laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Prantsusmaa tütarvabariik

Oma Euroopa naaberosade hõivamise kestel Prantsuse revolutsioonisõdade ajal asutas Prantsusmaa nendel territooriumidel vabariiklikud režiimid. Prantsusmaa Vabariik väitis, et toetab vabariiklike printsiipide laiendamist Euroopas, kuid enamus nendest tütarvabariikidest olid tegelikult okupeeritud maade kontrollivahend Prantsuse ja kohaliku segatud kontrolli kaudu. Alba vabariik (1796–1801), annekteeriti Prantsuse keisririiki Liguuria vabariik (1796–1805), annekteeriti Prantsuse keisririiki Itaalia vabariik (1802–1805), muudeti Itaalia kuningriigiks Tsisalpiini vabariik (1797–1802), muudeti Itaalia vabariigiks Tsispadaani vabariik (1796–1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi Bologna vabariik (1796), annekteeriti Tsispadaani vabariiki Bergamo vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi Transpadaani vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi Crema vabariik (1797), moodustas Tsisalpiini vabariigi Brescia vabariik (1797) Rooma vabariik (1798–1800) Ancona vabariik (1797–1798), ühines Rooma vabariigiga Tiberina vabariik (1798–1799), pealinn Perugia, ühines Rooma vabariigiga Lémani vabariik (1798), tänapäeval Vaud' kanton Etruuria vabariik (1799) Pescara vabariik (1799) Parthenope vabariik (1799), pealinn Napoli Subalpiini vabariik (1802), annekteeriti Prantsuse keisririiki Bouilloni vabariik (1794–1795) Rauraki vabariik (Raurakische Republik/Republique Rauracienne), revolutsiooniline Prantsuse vabariik Baselis (1792–1793) Mainzi vabariik, revolutsiooniline Prantsuse vabariik Reinimaal ja Pfalzis (1793) Bataavia Vabariik (1795–1806), Madalmaad Tsisrhenaani vabariik (1797), Saksamaal Connachti vabariik (1798) Helveetsia vabariik (1798–1803), Šveits Danzigi vabalinn (1807–1815) Illüüria provintsid (1809) Kolonialism Prantsuse revolutsioon
Koper

Koper (itaalia keeles Capodistria) on linn Sloveenia edelaosas Aadria mere rannikul. Asub Itaalia piiri lähedal, ja seetõttu räägitakse Koperis palju ka itaalia keelt. Primorska ülikool
Seenekübar

Seenekübar ehk kübar (ladina keeles pileus) on varrest laiem, üldjuhul horisontaalne või ümar moodustis kübarseente viljakeha ülaosas.
Jesenice

Jesenice (saksa keeles Aßling) on linn Sloveenias, Jesenice valla halduskeskus. Jesenice koduleht
Annepäev

Annepäev (rahvapäraselt ka: lambapüha) on 7. augustil (Juliuse ehk vana kalendri järgi 25. juulil) ja kirikukalendris on see päev neitsi Maarja ema, püha Anna mälestuspäev. Eesti rahvakalendris on selle tähtpäeva kohta teateid 17. sajandist, kui sel päeval olla ohverdatud lambaid. Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 21 Annepäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis Berta
Jaagupipäev

Jaagupipäev (ka Jakobi päev, jakobipäev) on 25. juulil. Kirikukalendris on see apostel Jaakobuse mälestuspäev. Eesti rahvakalendri järgi tähistas see päev kesksuve (kesksuvepüha), kui heinatööd lõppesid ja algas viljalõikus. Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 45 Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) Jaagupipäevast ilm.ee portaalis (vaadatud 16.07.2013)
Paavo Ravila

Paavo Ilmari Ravila (5. juuli 1902 Laukaa – 16. aprill 1974 Helsingi) oli fennougrist ja Soome akadeemik. Paavo Ravila oli Helsingi ülikooli soome-ugri keeleteaduse professor aastail 1949–1956 ja ülikooli rektor 1953–1956. Ta oli Soome Akadeemia liige aastail 1956–1963, sealhulgas 1963. aastal ka akadeemia esimees. Aastatel 1963–1968 oli ta Ravila Helsingi ülikooli kantsler. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Poolkõrbevöönd

Poolkõrbevöönd on loodusvöönd, mis hõlmab poolkõrbe ja paikneb rohtla- ja kõrbevöötme vahel parasvöötmes ning savanni- ja kõrbevöötme troopikavöötmes.
Kõrbevöönd

Kõrbevöönd on loodusvöönd, mis hõlmab kõrbe ja paikneb parasvöötmes ja troopikavöötmes poolkõrbe- ja Vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöötme vahel.
Orange'i maakond (Florida)

Orange'i maakond (Orange County) on maakond USA-s Florida osariigis. Geograafilised koordinaadid on 28°31' N, 81°19' W. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Orlando. Maakonna pindala on 2598 km², millest 259 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 145 956. Aastal 2000 oli elanike arv 896 344. Seminole'i maakond (põhjas) Volusia maakond (kirdes) Brevardi maakond (idas) Osceola maakond (lõunas) Polki maakond (edelas) Lake'i maakond (läänes) Orange'i maakond moodustati 1845. aastal. https://public.tableau.com/shared/C6N94RNQX, vaadatud 4.09.2021. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Orange'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Heino Prosti põllutöömasinate muuseum

Heino Prosti põllutöömasinate muuseum on Nõo vallas Vissi külas Variku talus asuv muuseum, mis tutvustab muu hulgas Eesti alal kasutatud ajaloolisi põllutöömasinaid. Muuseumi asutas 1954. aastal tehnikahuviline ja vanavarakoguja Heino Prost. Muuseumis saab näha rehepeksumasinaid, traktoreid, majapidamismootoreid ja mitmesuguseid põllumajandusriistasid, mida on kasutatud taludes, kolhoosides ja sovhoosides . http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/prost.html[alaline kõdulink] http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=211 (vaadatud 16.07.2013) Heino Prostist ja tema muuseumist genealoogia.ee portaalis Vana põllutehnika koguja: mitu korda on mu elu kallale kiputud!
Lake'i maakond (Florida)

Lake'i maakond (Lake County) on maakond USA-s Florida osariigis. Maakonna halduskeskus on Tavares ja suurim linn Clermont. Maakonna pindala on 2995 km², millest 526 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 297 052. Aastal 2000 oli elanike arv 210 528. Maakonnas asub Florida poolsaare kõrgeim koht Sugarloaf Mountain (95 meetrit üle merepinna). Volusia maakond (kirdes) Orange'i maakond (idas) Seminole'i maakond (idas) Osceola maakond (kagus) Polki maakond (lõunas) Sumteri maakond (läänes) Marioni maakond (loodes) Lake'i maakond moodustati 27. mail 1887. aastal Sumteri ja Orange'i maakonna osadest. Maakond sai nime järvede järgi: maakonnas asub umbes 1400 järve. Lake Woodruff National Wildlife Refuge (osa) Ocala metsakaitseala (osa) 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Lake'i maakonna koduleht (inglise keeles)
Alachua maakond

Alachua maakond (Alachua County) on maakond USA-s Florida osariigis. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Gainesville. Maakonna pindala on 2510 km², millest 246 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 247 336. Aastal 2000 oli elanike arv 217 955. Bradfordi maakond (põhjas) Unioni maakond (põhjas) Putnami maakond (idas) Marioni maakond (kagus) Levy maakond (edelas) Gilchristi maakond (läänes) Columbia maakond (läänes) Alachua maakond moodustati 29. veebruaril 1824. aastal. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Alachua maakonna koduleht (inglise keeles)
Johann Köleri kodukoht-muuseum

Johann Köleri kodukoht-muuseum on Põhja-Sakala vallas Ivaski külas asuv muuseumiks kohandatud Lubjassaare talu hoone, kus lapsepõlves elas maalikunstnik Johann Köler. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=232 (vaadatud 16.07.2013) Johann Köleri kodukoht-muuseum kultuurimälestiste riiklikus registris Helen Arusoo: "Köleri talus elab juba viis põlve Köhlereid" Õhtuleht, 22. märts 2001
Jõhvi kindluskiriku muuseum

Jõhvi kindluskiriku muuseum on Jõhvis Jõhvi Mihkli kirikus, Rakvere tänav 6 asuv muuseum. Muuseumi haldab Jõhvi Muuseumi Selts. Muuseum paikneb kiriku altarialustes võlvkeldrites. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas mitmeid arheoloogilisi leide, sh Jäbara kalmetest pärinevaid Eesti vanimaid raudesemeid. https://web.archive.org/web/20131011052909/http://johvimuuseumiselts.ee/jkm.htm (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist (vaadatud 16.07.2013)
Pinellase maakond

Pinellase maakond (Pinellas County) on maakond USA-s Florida osariigis. Maakonna halduskeskus on Clearwater ja suurim linn St. Petersburg. Maakonna pindala on 1574 km², millest 849 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 916 542. Aastal 2000 oli elanikke 921 482. Pasco maakond (põhjas) Hillsborough' maakond (idas ja lõunas) Manatee maakond (lõunas) Pinellas National Wildlife Refuge Honeymoon Island State Park Caladesi Island State Park Anclote Key Preserve State Park Pinellase maakond moodustati 1. jaanuaril 1912 Hillsborough' maakonna osast. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Pinellase maakonna koduleht (inglise keeles)
Jäneda muuseum

Jäneda muuseum on Tapa vallas Jäneda külas Jäneda mõisahoones asuv muuseum, mis tutvustab Jäneda küla ajalugu, sealhulgas mõisaga seotut. Muuseumi tähelepanuväärne väljapanek on mõisa parunessi Maria Zakrevskaja-Benckendorff-Budbergi skandaalsest elust. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=109 (vaadatud 16.07.2013)
Jürissaare talumuuseum

Jürissaare talumuuseum on Mustvee vallas Võtikvere külas Jürissaare taluhoones asuv muuseum, mis tutvustab piirkonna talurahva majapidamist ja eluolu 20. sajandi alguses. Muuseum avati 1988. aastal. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=83 (vaadatud 16.07.2013)
Kabala villaveski

Kabala villaveski on Rapla vallas asuv endisaegne villaveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks. Villaveski masinad on üle 100 aasta vanad. http://www.maavillane.ee/?54 (vaadatud 16.07.2013) Villaveskist maavillane.ee kodulehel (vaadatud 16.07.2013)
Kalevipoja muuseum

Kalevipoja muuseum on Mustvee vallas Kääpa külas asuv muuseum, kus eksponeeritakse muu hulgas Kalevipojaga seotud materjale. Muuseumi haldab SA Kalevipoja Koda. Muuseum asutati 2001. aastal ja avati 2002. aastal. Muuseum asub omaaegses Saare koolimajas. http://www.kalevipojakoda.ee/?page_id=61 (vaadatud 16.07.2013) Muuseumist SA Kalevipoja Koda veebilehel (vaadatud 16.07.2013)
Kardinapuu (film)

"Kardinapuu" on USA-s 1909. aastal valminud komöödiafilm. Koopia tummfilmist eksisteerib tänini. Film valmis 1909. aastal Fort Lees (New Jersey). "Progressive Silent Film List: The Curtain Pole". Silent Era. Vaadatud 18.07.2013. Koszarski, Richard (2004), Fort free: The Film Town, Rome, Italy: John Libbey Publishing -CIC srl, ISBN 0-86196-653-8
Troinoi (Singer Vinger)

"Troinoi" on Eesti ansambli Singer Vinger 2000. aastal ilmunud kogumikalbum, milles sisaldub ansambli looming alates selle tegevusest nimede Pära Trust ja Turist all kuni 1996. aastani. "Usun ei usu" (Hardi Volmer) "Oi bljääd" (Belsen Was a Gas) (Sid Vicious, Paul Cook, Steve Jones, John Lydon) "Ära jahtu" (Volmer) "Aino on ainus" (Roald Jürlau / Villu Kangur) "Jumalaga puberteet" (Volmer) "Sirts oli sire" (I Just Want to Have Something to Do) (Ramones/Volmer) "Faatum" (Jürlau/Kangur) "Makulatuur" (Volmer) "Kodusõda" (Jürlau/Kangur) "Kasevete aeg" (Hardi Volmer) "Ruja rock" (muusika Veljo Vingissaar) "Raha" (saami rahvalaul / Volmer) "Mida ma näen" (Volmer) "Igaühes midagi on" (Jürlau/Kangur) "Jakovlevi punk" (Jaagupi jenka) (muusika Arne Oit) "Läbi elu" (Jürlau/Volmer) Loo "Massikommunikatsioon" video (CD-plaadil).
Narva-Jõesuu kirik

Narva-Jõesuu kirikuna on tuntud järgmised Narva-Jõesuu linnas asunud kirikud: Narva-Jõesuu Nikolai kirik ehk Niguliste kirik oli luterlik kirik, mis hävis 1944. aastal; Narva-Jõesuu Püha suurvürst Vladimiri kirik on õigeusu kirik. Tänane kirik toodi Narva-Jõesuusse üle 1948. aastal Merikülast.
Fekaalid

Fekaalid on inimeste väljaheited ja eritised (suuremalt jaolt roe ja kusi). pudrett
Kardinapuu

Kardinapuu on puidust või muust materjalist tavaliselt varva või liistu kujuline ese, mille külge riputatakse kardin või kardinad. Kardinapuu kinnitatakse tavaliselt seina külge.
Saatuse narrid

"Saatuse narrid" on USA-s 1909. aastal valminud draamafilm. Koopia filmist eksisteerib tänini Kongressi raamatukogu filmiarhiivis.. "Progressive Silent Film List: Fools of Fate". Silent Era. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.07.2009. Vaadatud 18.07.2013.
Harilik peniseen

Harilik peniseen ehk tava-peniseen (Mutinus caninus) on tanuseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik, mis kasvab Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerika idaosas. Eestis esineb väga harva. Üldiselt ei peeta peniseent söödavaks. Noor viljakeha on 2-4 cm kõrgune nahkjas muna. Nahkjas koor rebeneb ning viljakeha kasvab 8–12 cm kõrguseks. Valkjas kuni kollakaspruun jalg on seest õõnes, viljakeha ülaosa on koonusjas oranži tipuga, seda katab oliivroheline lima. Gerrit J. Kaizer "Seente entsüklopeedia", Sinisukk 2006 Harilik peniseen andmebaasis eElurikkus
Buenos Airese järv

General Carrera järv ehk Buenos Airese järv (Tšiilis Lago General Carrera, Argentinas Lago Buenos Aires) asub Tšiili ja Argentina piiril ja on nende riikide suurim järv. Järve pindala on 1850 km², millest 970 km² kuulub Tšiilile ja 880 km² Argentinale. Järv on tekkinud liustike sulamisveest. Järve lõunakaldal asub Chile Chico linn.
Lissaboni Teaduste Akadeemia

Lissaboni Teaduste Akadeemia (portugali keeles: Academia das Ciências de Lisboa) on Portugali teaduste akadeemia. Teaduste akadeemia kui riiklik institutsioon loodi aastal 1779 Lissabonis algse nimega Lissaboni Kuninglik Teaduste Akadeemia. Akadeemia eesmärgiks on soodustada teaduslikke uuringuid, edendada akadeemilist arengut, julgustada portugali keele- ja kirjandusalaseid uuringuid ning arendada Portugali ajaloo ja rahvusvaheliste suhete uurimist. Akadeemia teeb tihedat koostööd akadeemiatega, mille ametlik töökeel on portugali keel. Lissaboni TA on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige. Akadeemia liikmeskond on jaotatud kahte klassi: Loodus- ja täppisteaduste klass ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste klass. Klassid jagunevad omakorda sektsioonideks. Loodus- ja täppisteaduste klass (portugali keeles Classe de Ciências, 'teaduste klass') jaguneb seitsmesse sektsiooni: füüsika; matemaatika; keemia; geo- ja kosmoseteadused; bioteadused; arstiteadus; inseneriteadused ja muud rakendusteadused. Humanitaar- ja sotsiaalteaduste klass (portugali keeles Classe de Letras, 'kirjandusklass') jaguneb samuti seitsmesse sektsiooni: kirjandus ja kirjandusteadus; filoloogia ja keeleteadus; filosoofia, psühholoogia ja kasvatusteadused; ajalooteadus ja geograafia; õigusteadus ja politoloogia; majandusteadus; sotsioloogia ning muud humanitaar- ja sotsiaalteadused. Liikmestaatused on järgmised: täisliige (Académicos Efectivos); rahvuslik korrespondentliige (Académicos Correspondentes Nacionais); brasiilia korrespondentliige (Académicos Correspondentes Brasileiros); välisliige (Académicos Correspondentes Estrangeiros); auliige (Académicos Honorários) ja emeriitliige (Académicos Eméritos). Akadeemias on liikmeid kokku (2013. a seisuga) 295 inimest, sealhulgas 70 täisliiget, 120 rahvuslikku korrespondentliiget, 26 brasiilia korrespondentliiget, 72 välisliiget 5 auliiget ja 2 emeriitliiget. Eesti teadlastest on akadeemiasse kuulunud arstiteadlane Ludvig Puusepp (valitud 1929, surnud 1942); praegu kuulub liikmeskonda mehaanikateadlane Jüri Engelbrecht (valitud 2010). Academia das Ciências de Lisboa Lissaboni TA koduleht (portugali)
Mustkunst

Mustkunst on etenduskunst, mis kuulub "lavakunstide sugukonda" ja selle peaeesmärk on meelelahutus, ning olemus seisneb illusioonide loomises ja publiku muutunud teadvuse seisundi esile kutsumises. Mustkunst seisneb põhiliselt selles, et Mustkunstnik teeb miskit, millel on oma tagajärg, kuid siis juhtub midagi erakordset ja tihtilugu isegi võimatut ning publiku silmis on juhtunud "IME" ehk "illusioon" on tulnud avalikuks. Illusiooni taga on tegelikult peidus "saladus" ehk see, kuidas "vaataja" jaoks "näitemäng" on lavastatud ning üles ehitatud, arvestades seejuures inimkäitumise mustreid ja psühholoogiat. Tegelikult suunab mustkunstnik vaataja tähelepanu kindlatele asjaoludele hetkes ja siis toimetab salaja omad liigutused ning väga ägedad ja nn "võimatud" asjad juhtuvadki. Hiinapärased haakuvad rõngad on klassikaline trikk, mis näeb ette, et mustkunstnik näitab publikule eraldatud terasrõngaid. Öeldes võlusõna, hakkavad rõngad keti kombel kokku. Hiljem võtab ta rõngad jälle ketist lahti ja näitab publikule. Naisesaagimine on klassikaline trikk, mis näeb ette, et mustkunstnik toob lavale naise, paneb ta kirstu ja saeb kasti pooleks. Hiljem paneb ta jälle kastid kokku ja naine on elus ja terve. Trikk mis näeb ette pehmest materjalist pallide manipuleerimist topside all, millest palju versioone. Näiteks mustkunstnik paneb tagurpidi asetatud topsile vahtkummist pallikese, katab selle topsiga, koputab sinna ja pall läheb läbi topsi. Egituses Benin Hasani matusekambrist avastatud seinamaalil arvatakse olevat kõige varasem (2500 aastat e.m.a) säilinud kõnealloleva triki kujutis. Üks levinumaid tänavamustkunsti trikke, millega muu hulgas on läbi ajaloo petetud pealtvaatajatelt raha välja. Jürgen Veber Meelis Kubo Erich Udras Charlekas Marek Sandermat
Kolmekuningapäev

Kolmekuningapäev on 6. jaanuaril ja kirikukalendris on see päev, kui kolm Hommikumaa tarka (kuningat) leidsid Jeesuslapse. Eesti rahvakalendris tähistas see jõuluaja lõppu, olles ühtlasi jõuluaja viimane püha. Sel päeval eestlased tõid veel õlgi tuppa, sõid pühade aja toite ja täitsid muid jõulukombeid. Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 93 Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Insolubiilid

Insolubiilid (ladina insolubilia) on valetaja paradoksi ja selletaoliste paradokside rühm, mida uuriti skolastikas. Need arvati "sofismide" hulka. Paul Vincent Spade, Stephen Read. Insolubles. Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2009.
Lauritsapäev

Lauritsapäev on 10. augustil ja kirikukalendris on see Püha Laurentiuse mälestuspäev. Eesti rahvakalendris oli selle päevaga seotud tuletegemise tabud. Põhja-Eestis tähistas see päev ka kiikumisaja lõppu. Lõuna-Eestis oli lauritsapäev sokutapmise päev, samuti alustati sel päeval rukkikülvi. Lauritsakivi Esimene rukkiema päev Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 133 Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Luutsinapäev

Luutsinapäev (ka: luutsipäev, luutsnapäev, luutsi) on 13. detsembril, kirikukalendris on see märtrina surnud Püha Lucia mälestuspäev. Eesti rahvakalendris on seda päeva tähistatud eriti Eesti rannarootslaste asustatud piirkonnas. Luutsipäeva ööd peeti aasta kõige pikemaks ja Juliuse kalendri järgi see nii ka on. Sel päeval valmistati jõuluehteid. Eesti rannarootslaste aladel ja saartel tähistamisel jooksid ringi luutsid ehk kostümeeritud sandid, kes kontrollisid, kas kodudes on kõik korras ja puhas. Vastasel korral ergutati laisku vitstega. Põhjamaades oli luutsinapäev jõule sissejuhatav päev, sel päeval koristati tube, süüdati küünlad ja korraldati rongkäike, kus kõnnib valges kleidis Luciaks kostümeeritud neiu, küünaldest kroon peas. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 153 Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) "Luutsinapäev juhatas jõulud sisse". Maaleht. 8.12.2021. Vaadatud 13.12.2021. Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Vincenzo Cerami

Vincenzo Cerami (2. november 1940 Rooma – 17. juuli 2013 Rooma) oli itaalia filmistsenarist. Cerami tegi tihedalt koostööd itaalia filmilavastaja ja -näitleja Roberto Benigniga. Ta kirjutas stsenaariumi filmile "Elu on ilus" ("La vita è bella"), millega kandideeris stsenaristina Oscarile.
Dominica lipp

Dominica lipp on Dominica Ühenduse lipp. Lipp võeti kasutusele 3. novembril 1978, väikseid muudatusi tehti 1981., 1988. ja 1990. aastal. Lipu keskel on Dominica rahvuslinnu keiser-amatsoonpapagoi kujutis. 1955-1965 1965-1978 1978-1981 1981-1988 1988-1990
Andres Jüriado

Andres Jüriado (13. mai 1938 Luunja vald – 4. veebruar 2003 New York) oli Vabadusraadio – Raadio Vaba Euroopa (RFE–RL) kauaaegne kaastöötaja. Lapsena põgenes perega Punaarmee eest Läände. Pärast põgenikelaagris elamist Saksamaal rändas perekond edasi USA-sse. Ta andis organisatsiooni United Baltic Appeal – Baltic Appeal to the United Nations (BATUN) kaudu panuse sellele, et ÜRO-s arutati inimõiguste rikkumisi Balti riikides. Oli BATUN-i üks peamisi aktiviste ja 32 aastat selle juhatuse liige. Osales AABS-i (Balti Uurimuste Edendamise Ühing) organiseerimisel, olles 1967–1968 üheks eestlaste esindajaks selle asutavas toimkonnas. Lõpetas eliitgümnaasiumi New Yorgi Bronxi linnaosas. Mõni aasta pärast raamatukoguteaduses magistrikraadi saamist Columbia ülikooli juures palgati Jüriado Vabadusraadio eestikeelsesse toimetusse ning ta töötas RFE–RL-i juures ligi 15 aastat. Jüriado oli ühteaegu boheemlane ja eesti patrioot. Suurte teadmiste ja suurepärase mäluga. Koloriitne tegelane. Sakslased ütleksid "tuntud nagu kirju koer". Andres Jüriado oli kunagi kohanud Yasser Arafati ÜRO New Yorgi peakorteri liftis. Andresel oli kombeks kõikide inimestega vestelda – nii riigijuhtide kui ka taksojuhtidega. Arafat olla öelnud: "Jah, eestlased, miks ma ei tea. Teine allasurutud rahvas nagu meiegi. Toetan teie vabaduspüüdlusi." Suuresti tänu Jüriado jõupingutustele ilmus ajalehes The New York Times olulisi kirjutisi Eestis nõukogude ajal toimunud ülekohtu teemal. Kuigi Jüriado ei elanud kunagi Eestis, käis ta kodumaal mitu korda pärast taasiseseisvumist. Tal olid arvestatavad teened pagulaste peetud välisvõitluses. Elas valdava osa elust Ameerikas, keeldus aga teiste eestlastega inglise keelt rääkimast, mis paguluses võrsunud ja võrsuvate eesti päritolu inimeste seas muidu küllaltki tavaline oli. Hüüdnimed: "The Sheik". "professor". Hellar Grabbi kirjutas tema nekroloogis: "Andrese teadmised olid laialdased nii humanitaar- kui ühiskonnateadustes, millega kaasus terav intellektuaalne uudishimu maailmaprobleemide ja eesti küsimuste vastu ning põhjalik Ameerika sise- ja välispoliitika tundmine. Mees oli nagu loodud Vabadusraadio eestikeelsete saadete New Yorgi toimetaja ja korrespondendi kohale, kuhu ta kutsuti sovetoloog Jaan Pennari poolt... Ta tundis väga hästi kirjandust, eriti draamakirjandust ja teatrit... Kui helistasin pärast Andrese surma Rootsi ta endisele ülemusele, RFE–RL-i eesti saadete juhatajaks olnud Aleksander Terrasele, et sõbra lahkumist kurta, ütles Terras jutu lõpul: „Ta oli väga hea ajakirjanik! Kui ilmub Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon, siis leiab Andres Jüriado selles kindlasti oma koha." Jüriado artikkel inglise keeles "Nationalism vs. Socialism in Soviet Estonian Drama" – [1]
Macbeth (Itaalia film 1909)

"Macbeth" on William Shakespeare'i näidendi "Macbeth" alusel Itaalias 1909. aastal valminud tummfilm. Peaosades olid Dante Cappelli, Maria Caserini, Amleto Palormi ja Ettore Pesci.
Macbeth (Prantsusmaa film 1909)

"Macbeth" on William Shakespeare'i näidendi "Macbeth" alusel Prantsusmaal 1909. aastal valminud tummfilm. Film linastus pärast Macbethi itaalia versiooni linastumist sama aasta 27. novembril. "OVGuide". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 18. juulil 2013.
Kiideva muuseum

Kiideva muuseum oli Haapsalu linnas Kiideva külas Nurga talus asuv muuseum, kus eksponeeriti lähipiirkonna talude tööriistu ja tarbeesemeid. Paljud eksponaadid olid seotud kalapüügiga. Muuseum tegutses 2000. aastast alates majas, mis kuulus Torontos elavale Henry Tomingale. Nõukogude ajal oli hoone Tallinna piimakombinaadi suvila. 2010. aastal lõpetas selts muuseumipidamise ning jagas museaalid tagasi omanikele, kuna rookatus laskis vett läbi. 2017. aastal kaalus vald maja äraostmist, kuid pidas omaniku küsitud 20 000–30 000 eurost hinda liiga kõrgeks. http://www.muuseum.ee/et/muuseumid/eesti_muuseumid/by_alphabet?action=details&museum_id=141 (vaadatud 16.07.2013) "Ridala vald peab Kiideva külaseltsi muuseumimaja liiga kalliks", Lääne Elu, 7. jaanuar 2017, lk 5 (vaadatud 19.06.2024) "Ridala vald peab Kiideva külaseltsi muuseumimaja liiga kalliks", Lääne Elu, 7. jaanuar 2017, lk 5