laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ingrid Margus

Ingrid Margus (sündinud 5. jaanuaril 1994 Tartus) on eesti näitleja. Ta on lõpetanud 2013. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, kus õppis humanitaarklassis. Seejärel õppis ta ühe aasta Tallinna Ülikoolis filosoofiat. 2018. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28.lend). 2019. aastal täiendas end New Yorgis Lee Strasberg Theater and Film Institute'is. 2017 "Papad mammad" – laulja 2017 "Merivälja" – noor Anna 2018–2019 "Lõks" – mõrvarühma juht Maria Holm 2018 "Litsid" – Alice 2020 "Kättemaksukontor" – Rahel Oodo 2021 "Naiste sõda" – Alice 2023 "Minu küla" – Inriid 2014 "Nullpunkt" – klassi õpilane 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" – Marta 2017 "Sangarid" – episoodiline roll 2018 "Klassikokkutulek 2. Pulmad ja matused" – Hanna 2019 "Klassikokkutulek 3. Ristiisad" – Hanna 2020 "See räägib pulmast" lühifilm – pruut 2021 "Vaikusetu" lühifilm – Bea 2024 "Doktor Sandersi uneravi" – Bea 2017–2018 "Kogudus" Von Krahli Teater, Ingrid 2018 "Eesti mängud. TÖNK" Lavastusprojektid, esitaja 2018 "RICHARD3" Paide Teater, Leedi Anne ja 1. mõrvar 2018 "12 vihast" Tartu Uus Teater, teine kohtunik 2020 "Üleminekuaja inimesed" Vaba Lava, esitaja 2020 "On the Edge: Nahkhiire varjus" (ürituste sari) Vaba Lava 2020–2022 "Minu Georg Ots" R.A.A.A.M., Maia 2020–2021 "Vana klaver ehk Suusabaasis on tantsupidu" Lavastusprojektid, Sirje ja Žürii liige 2021–2022 "Juudit" VAT Teater, Susanna 2021–2022 "ERROR 403" Vaba Lava, armuke Ta hindab kõrgelt Harry Potterit ja Merle Palmistet. Noorpõlves tegeles Ingrid Margus 10 aastat võistlustantsuga ning on tegutsenud ka modellina. Ta harrastab taijid, ratsutamist ja talisuplust. Tema elukaaslane on kunstnik Martin Saar. Lavakooli 28. lend. Ingrid Margus. IMDb. Ingrid Margus. Eesti Teatri Agentuur. Imeilus Ingrid Margus väldib rolle, mis ekspluateerivad tema ilu. naine.postimees.ee, 18. mai 2018. Triin Kordes (3. detsember 2022). "Jaanalinnust kaunitariks! Ingrid Margus: olen uhke oma pikkade jalgade üle". Kroonika. Vaadatud 3.12.2022. Arteri suur intervjuu! Ingrid Margus: Näitlemine õpetab inimesi paremini mõistma Postimees, 19. mai 2018. Kethi Uibomägi. Näitleja Ingrid Margus: ilu nimel peab ka natukene kannatama. eestinaine.delfi.ee, 28. juuli 2023. Ele Kalda.Ingrid Margus avaldab suurimad ilukatsetused: nägin välja nagu tulnukas. digiajakirjad.postimees.ee, 17. märts 2024.</ref> Ingrid Marguse koduleht
Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee

Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee (ehk nagu hoonel endal on sammaste kohal kirjas: Vassili Gerassimovi nimeline klubi) on hoone Ida-Viru maakonnas Narvas aadressil Joala tänav 8. Hoone ehitati 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi. Projekti tegi Konstantin Bortaševitš. Hoonet hakati kasutama kultuurimajana. Vassili Gerassimov https://register.muinas.ee/file/architecture/1482.pdf (vaadatud 18.05.2018) Madis Tuuder, Vassili Gerassimovi nim. klubi hoone eksperdihinnang
Imperator: Rome

"Imperator: Rome" on 2019. aasta aprillis ilmunud strateegiamäng, mille arendajaks on Paradox Development Studio. Mängu töötas välja Paradox Development Studio eesotsas produtsent Johan Anderssoniga. Mäng kuulutati välja 19. mail 2018 ja avaldati 25. aprillil 2019. Mäng hõlmab perioodi aastast 450 eKr kuni Rooma impeeriumi asutamiseni aastal 27 eKr. Mängukaart ulatub Pürenee poolsaarest Indiani. Donnelly, Joe (19. mai 2018). "Imperator: Rome revealed at PDXCON 2018". PC Gamer. Vaadatud 19. mai 2018. Bailey, Dustin (19. mai 2018). "Imperator: Rome is the next grand strategy game from Paradox". PC Games N. Vaadatud 19. mai 2018. Yin-Poole, Wesley (19. mai 2018). "Imperator: Rome is Paradox's big new grand strategy game". Eurogamer. Vaadatud 19. mai 2018. Ametlik koduleht
Champagne-Ardenne

Champagne-Ardenne oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas. Hõlmas suuremat osa Champagne'i ajaloolisest maakonnast. Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Ardennes, Aube, Marne ja Haute-Marne. 2016. aastal liideti Champagne-Ardenne'i, Alsace'i ja Lorraine'i piirkond Grand Esti piirkonnaks. Piirkonnast 61,4% oli põllumajanduslik maa, sh 282,37 km² viinamarjaistandusi. Piirkond oli Prantsusmaal esikohal odra ja lutserni tootmises. Seal toodeti ka šampanjat. Tööstusharudest oli tähtsaim metallurgia. Champagne'i krahvkonda valitsesid 12. sajandist Champagne'i krahvid, kes 1284. aastal omandasid pärimise teel Navarra kuningriigi. 1284. aastal abiellus Jeanne de Champagne'i Prantsusmaa kuninga Philippe IV-ga ja aastatel 1284–1328 oli Navarra kuningriik personaalunioonis Prantsusmaaga. 1336. aastal loovutas Jeanne II oma õigused Champagne'i krahvkonna üle kuningas Philippe VI-le ja 1361. aastal ühendati Champagne'i Prantsuse krooniga. https://www.insee.fr/fr/statistiques/2119431?sommaire=2119504
Sauvabelini järv

Sauvabelini järv (prantsuse keeles lac de Sauvabelin) on kunstlik järv Lausanne'i põhjaosas Šveitsis. Järv on umbes 1 ha suurune ja kuni 1,5 m sügav. Järv on rajatud 1888. aastal. 2010. aastail rekonstrueeriti järv põhjalikult. Järve kaldavööndisse on istutatud mitmeid liike tarnu ja teisi kaldaveetaimi. Järve ääres on väike loomapark, mida haldab vanade pärismaiste loomatõugude ja pärismaiste taimede kaitsega tegelev Šveitsi ühing Pro Specie Rara.
Remigijus Šimašius

Remigijus Šimašius (sündinud 12. jaanuaril 1974 Tauragės) on Leedu jurist ja poliitik (Liberaalide Liit). 1997. aastal lõpetas ta Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga. Doktorikraadi õigusteaduse alal sai ta 2002. aastal Leedu Õigusülikoolis. Aastatel 1995–2004 oli ta Leedu Vabaturumajanduse Instituudi õigusekspert ja projektijuht, 1996–2005 Mittetulundusühingute Info- ja Toetuskeskuse konsultant. Aastatel 2002–2005 töötas ta Leedu Õigusülikooli õppejõuna. Aastatel 2004–2006 oli ta Leedu Vabaturumajanduse Instituudi asepresident ja ekspertide meeskonna juht ja 2006–2008 president. 2005–2008 oli ta Vilniuse Ülikooli õppejõud. 9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 oli Remigijus Šimašius Leedu justiitsminister. 16. novembrist 2012 kuni 20. aprillil 2015 oli ta Leedu Seimi liige. Alates 20. aprillist 2015 kuni 26. aprillini 2023 oli Remigijus Šimašius Vilniuse linnapea. Remigijus Šimašius Lietuvos Respublikos Seimas Lithuania. Ministries, etc. rulers.org
Ilmar Kurg

Ilmar Johannes Kurg (26. mai 1922 Kallavere – 28. juuni 2003) oli soomepoiss ja eesti baptisti vaimulik. Pärast Kallavere algkooli lõpetamist õppis ta Keila Põllutöökoolis. Teisest maailmasõjast võttis ta osa 19. septembrist 1943 Soome armees, ta oli rindel Rajajoel JR 47 koosseisus, seejärel oli väljaõppel Jalkalas ja Taavettis allohvitserikoolis. Seejärel oli ta tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. Eestisse naasis ta 19. augustil 1944, ta võitles Tartu rindel, saades Pupastvere lahingus haavata. Palmipuudepüha laupäeval 1947 Tallinna Allika koguduses otsustas ta anda oma elu Jumalale. Ta osales algul Allika, hiljem Oleviste koguduse töös. Aastal 1958 määrati ta Mustvee Baptistikoguduse pastoriks. Aastatel 1970–1975 teenis ta Rakvere Karmeli kogudust. Aastatel 1976–1989 oli ta Pärnu Immaanueli koguduse pastor. Ilmar Kurg suri 28. juunil 2003 halvatuse tagajärjel, ta sängitati mulda 4. juulil 2003 Jõelähtme kiriku kalmistule esivanemate matmispaika abikaasa kõrvale. Ilmar Kurg oli abielus, tal on kaks tütart ja üks poeg; poeg Ingmar on baptisti vaimulik, teoloog ja kirjastaja. Ilmar Kurg: olen selles eas, kus elu annab oma küpseid vilju In Memoriam: ILMAR-JOHANNES KURG Kuulutaja, juuli 2003
Niin & Näin

Niin & Näin (eesti keeles 'nii ja naa') on 1994. aastal Tamperes asutatud Soome filosoofia-ajakiri. 1994–2006: Mikko Lahtinen 2006–2010: Tere Vadén ja Jarkko S. Tuusvuori 2010–2013: Ville Lähde ja Antti Salminen 2013–2014: Jaakko Belt ja Antti Salminen 2014–2017: Jaakko Belt, Anna Ovaska ja Tytti Rantanen 2018–: Jaakko Belt, Anna Ovaska, Tytti Rantanen ja Antti Salminen
Franche-Comté

Franche-Comté oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa idaosas. Piirneb idas Šveitsiga. Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Doubs, Jura, Haute-Saône ja Belfort. 2016. aastal liideti Franche-Comté ja Burgundia piirkond Bourgogne-Franche-Comté piirkonnaks. Turismileht
ProSpecieRara

ProSpecieRara on pärismaise elustiku, sealhulgas vanade koduloomatõugude kaitsega tegelev fond Šveitsis. Fondil on loomapark Sauvabelini järve ääres. Fondi koduleht.
Limousin

Limousin oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa keskosas. Piirkond jaguneb kolmeks departemanguks: Corrèze, Creuse ja Haute-Vienne. 2016. aastal liideti Limousini, Akvitaania ja Poitou-Charentesi piirkond Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnaks.
Hambakivi eemaldamine

Hambakivi eemaldamine on protseduur, mille käigus puhastatakse hambad mineraliseerunud ladestustest, kasutades ultraheliinstrumente ja käsikürette. Teatud juhtudel on väga palju kasu ka soodapesust. Sõltuvalt hambakivi kogusest ja igemete seisukorrast võib protseduur ning ka hamba tugikudede paranemisperiood olla erineva kestusega. Hambaravi Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Hambaarsti konsultatsioon

Hambaarsti konsultatsioon on raviteenus, mille käigus hambaarst teeb suuõõne ülevaatuse. Vajadusel tehakse lisatasu eest röntgeniülesvõtted ja koostatakse raviplaan. Sõltuvalt suuõõne olukorrast oleks vaja vähemalt kord aastas hambaarsti juures käia. Konsultatsiooni käigus nõustab arst patsienti vajaliku ravi ja õigete suuhügieeni võtete asjus. Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Erapart

Erapart on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Erapardi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eimla, Eindla, Einsalu, Eldermaa, Eliste ja Luhaste. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Erapart Eestis 13 mehel ja 14 naisel.
Nippernaadi

Nippernaadi on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Nippernaadi (Nippernado) on pandud Ingliste mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5. Nippernaadi Jürri
Eimla

Eimla on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Eimla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Eichfeldt, Eihman-Eihmann, Einmant, Erapart, Erg, Eslau, Espenbaum, Härg ja Helbrot. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Eimla Eestis 8 mehel ja 8 naisel.
Metallbreketid

Metallbreketid on kõige levinumad ortodontilised ravivahendid hambumuse korrigeerimisel. Sõltuvalt patsiendi hambumusest võivad ravi vajada kas üks või mõlemad hambakaared. Breketid kleebitakse hammastele täidismaterjali kasutades ning ravi käigus on vajalik sagedaselt külastada ortodonti breketite töösurve reguleerimiseks. Metallist breketite korral on ravi kestuselt lühem võrreldes näiteks keraamiliste breketitega. Ortopeediline hambaravi Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Toomas Mets (ettevõtja)

Toomas Mets (sündinud 1. detsembril 1969) on eesti ettevõtja ja tippjuht. Toomas Mets oli aastatel 1997–2016 Imavere Saeveski finantsdirektor. Ta kuulus ka 2002. aastal Skandinaavia kontsernile Stora Enso müüdud Eesti metsanduskontserni Sylvester omanikeringi ASi Imavere Saeveski ja ASi Freselle kaudu. 2004. aasta oktoobrini oli ta Stora Enso Timberi juhatuse liige. Toomas Mets kuulub Tartu tselluloositehast kavandava Est-For Invest OÜ omanikeringi puitliistude tootja OÜ Combiwood kaudu. Mets on olnud seotud veel selliste ettevõtetega nagu OÜ Estonian Spirit (Rakvere ja Moe piiritusetehaste ning piiritusetehase jääkproduktidest graanuleid tootva loomasöödatehase omanikfirma), meretranspordiettevõtted AS Cargohunters ja OÜ CH Shipping, metsandusettevõte AS Woodbakers (Valgevene saeveski Vitebskaja Lesopilka emaettevõte), Euroopa suurim graanulitootja AS Graanul Invest, investeerimisfirmad OÜ Portrait ja Chateau de Sable, kinnisvaraarendaja OÜ Autobahn, puidutöötlusettevõtted OÜ Combimill Sakala ja OÜ Vindor, OÜ Combimill Reopalu ning AS Ecobirch. Äriregistri päring, 19.05.2018 Väinu Rozental IX peatükk. Sylvesteri omanike mõjukamad ärigrupeeringud Rmt: Varju hoidvate miljonäride kasvulava: Edulugu nimega Sylvester. Äripäev, s.a. (vaadatud 19.05.2018) Väinu Rozental Kes on hiigelinvesteeringu taga? Äripäev, 10. jaanuar 2017 (vaadatud 19.05.2018)
Tiit Nilson (ettevõtja)

Tiit Nilson (sündinud 28. märtsil 1963) on eesti ettevõtja. Metsandusettevõttele AS Woodwell kuuluva OÜ Caspar RE kaudu on Tiit Nilson üks Tartu tselluloositehast kavandava Est-For Invest OÜ omanikest. 2017. aasta alguse seisuga oli Nilson Woodwelli juht ja põhiomanik (talle kuulus 56,52% aktsiatest). Woodwellile kuulus 2017. aasta algul ka 73% Tartumaal tegutsevast ASist Vara Saeveski. 2016. aasta detsembrini oli Nilson Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse esimees, seejärel jäi ta juhatuseliikmeks. Tiit Nilsoniga seotud organisatsioonide seas on eri aegadel olnud ka Vikertäht OÜ, OÜ Friendsland, OÜ Varnja Farmid ja Varnja Poldri Maaparandusühing MTÜ. Äriregistri päring, 19.05.2018 Väinu Rozental Kes on hiigelinvesteeringu taga? Äripäev, 10. jaanuar 2017 (vaadatud 19.05.2018)
Silvia Soro

Silvia Soro (kuni 2002. aastani Silvia Sarrap; sündinud 15. märtsil 1975 Tallinnas) on Eesti näitleja, näitekirjanik ja lavastaja. Ta on lõpetanud 1990. aastal klaveri erialal Tallinna Muusikakeskkooli, 1993. aastal Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli ja 1997. aastal näitleja erialal Viljandi Kultuurikolledži. Õppis 2010. aastal vahetusüliõpilasena näitleja ja näitekirjaniku erialal Berliini Kunstiülikoolis ning sai samal aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi. Ta on täiendanud end aastast 1998 lavavõitluse ja Noore Tantsu Festivali rahvusvahelise suvekooli kursustel (kontakt- ja tegevuslik improvisatsioon jm), osalenud dramaturgia- ja hääletöö koolitustel. Ta on töötanud 1997–1998 Ugalas dramaturgina ja 1998–2004 näitlejana, olnud aastast 2004 Karksi Valla Kultuurikeskuse noorteteatri O, 2008–2012 C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi näiteringide ja 2009–2012 Ugala noortestuudio juhendaja, 2009–2011 August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi teatri- ja draamaõpetuse õpetaja ning aastast 2012 Viljandi Gümnaasiumi teatristuudio juhendaja ja avaliku esinemise õpetaja. Õpetanud 2011–2012 Viljandi Kultuuriakadeemias esituskunstide disaini teooriat ja olnud aastast 2013 samas rakendusteatri lektor. Teinud noorte- ja harrastustruppidega ka lavastusi, ühtlasi lavastanud aastast 2008 Nava laval. Ta on kirjutanud näidendeid ja teinud dramatiseeringuid (Piret Raua „Printsess Luluu ja härra Kere”, J. M. Barrie „Peeter Paan ja valge lind Wendy”), kirjutanud kaasautorina telesarjastsenaariume („Lastetuba”, 2011; „Padjaklubi”, 2015) ja laulusõnu ning mänginud teleseriaalides („Keskea rõõmud”, 2014). Kuulunud 2005–2012 Noore Tantsu Festivali korraldusmeeskonda. Ta on Eesti Teatriliidu ja Näitlejate Liidu liige alates 1998. aastast. Ta on August Sarrapi ja Anne Sarrapi tütar, Indrek Sarrapi õde. Abielus Aarne Soroga.
Laidoner

Laidoner on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Laidoner on pandud Viiratsi mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidoner Eestis 33 mehel ja 25 naisel. Johan Laidoner (1884–1953), Eesti sõjaväelane Maria Laidoner (1888–1978), eelmise abikaasa
Lorraine

Lorraine [lor'ään] oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas. Ta piirnes Belgia, Luksemburgi ja Saksamaaga. Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle ja Vosges. 2016. aastal liideti Lorraine'i, Alsace'i ja Champagne-Ardenne'i piirkond Grand Esti piirkonnaks.
Toomepuu

Toomepuu on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Toomepuu (Tomebu) on pandud Saru mõisas Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Toomepuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Toppmann (Rae vallas 1936. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Toomepuu Eestis 11 mehel ja 10 naisel. Jüri Toomepuu (sündinud 1930), Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja Eesti poliitik
Kroonikeskus

Kroonikeskus on kaubanduskeskus Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Ferdinand Gustav Adoffi tänav 11. Hoonet haldab OÜ Kroonikeskus. Kroonikeskus avati 2002. https://web.archive.org/web/20180519193636/http://www.kroonikeskus.ee/kontaktandmed/ (vaadatud 18.05.2018) https://virumaateataja.postimees.ee/813142/kroonikeskus-alustab-uuenemist (vaadatud 18.05.2018) Kroonikeskuse koduleht
Bruksismi kape

Bruksismi kape on läbipaistvast plastist valmistatud suust eemaldatav abivahend öise hambakrigistamise vastu. Tegemist on ravivahendiga, mille eesmärgiks on vähendada hammaste omavahelist kontakteerumist ning seega ka kulumist öösel. Kape valmistatakse individuaalselt patsiendile, sõltuvalt krigistamise astmest kasutatakse erineva paksusega plasti. Hambaravi Ortopeediline hambaravi Hambakivi eemaldamine Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Anvelt

Anvelt on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Anvelt (Anwelt) on pandud Kõo mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Anvelti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aaslaid, Aasma, Aasna, Aava, Airik, Alas, Allikvee, Andla, Arandi, Avas, Raht ja Ranne. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Anvelt Eestis 65 mehel ja 72 naisel. Andres Anvelt (sündinud 1969), Eesti poliitik, Jaan Anvelti pojapoeg ja Jaan Anvelt noorema poeg Jaan Anvelt (1884–1937), eesti kommunist Jaan Anvelt noorem (1936–2001), eesti transporditegelane, eelmise poeg Johann Anvelt (1900–1969), Eesti sõjaväelane Kärt Anvelt (sündinud 1973), eesti ajakirjanik, Andres Anvelti abikaasa Leo Anvelt (1908–1983), eesti kirjanik Alise Stein-Anvelt (1900–1991), eesti kommunist, Jaan Anvelti abikaasa Vello Alas (endine Valter Anvelt; 1908–1947), Eesti sõjaväelane Alma Ostra-Oinas (endine Alma Anvelt-Ostra Oinas; 1886–1960), Eesti poliitik
Saldre

Saldre on eesti perekonnanimi. Nimede eestistamisel määrati Saldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Salmann, Schmidt, Schmitt ja Stolzen. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Saldre Eestis 11 mehel ja 8 naisel. Alfred Saldre (1923–2008), eesti kunstnik Külliki Saldre (sündinud 1952), eesti näitleja, Viljo Saldre abikaasa Viljo Saldre (1952–2020), eesti näitleja ja lavastaja, Alfred Saldre poeg
Juureravi

Juureravi on hambaravi, mille käigus hamba juurekanalid puhastatakse infektsioonist ja hambasäsi jäänukitest, kanalid kujundatakse ja täidetakse hermeetiliselt. Juureravi võib olla vajalik tugeva ja spontaanse hambavalu, temperatuuritundlikkuse, hambajuure kroonilise põletiku või trauma korral. Juureravi tehakse ühe või mitme visiidi jooksul. Tänu uutele tehnoloogiatele on juureravi muutunud kiiremaks ja täpsemaks. Juureravitud hammas vajab stabiilset restauratsiooni – komposiidist täidise või laboris valmistatud krooni või panuse näol. Krooni või panuse valmistamise jaoks hammas lihvitakse, võetakse jäljend ja saadetakse laborisse. Seal valmistatakse restauratsioon, mille arst järgmisel visiidil suhu tsementeerib. Juurekanali avamine ja laiendamine Juurekanali täitmine Hambaravi Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Hambavalu

Hambavalu on valu ühes või mitmes hambas või hamba tugistruktuurides. Hambavalu kõige sagedasemaks põhjuseks on hambasäsi põletik ehk pulpiit. Enamasti tekib pulpiit kaariese tagajärjel. Hambaaugul lastakse minna nii sügavaks, et see ulatub hambasäsi ehk pulbini, mikroobid tungivad pulbiruumi ja tekib pulbi põletik ehk pulpiit. Tugeva ja spontaanse hambavalu, temperatuuritundlikkuse, hambajuure kroonilise põletiku või trauma korral võib osutuda vajalikuks juureravi. Hambaravi Juurekanalite avamine Apam. "Miks hammas valutab? Mis on pulpiit?". Kliiniku koduleht. Vaadatud 19.05.2018. Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Juurekanali avamine ja laiendamine

Juurekanali avamine ja laiendamine on juureravi esimene etapp. Juurekanal on hamba all paiknev peenike kitsas käik, milles kulgevad hamba närvid, veenid, arterid ja lümfisooned. Sõltuvalt juurte arvust võib hambal olla 1 kuni 4 juurekanalit. Kanalite laiendamine võib sõltuvalt hamba anatoomiast võtta aega mitu visiiti, kuid see on vajalik, et hambasse uuesti põletikku ei tekiks. Hambaravi Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Soodapesu

Hammaste soodapesu ehk pärlipesu on protseduur, mille käigus teeb kas hambaarst või suuhügienist hammaskonna süvapuhastuse. Abrasiivsed soodaosakesed eemaldavad hammastelt katu ja pigmendi, muutes hambad puhtamaks ja heledamaks. Enne soodapesu eemaldatakse vajaduse korral ka hambakivi. Koos korrektsete koduste suuhügieenivõtetega on soodapesu igemepõletiku kontrolli all hoidmise oluline komponent. Hambakivi eemaldamine Hambaravi Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Hammaste lamineerimine

Hammaste lamineerimine on hammaste osaline proteesimine õhukeste keraamiliste plaatidega (laminaatidega), mis võimaldab muuta täielikult hammaste kuju ja värvust. Esteetilise tulemuse saavutamiseks teevad patsient, hambaarst ja hambatehnik koostööd. Laminaatide valmistamisel arvestatakse patsiendi individuaalsust ja isiklikke eelistusi. Olenevalt restauratsioonist hambaid ei lihvita või prepareeritakse minimaalselt. Enne töö alustamist saab patsient hinnata ja korrigeerida hammaste kuju mudelite järgi või isegi proovida ajutisi laminaate suus. Hambaravi Stomatoloogia Hambakroon Implantoloogia Medihub. "Hambaravi". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.05.2018. Vaadatud 19.05.2018.
Hamba eemaldamine

Hamba eemaldamine ehk väljatõmbamine on protseduur, mille käigus eemaldatakse hammas lõualuust. Hamba eemaldamise vajadus võib olla tingitud erinevatest põhjustest – ulatuslikult lagunenud hambakude, igemete ja luukoe krooniline põletik, trauma, ortodontiline ravi jt. Hammas eemaldamise ajaks tehakse patsiendile tavaliselt kohalik tuimastus ehk lokaalanesteesia. Selleks tuimastatakse hammas enne protseduuri süstelahusega. Ekstraktsiooni käigus vabastatakse hammas kõigepealt ümbritsevast luust ning pannakse liikuma, seejärel eemaldatakse tangidega. Hambaravi Juureravi
Kivikatus

Kivikatus on katus, mille ehitamisel kasutatakse betoonist või savist katusekive. Kivikatuse kestvuseks hinnatakse üldiselt üle saja aasta. Tänapäeval kasutatakse esimese kivirea kinnitamiseks metallklambreid ning järgmised read laotakse vastavalt mustrile ja kivide omaraskus hoiab neid paigas. Esimese kivirea all kasutatakse plastikharjaseid, et hoida kivi alumist serva üleval ning tõkestaks lume pääsu kivi laine alla (juhul kui on tegemist lainetava kiviga). Kivikatuse neelukohtades kasutatakse neeluplekke ja lõigatud kivide servade alla pannakse neelukoha pikkuses spetsiaalne poroloonriba, et takistada vee voolu katusekivide ääre alla. Esimene kivirida peab ulatuma vähemalt 60 mm üle tuulekasti ääre, et takistada vee sattumist katusekivide alla. Betoonist katusekivi – seda on võimalik toonida. On nii lainelise kui ka lameda profiiliga kive. Savist katusekivi – neid on kas valtsiga või valtsita. Ajalooliselt on kasutatud valtsita kive. On võimalik toonida. Kasutatakse enamasti soojema kliimaga piirkondades, kuid on võimalik kasutada ka külmades piirkondades kui kivid on töödeldud külmale vastu pidama. Kiltkivi – looduslik kivi, mis on töödeldud vastavasse kujusse, et saaks seda katusele paigaldada. Savist katusekivid (ingl. k clay shingle) Betoonist katusekivid (ingl. k roof concrete tile)
Centre-Val de Loire

Centre-Val de Loire (varem Keskpiirkond) on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi keskosas. Piirkond jaguneb kuueks departemanguks: Cheri, Eure-et-Loiri, Indre'i, Indre-et-Loire'i, Loir-et-Cheri ja Loiret' departemang. Populations légales 2021 Piirkonna koduleht
Hilisromantism

Hilisromantism (saksa keeles Spätromantik) üldmõistena on romantismi viimane periood: hilisromantism kirjanduseses jäi aastatesse 1815 kuni 1848; hilisromantism kujutavas kunstis kestis kuni 19. sajandi lõpuni; muusikalise hilisromantismi kõrgaeg oli 20. sajandi alguses. Hilisromantismi peetakse eelkõige saksa nähtuseks. romantism biidermeier