laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jack Colback

Jack Raymond Colback (sündinud 24. oktoobril 1989 Newcastle upon Tyne'is) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjaana Inglismaa esiliigaklubis Queens Park Rangers. Ta alustas klubikarjääri Sunderlandis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2008. aasta mais. Hooajal 2009/10 ja hooaja 2010/11 esimeses pooles oli Colback Sunderlandist laenul Inglismaa esiliigaklubis Ipswich Town. Sunderlandi meeskonnas debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas 9. mail 2010 hooaja viimases mängus Wolverhampton Wanderersi vastu, kuid saadeti väljakult minema kahe kollase kaardi tõttu kõigest üheksa minutit pärast mängu sekkumist. Sunderlandi põhikoosseisu kuulus Colback aastatel 2011–2014. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 26. detsembril 2011 mängus Evertoni vastu. 2014. aasta juunis siirdus ta Inglismaa kõrgliigaklubisse Newcastle United. 2018. aasta jaanuaris läks Colback Newcastle Unitedist laenule Inglismaa esiliigaklubisse Nottingham Forest. Ta oli seal laenul ka hooajal 2018/19. Nottingham Foresti läks püsivalt üle lõpuks 2020. aasta augustis. Hooajal 2022/23 mängis ta Nottingham Forestiga Inglismaa kõrgliigas. 2023. aasta augustis sõlmis Colback kaheaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Queens Park Rangers. 2009. aastal mängis Colback ühel korral Inglismaa kuni 19-aastaste koondises. 2014. aasta augustis kutsuti Colback Inglismaa jalgpallikoondisse, kuid vigastuse tõttu pidi ta koondisekutsest loobuma. "Colback signs". www.nottinghamforest.co.uk. "Jack Colback: Queens Park Rangers sign former Nottingham Forest midfielder". bbc.com. 1.8.2023. Vaadatud 4.8.2023 "Colback ruled out for England". FIFA. 2. september 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. september 2014. Vaadatud 2. septembril 2014. "Jack Colback out of England squad with calf injury". BBC Sport. 3. september 2014. Vaadatud 4. septembril 2014.  Jack Colback – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ștei

Ștei (aastatel 1958–1996 Dr. Petru Groza, ungari keeles Vaskohsziklás) on linn Rumeenias Bihori maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas, maakonnakeskusest Oradeast ligikaudu 70 km lõunakagus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ștei elanike seas rumeenlasi 90,32%, ungarlasi 2,95% ja teistest rahvustest inimesi 0,3%. Rahvus oli teadmata 6,41%-l elanikest. Ștei linn ehitati aastatel 1952–1956 samanimelise küla kohale. Linna rajas Nõukogude Liit lähedalasuva uraanimaardla ekspluateerimiseks. Linnaõigused sai Ștei 1956. aastal. Aastatel 1958–1996 kandis linn Rumeenia poliitiku ja kommunistliku riigitegelase Petru Groza järgi nime Dr. Petru Groza. 2021 Romanian census Claudia Bonchiş. Ştei, oraşul bihorean visat de nemţi şi proiectat la Moscova - motivul ascuns pentru care germanii şi ruşii au pus ochii pe mica aşezare Adevarul, 6. juuni 2015 Informatii generale - asezare geografica - istoric - fotografii - turism Primăria oraşului Ştei
Făget

Făget (ungari keeles Facsád, saksa keeles Fatschet) on linn Rumeenias Timiși maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas, maakonnakeskusest Timișoarast ligikaudu 73 km idas. Linna haldusalasse kuulub kümme küla: Bătești, Begheiu Mic, Bichigi, Brănești, Bunea Mare, Bunea Mică, Colonia Mică, Jupânești, Povârgina ja Temerești. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Făgeti elanikest rumeenlasi 89,33%, ungarlasi 3,84%, ukrainlasi 2,08% ja teistest rahvustest inimesi 1,7%. Rahvus oli teadmata 3,03%-l elanikest. Făgetit on esmamainitud 1548. aastal, linnaõigused sai 1994. aastal. Cervinara, Itaalia Elek, Ungari Mirebeau-sur-Bèze, Prantsusmaa Orașul Făget Consiliul Județean Timiș
Tălmaciu

Tălmaciu (saksa keeles Talmesch, ungari keeles Nagytalmács) on linn Rumeenias Transilvaanias Sibiu maakonnas. Tălmaciu asub Cibini jõe ääres, maakonnakeskusest Sibiust ligikaudu 17 km lõunakagus. Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Colonia Tălmaciu (Feltrinellitelep) ja Tălmăcel (Kistalmács). 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tălmaciu elanikest rumeenlasi 89,77%, mustlasi 3,09% ja teistest rahvustest inimesi 1,39%. Rahvus oli teadmata 5,73%-l elanikest. Asulat on esmamainitud 1265. aastal. Linnaõigused sai Tălmaciu 1989. aastal. Scurt istoric National Centre for Information and Tourist Promotion Tălmaciu – comună sau oraş? Sibiu 100, 18. november 2008
Palamuse valla vapp

Palamuse valla vapp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla vapp. Vapp kinnitati 8. märtsil 1994. Punasel kilbil hõbedane kirikukell, mille kohal kaks kuldset ristikheinalehte. Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Pühale Bartolomeusele on pühitsetud kohalik kirik, tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Hõbedane kell tähistab nii kirikust kui koolist lähtuvat vaimuvalgust. Kuldsed ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu. Palamuse valla lipp Jõgeva maakond Palamuse valla sümboolika valla kodulehel Palamuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Buziaș

Buziaș (ka Băile Buziaș või Buziaș-Băi, ungari keeles Buziásfürdő, saksa keeles Busiasch) on linn Rumeenias Timiși maakonnas. Buziaș asub ajaloolises Banaadi piirkonnas, maakonnakeskusest Timișoarast ligikaudu 31 km idakagus. Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Bacova (Bakóvár, Bakowa) ja Silagiu (Nagyszilas, Silasch). Buziaș on kuurortlinn, seal asuvad mineraalveeallikad. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buziași elanikest rumeenlasi 83,21%, mustlasi 2,98%, ungarlasi 2,95%, sakslasi 2,15% ja teistest rahvustest inimesi 1,02%. Rahvus oli teadmata 7,68%-l elanikest. Buziași küla on esmamainitud 1321. aastal. Esimene kuurorthooaeg Buziașis oli 1811. aastal. Kuurortasulaks kuulutati Buziaș 1819. aastal. Linnaõigused sai Buziaș 1956. aastal. Buziaș (Bad Busiasch) Romania Travel Guide Orașul Buziaș Consiliul Județean Timiș
Tismana

Tismana on linn Rumeenias Gorji maakonnas. Tismana asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Târgu Jiust ligikaudu 25 km läänes. Linna haldusalasse kuulub kümme küla: Celei, Costeni, Gornovița, Isvarna, Pocruia, Racoți, Sohodol, Topești, Vâlcele ja Vânăta. Linnas asub 14. sajandi teisel poolel asutatud Tismana klooster. Tismanat on esmamainitud 1385. aastal. Linnaõigused sai Tismana 2004. aastal. 2021 Romanian census Tismana Monastery Romanian Monasteries Date generale asupra zonei Primăria Orașului Tismana
Aleksander Kofkin

Alexander Kofkin (sündinud 11. mail 1941) on Austria kodakondsusega Eesti toiduaineärimees, kes tegeleb Tallinnas äritegevusega ning omas kuni aastani 2011 Viimsis eraresidentsi Villa Mary. Eesti Rahvuskultuuri Fondi Alexander Kofkini fond toetab näitlejate ja lavastajate täiendusõpet välismaal. Tallinna Ülikooli Arengufondi vahenditest toetati Alexander Kofkini stipendiumiga TTÜ Tallinna Kolledži üliõpilasi, et aidata kaasa üliõpilaste õppimismotivatsioonile ja akadeemilise personali järelkasvule Tallinna Tehnikaülikoolis. 2009 Tallinna teenetemärk Tallinna ettevõtluse, majanduse ja turismi arendamise eest Savisaare altkäemaksuskandaal Ärimees Alexander Kofkin on müüki pannud oma luksusliku villa ja küsib selle eest krõbedat hinda, elu24.postimees.ee, 12. jaanuar 2018 Kofkini varjus pool, Äripäev, 19. märts 2015
Techirghiol

Techirghiol (türgi keeles Tekirgöl) on linn Rumeenias Constanța maakonnas. Techirghiol asub Techirghioli järve (limaani) kaldal ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas, maakonnakeskusest Constanțast ligi 14 km lõunas. Techirghiol on kuurortlinn. Sanatooriumis kasutatakse raviks muda ja soolast vett. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Techirghioli elanikest rumeenlasi 77,09%, tatarlasi 9,22%, türklasi 5,89% ja teistest rahvustest inimesi 0,8%. Rahvus oli teadmata 6,96%-l elanikest. Techirghiol on asutatud 1893. aastal, sanatoorium avati 1899. aastal. 2021 Romanian census Techirghiol Balkania Tour Techirghiol Lake or "Techir Lake" Soca Tour
Paadrema algkool

Paadrema algkool oli algkool Pärnu maakonnas Varbla vallas Paadrema külas. Kool suleti 2002. aastal. Paadrema mõisahärra parun von Uexküll asutas Paadrema valla kooli 1858. aastal. 1908. aastal valmis Hallivanni koolimaja, milles tegutses kool aastatel 1908–1976 ja 1981–2002. Aastatel 1976–1981 oli kool suletud. Taasavatud kool kandis ajavahemikul 1981–1990 nime Mõtsu Algkool, seejärel sai kooli nimeks Paadrema Algkool. Paadrema kool on olnud 7-, 6-, 4- või 3-klassiline. 2002. aastal otsustas Varbla vald Paadrema Algkooli õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Majas tegutses seejärel mõnda aega laste mängurühm. 7. oktoobril 2009 asutati Paadrema koolimaja haldamiseks ja Paadrema piirkonna külade koostöö edendamiseks MTÜ Paadrema Külaselts. Paadrema kool 100. Varbla valla infoleht, nr 8, 1. august 2008.
Olib

Olib (itaalia Ulbo; saksa Lüb) on saar Horvaatias Dalmaatsias. Asub Aadria meres Zadari saarestikus, 4 meremiili Silba saarest idas ja 10 meremiili Pagi saarest kagus.
Nădlac

Nădlac (ungari keeles Nagylak, slovaki keeles Nadlak) on linn Rumeenias Aradi maakonnas. Nădlac asub Ungari piiri ääres, ajaloolises Krisaania piirkonnas. Teisel pool piiri asub Ungari küla Nagylak, mis oli kuni 1918. aastani Nădlaci osa. Nădlacis asub piiripunkt. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nădlaci elanikest rumeenlasi 44,34%, slovakke 42,97%, mustlasi 4,93%, ungarlasi 2,4% ja teistest rahvustest inimesi 1,21%. Rahvus oli teadmata 4,12%-l elanikest. Nădlaci on esmamainitud 1192. aastal. Nădlac sai linnaõigused 1752. aastal. 1803. aastal asusid sinna elama slovaki asunikud. Budmerice, Slovakkia Nagylak, Ungari Tótkomlós, Slovakkia Brezno, Slovakkia Východná, Slovakkia Jelšava, Slovakkia Krompachy, Slovakkia Nový Bydžov, Tšehhi Bački Petrovac, Serbia Kovačica, Serbia Istoric Primăria Nădlac
Mõõdukas Koalitsioonipartei

Mõõdukas Koalitsioonipartei (ka Mõõdukas Koonderakond; rootsi keeles Moderata samlingspartiet, mitteametlikult Moderaterna (eesti keeles Moderaadid), lühend M) on Rootsi liberaalkonservatiivne partei. Partei asutati 1904. aastal. Moderaadid on pärast Teist maailmasõda võimul olnud koalitsioonivalitsustes aastatel 1976–1981, 1991–1994 ja alates 2006. aastast. Partei kuulub Rahvusvahelisse Demokraatliku Uniooni ja Euroopa Rahvaparteisse. Mõõdukate liider on aastast 2003 endine Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt. Partei asutasid 17. oktoobril 1904 Üldise Valimisliidu (Allmänna valmansförbundet) nime all Rootsi konservatiivsed poliitikud. Partei moodustamist kiirendas asjaolu, et nii sotsid (1889) kui ka liberaalid (1902) olid oma partei loonud. Partei vastustas tollal üldist valimisõigust, töötajate õigusi, sotsiaalseid kulutusi. Nad kaitsesid tollal Rootsi ülemklassi eesõigusi. 1928. aastal saavutasid nad oma parema valimistulemuse – 28% häälest parlamendivalimistel. 1930. aastatel pooldas nende tollane noorteorganisatsioon Rootsi Rahvuslik Noorteliit (Sveriges Nationella Ungdomsförbund) natsionaalsotsialismi, mida emapartei vastustas. Seetõttu eraldati noored emaparteist, ja moodustati uus partei noortekogu, mida kutsutakse Mõõdukate Noortekoguks (Moderata ungdomsförbundet, lühendatult Muf). 1938. aastal nimetati partei ümber Rahvuslikuks Paremorganisatsiooniks (Högerns riksorganisation). Teise maailmasõja aastatel osalesid nad Rootsi rahvusliku ühtsuse valitsuses koos sotsidega, Liberaalse Rahvaparteiga ja Keskparteiga. 1952. aastal nimetati partei ümber Paremparteiks (Högerpartiet). 1969. aastal sai erakond oma praeguse nime. 1970. aastatel liikus partei Gösta Bohmani juhtimisel traditsioonilisest konservatismist märksa enam neoliberalismi. Alates 1979. aastast on mõõdukad Rootsi parem-ja keskparteidest edukaim partei parlamendivalimistel. Moderaatide ideoloogia on liberalismi ja konservatismi segu. Partei on majandusprogrammi poolest Rootsi parlamendiparteidest kõige parempoolsem ja toetab madalate maksude poliitikat. Erakond taotleb avaliku sektori funktsioonide vähendamist. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 17,6% häältest (4 kohta 19-st) ja 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel 26,1% häältest (97 kohta 349-st).
Peedu Saar

Peedu Saar (sündinud 15. aprillil 1985) on eesti bioloog ja kirjanik. Ta on töötanud Eesti Maaülikooli herbaariumis. Saar, Peedu 2018. Pascual. Pilgrim. Saar, Peedu 2019. Mailased. Tallinn: Paradiis. Intervjuu Peedu Saarega
Ott Luuk

Ott Luuk (sündinud 1985) on eesti botaanik. Ta on üks Eesti taimede levikuatlase (2020) koostajaid. 2020 Noore looduskaitsja auhind
Puurmani valla vapp

Puurmani valla vapp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puurmani valla vapp. Vapp kinnitati 5. jaanuaril 2000. Kuldsel kilbil must, valge noka ja punase keelega kotkapea. Rohelisel kuuselõikelisel vapitüvel hõbedane lainelõikeline varras. Puurmani valla lipp Jõgeva maakond Puurmani valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Huljaipole lahing

Huljaipole lahing (ukraina keeles Бої за Гуляйполе) on Lõuna-Ukrainas Zaporižžja oblastis Huljaipoles 2022. aasta 5. märtsil alanud jätkuv lahingutegevus Vene-Ukraina sõja lõunarindel Venemaa ja Ukraina relvajõudude üksuste vahel. 2022. aasta maikuus ründas Venemaa linna lennu- ja suurtükiväega. Gibbons-Neff, Thomas; Yermak, Natalia (30. märts 2022). "'Like Living in a Horror Movie': A Ukraine Town Dying a Slow Death" ['Elu nagu õudusfilmis': Ukraina linna aeglane suremine]. New York Times. Vaadatud 31. märtsil 2022. Enemy attacks Huliaipole from artillery and aircraft 06.05.2022 (vaadatud: 01.06.2023)
Sindi Kergetööstuskool

Sindi Kergetööstuskool (kuni 1992. aastani Kutsekeskkool nr 7) oli kutsekool, mis tegutses aastatel 1978–2003 Sindis., Pärnu maantee 38a. Kutsekeskkool nr 7 alustas Sindi 1. Detsembri nimelise Tekstiilivabriku uues administratiivhoones tegevust 1978. aastal. Tegemist oli ainsa eesti õppekeelega tekstiilitööstuskooliga Eesti NSVs, kus oli kolm põhikoolijärgset gruppi – kaks ketrus- ja üks kangrutegrupp ja lisaks üks keskkoolijärgne nn tehnikakooligrupp, kus keskkooli haridusega noored said õppida tekstiilitööstuse seadmete tehnikuks. 1980. aastal saab kool enda käsutusse Sindi Töölisnoorte Keskkoolile kuulunud kaks õppehoonet. Alates 1982. aasta sügisest lisandus uus eriala – kraasija-linditaja. 1983/1984. õppeaastaks sisustati ka masinõmbluse õppeklass ja alustati masinõmblejate koolitamisega. 1985. aasta septembrist lisandub viimistleja ja 1986. aasta septembrist jalatsi pealseõmbleja eriala. 1993. aastal läks Sindi 1. Detsembri nimeline Tekstiilivabrik pankrotti ja seetõttu tuli muuta ka kooli õppekavasid. Juba 1992. aastal oli Kutsekeskkoolist nr 7 saanud Sindi Kergetööstuskool. 1993. aasta sügisest avati sekretäride-raamatupidajate eriala. 1996. aasta sügisest said põhihariduseta noored omandada põhihariduse ja masinõmbleja kutse. Vene õppekeelega noored said omandada teadmisi kodumajanduse erialal ja 2000. aastast individuaalõmblemise erialal. 1998. aasta septembrist alustati laomajanduse eriala õpetamisega, avatakse taas tekstiili eriala – tekstiiliseadmete operaator ja kalkuleerimisoskusega kokk-kondiiter. 1999. aastal avatai ettevõtluse eriala ja järgmisel aastal avatakse ärikorralduse eriala. Vabariigi valitsuse 11. veebruari 2003. aasta korraldusega nr 139 "Pärnu Kutseõppekeskuse, Sindi Kergetööstuskooli ja Tihemetsa Põllumajandustehnikumi ümberkorraldamine" lõpetati 31. augustist 2003 nimetatud kolme kooli tegevus ja moodustati nende baasil uus kutseõppeasutus – Pärnumaa Kutsehariduskeskus. Sindi Kergetööstuskoolist sai seega Pärnu Kutsehariduskeskuse osa – Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Sindi õppekoht. Jätkatakse hariduse andmist ärikorralduse, sekretäritöö, laomajanduse, õmblemise ja kodumajanduse erialal, kokku 172 õpilasele. 2005. aasta septembris alustasid Sindi õppekohas veel õpinguid ärikorralduse, laomajanduse ja koka (vene õppekeel) ning jätkasid ärikorralduse, laomajanduse ja kodumajanduse (vene õppekeel) eriala õpilased. 9. jaanuaril 2006 jätkasid Sindi õppekoha õppurid õpinguid Pärnumaa Kutsehariduskeskus Niidu pargi õppehoones ning Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Sindi õppekoht suleti 14. jaanuaril 2006 Sindi. 1978–1980 Paul Kaldo 1980–1982 Ain Tähe 1982–1998 Mare Kask 1999 Kersti Metsmaa (kt) 2000 Indrek Alekõrs 2001–2003 Kersti Metsmaa (kt) Kooli vilistlaste hulgas on teiste seas nt Marek Jürgenson, Jana Viherpuu, Ago Anderson, Margrit Kits, Ülle Miil, Meeli Kütimets. Kaarneem, Viktor. Tänavu möödub 35 aastat Sindi Kutsekeskkooli sünnist. Maaleht, 28. märts 2013. Rallmann, Merle. Ajakapsli leid pani punkti kunagisele haridustemplile. Pärnu Postimees, 4. september 2019. Pärnu Kutseõppekeskuse, Sindi Kergetööstuskooli ja Tihemetsa Põllumajandustehnikumi ümberkorraldamine. RTL 2003, 24, 361.
Põltsamaa vapp

Põltsamaa vapp on Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Põltsamaa vapp. Vapp on kinnitatud 5. septembril 1997. Rohelisel kilbil on müürihambulise lõikega vapipäis ja aadlikroon – mõlemad kuldsed. 1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva vapi kirjeldus: Põltsamaa linna vapiks kilbi põikjaostatud väljade vahel hõbedane lainespõikpalk. Kilbi vasemal, punasevärvilisel osal kuldne kannel ja kilbi rohelisel parempoolsel osal kolm, kõrvuti asetsevat kuldset viljapead. Vapi keskne kujund – aadlikroon sümboliseerib tõsiasja, et aastail 1570–1578 eksisteerinud Liivimaa kuningriigi valitseja, Taani kuninga Christian III poja, Holsteini hertsog Magnuse tähtsaim residents – sisuliselt tema riigi pealinn – asus Põltsamaal. Müürihambulise lõikega vapipäis meenutab, et siinne XIII sajandist pärinev linnus koos kauni rokokoostiilis lossiga oli see keskus, mille ümber kujunes hilisem Põltsamaa alev ja linn. Roheline on elu, looduse ja lootuse värvus. Kuldne on jõukust, viljakust, võimu ja kuulsust tähistav värvus. Põltsamaa lipp Põltsamaa sümboolika linna kodulehel Põltsamaa linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
Zlatna

Zlatna (saksa keeles Klein-Schlatten, Kleinschlatten, Goldenmarkt, ungari keeles Zalatna) on linn Rumeenias Transilvaanias Alba maakonnas. Zlatna asub maakonnakeskusest Alba Iuliast ligi 28 km läänes. Linna haldusalasse kuulub 18 küla: Botești (Golddorf, Botesbánya), Budeni (Higendorf), Dealu Roatei (Rotberg), Dobrot, Dumbrava, Feneș (Wildendorf, Fenes), Galați (Galz, Ompolygalac), Izvoru Ampoiului (Gross-Ompeil, Nagyompoly), Pârău Gruiului (Gruybach), Pătrângeni (Peters, Ompolykövesd), Pirita (Pfirth), Podu lui Paul (Pauls), Runc (Goldrücken), Ruși (Rusch), Suseni (Oberdorf), Trâmpoiele (Trempojel, Kénesd), Valea Mică (Kleinwasser) ja Vâltori (Waldrücken, Vultur). Roome riigi ajal asus Zlatna kohal linn nimega Ampelum, kus tegeldi kullakaevandamisega. Zlatnat on esmamainitud 1201. aastal. 1347. aastal anti Zlatnale laatade korraldamise õigus. Linnaõigused sai Zlatna 1387. aastal. 17. sajandi esimesel poolel toodi Zlatnasse kaevureid Saksamaalt ja Slovakkiast ning linn kujunes kullakaevandamise keskuseks. 20. sajandi esimesel poolel kaotas Zlatna oma senise tähtsuse ja muudeti maa-asulaks. Teise maailmasõja järel kujunes Zlatna tööstuskeskuseks ja sai 17. veebruaril 1968 linnaõigused tagasi. Zlatna România Geografică
Mäss Bountyl (film 1935)

"Mäss Bountyl" ("Mutiny on the Bounty") on 1935. aasta Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Frank Lloyd. Peaosades mängivad Charles Laughton, Clark Gable, Franchot Tone, Movita Castaneda ja Mamo Clark. Talbot Jenningsi, Jules Furthmani ja Carey Wilsoni stsenaarium põhineb Charles Nordhoffi ja James Norman Halli romaanil "Mäss "Bounty" pardal", mis räägib 1789. aastal Vaiksel ookeanil toimunud mässust Bountyl. Piletitulu poolest oli "Mäss Bountyl" 1935. aastal Põhja-Ameerikas edukaim film (piletitulu 2,25 miljonit). Film oli 1936. aasta Oscari auhindadele nomineeritud kaheksas kategoorias, kuid võitis ainult parima filmi Oscari. 1998. aastal valis Ameerika Filmiinstituut "Mäss Bountyl" 20. sajandi parimate Ameerika filmide seas (AFI's 100 Years...100 Movies) 86. kohale. Kapten Bligh jõudis 2003. aastal koostatud Ameerika filmiajaloo silmapaistvamate pahategelaste edetabelis (AFI's 100 Years...100 Heroes & Villains) 19. kohale. Charles Laughton – kapten Bligh Clark Gable – Fletcher Christian Franchot Tone – Byam Herbert Mundin – Smith Eddie Quillan – Ellison Dudley Digges – Bacchus Donald Crisp – Burkitt Henry Stephenson – Sir Joseph Banks Francis Lister – kapten Nelson Spring Byington – proua Byam Movita Castaneda – Tehani Mamo Clark – Maimiti Byron Russell – Quintal David Torrence – lord Hood John Harrington – härra Purcell Douglas Walton – Stewart Ian Wolfe – Maggs DeWitt Jennings – Fryer Ivan F. Simpson – Morgan Vernon Downing – Hayward Bill Bambridge – Hitihiti Marion Clayton – Mary Ellison Stanley Fields – Muspratt Wallis Clark – Morrison Crauford Kent – leitnant Edwards Pat Flaherty – Churchill Alec Craig – McCoy Hal LeSueur – Millard Harry Allen – Wherryman (tiitrites mainimata) Dick Winslow – Tinkler Charles Irwin – Thompson Brown, Gene (1995). Movie Time: A Chronology of Hollywood and the Movie Industry from Its Beginnings to the Present (inglise). New York: Macmillan. Lk 125. ISBN 0-02-860429-6. "Mutiny on the Bounty, Overview". Movie Guy 24/7 (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2013. Vaadatud 9. juuli 2022. "Mäss Bountyl" andmekogus IMDb (inglise) "Mäss Bountyl" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes (inglise) "Mäss Bountyl" Ameerika Filmiinstituudi kataloogis (inglise)
Põhja-Euroopa korvpalliliiga

Põhja-Euroopa korvpalliliiga võib tähendada: Põhja-Euroopa korvpalliliiga (1998–2003) Põhja-Euroopa korvpalliliiga (2021–)
Luvo Manyonga

Luvo Manyonga (sündinud 8. jaanuaril 1991 Mbekwenis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kaugushüppaja, maailmameister. Manyonga tuli 2010. aasta juunioride maailmameistriks kaugushüppes tulemusega 7.99. 2011. aasta Aafrika mängudel võitis ta Ignisious Gaisahi ees kuldmedali. Samal aastal toimunud maailmameistrivõistlustel Daegus oli ta tulemusega 8.21 viies. 2012. aasta märtsis andis Manyonga positiivse dopinguproovi ning tunnistas metamfetamiini tarvitamist mittesportlikel põhjustel. Talle määrati pehmendavaid asjaolusid arvestades lühendatud, 18-kuuline võistluskeeld ning ta läbis võõrutusravi. Manyonga oli probleemide tõttu sunnitud mitu hooaega vahele jätma ning naasis võistlustele alles 2016. aastal. Aafrika meistrivõistlustel oli ta Ruswahl Samaai järel teine ning võitis suveolümpiamängudel Rio de Janeiros Jeff Hendersoni järel hõbemedali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis hüppas Manyonga 8.48 ning tuli maailmameistriks. 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis ja Aafrika meistrivõistlustel Asabas võitis Mangonga hõbemedali. Rahvaste Ühenduse mängudel tuli ta meistriks võistluste rekordiga 8.41 Sees Väljas Allikas: World Athletics https://www.eurosport.com/athletics/luvo-manyonga_prs289950/person.shtml http://www.drugfreesport.org.za/wp-content/uploads/2012/12/Manyonga.pdf  Luvo Manyonga – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Luvo Manyonga Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise)
Justin Humphreys

Justin Humphreys on USA filosoof, Villanova Ülikooli õppejõud. Ta on saanud magistrikraadi klassikalises filoloogias Reed College'ist ja doktorikraadi filosoofias The New Schoolist. Husserl's Archaeology of Exact Science. – Husserl Studies, 2014, 30 (2), lk 101–127. Abstraction and Diagrammatic Reasoning in Aristotle's Philosophy of Geometry. – Apeiron, 2017, 50 (2), lk 197–224. Plato's Laughter. – Ancient Philosophy, 2018, 38 (1), lk 191–196. Subconscious Inference in Peirce's Epistemology of Perception. – Transactions of the Charles S. Peirce Society, 2019, 55 (3), lk 326. Aristotle. – Internet Encyclopedia of Philosophy, 2019 Aristotelian Imagination and Decaying Sense. – Social Imaginaries, 2019, 5 (1), lk 37–55. Nature's Perfection: Aristotle and Descartes on Motion and Purpose. – Conatus, 2021, 6 (2). koos Alison Ann Springle'iga. Anti-intellectualism, instructive representations, and the intentional action argument. – Synthese, (2021) (3–4), lk 7919–7955. Tutvustus ülikooli saidil