laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Võhmuta vald

Võhmuta vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Võhmuta valla maa-alast, välja arvatud Järsi ja Metsamõisa külade, Võhmuta asunduse, Liivaku, Salu, Kuristiku, Kalda, Lombi, Kivimäe, Kopli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talude, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 ja 196–209 maa-alad; senise Kuksema valla maa-alast, välja arvatud Kihme ja Kiigemõisa külade ja Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-alad; senise Väinjärve valla Ramma küla maa-alast. Esimene Võhmuta vallavanem oli Voldemar Nõukas, kes valiti 21. aprillil Järva maavolikogu liikmeks. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Väinjärve vald

Väinjärve vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Klda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest. Esimene Väinjärve vallavanem oli valla- ja linnavanemate esindaja Järva maavalitsuses Aleksander Aas, kes valiti tagasi 21. aprillil 1939. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Albert Suurkivi. 1945 augustis moodustati Väinjärve vallas 4 külanõukogu: Abaja külanõukogu keskusega Abaja külas, Kapu külanõukogu keskusega Kapu asunduses, Vao külanõukogu keskusega Vao külas ja Väinjärve külanõukogu keskusega Koeru alevikus. 1950. aastal Väinjärve vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu. Väinjärve mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Väätsa vald (1939)

Väätsa vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Väätsa külas. 1. aprillil 1939 oli vallas 1978 elanikku. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga Väätsa valla – maa-alast, mis moodustus: a) senise Väätsa valla maa-alast, välja arvatud Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-alad; b) senise Vahastu valla kirdepoolse metsa maa-alast kuni Vahastu ja Väätsa mõisade piirini; c) senise Kirna valla Saare küla ja Siugumetsa, Laiaru ning Alliku talude maa-aladest. Detsembris 1939 valiti tagasi senine Väätsa vallavanem Eduard Mikser 11 poolt- ja 1 vastuhäälega, abivallavanemateks valiti August Silm ja Johannes Sutting. 1945 augustis moodustati Väätsa vallas Lõõla külanõukogu keskusega Lõõla külas, Piiometsa külanõukogu keskusega Piiometsa külas ja Väätsa külanõukogu keskusega Väätsa külas. 1950. aastal Väätsa vald likvideeriti. Väätsa ja Lõõla külanõukogu alad arvati Paide rajooni koosseisu, Piiometsa külanõukogu arvati Türi rajooni koosseisu. Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Uus vallavanem Paide vallas. Rahvaleht, 13. detsember 1939, nr. 293, lk. 6. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544 Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Kooraste vald

Kooraste vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kooraste valla maa-alast, välja arvatud osa Jõksi küla ja osa Jõksi asunduse piirkondadest ning Mügra ja Väike-Mügra asunduste piirkonnad; senise Urvaste valla Koigo ja Roonimõisa külade ning Truuta, Koigo, Anne ja Rebase asunduste piirkondadest kuni Silgu, Pikamäe, Hansu, Metsa, Kangro, Kunguse, Padose ja Keema taludeni, kõik loendatud talud välja arvatud; senise Kärgula valla Kärgula asunduse osa piirkonnast. Vald kuulus Riigivolikogu 77. valimisringkonda, kust valiti Alo Karineel. 1. aprillil 1939 oli vallas 1885 elanikku. Kooraste vallavanem, Hiire talu peremees Richard Kolk kutsuti valla metsavendade juhi Julius Ennoki poolt vallamajja 10. juulil 1941 ja vallavalitsus võttis täitevkomiteelt akti alusel ameti üle 11. juulil. Esimesed sakslased põikasid Kooraste valda 15. juulil 1941. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaagvere külanõukogu ja Kooraste külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Otepää rajooni koosseisu. Kooraste mõis Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) Võrmaa talundid
Oskar Jalajas

Oskar Jalajas (24. jaanuar 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 21. detsember 1930) oli Eesti sõjaväelane (major, 1930). Ta sündis talunik Andres Jalajase peres. Osales I maailmasõjas (48. Siberi kütipolk). Aastatel 1917-1918 oli sõjavangis sakslaste käes. Osales Vabadussõjas (1. Jalaväerügement). Lõpetas 1922. aastal Tallinna Õhtugümnaasiumi ning õppis aastatel 1922-1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Aleksander Viiret

Aleksander Viiret (kuni 1935. aastani Aleksander Viil; 12. aprill 1904 – 18. november 1973 Räpina) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Evald Ein

Evald Ein (17. juuni 1894 Tartumaa – 20. veebruar 1986 Borås, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Ta lõpetas Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ja seejärel Vilno sõjakooli sõjaaegse kursuse. Talle anti 1937. aastal Rootsi Mõõgaordeni aumärk. Ohvitseride andmekogu http://isik.tlulib.ee/index.php?id=2225
Juhan Madise

Juhan Madise (kuni 1936. aastani Joann Madisson; 9. juuli 1903 Pärnumaa – 15. jaanuar 1977 Lakewood, New Jersey, USA) oli Eesti sõjaväelane (major). Ta võitles vabatahtliku kooliõpilasena Vabadussõjas. Ta oli Sõjakooli 1. lennu lõpetaja ja jätkas kutselise ohvitserina. Madise oli pikemat aega sõjavägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoneri adjutant. Ta oli ajakirja Sõdur toimetaja. Madise oli ka Eesti sõjaväeline atašee Poolas. Teise maailmasõja ajal teenis ta kindralinspektuuris. Pärast Teist maailmasõda oli Saksamaal põgenikelaagris, seejärel siirdus elama USA-sse. Ta suri pika raske haiguse tagajärjel, tema põrm tuhastati Trentoni krematooriumis. Meie Elu, 21. jaanuar 1977 Foto Ohvitseride andmekogus
Martin Susi

Martin Susi (2. september 1903 – 29. märts 1971 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939). Ohvitseride andmekogu
Anton Pori

Anton Pori VR II/3 (10. juuni 1895 – 13. jaanuar 1973 Baltimore) oli Eesti sõjaväelane (major, 1936). 1919. aasta novembris teenis lipniku auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alamleitnandiks, vanusega 11. veebruarist 1919. Hiljem teenis Kaitseliidu Saaremaa malevas. 1938 Kotkaristi IV klassi teenetemärk Ohvitseride andmekogu
Artur Viilip

Artur Viilip (3. veebruar 1894 Viljandimaa – 22. oktoober 1976 Vastemõisa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Eesti Piirivalve ülema abi. Ohvitseride andmekogu
Jaan Üts

Jaan Üts (29. juuli 1897 Otepää, Tartumaa – 30. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kapten). 1920. aasta augustis ülendati ta Sõjakooli kursuse lõpetamise puhul lipnikuks ning määrati teenistusse Laiarööpmelisele soomusrongile nr. 3. 1924. aasta veebruaris ülendati ta nooremleitnandiks (teenistuskohaga 1. soomusrongide rügement ja 1926. aasta novembris leitnandiks. 1935. aastal sai ta kapteniks. 14. juunil 1941 arreteeriti ta Tapal ning Taimõri Ringkonnakohus mõistis ta surma. Teda peeti kinni Krasnojarski krais Norillagis, kus ka surmaotsus järgmisel aastal täide viidi. Jaan Üts Ohvitseride andmekogu (vaadatud 3. jaanuaril 2012)
Paul Onno

Paul Onno (16. jaanuar 1902 Võru – 7. aprill 1974 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant). Ta oli Tartumaa Omakaitse pataljoni ülem. 1935. aastal sai ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi. Ta arreteeriti 13. juulil 1953 ning mõisteti 25+5 aastaks Irkutski oblastisse Taišetlagi. Vabastati 29. novembril 1955. Ohvitseride andmebaas
Ekke Väli

Ekke Väli (sündinud 19. aprillil 1952) on eesti skulptor. Ta lõpetas aastal 1979 ERKI skulptorina. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige. 1991 Kristjan Raua preemia (1990. aasta looming ning töö "Monument monumendile") 2009 Anton Starkopfi stipendium 2017 Aino Kallase preemia Peeter Põllu monument Tartus Haridus- ja Teadusministeeriumi ees (2008) Nõukogude võimu poolt hävitatud Tartu Vabadussõja mälestussamba Amandus Adamsoni Kalevipoja skulptuuri taastamine (2003) Paul Kerese mälestusmärk Tallinnas Tõnismäel Gustav Ernesaksa kuju Tallinna lauluväljakul Artur Sirki kuju Amblas (2018) Karl Kikase kuju Põlvas (2019) Viktor Kingissepa portree Tallinnas Karu tn 14 (1988) Tema vend on kirurg Toomas Väli. "ERKI skulptuurieriala vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2013. Vaadatud 16. augustil 2013.
Jüri Leek

Jüri Leek (kuni 1936. aastani Jüri Lemvald; 20. märts 1893 Imavere, Viljandimaa – 7. oktoober 1943 Zajarsk, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Teenis 7. Jalaväerügemendis.
Kõlleste vald (1939)

Kõlleste vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kõlleste valla maa-alast, välja arvatud osa Hurmi ja Karaski asunduse piirkondadest ning Heisri asunduse Lutumäe ja Järveotsa talude piirkond; senise Kioma valla Mõksi, Sõra, Varbuse, Lukatsi, Pera ja Kure küla ning Varbuse asunduse piirkondadest; senise Valgjärve valla Vana-Piigaste asunduse piirkonnast ja Tõdu asunduse osa piirkonnast; senise Karilatsi valla maa-alast, välja arvatud Voorepalu, Karilatsi ja Kikka küla ning Kirissaare asunduse piirkond. Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Häätaru külanõukogu ja Karaski külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Võrumaa talundid
Laheda vald (1939)

Laheda vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mustajõe külanõukogu ja Vardja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu. 7. Laheda vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Aleksandri valla maa-alast, välja arvatud Väimela-Nõrgi, Väimela-Suurküla, Väimela-Tagaküla ja Kanarbiku külade ning Kärnamäe, Kõrgemäe, Lapi, Haigri ja Väiso asunduste piirkonnad; b) senise Põlgaste valla Põlgaste asunduse piirkonnast ja Alaküla osa piirkonnast; c) senise Koiola valla lahustüki maa-alast, välja arvatud Holvandi nr. 153 talu piirkond. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Lasva vald (1939)

Lasva vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 75. valimisringkonda, kust valiti Karl Puusemp. Esimene vallavanem oli Arnold Maidla, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 9. juulil 1941 määras Lasva komandant ta tagasi vallavanemaks, täitevkomitee esimees Oskar Soo (9. november 1885 – september 1941 Võru) arreteeriti ja hukati aktiivse kommunistina Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel. Esimesi sakslasi nähti Lasva vallas 26. juulil 1941. Valla aukodanik oli Richard Veermaa. 13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Lasva külanõukogu ja Loosi külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu. 8. Lasva vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Lasva valla maa-alast; b) senise Pindi valla Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Loosi valla maa-alast; d) senise Orava valla Veriora metsandiku osa maa-alast. R. Veermaa Lasva aukodanikuks. Uus Eesti, 30. detsember 1939, nr. 354, lk. 9. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Leevi vald

Leevi vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. 1. aprillil 1939 oli vallas 1834 elanikku. Valla täitevkomitee esimees Eduard Kuus (1. märts 1902 – 14. juuli 1941) hukati aktiivse kommunistina. 9. juulil 1941 määras omakaitse kohaliku garnisoni ülem Jaan Kalliver ajutiseks vallavanemaks Rudolf Kõivsaare (12. oktoober 1893 Leevi vald – 18. oktoober 1953, arreteeriti 4. juunil 1945). Sakslased põikasid Leevi valda 26. juulil 1941. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leevi külanõukogu ja Tsolgu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu. 9. Leevi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Timo valla maa-alast, välja arvatud valla lahustüki maa-ala senise Võru valla piires; b) senise Pindi valla maa-alast, välja arvatud Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Veriora valla endise Palu mõisa piirkonnast, välja arvatud Vinso piirkond ja Süvahava küla maa-ala kuni Võhandu jõeni; d) senise Peri valla Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkondadest; e) senise Koiola valla Holvandi nr. 153 talu piirkonnast. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Lepistu vald

Lepistu vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Esimene vallavanem oli Karl Loos, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. Valla täitevkomitee esimees Karl Liiv andis 9. juulil 1941 valla asjaajamise üle metsavendade juhile veebel Eduard Edulale , kes juhtis valda kuni 25. juulini, mil alustas tegevust Võru maavalitsuse poolt määratud vallavanem. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kõrgepalu külanõukogu ja Tsooru külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu. 10. Lepistu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tsooru valla maa-alast; b) senise Vana-Roosa valla Savira küla osa piirkonnast; c) senise Saru valla Kautsi metsavahikoha piirkonnast; d) senise Vana-Antsla valla Litsmetsa, Maasiksaare, Metova ja Latiku külade piirkonnast; e) senise Rõuge valla Kala nr. A-49 talu piirkonnast ja Rõuge metsandiku kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-aladest (1. juuli 1892 – 25. märts 1971, arreteeriti 8. jaanuaril 1951, Mõisaküla talu peremees, kaitseliitlane) 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Linnamäe vald

Linnamäe vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Linnamäe valla maa-alast, välja arvatud Järve, Pätsimäe, Piirikannu, Luusaku, Kõri-Mihkli, Tarvastu ja Kärsna talude piirkond; senise Vaabina valla maa-alast. Esimene vallavanem oli Gustav Haller. Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kurenurme külanõukogu ja Vaabina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu. Linnamäe mõis Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Misso vald (1939)

Misso vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra. Valla täitevkomitee esimees Karl Uibo (18. mai 1916 – 16. 11 1941) tabati Urvaste vallas, oli aktiivne komsomolisekretär, kutsus rahvast üles võitlema fašismi vastu, hukati. 9. juulil määras valla Omakaitse juht, veebel August Laine vallavanemaks endise vallavanema Oskar Kiudsoo, kelle kinnitas hiljem Võru maavalitsus. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Luhamaa külanõukogu (Sagrimäe, Savimäe, Tiilike, Saagri, Kriivaküla, Tootsi, Leimani, Napi, Teaste, Põrste, Prontova, Lota (Lüta), Määra, Kosta, Määsi, Tserepi, Mokra, Väike-Tiilike, Kriiva, Kossa-Tootsi, Korila ja Luhamaa küla) ning Pugola külanõukogu (Misso asundus, Põdrametsa, Pulli, Lemmatsi, Käbli, Suursoo, Kure, Rammuka, Kõrgessaare, Muraski, Ritsika, Kivioru, Kimalase, Kaubi, Siksali, Hino, Sakuti, Parmu ja Muakese küla, Misso alevik). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu. 12. Misso vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Misso valla maa-alast, välja arvatud Laisi küla piirkond ja osa Misso metsandiku maa-alast; b) senise Vastseliina valla Tserepi ja Tikka külade ning Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkondadest. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Mooste vald (1939)

Mooste vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk. 10. juulil 1941 kutsus valla Omakaitse juht veebel Peeter Tuvikene ametisse omariikluse-aegse vallavanema Eduard Viljalo ja esitas uue vallavalitsuse Võru maavanemale kinnitamiseks. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kauksi külanõukogu (Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Lavasaare, Suuremetsa, Hirmuküla, Kiviküla ja Suureküla) ning Mooste külanõukogu (Mooste, Noorits-Metsaküla, Jaanimõisa, Säkna, Viiraküla ja Kaaruküla). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu. 13. Mooste vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Mooste valla maa-alast, välja arvatud Kruusa nr. 205, Annika nr. 83, Kruusavälja nr. 206, Kuusesaare nr. 207, Arnikaveski nr. 208 talude piirkond, talude nr. 209 ja 215 lahusosade maa-alad ning osa Ahja metsandiku maa-alast; b) senise Koiola valla Miiaste küla piirkonnast; c) senise Toolamaa valla Kanasaare küla piirkonnast; d) senise Räpina valla Märaste nr. V, Märastesaare nr. VI ja Kikkasaare nr. VII talude piirkonnast 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Mooste mõis
Mõniste vald (1939)

Mõniste vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Mõniste valla maa-alast, välja arvatud Ritsiku kõrtsi ning Ala-Partsi, Mäepartsi, Parmuvere (Parmupalu), Luhtu, Tundo, Pihkura, Sae ja Suure-Tamme talude piirkond; senise Saru valla maa-alast, välja arvatud Punsa asunduse, Kautsi ja Palu metsavahikohtade ning Haava, Rebase ja Palu talude piirkonnad; senise Vana-Antsla valla Alaküla piirkonnast ning Antsla metsandiku osa maa-alast. Vald oli Eesti lõunapoolseim, vastu Läti piiri. Eesti valdadest piirnes Mõniste vald Taheva, Karula (mõlemad Valgamaal), Antsla, Lepistu ja Varstu vallaga. Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu. 1941. aastal võttis hävituspataljon põgenedes meiereist kaasa mõned kastid võid, ülejäänu kallati kastidest välja, valati üle petrooliga ja meier Laos trampis kummisaabastega seal sees. Hiljem korjati rikutud või kokku ja viidi Võru vanglasse, kus sellega toideti vangistatud kommuniste. Valla täitevkomitee esimees Dimitri Laats (29. september 1915 – juuli 1941) oli EK(b)P liikmekandidaat, hävituspataljonlane, hukati. Võru maavalitsus määras vallavalitsuse ametisse 12. juulil 1941. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mõniste külanõukogu (Mõniste, Ihte, Karisöödi ja Kekküla) ja Saru külanõukogu (Saru, Koemetsa, Aru ja Savi küla). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Orava vald (1939)

Orava vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald kuulus Riigivolikogu 75. valimisringkonda, kust valiti Karl Puusemp. Valla täitevkomitee esimees Elmar Toots (16. jaanuar 1921 – oktoober 1941) oli aktiivne kommunist, komsomolisekretär, hukati Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kahkva külanõukogu, Luuska külanõukogu ja Suuremetsa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu. 15. Orava vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Orava valla maa-alast, välja arvatud osa Veriora metsandiku maa-alast; b) senise Kahkva valla Niitsiku ja Rebasemäe külade ning Ilumetsa raudteejaama ümbruse piirkondadest.. 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Põlva vald (1939)

Põlva vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati senise Peri valla maa-alast, välja arvatud Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkonnad; senise Kioma valla maa-alast, välja arvatud Mõksi, Sõra, Varbuse, Lukatsi, Pera ja Kure külade ning Varbuse asunduse piirkonnad; senise Põlgaste valla Puskaru küla piirkonnast; senise Koiola valla maa-alast, välja arvatud Miiaste küla piirkond ja valla lahustüki maa-ala. Esimene vallavanem oli Jaan Lepasoon, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 1940. aastal oli vallavanem Julius Kottisse. Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk, ning Põlva põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. 1. aprillil 1939 oli vallas 5661 elanikku. Valla täitevkomitee esimees Eduard Pärnalaas (22. oktoober 1882 – 6. september 1941) oli aktiivne kommunist, pealekaebaja, arreteeriti Omakaitse poolt ja hukati.[viide?] 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Himmaste külanõukogu, Kioma külanõukogu, Peri külanõukogu, Põlva külanõukogu ja Vanaküla külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Põlva rajooni koosseisu.[viide?] Vabariigi Presidendi otsus nr. 88 – 14. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
Ruusmäe vald

Ruusmäe vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Laitsna-Rogosi valla maa-alast; senise Vastseliina valla Puspuri küla ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani ja Savioja talude piirkonnast; senise Misso valla Laisi küla piirkonnast ja Misso metsandiku osa maa-alast. Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra. Vald kuulus Rõuge põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda. Esimene vallavanem oli Albert Zuppur. Valla täitevkomitee esimees Karl Puiestee (28. märts 1909 – 11. juuli 1941) oli EK(b)P liige, hukati Ruusmäe vallas. Valla Omakaitse juhi nooremveebel August Eelsoo kokkukutsutud valla rahva koosolek esitas 10. juulil 1941 Võru maavalitsusele vallavanemaks Jakob Salumetsa , kes ka kinnitati. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Luutsniku külanõukogu ja Ruusmäe külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776) (28. detsember 1905 – ?, arreteeriti Ruusmäe vallas 12. aprillil 1945, vabanes 1956) Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
Rõuge vald (1939)

Rõuge vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Rõuge valla maa-alast, välja arvatud Kala nr. A-49 talu piirkond, Lükke metsa, metsavahikoha nr. A-43 ja Rõuge metsandiku riigimetsa kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-alad; senise Krabi valla Kellamäe küla piirkonnast; senise Viitina valla maa-alast, välja arvatud Mäe-Mahtja, Ala-Mahtja, Mets-Mikita ja Tallikese talude piirkond; senise Nursi valla Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkondadest; senise Haanja valla Nogo küla piirkonnast. Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra. 13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Rõuge külanõukogu, Sänna külanõukogu ja Viitina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu. Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938