uustalu on talu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja külas. Mitmed talu hooned on arvele võetud kultuurimälestisena. Need on: Uustalu kapaga kaev Uustalu kooguga kaev Uustalu saun Uustalu kuur Uustalu kelder Uustalu kaheruumiline ait Uustalu "soome" ait Uustalu elumaja. Uustalu elumaja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 24.02.2019)
Uustalu (perekonnanimi)

Uustalu on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uustalu 568 inimesel: 278 mehel ja 290 naisel. Perekonnanimede levikult on Uustalu meeste puhul 165. kohal ja naiste puhul 186. kohal. Anu Uustalu ... https://web.archive.org/web/20200804124155/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/UUSTALU (vaadatud 23.02.2019) Uustalu statistikaameti andmebaasis
Laurimaa

Laurimaa on perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laurimaa 122 inimesel: 55 mehel ja 67 naisel. Laurimaa on üks levinumaid perekonnanimesid Rapla maakonnas: meeste puhul 5. koht ja naiste puhul samuti 5. koht. Erko Laurimaa Juhan Laurimaa Piret Laurimaa ... https://web.archive.org/web/20200804124145/https://www.stat.ee/public/apps/nimed/pere/LAURIMAA (vaadatud 23.02.2019) Laurimaa statistikaameti andmebaasis
Boitumelong

Boitumelong on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Lekwa-Teemane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boitumelongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,06%, värvilisi 3,80%, India või Aasia päritolu inimesi 0,38%, valgeid 0,38% ja teisi 0,37%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 75,23%, sotho keelt 7,87%, koosa keelt 7,60%, afrikaani keelt 3,19% ja inglise keelt 1,76%. https://census2011.adrianfrith.com/place/673004
Mankwe

Mankwe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Rustenburgi vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mankwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 86,39% inimesi, inglise keelt 6,90%, viipekeelt 3,09% ja suulu keelt 1,45%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664032
Johann Ernst von Dücker

Johann Ernst von Dücker (maetud 18. jaanuaril 1694 Tartus) oli Liivimaa mõisnik. Johann Ernst von Dücker sündis Kuigatsi (Kuikatz), Dīķeri (Puderküll) ja Penuja mõisniku Hans von Dückeri ja tema abikaasa Anna (sünd. Weckebrodt) pojana. Teenis alates 1648. aastast kuni vähemalt 1649. aasta novembrini Kuninglikus Ihukaardiväerügemendis kapten Johan Beckeri kompaniis lipnikuna. 1648. aasta septembrist 1649. aasta oktoobrini oli tema väeosa paigutatud Leipzigi garnisoni. Hiljem ülendati ta leitnandiks. Talle kuulus Kuigatsi mõis Sangaste kihelkonnas. Johann Ernst von Dücker abiellus enne 1663. aastat Elisabeth von Broel-Plateriga, kes oli Laatre mõisniku (Fölk) Fabian von Broel-Plateri tütar. Abielust sündisid:. Anna Elisabeth von Dücker (maetud 1704), abiellus major Heinrich Julius Heidemanniga Barbara von Dücker (surnud enne 1693), abiellus leitnant Kuithauseniga Reinhold von Dücker (maetud 1710), rittmeister, Kuigatsi mõisnik Johann Friedrich von Dücker (suri 1710) Fabian Ernst von Dücker (surnud enne 1693), abiellus Magdalena Elisabeth von Tiesenhauseniga Helena Katharina Dorothea von Dücker, abiellus 1692. aastal kapten Heinrich Wilhelm von der Howeniga Kuramaalt Viited:. Dücker Stackelberg 1931, lk. 673–674 Ihukaardiväerügemendi munsterroll, november 1649 Ihukaardiväerügemendi munsterroll, detsember 1649 Ihukaardiväerügemendi munsterroll, september 1648, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, oktoober 1648, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, november 1648, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, detsember 1648, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, jaanuar 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, veebruar 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, märts 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, aprill 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, mai 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, juuni 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, juuli 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, august 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, september 1649, Leipzig Ihukaardiväerügemendi munsterroll, oktoober 1649, Leipzig Stackelberg 1931, lk. 670–671 vabahärra Otto Magnus von Stackelberg, "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2: Estland, Bd. 1“. Görlitz: Starke, 1931
Salavere

Salavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. 1991–2017 kuulus küla Pihtla valda. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga Sepa küla ja Pihtla vald liideti Saaremaa vallaga. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. http://metaweb.stat.ee/get_classificator_file.htm?id=4412334&siteLanguage=et, vaadatud 4.11.2017.
Reinhold von Uexküll

Reinhold von Uexkülli (ka Üxkülli) nime kandsid mitmed Uexkülli suguvõsa liikmed: Reinhold von Uexküll vanem (Die Olde; surnud 1580. aastate lõpus), Velise mõisnik Reinhold von Uexküll noorem (maetud 1618), Velise mõisnik, eelmise poeg Reinhold von Uexküll, Paadrema mõisnik Reinhold von Uexküll (hukkus 1675 Fehrbellini lahingus), Päinurme mõisnik
Goedehoop

Goedehoop on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moses Kotane vallas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goedehoopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,76% inimesi, koosa keelt 11,18%, tsonga keelt 2,72%, inglise keelt 2,42%, suulu keelt 1,81% ja ndebele keelt 1,21%. https://census2011.adrianfrith.com/place/664006
Gingindlovu

Gingindlovu on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis King Cetshwayo ringkonnas. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gingindlovu elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,62%, India või Aasia päritolu inimesi 29,22%, värvilisi 11,27%, valgeid 1,08% ja teisi 0,81%. Suulu keelt pidas emakeeleks 49,14%, inglise keelt 44,91%, afrikaani keelt 1,62% ja ndebele keelt 1,17%. https://census2011.adrianfrith.com/place/589137
SRT-4244

SRT-4244 (ЭИ-4244, СРТ-4244) oli okupeeritud Eesti (ENSV) esimene SRT-400 tüüpi kalatraaler (v.k средний рыболовный траулер). Esimesele püügireisile väljus laev 2. juunil 1955 Tallinna Vanast Kalasadamast. Esimese reisi kapten oli Vaino Noor. Kala püüti Põhjameres ja Norra meres. Plaan täideti ligi 140%. 20 aastat hiljem on kapten nimetanud järgmisi meeskonnaliikmeid: tüürimees Ilmar Jaaska pootsman Juri Skutšalin püügimeister Djomin vanemmehaanik Ivan Slavetski mehaanik Juri Šabunin mehaanik Vassili Trofimov raadiojaama ülem Melts madrus Aleksander Labor Esimese reisi tegi see laev (nagu ka teised SRT tüüpi laevad 1955. aastal) tegelikult Pärnu Riikliku Merepüügi Baasi koosseisus, sest ookeanipüügi taristu oli veel loomisjärgus ning Heeringapüügivalitsus loodi alles poole aasta pärast. On koostatud mitme meeskonna koosseisu nimekiri kuni 1972. aastani Pikkus 39,2 m Laius 7,3 m Süvis lastiga 3,0 m Jõuseadme diiselmootor 400 hj Kiirus 9–9,5 sõlme Esimesel reisil sõitis kuus nädalat korrespondendina kaasa Juhan Smuul, mille tõttu esineb see laev edaspidi korduvalt ka eesti kultuuriloos. Laevas oli Smuulil kaasas koer ja selle ainel on tal ilmunud lasteraamat "Meremees Murka". "Vaino Noor". Kalapeedia. Vaadatud 15.jaan. 2019. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Вайно Матвеевич HOOP (24. juuli 1975). "ПЕРВЫЙ РЕЙС В ОКЕАН". Rõbak Estonii. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2019. Vaadatud 13. mai 2020. "SRT-4244 mmmeskonnaliikmeid läbi aegade". Ookean. Vaadatud 29.07.2020. Feliks Gornischeff jt (2018). 100 aastat kiilu all. Lk lk 82-83.
Võlausaldaja

Võlausaldaja ehk kreeditor on õigustatud pool võlasuhtes. Kõige tüüpilisem võlausaldaja näide on inimene, kes on raha välja laenanud. Võlgnik
Richardsoni arv

Richardsoni arv (Ri), nimetatud Lewis Fry Richardsoni järgi on dimensioonita suurus, mis iseloomustab üleslükkejõu ja voolu tekitatud siirde suhet: R i = üleslükkejõud voolu siire = g ρ ∂ ρ / ∂ z ( ∂ u / ∂ z ) 2 , {\displaystyle \mathrm {Ri} ={\frac {\text{üleslükkejõud}}{\text{voolu siire}}}={\frac {g}{\rho }}{\frac {\partial \rho /\partial z}{(\partial u/\partial z)^{2}}},} kus g {\displaystyle g} is raskuskiirendus, ρ {\displaystyle \rho } on tihedus ja u {\displaystyle u} tähistab voolu kiirust. Richardsoni arv leiab kasutamist näiteks ilmaennustustes ja ookeanides, järvedes ja veehoidlates hoovuste uurimisel. Encyclopædia Britannica: Richardson number