laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Killustiku tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Killustiku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Killustiku tänav algab Sikupilli tänavalt ja lõpeb Majaka põigul. Killustiku tänav on peaaegu loode–kagusuunaline ja ligikaudu 245 meetri pikkune. Tänav rajati 25. veebruaril 1941 ja sai nimeks Künka põik. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Sikupilli põik ja 22. aprillil 1960 omakorda Killustiku põik. Praeguse nime sai Killustiku tänav 3. augusti 1990 TLV korraldusega, 1. jaanuarist 1992. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
Artelli tänav

Artelli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis. Artelli tänav algab Marja tänavalt, ristub Liimi ja Forelli tänavaga ning lõpeb Kadaka teel. Artelli tänav on ligikaudu 1050 meetri pikkune. Tänav paikneb Kadaka tööstuspiirkonnas. Artelli tänav sai nime 22. veebruaril 1955. http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 25
Paadrema jõgi

Paadrema jõgi on jõgi Pärnumaal. Saab alguse Tõhela järvest, voolab põhja, Tiilima küla juures pöörab läände ja suubub Paatsalu küla lähedal Liivi lahe Paatsalu lahte. Pikkus 30 km, valgala 289 km². Jões leidub ahvenat, särge, teibi, haugi ja turba. See on kantud Eesti lõhejõgede nimestikku. Paadrema jõe foto
Windecki suvemõis

Windecki suvemõis asus aadressil Tuulenurga tänav 3 (varem Kose tee 3). Selle ostsid Scheelid 1925. aastal ja selle järgi on seda nimetatud ka Scheeli suvemõisaks. Scheeli villa (Kose põik 8) Ekspertiis Windecki pargi ja Hans-Lepa puukool-aia territooriumil kasvavate üksikpuude või puude rühmade eraldi objektina kaitse alla võtmise põhjendatuse ja otstarbekuse kohta Kose tee 3 ajalooline ülevaade ja tingimused hoonete rekonstrueerimiseks Windeck, variandid: Weissi ms, www.eki.ee
Jordaania lipp

Jordaania lipp on Jordaania Hašmiidi Kuningriigi ametlik lipp. Lipp loodi 1916. aastal, kui toimus araablaste ülestõus Ottomani Impeeriumi vastu. Kangas oli jagatud mustaks, valgeks ja roheliseks horisontaalseks väljaks ning vardapoolses osas oli punane võrdhaarne kolmnurk. Värvid esindasid araablaste kolme vana dünastiat, roheline Fatimiide, must Abbassiide ja valge Umaijaade, punane kolmnurk aga sümboliseeris Hašmiidide dünastiat. Ametlikult võeti lipp kasutusele 16. aprillil 1928, mil punasele kolmnurgale lisati valge seitsmeharuline täht, sellega sooviti rõhutada oma islami juuri ja erineda naaberriikidest. Tähe seitse haru sümboliseerivad koraani esimese peatüki seitset esimest salmi, mida loetakse islami aluseks. Värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 356 ja punane PMS 186. Transjordaania lipp Jordaania vapp Jordaania lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)
Torupilli-Juss

Juhan Maaker ehk Torupilli-Juss (26. märts 1845 Muda küla – 21. september 1930 Muda küla) oli eesti torupillimängija. Teda peeti omal ajal üheks parimaks pillimeheks ja kutsuti tunnustavalt torupillikuningaks. Ta oli ka oma väikese purjelaeva Viidemann kapten. Jussil oli elu jooksul vähemalt neli enda valmistatud torupilli. Ta oskas mängida 56 pillilugu, millest 36 olid tema enda tehtud. 1921. aastal salvestas ta 38 torupillilugu. Neist 36 on digisalvestised. Aastail 1922–1929 esines ta Eestis rahvamuusika ringreisidel. Torupilli-Juss käis ka Soomes mängimas. Torupilli-Juss müüs Tallinnas Hiiumaa küttepuid. Et kaup paremini läheks, lubas ta ostjale mängida torupilliloo. Tema vennapoeg oli torupillimängija Aleksander Maaker (Torupilli-Sass). Helen Kõmmus. "Särtsakaid lugusid Hiiumaa kroonimata peast Juhan Maakerist". Hiiu lehe noortelisa Glasuur, november 2007 Eesti giid Muda küla Sakala Aime Jõgi. "Parimad esinejad kutsuvad rahva lõikuspeole" Eesti instituut Cätlin Jaago. "Bagpipe "One goose makes two sounds."" Helen Kõmmus. "Särtsakaid lugusid Hiiumaa kroonimata peast Juhan Maakerist". Hiiu lehe noortelisa Glasuur, november 2007 Helen Kõmmus. "Kummardus Hiiumaa torupillikuningale". Hiiu leht, 27. märts 2015
Astronomia nova

"Astronomia nova" ("Uus astronoomia") on Johannes Kepleri esimene raamat Kepleri seaduste kohta. Raamat ilmus 1609. aastal. Selle uurimuse koostamisel kasutas Kepler pärast Tycho Brahe surma (1601) järele jäänud vaatlusmaterjali Marsi orbiidi kohta. Käsikiri valmis 1605 ning ta andis selle üle oma tööandjale Rudolf II-le. Rahanappuse ja autoriõiguslike probleemide tõttu Tycho Brahe pärijatega ilmus raamat alles neli aastat hiljem. Selles raamatus on (mõnevõrra teistsugusel kujul) kaks esimest seadust: planeedid liiguvad mööda ellipsikujulisi orbiite, mille ühes fookuses on Päike; planeedid ei liigu sellel orbiidil konstantse kiirusega, vaid kiirus muutub nõnda, et Päikese ja planeedi keskpunkte ühendav sirglõik katab võrdsete ajavahemike jooksul ellipsi osad, mille pindalad on võrdsed. Kümmekond aastat hiljem lisas Kepler raamatus "Harmonices Mundi" kolmanda seaduse, mille kohaselt planeedi ja Päikese vahelise kauguse kuup on võrdelises seoses planeedi aasta kestusega.
Colubroidea

Colubroidea on madude ülemsugukond. Ülemsugukonda Colubroidea klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised madude sugukonnad: Colubridae Elapidae – mürknastiklased Homalopsidae – veemadulased Lamprophiidae Natricidae Pareatidae Pseudoxenodontidae Viperidae – rästiklased Xenodermatidae. Peter Uetz, Colubroidea, Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 16.11.2013) (inglise keeles) Higher Taxa in Extant Reptiles, veebiversioon (vaadatud 16.11.2013) (inglise keeles) R. Lawson, J.B. Slowinski, B.I. Crother, F.T. Burbrink, Phylogeny of the Colubroidea (Serpentes): New evidence from mitochondrial and nuclear genes, Molecular Phylogenetics and Evolution 37 (2005) 581–601, veebiversioon (vaadatud 28.07.2014) (inglise keeles) R. Alexander Pyron, Frank T. Burbrink, Guarino R. Colli, Adrian Nieto Montes de Oca, Laurie J. Vitt, Caitlin A. Kuczynski, John J. Wiens, The phylogeny of advanced snakes (Colubroidea), with discovery of a new subfamily and comparison of support methods for likelihood trees, Molecular Phylogenetics and Evolution 58 (2011) 329–342, veebiversioon (vaadatud 28.07.2014) (inglise keeles)
Sulev (laev 1972)

Sulev M412 oli Saksa DV-st pärit Kondor-klassi kuuluv ja Eesti Mereväe esimene lipulaev. Algne nimi oli Meteor. Meteor valmis Ida-Saksamaal Peenewerft tehases Vollgastis 9. mail 1972 Kondor klassi miinitraaleri ja patrull-laeva projekti baasil luurelaevaks. Projekti number oli 65.2 ja seerianumber 65.201. Ainus sõsarlaev oli Komet. Pärast Saksamaa taasühendamist arvati laevad 3. oktoobril 1990 Volksmarine teenistusest välja, kuid jäid esialgu siiski Bundesmarine koosseisu, Meteor pardanumbriga K42. 31. detsembril 1991 arvati laevad lõplikult teenistusest välja. Märtsis 1994. aastal kinkisid sakslased mõlemad luurelaevad Eesti Mereväele, kus sõsarlaev Komet sai nimeks Vambola ja pardanumbri 411. Eesti Mereväe lipp heisati laeval pidulikult 4. mail 1995. Sulevist sai mereväe lipulaev. Ametlikult kutsuti seda "miinilaevaks", kuigi miinitraalimis ega -jahtimisvarustust tal tegelikult polnud. Laevaga oleks parimal juhul saanud meremiine veesata. Töökorras oli aga 25 mm automaatkahur 2M3. Sulev sobis sellisena siiski mereväelastele esmasteks õppe- ja harjutustegevusteks ning osales hiljem ka rahvusvahelistel mereväeõppustel. 17. juulil 1995 kukkus sadamas seisva Sulevi mastist pärast radariantenni hooletut käivitamist alla ajateenija Dmitri Zolotuhhin, kes suri haiglas. Sulevi komandöri Edgar Haavikut süüdistati seejärel laevajuhtimiseeskirjade rikkumises. Kohus mõistis komandöri aga õigeks, kuna selliseid eeskirju polnud Eesti mereväes veel olemas. Kohtu arvates eirati ohutustehnika nõudeid, ent ka neid polnud Eesti mereväes olemas. Lisaks tegi kohus selgeks, et Sulevil polnudki komandöri, sest polnud paberit, millega Haavik oleks komandöriks määratud. Komandör vabastati Mereväe teenistusest. 14. jaanuarist 1997 kuni 6. oktoobrini 1997 oli Sulevi komandöriks vanemleitnant Igor Schwede, kes oli aastatel 2007–2012 mereväe ülem. 1998. aasta sügisel juhtus Sulevil sadamas (väidetavalt kas ebavajalike, hooletute või pahatahtlike tegevuste tõttu) õnnetus, mille tagajärjel tungis laeva 60 t vett. Ametlikult juurdluse tulemusena süüdlast ei selgunud. Laev päästeti ja korrastati. 1990. aastate lõpuks jäeti Sulev seisma. Laev oli ehitatud luurelaevaks, millisena tal polnud Eesti mereväes rakendust. Samuti polnud otstarbekas seda ümber ehitada miinitraaleriks, sest Eesti merevägi oli juba selleks ajaks saanud abi korras Saksamaalt paar miinitraalerit. 2000. aastal kantigi Sulev maha ja lõigati vanarauaks. Sama nimi anti edasi Saksamaalt abina saadud miinijahtijale. Sulev (torpeedopaat) Sulev M312 – järeltulija miinijahtija. Ahti A431 – esimene kingituseks saadud mereväe laev. Laine A432 https://www.ohtuleht.ee/11651/miinitraaleri-sulev-ekskomandor-pesi-end-kohtus-puhtaks http://www.ohtuleht.ee/56487 Foto Sulevist 2000. a – https://epl.delfi.ee/artikkel/50844270 Sulevi mahakandmisest – https://www.delfi.ee/artikkel/335018
Pärnu sillad

Pärnu sillad on linna jaoks äärmiselt olulised, kuna Pärnu jagab kaheks Pärnu jõgi. Lisaks eraldab Sauga jõgi Vana-Pärnu ja Ülejõe linnaosa ja Pärnu kirdepiiril voolab Reiu jõgi. Algselt ületati Pärnu jõge paatide ja parvedega, kuid liikluse kasvades lasid Pärnu kaupmehed 1803. aastal ehitada üle Pärnu jõe ujuvsilla. Rahvasuus Nahksillaks ristitud silla asemele ehitati 1938. aastal Suursild, mis oli esimene püsisild Pärnu linnas üle Pärnu jõe. Aasta varem valmis Siimu sild üle Sauga jõe suudme. Teises maailmasõjas purustati nii Suursild kui ka Siimu sild. Suursilla asemele ehitati 1944. aastal ajutine Puusild. Püsiv ühendus üle Pärnu jõe taastati 1956. aastal, kui avati Kesklinna sild kunagise Suursilla asukohale. Samal aastal taastati ka Siimu sild. Pärnu teine ehk Papiniidu sild ehitati 1976. aastal seoses Pärnu ümbersõidu rajamisega. Pärnu linnas asuvad veel Sauga sild ja Vana-Pärnu jalakäijate sild üle Sauga jõe, Sindi-Lodja sild ja Reiu raudteesild üle Reiu jõe ning kaks jalakäijate silda üle Pärnu vallikraavi. Liikluskoormuse kasvu tõttu on pikalt planeeritud kolmandat silda üle Pärnu jõe, mis ühendaks Raba tänavat Laia tänavaga. Ehitusleping kolmanda silla rajamiseks sõlmiti 2023. aasta mais ja plaanide kohaselt peaks uus võrkkaarsild valmima märtsis 2025. Pärnu üldplaneering näeb ette ka jalakäijate silla rajamist A. H. Tammsaare puiestee pikendusele. Seoses Rail Balticu rajamisega plaanitakse Papiniidu silla kõrvale ehitada uus raudteesild. Kesklinna sild (1956) Papiniidu sild (1976) Siimu sild (1937–1944, uus 1958), J. V. Jannseni tänavat ja Haapsalu maanteed ühendav sild Sauga sild (2012), Lennuvälja teel asuv sild Sauga vantsild ehk Vana-Pärnu jalakäijate sild (1998), jalakäijate sild Sindi-Lodja sild, ka Reiu sild (1955), Reiu jõe suudmes asuv 70 m sild, mis on ehitatud sõjaeelsetele kaartele Reiu raudteesild (1927), Reiu jõe suudmest ligikaudu 1 km ülesvoolu asuv kitsarööpmelise raudtee sild Vallikraavi sild (2008), pööramisega avatav kahes osas jalakäijate sild üle vallikraavi suudme Vallikäärus asuv puidust jalakäijate sild (2011) Nahksild (1803–1938) Suursild (1938–1944) Puusild (1944–1956) Audru sild (1910) Nurme sild (vana 1904–1944, uus vanadele osadele 1957) Nurmeveski sild (2017) Reiu raudteesild, Reiu jõe suudmest ligikaudu 5 km ülesvoolu asuv raudteesild endisel laiarööpmelisel Pärnu–Mõisaküla raudteel Sauga raudteesild (1924), kõrval 1945. aastal ehitatud ajutine puitsild Sindi sild (1948) Eno-Gerrit Link (25. mai 2023). "Selgus Pärnu uue silla ilme". Pärnu Postimees. Lk 3. "Pärnu linna asustusüksuse üldplaneering 2025+". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2021. Vaadatud 8. mail 2021. 13. aprill 2021. "Papiniidu silla juures hakatakse jõepõhja auke puurima". Pärnu Postimees. Vaadatud 08.05.2021. november 2004, Teeleht nr 3 (39), LK 24, Foto 1954. aastast: Sindi-Lodja raudbetoonkaarsilla Reiu silla ehitamine ja katsetamine 1927.a.
Nahksild

Nahksild (ka Pärnu ujuvsild) oli sild Pärnus üle Pärnu jõe. See ehitati 1803. aastal ja oli kasutuses aastani 1938, mil võeti kasutusele Suursild. Pärnu asend jõe mõlemal kaldal tingis vajaduse pideva ühenduse järele Räämaga. Kui lotjade, paatide ja parvega jõeületus enam ei rahuldanud, ehitasid kohalikud kaupmehed nahksilla. Nahksild ühendas Vee väravat Jänesselja teega. Nahksilla võis jõejää kaasa viia. Nii juhtus 1903. aasta kevadel, kui ühendus kahe kalda vahel katkes kaheks nädalaks. Pärnu sillad Peter Reinhold Harder Eesti sillad. Tänapäev, 2006, lk 98. Tõnu Kann, Pärnu suured sillad 1803–2007. Pärnu Postimees, 17. märts 2007 Kalev Vilgats. Kesklinna silla laiendus maksaks uue silla raha. Pärnu Postimees, 19. september 2013 Pärnu nahksild. Digar
Momoiro Clover Z

Momoiro Clover Z (ももいろクローバーZ Momoiro Kurōbā Zetto, sõna-sõnalt: 'roosa ristik Z') on 2008. aastal loodud Jaapani tüdrukutebänd. Muud Runa Yumikawa (弓川 留奈, sündinud 4. veebruaril 1994) Tsukina Taka (高井 つき奈, sündinud 6. juulil 1995) Miyū Wagawa (和川 未優, sündinud 19. detsembril 1993) Manami Ikura (伊倉 愛美, sündinud 4. veebruaril 1994) Sumire Fujishiro (藤白 すみれ, sündinud 8. mail 1994) Yukina Kashiwa (柏 幸奈, sündinud 12. augustil 1994) * aastal 2016 * aastal 2016 Shiritsu Ebisu Chugaku Team Syachihoko "QUIRKY QUINTET / Momoiro Clover Z adding splash of color to music world". Yomiuri Shimbun (inglise keeles). Daily Yomiuri Online. 22. juuli 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.09.2012. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "ももいろクローバーＺのCDシングルランキング、ももいろクローバーＺのプロフィールならオリコン芸能人事典-ORICON STYLE" (jaapani keeles). Oricon. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "一般社団法人 日本レコード協会｜各種統計" (jaapani keeles). RIAJ. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "一般社団法人 日本レコード協会｜各種統計" (jaapani keeles). RIAJ. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "ゴールド等認定作品一覧　2012年8月" (jaapani keeles). RIAJ. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "Momoiro Clover Z to release the theme song to their movie". tokyohive. 6Theory Media, LLC. 8.01.2015. Vaadatud 8.01.2015. "ももいろクローバーＺのCDアルバムランキング、ももいろクローバーＺのプロフィールならオリコン芸能人事典-ORICON STYLE" (jaapani keeles). Oricon. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "一般社団法人 日本レコード協会｜各種統計" (jaapani keeles). RIAJ. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "ももクロがCDショップ大賞受賞「次はノーベル賞！」" (jaapani keeles). Natalie. 27. veebruar 2012. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) "アイドル初の快挙！ ももクロ、CDショップ大賞受賞" (jaapani keeles). Eiga.com. 28. veebruar 2012. Vaadatud 8.09.2013.{{cite web}}: CS1 hooldus: tundmatu keel (link) Momoiro Clover Z ametlik koduleht (jaapani keeles) Momoiro Clover Z ametlik koduleht (inglise keeles) Stardust Music ametlik Youtube'i kanal Momoiro Clover Z ametlik Ustream
Puusild

Puusild oli ajutine sild Pärnus üle Pärnu jõe teise maailmasõja järgsel perioodil. Tarinduselt oli see Howe' sõrestikuga sild, tüüpiline puidust ja terasest kombineeritud sild, mis leidis ulatuslikku kasutamist sõjajärgsel perioodil ajutiste sildade ehitamisel. 23. septembril 1944 õhkisid taganevad Wehrmachti väed Pärnus Suursilla, mis ühendas linna osasid kahel pool Pärnu jõge. Samal päeval jõudsid Punaarmee väeosad Pärnu jõe paremkaldale. Suurem osa vanalinnast ja mõlemad jõekaldad olid varemetes. 25. septembril alustasid linna võimumehed oma kohtadel tööd. Kolme päeva jooksul taastati ühendus vastaskaldaga lodja abil. Esimeseks ehituseks Pärnus pärast sõda oli uus ajutine sild, mis rajati purustatud sillast paarkümmend meetrit allavoolu (umbes sadama värava kohal). Eeltöid alustati 5. oktoobril ja seitsme päevaga jõuti valmis ehitada 10 tugisammast. Rajatis ehitati valmis kogu linna elanikkonna osavõtul paari kuuga ja avati liikluseks 5. detsembril 1944. Valminud kõrge metallpuitsild oli aastatel 1944–1956 ainus sild üle Pärnu jõe Pärnu linna piires. Sild lammutati pärast seda, kui Suursilla varemetele püstitati uus alaline sild, nüüdne Vanasild. Pärnu sillad Järuska sild Vaida jalakäijate sild "Üks ööpäev Narvas". "Heinrich Laul 100". Lk 95 Elsbet Parek. "Pärnu sajandeis". Eesti Raamat: Tallinn, 1971. Lk 61 Feliks Männikov. "Pärnu teise maailmasõja aastatel." Pärnu, 2013. Lk 206–208. Silvia Sarv. "Pärnu. Ordulinnast suvepealinnani." Pärnu, 2002. Lk 41. Jaak Juske. "Lood unustatud Pärnust". Eesti Raamat: Tallinn, 1971. Lk 61 Kalev Vilgats. Kesklinna silla laiendus maksaks uue silla raha. Pärnu Postimees 19. september 2013 {{#coordinates:}}: leheküljel ei saa olla üle ühe põhisildi
Metonüümia

Metonüümia (kr metonymia 'nimevahetus, ümbernimetamine') on kõnekujund (troop), ülekanne külgnevuse alusel. Tähendusülekanne toimub ajalise, ruumilise, põhjusliku, päritolulise, kvantitatiivse vm suhte alusel. Metonüümia puhul nimetatakse ühe nähtuse, eseme, isiku asemel teist, mis on inimteadvuses lahutamatult seotud kujutlusega samast nähtusest, mõistest, esemest või isikust. Näiteks selle asemel, et öelda kokku said Euroopa riikide kuningad, võidakse öelda kokku said Euroopa kroonitud pead või ta sai kuulsaks asemel tema pead ehib nüüdsest loorberipärg. Metonüümiga on tegemist ka siis, kui üks, näiteks väepealiku nimi tähistab paljusid, näiteks tema vägesid: Caesari väed vallutasid Gallia öeldakse Caesar vallutas Gallia. Tihti võidakse ainesõna asemel kasutada asjasõna (jõin ühe klaasi), inimeste tähistaja asemel kasutada ajastunime (keskaeg uskus nõidust), riigi kodanike asemel nimetada riiki (jalgpallis oli võidukas Brasiilia), eseme asemel rääkida materjalist (sõime lauahõbedalt). metafoor
Cīrava

Cīrava on küla (lielciems) Lätis Lõuna-kuramaa piirkonnas, Cīrava valla halduskeskus. Esimest korda on seda mainitud 1253. aastal. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda. Asulas asub endine Cīrava mõis (Zierau), mis kuulus Behride suguvõsale. Cīravas asuvad kultuurimaja, raamatukogu, kaubanduskool, luteri kirik, Cīrava bussipeatus. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Cīrava vesiveski, Cīrava luteri kirik (altar, kantsel, orelikapp ja noodivihik), kirikuaias asuv J. E. Behri hauamonument, Cīrava mõisakompleks (sealhulgas tallid, mõisavalitseja maja ja häärber ning sealse viie ruumi interjöör) ning Lapegļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Cīrava mõisa teenijate maja. Kalmistul asub mälestustahvel sinna maetud natsistliku režiimi ohvritele. Külas asuv Cīrava pärnaallee on looduskaitse all. Kaitse all on veel Piecžuburi valgepöök, saarpöök, Euroopa nulud ümbermõõduga 3,08 m ja 3,45 m, valgepöögid ümbermõõduga 2 m, 3,16 m ja 1,74 m, vaher ümbermõõduga 3,7 m, sanglepp ümbermõõduga 2,83 m, saared ümbermõõduga 3,51 m, 3,5 m ja 3,59 m ning pärn ümbermõõduga 3,61 m. Küla lähistel asub Cīrava lennuväli. 2015. aastal oli elanikke 479. 2018. aastal oli külas 428 elanikku, 2020. aastal aga 425. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu "IS Mantojums". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2021. Vaadatud 10. oktoobril 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 10. oktoobril 2020. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 10. oktoobril 2020. Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Regina (perekond)

Regina on maoliste alamseltsi kuuluv maoperekond. Need väiksed ja üsna kõhnad maod on levinud Ameerika Ühendriikides ja Ontario provintsis Kanadas. Regina perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks liikideks: Regina alleni (Garman, 1874) Regina grahamii (Baird & Girard, 1853) Regina rigida (Say, 1825) Regina septemvittata (Say, 1825) Regina Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 22.09.2013) (inglise keeles) Baird & Girard Catalogue of North American Reptiles in the Museum of the Smithsonian Institution. 1.osa -Serpents., lk 45-48, Smithsonian Institution, Washington, 1853, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 22.09.2013) (inglise keeles)
Nice

Nice [niiss] (oksitaani keeles Nissa (kohalik kirjapilt) ja Niça (ametlik); itaalia ja saksa Nizza [n'itsa] (eesti keeles mööndav); itaalia keeles ka Nizza Marittima, ladina Nicaea) on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere kaldal Prantsuse Rivieras Provence-Alpes-Cote d'Azuri piirkonnas. See on Alpes-Maritimesi departemangu keskus. Elanike arvult 339 000 (2004) on Nice Prantsusmaa viies linn. Nice on tuntud kuurortlinn, seal on lõhnaõli-, elektroonika- ja masinatööstus. Linnas on 1965. aastal asutatud ülikool. Nice'is sündis Giuseppe Garibaldi. Nice'i asutasid 4. sajandil eKr kreeklased, kes nimetasid linna liguuride üle saavutatud võidu tõttu võidujumalanna Nike järgi Nikaiaks (Νικαία). Rooma impeeriumis kandis linn nime Nicæa. Keskajal oli Nice Pisa liitlane ja Genova vaenlane. 1814–1860 oli Sardiinia kuningriigi alluvuses. EDHEC Business School EPITECH ISEFAC Bachelor Nice ja seda ümbritsevad vallad Nice'i sadam Vaade linnale Negresco hotell Musée des Beaux-Arts de Nice Püha Franciscuse torn Nice'i Côte d'Azuri lennujaam Populations légales 2021 Nice'i koduleht
Regina (täpsustus)

Regina on mitmetähenduslik sõna: Regina, linn Kanadas, Saskatchewani provintsi pealinn. Regina, maoliste perekond. Regina (märter), 3. sajandi prantsuse märter. "Regina", Marc Blitzsteini 1948. aasta ooper. Regina, Tallinnfilmi film aastast 1989, Aimée Beekmani romaani "Valikuvõimalus" ainetel. Regina-Film, Eesti endine filmitootmisettevõte. "Regina" (originaalpealkirjaga "Código Postal" 'sihtnumber'), Mehhiko seebiooper. Regina, Leedu laulja. Regina, Bosnia rokkansambel. Regina (eesnimi), naisenimi. Regina (ajakiri), Eesti-Soome kirjandusajakiri. RMS Regina, laev. Regina Baltica – Eesti laevandusettevõttele Tallink kuuluv parvlaev. Hôtel Regina – hotell Pariisis.
Söekuningas

"Söekuningas" on Percy Nashi poolt Suurbritannias 1915. aastal loodud tummfilm. Douglas Cox – Sir Reginald Harford May Lynn – Ann Roberts Frank Tennant – Walter Harford Daisy Cordell – Grace Shirley Gregory Scott – Tom Roberts Douglas Payne – James Hawker Jack Denton – Jim Matthews Joan Ritz – Araminta John Marlborough East – William Shirley Helen Lainsbury – Mrs Shirley "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2013. Vaadatud 22. septembril 2013.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rudbārži

See artikkel räägib Kuldīga piirkonna asulast. Smiltene piirkonna asula kohta vaata artiklit Rudbārži (Smiltene piirkond). Rudbārži on küla (vidējciems) Lätis, Kuldīga piirkonnas, Rudbārži valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel. Asulat läbib maantee A9. Esimesed teated 16. sajandist. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda. Asulas asuvad Rudbārži mõisa (Rudbahren) keskus, kool, kultuurimaja, kirik. Külas on ka raamatukogu. Sealne Teises maailmassõjas hukkunute vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga. Küla piirneb Rudbārži parkmetsaga. Seal kasvav pensilvaania saar ümbermõõduga 3,82 ja kõrgusega 30 meetrit on looduskaitse all. Aastal 2005 oli külas 478 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 351. Vietvārdu datubāze https://kulturasdati.lv/lv/bibliotekas/publiska-biblioteka/pasvaldibu Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS