laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gustav Moritz Santo

Gustav Moritz Santo (2. juuni 1802 Schlichtingsheim – 13. juuli 1856 Tartu) oli Eesti saksastunud itaalia perekonnast pärit baltisaksa ajaloolane, keeleteadlane ja kirjandusloolane. Ta sündis Sileesias Poseni lähistel. Õppis Breslau Ülikoolis. Oli aastani 1837 Saksamaal kooliõpetaja ja pastor. Tulnud Liivimaale, oli algul Riias koduõpetaja, 1839–1846 Kuressaare kreiskooli õpetaja ja inspektor, 1846–1856 Tartu Kubermangugümnaasiumi ajaloo ülemõpetaja. Võttis osa Õpetatud Eesti Seltsi (ÕES-i) tegevusest, oli 1853–1856 ÕES-i esimees. Astus välja eesti rahva loomisvõime kaitseks, aitas kaasa "Kalevipoja" väljaandmisele. Tutvustas eesti lugejatele õppetööd gümnaasiumis. Avaldas ajaloolisi, keeleealaseid ja kirjandusloolisi kirjutisi, millest tähelepanuväärseimad on uurimus katoliikliku vastureformatsiooni aja kirjameestest ja kommenteeritud eelteade "Kalevipoja" ilmumisest. Die Entwickelung des Arensburg'schen Schulwesen in den letzten 40 Jahren. Dorpat, 1844 Vorschläge zu einer übereinstimmenden, einfaschen und leicht übersichtlichen Bezeichnung der deutschen Deklinationen und Conjugationen. Dorpat, 1847 Guilielmus Buccius und Ambrosius Weltherus, zwei der ältesten estnischen Schriftsteller. // Verh. GEG II, 2. Dorpat, 1848 Angündigung der baldigen Erscheinung des Kallewi-poeg, eines estnischen Nationalepos, nebst einigen Bemerkungen über die estnische Volkspoesie. // Verh. GEG III, 1. Dorpat, 1854 Tartu Kimnasiumi-koli 50 ajjastaline saismine. // Ma-rahva Kalender ehk Täht-ramat 1855. Tartu, 1854. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 291 Eesti kirjanduse ajalugu I–V. Tallinn, 1965–1991, II, 22, 83 Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus II. Tallinn, 1956, 161. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Manni tüvijalg

Manni tüvijalg ehk Manni tsüaatea (Cyathea manniana) on tüvijalaliste sugukonda tüvijala perekonda kuuluv puu. Manni tüvijalg on sõnajalgpuu, mis kasvab mägedes 920–2000 meetri kõrgusel varjulistes metsades jõgede kallastel. Manni tüvijala kasvukohad on Aafrikas, teadaolevalt järgmistes piirkondades: Angola, Burundi, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Vabariik, Elevandiluurannik, Kongo DV, Ekvatoriaal-Guinea (sealhulgas Annobón ja Bioko), Etioopia, Gabon, Ghana, Guinea, Keenia, Libeeria, Malawi, Mosambiik, Nigeeria, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, Sierra Leone, Tansaania, Uganda, Sambia, Zimbabwe. Taime kirjeldas esimesena saksa botaanik Gustav Mann. Puu kasvab umbes seitsme meetri kõrguseks. Taime tüvi on kaetud püstiste teravate ogadega. Cyathea manniana Cyathea manniana information Cyathea manniana
Päevaraamat

Päevaraamat (inglise keeles daybook, saksa keeles das Grundbuch; ka põhiraamat, žurnaal) on raamatupidamises kronoloogiline raamatupidamisregister. Päevaraamatusse kantakse kõik päeva jooksul toimunud majandustehingud- nii sissetulekud, väljaminekud, kui muud tehingud, ükshaaval ja kronoloogilises järjekorras. Majandustehingute kohta koostatakse algdokumendil või algdokumentide alusel koostatud koonddokumendil päevaraamatukirjend. Päevaraamatu asemel võib pidada mitut spetsialiseeritud kronoloogilist registrit. Kronoloogiline ja süstemaatiline arvestus on lubatud ühendada üheks registriks- pearaamat-päevaraamatusse, sest päevaraamatu kirjendid kantakse hiljem kõik pearaamatusse. Bilanss Bilansikirje Kontoplaan Pearaamat Raamatupidamise kontoplaan Raamatupidamiskohustuslane Raamatupidamise eest vastutav isik U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N-Y). Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
Päevaraamatukirjend

Päevaraamatukirjend on raamatupidamises kasutatava kronoloogilise registri ehk päevaraamatu kirjend, milles peavad kehtiva raamatupidamise seaduse (2005) järgi sisalduma järgmised rekvisiidid : Majandustehingu kuupäev; Raamatupidamiskirjendi järjekorranumber; Debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad; Majandustehingu lühikirjeldus; Algdokumendi (koonddokumendi) nimetus ja number. Bilanss Kontoplaan Pearaamat Raamatupidamise kontoplaan Raamatupidamiskohustuslane Raamatupidamise eest vastutav isik U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N-Y). Raamatupidamise seadus § 6 Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
Görlitzi kreis

Görlitzi kreis on kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal. Kreisi pealinn on Görlitz. Kreis moodustati 2008. aasta augustis Löbau-Zittau kreisi, Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi ja Görlitzi linna liitmisel. Linnad: Bad Muskau Bernstadt auf dem Eigen Ebersbach-Neugersdorf Görlitz Herrnhut Löbau Neusalza-Spremberg Niesky Ostritz Reichenbach Rothenburg Seifhennersdorf Weißwasser Zittau Vallad: Beiersdorfi vald Berthelsdorfi vald Bertsdorf-Hörnitz Boxbergi vald Dürrhennersdorfi vald Eibau vald Gablenzi vald Groß Dübeni vald Großschönau vald Großschweidnitzi vald Hähnicheni vald Hainewalde vald Hohendubrau vald Horka vald Jonsdorfi vald Kodersdorfi vald Königshaini vald Krauschwitzi vald Kreba-Neudorfi vald Lawalde vald Leutersdorfi vald Markersdorfi vald Mittelherwigsdorfi vald Mücka vald Neißeaue vald Niedercunnersdorfi vald Obercunnersdorfi vald Oderwitzi vald Olbersdorfi vald Oppachi vald Oybini vald Quitzdorf am See vald Rietscheni vald Rosenbachi vald Schleife vald Schönau-Berzdorfi vald Schönbachi vald Schöpstali vald Sohland am Rotsteini vald Trebendorfi vald Vierkircheni vald Waldhufeni vald Weißkeißeli vald Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden, vaadatud 15.09.2024.
Servius Tullius

Servius Tullius oli poollegendaarne kuues Rooma kuningas, kes valitses aastatel 578–535 eKr. Vanimate allikate kohaselt orja päritoluga kuningas oli Rooma viienda kuninga Tarquinius Priscuse, kes pani aluse etruskide ülemvõimule Roomas, hoolealune. Servius Tullius alustas vanima Rooma linnamüüri ehitamist ning jaotas rahvastiku territoriaalsetesse triibustesse ja viieks varanduslikuks klassiks, rajades nii Roomas klassiühiskonna. "Kuningate ajajärk (VIII–VI eKr). Septimontium ja 7 kuningat. Ühiskond. Religioon – Irina Avramets". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 5. juunil 2012. ENE 7. köide, Tallinn, 1975, lk 142
Majandustehing

Majandustehing on vastavalt raamatupidamisseadusele (2005) raamatupidamiskohustuslase majandusüksuse tehtud mistahes toiming (sissetulek, väljaminek jm), kolmandate isikute vaheline tehing ja raamatupidamiskohustuslast puudutav sündmus, millel on majanduslik tagajärg muutuste näol tema varade, kohustuste või omakapitali koosseisus. Majandustehingu aluseks on majandustehingut tõendav algdokument. Kõik majandustehingud tuleb, nii kassapõhise kui ka tekkepõhise raamatupidamisarvestuse korral, dokumenteerida, kanda ükshaaval ja kronoloogilises järjekorras päevaraamatusse ja hiljem pearaamatusse. U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I(A-M). Raamatupidamise seadus § 6 Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
39 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | 1. sajand | ► ◄ | 50. aastad eKr | 40. aastad eKr | 30. aastad eKr | 20. aastad eKr | 10. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 42 eKr | 41 eKr | 40 eKr | 39 eKr | 38 eKr | 37 eKr | 36 eKr | ► | ►► Aasta 39 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. ... Antonia Maior, Marcus Antoniuse tütar, Nero ja Messalina vanaema Iulia, Augustuse tütar Quintus Labienus, Rooma sõjaväelane
Haabersti linnaosavalitsus

Haabersti linnaosavalitsus (ametlikult Haabersti Linnaosa Valitsus) on Tallinna Haabersti linnaosa juhtimiseks moodustatud haldusorgan. See asub aadressil Ehitajate tee 109 a. Linnaosa vanem on Anna Levandi. August Koppel, Haabersti linnaosa vanem Neeme Jõgi, Haabersti linnaosa vanem 1997–1999 ,Vladimir Panov, Haabersti linnaosa vanem 1999–2004, Tatjana Muravjova, Haabersti linnaosa vanem 2005–2011, Viktor Vassiljev, Haabersti linnaosa vanem 2012–2019, Marek Jürgenson, Haabersti linnaosa vanem 2019–2021, Andre Hanimägi, Haabersti linnaosa vanem 2021–2024, Oleg Siljanov, Haabersti linnaosa vanem 2024-..., Anna Levandi 4. märtsil 1993. aastal võttis Tallinna Linnavolikogu vastu otsuse, millega loeti otstarbekaks ja majanduslikult põhjendatuks Tallinna linna jagamine 8 piiratud omavalitsusega linnaosaks. Linnarajoonid likvideeriti ametlikult 1993. aasta suvel ning uued linnaosavalitsused asusid tegevusse 1993. aasta 1. septembrist. Tallinna linnavalitsus
Timothy Olyphant

Timothy David Olyphant (sündinud 20. mail 1968) on Ameerika näitleja. 1995. aastal teatrilaval ja järgmisel aastal kinoekraanil debüteerinud Olyphant on osalenud paljudes linateostes. Filmis "Kadunud 60 sekundiga" (2000) oli tal kõrvalosa, filmisarja "Visa hing" 4. jaos oli ta üks peaosatäitjaist (küberterrorist Thomas Gabriel, endine USA Kaitseministeeriumi analüütik) Bruce Willise kõrval; telesarjas "Seadusesilm" mängib ta peaosalist Raylan Givensit. Šoti juurtega Olyphant sündis Honolulul ema Katherine'i ja veinivabrikus töötanud kolledži õppejõust isa John Vernon Bevani pojana. Hiljem kolis Olyphanti pere Californiasse, San Franciscost kagus asuvasse Modesto linna, kus möödus Timothy noorusaeg. Kuueaastaselt alustas ta ujumistreeninguid ja jätkas neid keskkooli ajal. 183 cm pikkune Olyphant tegi ujumises märkimisväärseid edusamme ja tõusis oma tulemustega peagi USA edetabelitesse. 1986. aastal oli ta USA meistrivõistluste finalist 200 meetri individuaaldistantsil. Samal aastal lõpetas ta Modesto keskkooli. Olyphant jätkas ujumistreeninguid õpingute ajal Lõuna-California ülikoolis, mille ta lõpetas kujutava kunsti erialal. Magistrikraadi poole pürgimise asemel suundus ta New Yorki, kus osales kaks aastat näitlejakursustel. Timothy Olyphant elab Westwoodis Los Angeleses koos oma kolledžiaegsest kallimast abikaasa Alexis Kniefi ja kolme lapsega. Paar abiellus 1991. aasta juulis. Osatäitmine tõi talle 2011. aastal nominendi staatuse Primetime Emmy parima draamasarja meespeaosatäitja kategoorias. Patterson, John (29. aprill 2010). "Timothy Olyphant: a law unto himself". The Guardian. Vaadatud 05.06.2012. Daniel Hubschman. "Olyphant Replaces Copley In 'I Am Number Four'". Originaali arhiivikoopia seisuga 05.09.2012. Vaadatud 05.06.2012. Jane Boursaw. "Timothy Olyphant not returning to Damages?". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2010. Vaadatud 5. juunil 2012. "Timothy Olyphant stars in new FX show 'Justified' (trailer)". "Tim Olyphant Talks About The Office". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2011. Vaadatud 5. juunil 2012. Timothy Olyphant IMDb-s vaadatud 06.04.2012 Timothy Olyphant at Emmys.com
Marianne Kneuer

Marianne Kneuer (sündinud 1964 Bonnis) on saksa politoloog ning Saksa Politoloogide Ühingu esimees. Õppinud hispanistikat, politoloogiat ja filosoofiat Bonni Ülikoolis (magistrikraad 1989) ning Madridi Ülikoolis. Doktorikraadi kaitses ta 1991. aastal Bonni Ülikoolis politoloogia alal, habiliteerus Eichstätti Katoliiklikus Ülikoolis tööga teemal "Euroopa Liit kui välisosaleja demokratiseerumisprotsessides. Lõuna-Euroopa ning Kesk- ja Ida-Euroopa võrdluses." Alates 2011. aastast on ta professor Hildesheimi Ülikoolis (poliitiliste süsteemide võrdlus/rahvusvahelised suhted) 1994 toimetaja ajalehes Frankfurter Allgemeine Zeitung 1994–1999 referent Saksamaa Liitvabariigi Presidendi Roman Herzogi kabinetis 1999–2001 vabakutseline ajakirjanik Saksa Politoloogide Ühingu esimees IPSA (International Political Science Association) liige, 2011. aastal loodud IPSA uurimiskomisjoni "Quality of Democracy" juhatuse liige Marianne Kneuer on abielus, tal on kaks last.
Mustamäe valss

"Mustamäe valss" on eesti laul, mille meloodia autor on Avo Tamme ja sõnade autor Heldur Karmo. 1971. aastal valminud heliteose laulsid tuntuks Paul Allik, kes samal aastal saavutas "Mustamäe valsiga" lauluvõistlusel "Tippmeloodia" teise koha, ja Voldemar Kuslap. Oliver Õunmaa. Peeter Saul: vajame geniaalse helilooja lihtsat laulu! Pealinn, 22. märts 2009 Kulli, Jaanus. Hüvasti, Paul Allik! Õhtuleht, 17. detsember 2003 "Mustamäe valsi" sõnad. Valter Ojakäär ja Avo Tamme. Südamlik lugu. Mustamäe valss. NSVL Muusikafondi Eesti Vabariiklik Osakond 1971. 4-leheküljeline suures formaadis ning pehmes köites noodileht. Mustamäe valss, laulusõnad. Heldur Karmo koduleht Voldemar Kuslap - Mustamäe valss. YouTube Saja aasta laulud: 1971. a. Vikerraadio. ERR, 24. märts 2001 Mustamäe valss. Eesti rahvusbibliograafia Südamlik lugu. Mustamäe valss. Raamatukoi raamatupood
Lennuõnnetuste loend

See artikkel loetleb lennuõnnetusi aastate lõikes. Valkla õppevälja lennuõnnetus Amelia Earharti ümbermaailmalend Kaleva (reisilennuki allatulistamine) Turkish Airlinesi lend 981 Tenerife lennukatastroof (Pan Ami lend 1736 ja KLMi lend 4805) American Airlinesi lend 191 Erebuse lennuõnnetus Air Florida lend 90 British Airwaysi lend 9 Air Canada lend 797 Korean Air Linesi lend 007 China Airlinesi lend 006 Japan Airlinesi lend 123 Lend CCCP-65856 Aeroméxico lend 498 Aloha Airlinesi lend 243 Pan Ami lend 103 British Midlandi lend 92 United Airlinesi lend 232 United Airlinesi lend 811 Avianca lend 52 British Airwaysi lend 5390 United Airlinesi lend 585 Scandinavian Airlinesi lend 751 El Ali lend 1862 Aerofloti lend 593 Air France'i lend 8969 USAiri lend 427 American Airlinesi lend 965 Atlantic Southeast Airlinesi lend 529 Aeroperú lend 603 Saudi Arabian Airlinesi lend 763 ja Air Kazakhstani lend 1907 Trans World Airlinesi lend 800 ValuJeti lend 592 Korean Airi lend 801 SilkAiri lend 185 Swissairi lend 111 American Airlinesi lend 1420 EgyptAiri lend 990 Air France'i lend 4590 (Concorde) Air Transati lend 236 American Airlinesi lend 11 American Airlinesi lend 77 American Airlinesi lend 587 Bashkirian Airlinesi lend 2937 ja DHLi lend 611 Flash Airlinesi lend FSH604 Copterline'i lennuõnnetus Air France'i lend 358 Helios Airwaysi lend 522 Armavia lend 967 Pulkovo Airlinesi lend 612 S7 Airlinesi lend 778 Adam Airi lend 574 2007. aasta Baladi lennuõnnetus Garuda Indonesia lend 200 Kenya Airwaysi lend 507 TAM Airlinesi lend 3054 Aerofloti lend 821 British Airwaysi lend 38 Iran Aseman Airlinesi lend 6895 Spanairi lend 5022 Air France'i lend 447 Caspian Airlinesi lend 7908 Turkish Airlinesi lend 1951 US Airwaysi lend 1549 Smolenski lennuõnnetus 2010. aastal Air India Expressi lend 812 RusAiri lend 9605 Jaroslavli lennuõnnetus 2011. aastal Malaysia Airlinesi lend 370 Malaysia Airlinesi lend 17 AirAsia lend QZ8501 Germanwingsi lend 9525 Kogalõmavia lend 9268 Flydubai lend 981 Turøy helikopteriõnnetus EgyptAiri lend 804 LaMia lend 2933 Turkish Airlinesi lend 6491 Saratov Airlinesi lend 703 Piper PA-46 Malibu lennuõnnetus Ukraine International Airlinesi lend 752 Su-34 allakukkumine Jeiskis Su-30 allakukkumine Irkutskis 2023. aasta Tveri lennuõnnetus
Alkaline Trio

Alkaline Trio on Ameerika Ühendriikide punk rock'i ansambel. Bändi liikmed on Matt Skiba (kitarr/laul), Dan Andriano (basskitarr/laul) ja Derek Grant (trummid). Nad tulid kokku aastal 1996. "Goddamnit" (Asian Man Records; 1998) "Maybe I'll Catch Fire" (Asian Man Records; 2000) "From Here to Infirmary" (Vagrant Records; 2001) "Good Mourning" (Vagrant Records; 2003) "Crimson" (Vagrant Records; 2005) "Agony & Irony" (2008) "This Addiction" (2010) "My Shame Is True" (2013) "Is This Thing Cursed?" (2018) "The Alkaline Trio" (Asian Man Records; 2000) "Remains" (2007) "Damnesia" (2011) "Past Live Boxset" (2018) "Sundials" (Johans Face Records; 1997) "For Your Lungs Only" (Asian Man Records; 1998) "I Lied My Face Off" (EP; Asian Man Records; 1999) "HEll YES" (Lookout Records; 2001) "Alkaline Trio/Hot Water Music Split" (Jade Tree Records; 2002) "Alkaline Trio/One Man Army Split" (BYO Records; 2004) "Broken Wing" (2013) "E.P." (2020) Albumilt "From Here to Infirmary": "Stupid Kid" (2001) "Private Eye" (2001) Albumilt "Good Mourning": "We've Had Enough" (2003) "All on Black" (2003) Albumilt "Crimson": "Time To Waste" (juuni 2005) "Mercy Me" (oktoober 2005) "Burn" (jaanuar 2006) Ametlik koduleht
Silur (täpsustus)

Silur on mitmetähenduslik sõna Silur on geoloogiline ladestu Silur, inglise keeles debugger, on arvutiprogrammide töö jälgimise ja nendest vigade otsimise abivahend Silur on teatav metallide töötlemise tööriist
Vitali Bianki

Vitali Bianki (vene keeles Виталий Валентинович Бианки; 30. jaanuar/11. veebruar 1894 Peterburi – 10. juuni 1959 Leningrad) oli vene laste- ja noorsookirjanik. "Sõda metsas" (lastejutt). Tõlkinud (vene keelest) ja kujundanud M. Laarman. Tallinn, Eesti Õpetajate Liit, 1932 "Kus vähjad talveund magavad" (lastejutt). Joonised ja kaas V. Kurdovilt. Moskva; Leningrad: Välismaatööliste Kirjastusühisus NSV Liidus, 1936 (Leningrad: Külvaja) "Suurel mereteel" (jutustus). T. Schischmarevi kaaneilustus ja joonised; tõlkinud O. Madisson. Moskva; Leningrad: Välismaatööliste Kirjastusühisus NSV Liidus, 1937 (Leningrad: Külvaja) "Vana küti vesteid". Illustreerinud Viktor Aleksejev. Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1945. "Metsaelanikud" (jutustusi lastele). Sissejuhatus: Jelena Ljussina; tõlkinud Erika Jõgi; illustreerinud Boris Lukats. Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1948 "Suurel mereteel" (jutustus). Tõlkinud Elo Tuglas; Illustreerinud ja kaas: A. Saldre. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1950 "Metsamajakesed" (muinasjutt). Illustreerinud A. Lindberg. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955. "Tihase kalender" (jutustused). Tõlkinud Rein Nurkse; illustreerinud Väino Tõnisson. (Sari Minu Esimene Raamat.) Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957. "Lapi" (jutustus). Vene keelest tõlkinud E. Sööder; illustreerinud A. Jakobson. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1958. "Jutud". Vene keelest tõlkinud E. Niit; illustreerinud S. Štern. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964. "Metsauudised" (lugusid, muinasjutte, olukirjeldusi, sõnumeid ja laste kirju kodumaa looduse raadiokalendrist "Metsaajaleht"). V. Bianki jt. Vene keelest tõlkinud J. Piik; illustreerinud U. Külv. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964.
Tallinna Kesklinna Valitsus

Tallinna Kesklinna Valitsus on Tallinna Kesklinna linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus. Linnaosavalitsus asub vanalinnas aadressil Nunne 18. Valitsus otsustab ja korraldab oma haldusterritooriumil kas vahetult või teiste isikutega sõlmitud lepingute alusel kõiki kohaliku elu küsimusi, mis on talle pandud riigi või Tallinna õigusaktidega. Kesklinna valitsust juhib linnaosa vanem. Vanema nimetab ametisse ja vabastab linnavalitsus linnapea ettepanekul, kuulates ära linnaosa halduskogu arvamuse. Linnaosa vanema volituste tähtaeg ei tohi ületada linnavolikogu volituste tähtaega. Jüri Ott – 25.06.1993–28.02.1997 Hannes Kuhlbach – 03.06.1997–01.10.1998 Elmar Sepp – 02.10.1998–23.10.1999 Siim Valmar Kiisler – 01.12.1999–31.12.2001 Erik Siigur – 01.01.2002–26.10.2002 Kristen Michal – 14.11.2002–17.04.2003 Keit Pentus – 23.04.2003–10.04.2005 Kalev Kallo – 11.04.2005–09.11.2005 Marek Jürgenson – 01.12.2005–28.10.2009 Aini Härm – 28.12.2009–05.07.2011 Mihhail Korb – 05.10.2011–30.10.2013 Mihhail Korb – 19.12.2013–29.06.2014 Alar Nääme – 13.08.2014–12.01.2017 Taavi Pukk – 26.01.2017–09.11.2017 Vladimir Svet – 24.11.2017–22.03.2020 Monika Haukanõmm – 14.09.2020–12.04.2024 Sander Andla 03.05.2024–... Tallinna Kesklinna linnaosa loodi 1993. aasta 4. märtsil Tallinna linnavolikogu otsusega, mis jaotas pealinna kaheksaks piiratud omavalitsusega linnaosaks. Tallinna linnarajoonid likvideeriti ametlikult 1993. aasta suvel ning uued linnaosavalitsused asusid tegevusse 1993. aasta 1. septembrist. Tallinna linnavalitsus "Tallinna Kesklinna Valitsuse kontakt ja struktuur". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2021. Vaadatud 7. veebruaril 2021. TALLINNA LINNAVOLIKOGU MÄÄRUS. Tallinna linnaosade valitsuste põhimääruste kinnitamine, Tallinn,28. mai 1998 nr 20 Koduleht
Kristiine Linnaosa Valitsus

Kristiine Linnaosa Valitsus on Tallinna Kristiine linnaosa juhtimiseks moodustatud Tallinna ametiasutus. See asub aadressil Metalli 5, Tallinn. Kristiine Linnaosa Valitsus on Tallinna linna ametiasutus, mille eesmärk on tagada Kristiine linnaosas linnaelanike ja ettevõtjate teenindamine, avalike teenuste kättesaadavus ning linnaosa, selle tõmbekeskuste ja asumite arendamine ning infrastruktuuri funktsioneerimine, lähtudes linnaosa elanike vajadustest ja huvidest ning arvestades linnaosa eripära ja linna kui terviku huvisid. Linnaosa vanem on alates 02. maist 2024 Renata Lukk. 1. septembrist 1993 – 1996, Peeter Lepp 1996–1999, Olev Kallas 1999–2000, Juhan Hindov 2000–2002, Paul Laas 2002–2004, Lauri Laasi 2004–2005, Remo Holsmer 18.04.2005–18.10.2005, Katrin Leosk 2009–2011, Mihhail Korb 2011–2015, Andrei Novikov 2015–2017, Vadim Belobrovtsev 2017–2024 , Jaanus Riibe 2024– , Renata Lukk 4. märtsil 1993. aastal võttis Tallinna Linnavolikogu vastu otsuse, millega loeti otstarbekaks ja majanduslikult põhjendatuks Tallinna linna jagamine 8 piiratud omavalitsusega linnaosaks. Linnarajoonid likvideeriti ametlikult 1993. aasta suvel ning uued linnaosavalitsused asusid tegevusse 1993. aasta 1. septembrist. 25 aastat Kristiine linnaosa, Kristiine Leht, nr. 8, 21 september 2018 Linnaosavalitsus https://www.facebook.com/kristiine.linnaosavalitsus/
Lasnamäe linnaosavalitsus

Lasnamäe linnaosavalitsus (ametlikult Lasnamäe Linnaosa Valitsus) on Tallinna Lasnamäe linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus, mis asub aadressil Pallasti tänav 54. 1. linnaosavanem Vladimir Ivanov (november 1993 – oktoober 1996; enne seda oli samuti Lasnamäe juht) 2. linnaosavanem Pavel Starostin (november 1996 – oktoober 1999) 3. linnaosavanem Andrei Sorokolet (detsember 1999 – juuli 2000) 4. linnaosavanem Naum Muhhin (august 2000 – oktoober 2000) 5. linnaosavanem Leonid Mihhailov (november 2000 – detsember 2001) 6. linnaosavanem Olev Laanjärv (detsember 2001 – aprill 2003) 7. linnaosavanem Kalev Kallo (mai 2003 – oktoober 2005) 8. linnaosavanem Kalle Klandorf (oktoober 2005 – aprill 2011) 9. linnaosavanem Olga Ivanova (oktoober 2011 – aprill 2015) 10. linnaosavanem Maria Jufereva (september 2015 – mai 2019) 11. linnaosavanem Andres Vään (mai 2019 – märts 2020) 12. linnaosavanem Vladimir Svet (märts 2020 – november 2021) 13. linnaosavanem Julianna Jurtšenko (veebruar 2022 – ) Lasnamäe Linnaosa Valitsus loodi praegusel kujul eksisteeriva kohaliku võimuasutusena 1. septembril 1993. Varasemad kohaliku võimu nimevormid Lasnamäel on olnud järgmised: 1945–1977 Tallinna Linna Mererajooni TSN Täitevkomitee 1977–1989 Tallinna Linna Mererajooni RSN Täitevkomitee 1990–1991 Tallinna Linna Mere Rajoonivalitsus 1991–1993 Tallinna Ida Rajoonivalitsus. Lasnamäe ajaloolise mälu korrastamisel on teinud tänuväärset tööd Robert Nerman, kelle raamat “Lasnamäe ajalugu” (Tallinn 1998) annab põhjaliku ülevaate piirkonna ajaloost. Oluliseks ajaloo kandjaks on ka dokumentaalfilm Lasnamäest ”Linn paesel kaldal” (Tallinn 2003; režissöör Georg Jegorov, operaator Kaljo Reintam, teksti autor Tiina Naarits). Eesti- ja venekeelse tekstiga ajalooline lühifilm annab ülevaate Lasnamäel toimunust esimese Eesti Vabariigi ajal, Nõukogude ajal ning esimesest kümnest aastast taasiseseisvunud Eestis. Lasnamäe linnaosavalitsuse ajalugu Linnaosavalitsuse andmed Tallinna kodulehel
Mustamäe linnaosavalitsus

Mustamäe linnaosavalitsus (ametlikult Mustamäe Linnaosa Valitsus) on Tallinna Mustamäe linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus. See asub aadressil E. Vilde tee 118, Tallinn 12614. Linnaosa vanem on Marja-Liisa Veiser Mustamäe linnaosa vanema kohuseid täidab Indrek Ahlberg. Tallinn, 5. jaanuar 2011. Urmas Tooming. Mustamäe linnaosa vanema ametisse asub Helle Kalda. Tallinna Postimees, 10. august 2011. Linnaosavalitsusest Tallinna kodulehel