laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Paul Liivak

Paul Liivak (13. aprill 1900 Ambla vald – 1942 Leningrad) oli eesti graafik. Õppis 1907–1910 Rägavere algkoolis. Kunstiõpinguid alustas Tallinna Kunsttööstuskoolis (1915–1918) ja Tartus Kunstikoolis Pallas (1919–1922). Töötas 1923–1924 Koerus joonistusõpetajana, seejärel Tallinnas vabakunstnikuna, 1929 Pärnus Endla teatris ja 1930. aastast taas Tallinnas. Tema varasema loomingu moodustasid rahvuslikel motiividel lüürilised ja õrnad, tihti muinasjutulised akvarellid. 1920. aastatel valmis temalt sari akvarelle Saaremaast. Kunstiteadlane Alfred Vaga on nimetanud teda kunstrühmituse Vikerla liikmete hulgas. Vaatamata suhteliselt napile kunstilisele ettevalmistusele sai temast 1930. aastate juhtivaid graafikuid. Ta töötas peamiselt linool- ja puugravüüri tehnikas ning tegi tušijoonistusi. Liivaku esimene, impressionistlik linoollõigete mapp "Sadamlinn" ilmus 1920. Pärast 1920. aasta linoollõikemappi oli tema estambiloomes pikem paus 1934. aasta mapini „Linoollõikeid”, seejärel ilmusid „III kogu linoollõikeid” (1935) ja „IV kogu puugravüüre” (1937). Liivak on loonud puugravüüris illustratsioonid Friedebert Tuglase novellile „Hingemaa” (1941). Paul Liivak hukkus Punaarmeesse mobiliseerituna 1942. aasta alguses Leningradi blokaadis. Mari Pill, Mälestusnäitus Tartus, Sirp ja Vasar, 30.05.1975 Reet Mark Noore Kujurite Ühing Vikerla Mai Levin. Tipptegijad Tallinnas. Näituse "Eesti graafika ajalugu 1860-1944" saatetekst, Eesti Kunstimuuseum, 2015 "memento.ee" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 5. aprillil 2015.
Tüümuse kihn

Tüümuse kihnuks (lad capsula thymi) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümust ümbritsevat sidekoelist kihnu, millest lähtuvad vaheseinad jaotavad elundi tüümuse sagarikeks. Rottidel koosneb tüümuse kihn kahest kihist: välimisest, mis katab tüümuse sagarat, ja sisemisest kihist, mis katab tüümuse sagarikkudeks sopistunud koort. Sisemise kihnu all, membrana basalise peal, paikneb tüümuse epiteelirakkude kiht. Tüümuse koore veresooned sisenevad tüümuse kihnu ja vaheseintesse ning moodustavad kapillaaride võrgustiku. Tüümuse kihnu kapillaarides olevate avauste lähedal paiknevad sageli leukotsüüdid ja mõnes paigas ka adipotsüüdid. Tüümuse perivaskulaarsed ruumid Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 146, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9. Sainte-Marie G, Peng FS, Marcoux D. The stroma of the thymus of the rat: morphology and antigen diffusion, a reconsideration. Lühikokkuvõte., Am J Anat. november 1986;177(3):333-52., veebiversioon (vaadatud 29.10.2014)(inglise keeles) Sissekanne Encyclopædia Britannicas Sissekanne Terminologia Histologicas. H3.10.02.0.02002. Capsula. Tüümuse kihn
Kultuuridessant

Kultuuridessant on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuuriprojekt, kus esitletakse nelja osakonna üliõpilasi ja lõpetajate diplomitöid. See on nii kontsertide ja etenduste sari kui ka festival, mille peamine eesmärk on aidata silma paista noortel looverialade lõpetajatel ning anda neile võimalus tutvustada ennast kultuurisõpradele Eesti eri paigus. Projekti eestvedajad on TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia üliõpilased. Kultuuridessandi nimi ja plaanid sündisid 2012. aasta suvel. Eestvedajaks oli akadeemia vilistlane ja õppejõud Kristiina Alliksaar. Esimest korda toimus Kultuuridessant 2013. aastal, siis toimusid üliõpilaste etteasted 6.–7. mail Rakveres, 8.–11. mail Tartus ja 13.–18. mail Tallinnas, kus esitati teatri-, tantsu- ja muusikatöid. 2014. aastal toimus Kultuuridessant 6.–17. maini Tartus, Viljandis, Pärnus, Tallinnas, Narvas ja Rakveres. Kõigis linnades esitati mono- ja täispikki teatrilavastusi, tantsuetendusi ning pärimus- ja džässmuusika kontserte. Korraldati ka muusika töötubasid, üliõpilaste käsitöö- ja fotonäitus ning videoinstallatsioone. Projekti toetamiseks korraldati edukaks osutunud Hooandja kampaania. "Kultuuridessant on sõbralik kultuurirünnak" Müürileht, 11.05.2013. "Täna stardib Viljandist Kultuuridessant" ERR Menu, 06.05.2014 Kultuuridessant 2014 kultuur.info (vaadatud 31. oktoobril 2014) Kultuuridessant annab hoogu noortele tegijatele Hooandja (vaadatud 31.10.2014). Koduleht Kultuuridessant 2014 Helena Tamme lõputöö
Plebaan

Plebaan (ladina keeles plebanus, saksa keeles Leutpriester) on katoliku kirikus kogudusepreestri ülesandeid täitev preester, tavaliselt diötsesaanpreester. Ta võis olla kogudusepreester ise, viimase poolt hingehoiuks volitatud isik või kogudusepreestri asendaja. 14. sajandil kadus suuremate koguduste jagamisega plebaani spetsiifiline roll (vajadus kogudusepreestrit väiksemates asulates asendada) ning pärast seda on termin olnud kasutusel pastori paralleelvormina.
Vercelli

Vercelli on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Vercelli provintsi halduskeskus. Vercelli asub keset Po madaliku tohutuid riisipõlde. Püha Andrease basiilika (Basilica di Sant'Andrea), esimene põhjaprantsuse gooti stiilist mõjutatud ehitis Itaalias. Rajati kloostrina paavsti legaadi Guala Bicchieri jaoks 1219–1227. Vercelli toomkirik (Duomo) 16. sajandist Ospedale Maggiore 13. sajandist San Cristoforo kirik 13. sajandist DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019. https://demo.istat.it/?l=it Vercelli linna ametlik koduleht (itaalia keeles) vercelli.net infoleheküljed (itaalia keeles)
Esmased lümfoidorganid

Esmased lümfoidorganid ehk primaarsed lümfoidorganid (ka esmased lümfoidelundid, primaarsed lümfoidelundid; lad organa lymphoidea primaria) on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi kuuluvad elundid, mille funktsioonideks on hematopoeetiliste tüvirakkude jagunemise, naiivsete B- ja T-rakkude valmimise ja küpsemise tagamine ning nende lähetamine teisestesse lümfoidorganitesse. Inimlootel on esmasteks lümfoidelunditeks rebukott (saccus vitellinus), loote maks ja põrn, luuüdi ja embrüonaalne tüümus. Esmasteks lümfoidorganiteks täiskasvanud inimestel on punane luuüdi ja tüümus. Lindudel on esmaseks lümfoidelundiks ka kloaagipaun. Esmaste lümfoidelundite närvistuse tagab autonoomne närvisüsteem. Roderick Nairn ja Matthew Helbert, Immunology for Medical Students, 2. trükk, Elsevier, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (inglise keeles) The Histology Guide, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (inglise keeles) Emilia Ciriaco, Pablo P. Píñera, Belén Díaz-Esnal ja Rosaria Laurà, Age-related changes in the avian primary lymphoid organs (thymus and bursa of Fabricius). Lühikokkuvõte, Microscopy Research and Technique, Special Issue: Biology of the Aging of the Primary Lymphoid Organs, 62. väljaanne, nr 6, lk 482–487, 15. detsember 2003, veebiversioon (vaadatud 01.01.2015.a.)(inglise keeles) Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.00.001: Organa lymphoidea primaria. Esmased lümfoidorganid
Irina Antonjuk

Irina Antonjuk (sünninimi Lebakova; sündinud 11. jaanuaril 1956 Tallinnas) on Eesti koolijuht. Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 6. Keskkooli ja aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1993–1996 õppis ta Eesti-Ameerika Äriakadeemias ärijuhtimist ja aastatel 2001–2006 magistriõppes Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste teaduskonnas; ta on pedagoogikamagister. Ta on töötanud Tallinna Linna Mererajooni RSN Täitevkomitee rahandusosakonna revident-inspektorina. Aastatel 1987–1990 töötas ta Väliskaubanduskoondise "Estimpex" valuutaosakonna väliskorrespondendina, aastatel 1990–1994 töötas ta Eesti-Soome-Belgia ühisettevõttes "Vartech International" pearaamatupidajana. Aastatel 1994–1998 töötas ta Vene Eragümnaasium Polüloogi tegevdirektorina. Aastatel 1998–2009 töötas ta Eurogümnaasiumi direktorina. Septembrist 2009 on ta Haabersti Vene Gümnaasiumi direktor. 1978 NLKP liige Ta on 14. jaanuarist 2007 Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Tallinna linnavolikokku, ta sai 368 häält ja osutus valituks Tallinna Linnavolikokku. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai ta Tallinnas 404 häält ja osutus taas valituks. Tema ema oli Eesti NSV haridusminister Elsa Gretškina. http://www.vvk.ee/arhiiv/?op=search_results&otsi=Irina%20Antonjuk&x=0&y=0&label=history https://kov2017.valimised.ee/valimistulemus-vald.html#0784 [www.hm.ee/index.php?popup=download&id=9922 Irina Antonjuk CV]
Universidade do Estado de Minas Gerais

Minas Gerais Riiklik Ülikool (Universidade do Estado de Minas Gerais, UEMG) on Brasiilia ülikool, mis asub Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes. UEMG
Toškivka

Toškivka on alev Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis Pervomaiski haldusalas, umbes 30 km kaugusel Luhanskist loodes. Toškivka asutati 1871. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast. 2001. aastal asulas 5108 inimest. 2011. aasta 1. jaanuaril alevis 4406 inimest, asustustihedus 415 inimest ruutkilomeetri kohta. Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asulas mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. 18. novembril hukkus kolm rahulikku elanikku, haavata sai neli rahulikku elanikku; üks haavatasaanu oli viie aasta, teine 6 kuu vanune. Toškivka lahing "Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2011 року, Київ-2011 (doc)". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2012. Vaadatud 29. oktoobril 2014. "От обстрелов боевиков на Луганщине погибли три мирных жителя и ранены двое детей". Infovastupanu. 19. november 2014. Vaadatud 19.11.2014. 29. oktoober 2014. Infovastupanu. Террористы попаданием из тяжелого орудия разрушили школу на Луганщине (vene keeles)
Pitcairni lipp

Pitcairni lipp on Suurbritannia meretaguse ala Pitcairni ametlik lipp.
Straussi-Howe teooria

Strauss-Howe teooria on 1997. aastal kirja pandud arusaam ajaloo tsüklilisest kordumisest. Teooria kohaselt kordub ajalugu umbes 80-aastaste tsüklitena – uus kriis saabub umbes 60 aastat pärast eelmise lahenemist ning kriisi tipp ilmneb umbes 80 aastat pärast eelmise kriisi tippu. Iga sellise pöördepunkti ajal laguneb eelmine olemasolev sotsiaalne kord. Selle teooria järgi on USA kriisitsüklid järgmised: esimeseks kriisiks oli Ameerika iseseisvussõda (toimus 1775–1794, kriisi tipuks oli aasta 1781) teiseks USA kodusõda (1861–1865, tipuga aastal 1863) kolmandaks ülemaailmne majanduskriis ehk suur depressioon ning Teine maailmasõda (1929–1946, tipnes aastal 1944) neljandaks globaalne majanduskriis (2008 kuni umbes 2029, oletatavaks tipuks on 2025) Oswald Spengler
Puruvana

Puruvana (Phryganea) on perekond putukaid ehmestiivaliste seltsis puruvanalaste sugukonnas. http://vana.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9607/puruvana.html
Beaumont

Beaumont on mitme koha nimi: Prantsusmaal Beaumont (Ardèche), vald Prantsusmaal Ardèche'i departemangus Beaumont (Gers), vald Prantsusmaal Gers'i departemangus Beaumont (Haute-Savoie), vald Prantsusmaal Haute-Savoie departemangus Beaumont (Vienne), vald Prantsusmaal Vienne'i departemangus mujal Beaumont (Belgia), linn ja vald Belgias Hainaut' provintsis Valloonia piirkonnas Beaumont (California), linn Californias Beaumont (Texas), linn Texases Beaumont on Hollandis toodetud vintpüss
Girske (täpsustus)

Girske on kohanimi. Girske, linn Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis Girske, küla Ukrainas Lvivi oblastis Mõkolajivi rajoonis
Hirske

Hirske on linn Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, umbes 30 km kaugusel Luhanskist lääneloodes. Hirske asutati 1898. aastal, linna õigused sai 1938. aastal. 1. jaanuaril 2014 elas asulas 10 041 inimest. Donbassi sõja ajal 2014. aasta suvel-sügisel toimus asula lähistel mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. "Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2011 року, Київ-2011 (doc)". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2012. Vaadatud 29. oktoober 2014. http://espreso.tv/news/2014/08/13/ukrayinski_viyskovi_zvilnyly_selysche_hirske_na_luhanschyni___atc http://espreso.tv/news/2014/08/13/nachvardiya_vzhe_na_pidstupakh_do_pervomayska 26. september 2014. Espreso.tv. Терористи обстріляли селище Гірське, є постраждалі, — ЗМІ 29. oktoober 2014. Liga Novosti. Боевики обстреляли артиллерией два города на Луганщине (vene keeles) 2. november 2014. Liga Novosti. Перед "выборами" боевики обстреляли город Горское - Москаль (vene keeles) 2. november 2014. Liga Novosti. АТО: террористы обстреляли мирных жителей в Горском и Чернухино (vene keeles)
Tautoloogia

Tautoloogia on väide loogikas, mis on paratamatult tõene. Näiteks: "Kõik varesed on musta või mingit muud värvi". Tavaseletuse järgi on tautoloogiline definitsioon selline, mis defineerib midagi iseenda kaudu, tavaliselt läbi ümbersõnastuse. Klassikaline näide: "tautoloogia on see, mis on tautoloogiline". Kõige lihtsam vorm tautoloogilisest definitsioonist on lihtne kordus: "Sinine valgus on valgus, mis on sinine", "Eetris on kaheosalise seriaali teine, viimane osa", "Elu mõte on elu" jne. Kirjanduses ka tähendusliiasus, samasõnasus, sama v lähedase tähendusega sõnade ja väljendite tarbetu kordamine. Keerulisemas variandis kasutatakse võõrsõnu või ümbersõnastamist: "viisakad inimesed on need, kes ei käitu ebaviisakalt". Tautoloogia on kasutusel retoorikavõttena. Paljud kõnekeelsed väljendid sisaldavad tautoloogiat: "ette ennustama", "juurde lisama", "innovatiivne uuendus" jpm. Tautoloogilise tõestuse all mõeldakse loogikaveaga tõestust, kus mõiste defineeritakse sellesama mõiste kaudu. See on tautoloogiline viga. Tautoloogia eitus on vasturääkivus. Suur osa matemaatikast tegeleb tautoloogia uurimisega. aksioom mittevasturääkivus pleonasm http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=L_49
Palupera mõisa kalmistu

Palupera mõisa kalmistu on kalmistu Otepää kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Palupera külas Elva vallas Tartu maakonnas. Kalmistu jääb Palupera mõisa südamest linnulennult 1,5 km kaugusele idakirdesse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Bruiningkid tõenäoliselt millalgi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv pole teada, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid. "Otepää". - Tartumaa // Eesti I. Tartu 1925. Lk 325 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Pärandkultuuri objekt: "Palupera mõisnike surnuaed" (582:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis Palupera mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis "Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
Vello Volt

Vello Volt (18. oktoober 1928 Tartu – 26. oktoober 2014) oli eesti majandusteadlane, spordiajakirjanik ja sporditegelane. Ta õppis Tartu 5. algkoolis. Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna. Aastal 1964 kaitses ta majanduskandidaadi väitekirja.[viide?] Sportimist alustas ta isa innustusel. Tartu 5. algkoolis hakkas ta mängima korvpalli. Tallinnas olles mängis ta korvpalli Joann Lõssovi juhendamisel ja jäähokit Albert Leichneri juhendamisel. Ta oli Nõukogude Liidu noorte korvpallimeistrivõistlustel Tallinna 2. Keskkooli võistkonna koosseisus pronksmedali võitjaid, tennisistina on ta paarismängus tulnud Eesti noortemeistriks (üksikmängus pälvis ta aastal 1943 hõbemedali), jäähokis kuulus ta aastal 1948 Eesti koolinoorte meistermeeskonda ja aastal 1949 Tallinna meistermeeskonda. Eesti täiskasvanute meistrivõistlustel sai ta korvpallis aastal 1948 hõbemedali ja jäähokis 1950 pronksmedali. Aastatel 1951–1959 ajalehe Noorte Hääl spordiosakonnas, sealhulgas ka juhatajana. Ta oli aastatel 1956–1960 Eesti Korvpalliföderatsiooni presiidiumi liige. Aastast 1959 oli ta TPI korvpalliklubi "Kapa" liige. Aastatel 1959–1982 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna õppejõud (aastast 1967 dotsent); ta oli ka kateedrijuhataja. Aastatel 1983–1998 töötas ta Eesti Majandusjuhtide Instituudi majandusteaduskonnas, seejuures aastast 1991 professorina. 2002 – Eesti Vabariigi teaduspreemia Tema isa oli maadleja Rein Volt, poeg on majandusteadlane Rein Volt. Volt, Vello (EE) Biograafia ESBL-is Vello Voldi sporditulemused
Bruno

Bruno on eesnimi. Seda nime on kandnud: Bruno (Liivi ordumeister), (surnud 1. juunil 1298) oli Liivi ordumeister aastatel 1297–1298 BRUNO
Gennobaudes

Gennobaudes oli kahe frangi väejuhi nimi: Gennobaudes (3. sajand) Gennobaudes (4. sajand)
Norfolki saare lipp

Norfolki saare lipp on Norfolki saare lipp. See koosneb kolmest vertikaalsest laiust (kahest rohelisest ja nende vahel olevast valgest) ja keskmisel laiul olevast araukaaria kujutisest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. Külgmised rohelised laiud sümboliseerivad Norfolki taimestiku rikkust. Lipp sarnaneb Kanada lipuga, kuna kasutab samuti kahte värvi vertikaalseid laide, mille vahel on valge laid kohalikule loodusele iseloomuliku taime kujutisega. Keskmine triip on äärmistest laiem, kuid mitte nii lai kui Kanada lipul, kus ta hõlmab poole lipu laiusest, vaid triipude laiuse suhe on 7:9:7. Norfolki saare lipp võeti kasutusele 17. jaanuaril 1980. Vastav seaduseelnõu esitati 7 kuud varem, kusjuures lipu kavandi autor on teadmata. Lipu seadus ei sätesta, kuidas araukaaria täpselt välja näeb, ei tema suhtelist suurust ega okste arvu, erinevalt Liibanoni lipust, kus keskmisel laiul oleva puu suurus on täpselt määratletud. Araukaaria võeti Norfolki sümboolikas kasutusele 1856. aastal Norfolki vapil. Norfolki lipu seadus (inglise keeles)
Suguküpsus

Suguküpsus on organismi võime suguliseks paljunemiseks. Inimese suguküpsus saabub tavaliselt umbes 12. ja 14. eluaasta vahel. Bioloogias kasutatakse suguküpse organismi kohta ka termineid matuurne ja adultne (ladina adultus, lühend ad.).[viide?] Enamasti on suguküpsus täiskasvanu peamiseks tunnuseks.[viide?] Puberteet Täisealisus Valmik Lina Medina
Harti maakond

Harti maakond on mitme maakonna nimi Ameerika Ühendriikides: Harti maakond (Georgia), maakond Georgia osariigis Harti maakond (Kentucky), maakond Kentucky osariigis
Filareta (Kalatšova)

Filareta (vene Филарета; kodanikunimega Oksana Viktorovna Kalatšova, vene Оксана Викторовна Калачёва; sündinud 20. märtsil 1968 Kuibõševis) on Vene Õigeusu Kiriku nunn, Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalse Naiskloostri ülem (iguumenja). Ta ristiti lapsena Samara Jumalaema Kaitsmise katedraalis. Aastal 1985 lõpetas ta Kuibõševis keskkooli. Aastatel 1985–1987 töötas ta Kuibõševis Maslennikovi nimelise tehase sanitaarepidemioloogia laboris laborandina. Aastatel 1987–1992 õppis ta Kuibõševi Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonnas, mille lõpetas spetsialiseerumisega embrüoloogia ja geneetika erialale. Aastal 1992 võeti ta vastu Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalsesse Naiskloostrisse õdede hulka kuuletujana. Ta töötas kloostri hotellis, tegutses fotograafina, kloostri kooris, kloostriülema sekretärina, hoolitses kloostri remondi ja ehitustööde eest ning võttis osa kloostri ajaloo raamatute publitseerimisest. Filareta (Oksana Viktorovna Kalatšova) (vene keeles)
Järveküla linnus

Järveküla linnamägi ehk Urvaste linnamägi on neemiklinnus Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste küla Järverahva talus. Kahe uhtoru vahelisel neemikul asuva linnuse ovaalse kujuga õueala suurus on 3000 m2. Kirdepoolsel küljel on otsavall, mille kõrgus välisküljel on 4 m, siseküljel 1,5 m. Kaevamiste käigus avastati nõrk 6.-7. sajandi kultuurkiht, mis oli ladestunud valli alla. (Valk, H. 2007. Excavations in the Ruins of Vastseliina Castle and on the hillforts of Urvaste and Hinniala. - Arheoloogilised Välitööd Eestis 2006.) (EA 4, 1999, lk 150) Järveküla linnus kultuurimälestiste riiklikus registris
Karula linnamägi

Karula linnamägi ehk Rebase linnamägi on muinaseestlaste linnus Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Veidi ovaalse pealispinnaga linnamäe järsud nõlvad on 28 m kõrgused. Ovaalse kujuga, kultuurikihiga õueala mõõtmed 50×28 m. Linnus on dateeritud 6.–11. sajandisse ning põhiline kasutusaeg jääb rahvasterändamise aega. Kuigi nähtavad hilisrauaajale omaseid kaitseelemendid puuduvad, oli muistne linnusekoht kaitstud puittarandiga ja rinnatisega. Idaservalt leitud kultuurikihi alusel võib arvata, et lõplikud kindlustustööd võisid pooleli jääda. Võimuvõtlusele viitab ka Karula Rebäse linnuse esimene kasutusperiood rooma rauaajal (50–450 pKr). Kas siis kohalikule või väljast tulevale ohule ehitati järsunõlvalisele mäele linnus. Linnus võeti uuesti kasutusele viikingiajal (800–1050 pKr), siis kerkis linnuse alla ka asula. Linnus oli arvatavasti kopranahkadega kaubitsejate tugipunkt. Sellele viitavad arheoloogilistel kaevamistel leitud kopraluud ja koprakannaluust ripats. Rebäse linnus vallutati muistse vabadusvõitluse (1208–1227) ajal sakslaste poolt ja nii allutati Karula koos muu Eestiga võõrvõimule, mida loetakse keskaja alguseks. Karula asulakoht (E. Laid 1923. a väljaandes Eesti muinaslinnad) (A. Tvauri ja A.Vindi kogumikus Arheoloogilised Välitööd Eestis. 1996, lk 148;) (E. Tõnisson, Eesti muinaslinnad. Tartu-Tallinn, 2008, lk 312-313) www.karula.com/?27 Karula linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Maddie Ziegler

Madison Nicole Ziegler (sündinud 30. septembril 2002 Pittsburghis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide tantsija, näitleja ja modell. Ta on tuntud tõsielusarjast "Dance Moms". Ta on kaasa teinud ka mitmes muusikavideos, kaasa arvatud Sia laulude "Chandelier", "Elastic Heart" ja "Big Girls Cry" videotes. "Chandelier" võitis 2014 MTV Video Music Award parima koreograafia auhinna ja oli nomineeritud aasta video auhinnale. 2017. aasta märtsis ilmusid Maddie memuaarid "The Maddie Diaries".
Suure-Kõpu mõisa kalmistu

Suure-Kõpu mõisa kalmistu on kalmistu Kõpu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Supsi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millalgi 1870. aastatel, sest esimene matus kalmistul oli 1878. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud neli lahkunut. Kalmistu jääb Suure-Kõpu mõisa südamest linnulennult 1,2 km kaugusele lõunasse, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid. Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 74 Jaanus Meinart. "Iidne baltisaksa aadlisuguvõsa pidas oma kokkutuleku Eestis". Sakala, 8. august 1992 Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 74 Pärandkultuuri objekt: "Mõisnike perekonnakalmistu Saardevälja kaasikus" (360:KON:017) Eesti looduse infosüsteemis Suure-Kõpu (Kõpu) mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia Suure-Kõpu (Kõpu) mõisa kalmistu värav. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Kuigatsi linnamägi

Kuigatsi linnamägi ehk Puka linnamägi on neemiklinnus Valga maakond, Otepää vald, Kibena küla, Vana-Liinamäe talu maadel. Linnamägi asetseb loode-kagu suunas pikliku umbes 4-6m kõrgusel järsunõlvalise seljandiku kõrgemal kagupoolsel otsal. Ovaalse kujuga õueala on loode-kagu suunas 45 m pikk ja kuni 18 m lai. Mägi on pealt kumer ja selletõttu on nõlva piir kohati ebamäärane. 6-7 m kõrgust nõlva on kunstlikult järsemaks kaevatud. Muinaslinnus on dateeritud I aastatuhandesss prk ja 11-12 saj. (H. Moora, Muistsed linnused ja asulad. Tallinn, 1955 lk 65;) E. Tõnisson, Linnamäed ja maalinnad. Tallinn, 1966. lk 67) (E. Tõnisson, Eesti muinaslinnad. Tartu-Tallinn, 2008, lk 309.) Kuigatsi linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Juhtumianalüüs

Juhtumianalüüs ehk juhtumiuuring (ingl. case study) on teadusliku uurimise meetod, mis seisneb mingi konkreetse objekti detailsel kirjeldamisel. Juhtumianalüüsi esimesi kasutuselevõtjaid oli sotsioloog Pierre Guillaume Frédéric le Play aastal 1829. kvalitatiivsed uurimismeetodid