laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Endla nõgu

Endla nõgu on nõgu Pandivere kõrgustiku lõunanõlva jalamil. Nõgu asub umbes 80 m üle merepinna. Nõo keskel on Endla järv. Nõos on Endla soostik. https://web.archive.org/web/20190208073706/http://www.estonica.org/et/Loodus/Kesk-Eesti_voored_ja_tasandikud/Endla_n%C3%B5gu/ (vaadatud 05.02.2019) http://www.estonica.org/et/Loodus/Kesk-Eesti_voored_ja_tasandikud/Endla_n%C3%B5gu/
Vjatšeslav Ovtšinnikov

Vjatšeslav Ovtšinnikov (vene Вячеслав Александрович Овчинников; 29. mai 1936 Voronež – 4. veebruar 2019 Moskva) oli vene helilooja ja dirigent.
Endla viadukt

Endla viadukt (ka Kristiine viadukt ja rahvasuus Unduski org) on viadukt Tallinnas Endla tänaval. Viadukt on osa Tallinna–Keila raudteest. Viadukt ehitati 1962. http://www.langeproon.ee/lahendused/sillad-ja-viaduktid/endla-raudteeviadukt/ (vaadatud 05.02.2019)
Georg Ots Spa Hotell

Georg Ots Spa Hotell (lühend GOSPA) on spaahotell Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tori tänav 2. Hotell avati 2004. aastal. Hoone projekteeris KOKO Arhitektid OÜ. https://www.gospa.ee/est/hotell/kontakt-asukoht (vaadatud 05.02.2019) TEA entsüklopeedia 11. köide, 2014 "Georg Ots SPA Hotel". Eesti Arhitektuurikeskus. Vaadatud 22. septembril 2023. Koduleht
Ninase

Ninase on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Ninase poolsaarel. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Mustjala valda. Seal asuvad Ninase pank, Soobkand ja Säinaauk. Ninase külas Küdema lahe ääres asub Saaremaa sadam. Külast põhja poole poolsaare tippu jääb Tagaranna ja lõunasse Kugalepa. Küla järgi on nime saanud siluri Jaani lademe Ninase kihistik. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 15.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.
Laura Nikolai kirik

Laura Nikolai kirik (ka Laura Nigula kirik) on mahajäetud luteri kirik Setumaal Laura külas, praeguse haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Laura asulas. Kirikut kasutas Laura Nikolai kogudus. Kiriku projekti tegi aastatel 1920–1921 arhitekt Anatoli Podtšekajev. Kirikut hakati 1921. aastal ehitama, kuid pärast vundamenditöid jäi ehitus soiku. Kiriku ehitus pühitseti uuesti ja pandi nurgakivi 1925. aastal. Ehitust alustati 1926. aastal, põhiosas oli kirik valmis 1927. aastal. Kirik pühitseti sisse 1928. aastal. Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988 Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885–1919. Böhlau Verlag. Köln, Wien
Laura Nikolai kogudus

Laura Nikolai kogudus (ka Laura Nigula kogudus) oli luterlik kogudus, mis tegutses Setumaal Laura alevikus. Kogudus kuulus Võru praostkonda. Laura kogudus tegutses lätlaste Pihkva Jakobi koguduse filiaalina, koguduse moodustasid peamiselt läti kolonistid Aluliina ja Smiltene vallast ja sealsest lähemast ümbruskonnast. Palve- ja koolimaja valmisid ja pühitseti 14. augustil 1867. aastal Vastseliina Katariina koguduse õpetaja Gustav Alexander Hermann Masingu ja Aluliina koguduse õpetaja Heinrich Christian Gustav Kupfferi poolt. Alates 1892. aastast oli koguduse köster kooliõpetaja Paul Donberg. 1916. aastal põles vana hoone ära. 1920. aastal hakati kavandama uut kivikirikut, mida hakati kasutama alates 1927. aastast. Nikolai Raag. "Petserimaa kogudused". Usuteadusline Ajakiri, 1 (aprill) 1938. Lk 25 Petserimaa kogudused, Usuteadusline Ajakiri, X aastakäik, Aprill 1938, No 1, lk 25 jj
Olev Kentsi orelitöökoda

Olev Kentsi orelitöökoda on Eesti osaühing, mis tegeleb orelite ehitamise, restaureerimise ja paigaldamisega ning ka muude klahvpillide häälestamise ja parandamisega. Ettevõte asutati 1997. aastal Olev Kentsi eestvedamisel. 1998–2004 Valga Jaani kiriku oreli restaureerimine https://web.archive.org/web/20190208083626/http://www.olevorel.com/meie-sobrad (vaadatud 05.02.2019) Koduleht
Paul Kerese aasta

Paul Kerese aasta oli eesti maletaja Paul Kerese 100. sünniaastapäeva aasta (see on 2016), mille 24. novembril 2015 kuulutas välja Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE). 2016. aasta jooksul toimusid mitmed maleüritused. Näiteks Eesti Maleliit korraldas festivali "Paul Keres 100", mis kestis 2015. aasta detsembrist 2016. aasta detsembrini. Aastal 2016 andis Eesti Pank välja 2-eurose meenemündi ja Eesti Post teemakohase postmargi. Rahvusvaheline Maleföderatsioon kuulutas 2016. aasta Paul Kerese aastaks ERR Sport, 24.11.2015 (vaadatud 25.11.2015) https://sport.err.ee/78680/rahvusvaheline-malefoderatsioon-kuulutas-2016-aasta-paul-kerese-aastaks (vaadatud 05.02.2019) https://sport.err.ee/78680/rahvusvaheline-malefoderatsioon-kuulutas-2016-aasta-paul-kerese-aastaks
Mihkel Aitsam

Mihkel Aitsam (1. detsember 1877 Märjamaa Sääla küla Aitsamaa renditalus – 17. juuni 1953 Kivi-Vigala külanõukogu) oli eesti kirjanik, ajakirjanik ja kodu-uurija. 1893. aastast hakkas Mihkel Aitsam Valgusele kaastööd tegema, hiljem kirjutas ka Eesti Postimehele ja Olevikule. 1904. ilmusid lühemad jutud Teatajas ja lisaks mitmes teises poliitilises ajalehes, mille kaastööliseks oli. 1906. aastal kui tema isatalu Vene karistussalkade poolt hävitati, asus ta Tallinna elama ja läks Karl August Hermanni kutsel tööle ajalehe Hüüdja toimetusse, kus töötas ajalehetoimetuse sulgemiseni. Hiljem töötas Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi asjaajaja ja tegi mitmele ajalehele kaastööd, nende seas ka kahele Peterburi Vene lehele. 1918. aastast töötas Päevalehe toimetuses. Tema tuntumad teosed olid "Hiiu lossist Siberisse" (1937), "Eestimaa kuningas" (1939) ja "Hiislari tütar" (1940). Osales 1905.–1907. aasta revolutsioonis (vaata 1905. aasta revolutsioon Eestis). "1905. aasta Läänemaal" (1937) "Hiiu lossist Siberisse" (1937) "Sunnitöölise märgi all" (1937) "Metsavennad" (1938) "Soontagana kanged mehed" (1938) "Eestimaa kuningas" (1939) "Laanekotkas" (1939) "Rahutused Rae mõisas" (1939) "Hiislari tütar" (1940) "Käskjalg eksiteel" (1940) neli algupärast näidendit, neist tuntuim "Salmisto" "Eesti Selts "Lootus"", "Tallinna Eesti Põllumeeste Selts", "Vigala kogudus 1339-1939" "1905. a revolutsioon ja selle ohvrid Eestimaal" Tartu, Ilmamaa, 2011. "Vigala kihelkonna ajalugu" "Tallinna Eesti näituse ajalugu" Päevaleht, 19. september 1920, lk 3. "Keiser Nikolai I tütred Kose-Uuemõisas talgutel" "Rahutused Rae mõisas" 1935 – Eesti Punase Risti mälestusmärk, II järgu II aste 1937 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema isa Aitsama talu rentnik Mihkel Aitsam (1833–1913) oli tuntud mehena, kes mõisnik Uexkülli rendi asjus Tallinna ringkonnakohtusse kaebas ja seal võitis. Ta oli fotograaf Mihkel Aitsami (1913–1999) isa ja ajakirjanik Viio Aitsami vanaisa. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK: Aitsam, Mihkel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018. Vaadatud 23. oktoobril 2009. Õitsituled nr1 1922 (lk 45) Eesti ajakirjanikud - Lühikesed eluloolised andmed Nordic Authors: Mihkel Aitsam Keiser Nikolai 1. tütred Kose-Uuemõisas talgutel., Päewaleht, nr 354, 24. detsember 1934, lk 9. Rahutused Rae mõisas, Päewaleht, nr. 132, 16 mai 1939 "1905. revolutsioon Läänemaal". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2014. Vaadatud 23. oktoobril 2009. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK: Aitsam, Mihkel (1833–1913)". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2007. Vaadatud 23. oktoobril 2009. Mihkel Aitsam Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Mihkel Aitsam (1913–1999)

Mihkel Aitsam (16. juunil 1913 Tallinn – 6. november 1999) oli eesti kodu-uurija, ajalootalletaja, loodusemees, ajakirjanik, tehnikahuviline, fotograaf, õpetaja. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1932. aastal, õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1933–1934 matemaatikat, 1934–1935 ehitustehnikat ja 1935–1936 agronoomiat. Tema isa oli kirjanik ja kodu-uurija Mihkel Aitsam, tütred on Anne Lannes, Mari Ivask ja Viio Aitsam. Aitsam, Viio 2018. Vigala Mihklid. Tallinn: Hea Lugu. "Andmed - Nimed". www.ra.ee. Vaadatud 23. juulil 2023. Nädaline 11. november 1999, lk 7
Mihkel Aitsam (1833–1913)

Mihkel Aitsam (1833–1913) oli Aitsama talu rentnik ja tuntud mehena, kes mõisnik Uexkülli rendi asjus Tallinna ringkonnakohtusse kaebas ja seal võitis. "1905. revolutsioon Läänemaal". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2014. Vaadatud 8. veebruaril 2019. "Eesti biograafiline andmebaas ISIK: Aitsam, Mihkel (1833–1913)". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2007. Vaadatud 8. veebruaril 2019.
Operatsioon Priboi

Operatsioon Priboi (eesti keeles 'murdlaine') ehk märtsiküüditamine oli Eesti NSV-s, Läti NSV-s ning Leedu NSV-s 1949. aastal 25. märtsist kuni 28. märtsini NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruse nr 390-138ss alusel läbi viidud elanike massiküüditamine Venemaa Siberi piirkonda. Küüditati enam kui 90 000 inimest[viide?]. Balti riikidest väljasaadetute arv. Allikas: Janis Hermanis Mastaapse operatsiooni läbiviimisel oli esmaseks ülesandeks väljasaadetavate perekondade kindlaksmääramise töö käivitamine. NSV Liidu Ministrite Nõukogus 29. jaanuaril 1949 vastu võetud määrusega 390-138ss pandi paika väljasaadetavate arvud Baltikumis. Eesti NSV-s 7500 perekonda, 22 500 inimest, Läti NSV-s 13 000 perekonda, 39 000 inimest ning Leedu NSV-s 8500 perekonda, 25 500 inimest. Kokku kuulus määruse järgi ümberasustamisele 29 000 perekonda ja 87 000 inimest. Märtsiküüditamine Eestis Toimik "Priboi", artikleid ja dokumente 1949. aasta märtsiküüditamisest ISBN 9789949968718
Makarius (Maletõtš)

Makarius (ukraina keeles Макарій; kodanikunimega Микола Іванович Малетич Mõkola Ivanovõtš Maletõtš; sündinud 1. oktoobril 1944 Krasne külas Lvivi oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Lvivi metropoliit ja Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinodi alaline liige. Metropoliit Makarius sündis Lvivi oblasti Turka rajooni Krasne külas. 1973. aastal asus ta õppima Odessa vaimulikku seminari ning 1975. aastal pühitseti ta Vene Õigeusu Kiriku (VÕK) preestriks. 1982. aastal lõpetas ta Moskva vaimuliku seminari. Ta teenis Vene Õigeusu Kirikus preestrina Donetski, Luhanski, Rostovi ja Lvivi oblastis. 1989. aastal lahkus ta VÕK-st. 1996. aastal pühitsesid Ukraina Autokefaalse Õigeusu Kiriku (UAÕK) patriarh Demetrius (Jarema) ja ülempiiskopid Igor (Isitšenko) ja Methodius (Kudrjakov) ta Lvivi piiskopkonna piiskopiks. 1997. aastal sai temast ka Rivne ja Volõõnia piiskop, 2001. aastal ülendati ta ülempiiskopiks ning 2011. aastal metropoliidiks. 27. veebruaril 2015. aastal valis erakorraline piiskoppide kogu ta UAÕK eestseisja kohusetäitjaks (locum tenens). 4. juunil 2015 valiti ta UAÕK eestseisjaks. Seoses Vene Õigeusu Kirikust lahkulöömisega pandi ta VÕK poolt kirikuvande alla, mille Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku Püha Sinod tühistas 2018. aasta oktoobris. Ta osales 2018. aasta lõpus Ukraina Õigeusu Kiriku asutamisel. 2019. aastast on ta Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinodi alaline liige. Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop UAOC ELECTS A NEW PRIMATE- RISU, 04.06.2015 Andreas Loudaros. BREAKING NEWS: EP reinstates Ukraine’s Patriarch Filaret, Archbishop Makariy - ortodoxia.info, 11.10.2018 (26.02.2019) ПЦУ утвердила состав синода и провела его первое заседание - ЛІГА.Новости, 05.02.2019. (26.02.2019) Ирина Гасанова. Если такое безобразие продолжится, мы можем потерять Томос - митрополит Макарий - Апостроф, 23.05.2019
Ohtja

Ohtja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda. Seal asuvad Ohtja järv ja Tirtsi jõgi. Ohtja mõis Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Viktor Nurja, Ohtja külatalgust külaseltsini, Saarte Hääl, 4. mai 2011
Thomas Malthus on surnud, mu arm

"Thomas Malthus on surnud, mu arm" on ansambli August Hunt 2011. aasta singel. Singel pärineb albumilt "Meie aeg on käes ...". Laulu video sai 2011. aastal kodumaiste muusikavideote edetabelis Eesti TOP 50 esikoha. Video režissöör on Andzei Matsukevits. http://kroonika.delfi.ee/news/muusika/tubli-august-hunt-tegi-esimese-plaadi-valmis?id=62758810 (vaadatud 05.02.2019)
Ulvi hooldekodu

Ulvi hooldekodu on Lääne-Virumaal Vinni vallas Ulvi külas tegutsev hooldekodu. Hooldekodu avati 6. märtsil 1999. 1999–2002 oli hooldekodu juhataja Liivi Uueni. 2019. aasta seisuga on hooldekodu juhataja Maarika Koppel. http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/ulvi-hooldekodu-tahistas-15-sunnipaeva?id=67973333 (vaadatud 08.02.2019) https://www.hooldekodukoht.ee/hooldekodud/ulvi-hooldekodu
Nikolai von Glehni ausammas

Nikolai von Glehni ausammas on ausammas Tallinnas Nõmme linnaosas Mustamäe nõlval Ehitajate tee jalakäigusilla juures. Ausammas avati 12. novembril 2011. Ausamba autorid on skulptorid Paul Mänd ja Seaküla Simson.
Selfi

Selfi (inglise keeles selfie; ka selvefoto või enekas) on endast tehtud foto, autoportree liik. Selfi tegemiseks (selfitamiseks) kasutatakse sageli näiteks nutitelefoni. "Enekas ei ole selvefoto" Universitas Tartuensis, jaanuar 2014 "Aasta koledaim sõna on „enekas“" ERR, 7. märts 2014 "selfi". Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018. EKI. Vaadatud 8.02.2019. "selfitama". eki.ee. EKI. Vaadatud 12.09.2019. selfitama – ennast pildistama {{cite web}}: |work= ja |website= dubleerivad üksteist (juhend)
Paatsa

Paatsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda. Seal asub Paatsa oja. Paatsa mõis Paatsa maalinn Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Aare Laine, "Paatsas ei ela enam ühtegi selles külas sündinud inimest", 18. august 2008
Gunnar Sträng

Gunnar Georg Emanuel Sträng (23. detsember 1906 Järfälla vald – 7. märts 1992 Stockholm) oli Rootsi poliitik; ta kuulus Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei ridadesse. Ta oli aastatel 1955–1976 Rootsi rahandusminister. Tema poliitiline karjäär algas 1938–1951 Maatöötajate Liidu esimehena. Aastal 1945 sai ta parlamendi liikmeks. 6. juulil 1945 sai tast portfellita minister põllumajandusministeeriumis Per Albin Hanssoni neljandas valitsuses. 28. oktoobrist 1946 kuni 1. oktoobrini 1948 oli ta Rootsi põllumajandusminister Tage Erlanderi esimeses valitsuses. 1. oktoobrist 1948 kuni 12. septembrini 1955 oli ta Rootsi sotsiaalminister Tage Erlanderi teises valitsuses. 12. septembrist 1955 kuni 8. oktoobrini 1976 oli ta Rootsi rahandusminister (Tage Erlanderi kolmandas ja Olaf Palme esimeses valitsuses).
Aymeric Laporte

Aymeric Jean Louis Gerard Alphonse Laporte (sündinud 27. mail 1994 Agenis) on Prantsusmaal sündinud Hispaania jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr ja Hispaania jalgpallikoondises. Ta liitus 2010. aastal 16-aastaselt Hispaania kõrgliiga klubiga Athletic Bilbao. Ta oli pärast Bixente Lizarazut alles teine prantsuse mängija, kes selle klubiga liitunud oli. Hispaania kõrgliigas tegi ta klubi meeskonnas debüüdi 2012. aasta detsembris. Kokku mängis ta Athletic Bilbaoga Hispaania kõrgliigas kuuel hooajal. Hooajal 2013–14 valiti ta Hispaania kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. 2015. aastal võitis ta klubiga Hispaania superkarika. 2018. aasta jaanuaris liitus Laporte Manchester Cityga. Ülemineksumma oli 57 miljonit naelsterlingit. Tegemist oli mõlema klubi jaoks suurima üleminekuga. Kohe esimesel hooajal tuli ta klubiga Inglismaa meistriks. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 25. augustil 2018 mängus Wolverhampton Wanderersi vastu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta ka Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Suvel 2023 liitus Laporte ligi 30 miljoni euro eest Al Nassriga. Aastatel 2011–2016 mängis ta Prantsusmaa noortekoondistes. 2021. aasta mais sai ta Hispaania kodakondsuse ja debüteeris sama aasta 4. juunil sõprusmängus Portugali vastu. Ta on kaugelt baski päritolu. Athletic Bilbao Supercopa de España: 2015 Manchester City Premier League: 2017–18, 2018–19, 2020–21 FA Cup: 2018–19 EFL Cup: 2017–18, 2018–19, 2020–21 FA Community Shield: 2018 UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2020–21 "Aymeric Laporte: Manchester City sign French defender for club-record £57m". BBC Sport. 30.1.2018. Vaadatud 8.2.2019  Aymeric Laporte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pahad Seemned

Pahad Seemned (ka Jaan Pärn ja Pahad Seemned) on 1998. aastast Tartus tegutsev rokkansambel. Algusaastatel kandis Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi Levimuusikaansambli nime. Praeguse nime võttis kollektiiv 2003. aastal. Ansambel koosneb peamiselt Tartu Ülikooli loodusteadlastest. Ansambel esines 2010. aasta ETV "Teadlaste öö" saates. Jaan Pärna ja Pahade Seemnete muusikat on kasutatud 2020. aastal digikultuuriaasta ühe minuti filmide seas Andres Keili ja Madis Reimundi filmis "Kevad". Jaan Pärn – vokaal Juhan Javoiš – kitarr Jüri-Ott Salm – akordion, klahvpillid Lauri Kulpsoo – trummid Siim Randveer – kitarrid Mait Metspalu – bass Endine liige: Ann Ideon – vokaal, viiul 2007 EP "Lahkuvad lennud" 2010 album "Pahad Seemned" 2021 album "Praktiliselt valmis" Laulud kogumikes: 2004 "Pesnja druzjei" albumis "Mätta Fondi 25 kuldset lööklaulu 6. osa" 2010 "Veider vandaal" albumis "Kohalik ja kohatu 3" 2020 "Unistus" albumis "Ühepäevikute elu" https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/1534 https://tartu.postimees.ee/317446/muusikteadlased-uurivad-kaamerapilti https://jupiter.err.ee/1140400/uhe-minuti-filmid-2020-digikultuuriaasta https://web.archive.org/web/20190208142737/https://erb.nlib.ee/?kid=26037816 (vaadatud 05.02.2019) https://www.postimees.ee/1654641/band-trukkis-plaati-kaablirullil
Czesław Słania

Czesław Słania (22. oktoober 1921 Czeladź – 17. märts 2005 Kraków) oli Poola päritolu postmarkide ja paberrahade graveerija. Ta on graveerinud üle 1000 margi ja pääsenud sellega Guinnessi rekordite raamatusse. Ta sündis aastal 1921 Czeladźis Będzini maakonnas Sileesia vojevoodkonnas. Aastal 1945 asus ta õppima Krakowi Kunstiakadeemiasse. Aastal 1956 asus ta elama Rootsi.
Allan Vainola ja Unenäopüüdjad

Allan Vainola ja Unenäopüüdjad on Eesti ansambel. Ansambli asutas 2006 Allan Vainola. Liikmeid: Allan Vainola Merli Plink – vokaal. album "Igavene suvi" https://web.archive.org/web/20210226133317/http://vainola.org/ (vaadatud 05.02.2019) https://loovtartu.ee/lmk/suendmused/event/19-suendmused-antoniuse-ou/76-allan-vainola-ja-unenaopuudjad (vaadatud 05.02.2019)
Pahapilli

Pahapilli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda. Seal asub Endulaht ehk Pahapilli järv. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. https://xn--pahapillikla-mlb.ee/
Hajnali demograafiline lahkmejoon

Hajnali demograafiline lahkmejoon või lihtsalt Hajnali joon oli John Hajnali kontseptsioon abiellumusest Euroopas. 1965. aastal avastas ungari-briti majandus- ja matemaatikaakadeemik, et kui tõmmata lahkmejoon Peterburist sirgelt Triestesse (tänapäeva Itaalias), siis see jagas 17. ja 18. sajandil kinnistunud, kuid teise maailmasõja eelsed sündimuse ja pereprotsesside suhted kaheks sfääriks. Läänesfääri iseloomustas hiline ja suure vallalisusmääraga nn malthuslik abielu, seega ka viljakuse suhteliselt madalad näitajad. Idasfääris, sealhulgas Vahemere piirkonnas ning Iiri ja Soome nii-öelda taskutes, olid nii varajased kui ka kõiksed abielud tavaks, suurt viljakust nurjas samas suur suremus. Demograafiline üleminek https://www.slideshare.net/ott.vali/anita-kodanik-sndimus-ja-pereprotsessid[alaline kõdulink]
Georg Otsa nimelise Muusikakooli Bigbänd

Georg Otsa nimelise Muusikakooli Bigbänd oli Georg Otsa Muusikakooli juures tegutsenud bigbänd. Ansamblit juhtisid Siim Aimla ja Kristina Bianca Rantala. Ansambel asutati 2004 ja tegutses kuni Georg Otsa nimelise Muusikakooli sulgemiseni 2022. aastal. Ansambel mängis põhiliselt nüüdisaegsete rütmidega muusikat (funky, latin, jazz-rock jne), kuid ka traditsioonilisemat džässi. Ansambel on esinenud muu hulgas Tallinna vanalinna päevadel, noorte džässiüritustel ja festivalidel. 2005. aastal ilmus Bigbändil plaat Eesti muusikaga, kus teevad kaasa mitmed Eesti tippmuusikud (Raul Vaigla, Raivo Tafenau, Mihkel Mälgand jt). Nagu iga koolikollektiiv oli Bigbänd igal aastal eri koosseisuga ja vastavalt sellele sündisid ka seaded ja repertuaarivalik. https://web.archive.org/web/20190208171623/http://otsakool.edu.ee/muusikakollektiivid/bigband/ (vaadatud 08.02.2019) http://otsakool.edu.ee/muusikakollektiivid/bigband/
Kõo

See artikkel rägib külast Viljandimaal; küla kohta Võrumaal vaata artiklit Kõo (Vastseliina) Kõo on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kõo valla halduskeskus. Kõo paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 326 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 296 elanikku. Neist 292 (98,6%) olid eestlased. 2012. aasta seisuga oli Kõos registreeritud 319 elanikku. Kõos oli mõis. Pilistvere vana õigeusu kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Gerli Padar & The Moon

Gerli Padar & The Moon on Eesti ansambel, mis on asutatud 2011. aastal ja mille vokaalsolist on Gerli Padar-Parmas. Ansambel esitab 1990. aastate Eesti hitte omas võtmes. Gerli Padar – vokaal Taavi Langi Indrek Tetsmann Tõnis Tüür Dagmar Oja Andrus Rannaääre Andres Raag Meelis Unt 2012 – album "Disco kuul" http://themoon.xq.ee/ (vaadatud 08.02.2019) Koduleht
Eller Sümfoniett

Eller Sümfoniett (ka Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli sümfoniett) on Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli juures tegutsev orkester. Orkestri dirigent on aastast 2000 Lilyan Kaiv ja kontsermeister on Kadri Sepalaan. Orkester on esinenud nii Eestis kui ka välismaal. https://web.archive.org/web/20190208173542/https://www.tmk.ee/kollektiivid/eller-sumfoniett (vaadatud 05.02.2019) https://www.tmk.ee/kollektiivid/eller-sumfoniett
Heino Tartes ja Sõbrad

Heino Tartes ja Sõbrad on Eesti rahvamuusikaansambel. Ansambli eesotsas on Heino Tartes. 2008 album "Helisev Põlvamaa" https://web.archive.org/web/20190208174114/https://erb.nlib.ee/?kid=23909213 (vaadatud 08.02.2019)
Mátyási kirik

Mátyási kirik (ungari keeles Mátyás-templom) on roomakatoliku kirik Budapesti ajaloolises kantsis Budas (Budapesti I ringkonnas). Kirik on gooti stiilis ja seda on täiendatud uusgooti stiilis. Selle taga asub Kalamehe bastion, kust avaneb vaade üle Doonau jõe ja Pesti. Buda linnuse kvartal  Mátyási kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Per Edvin Sköld

Per Edvin Sköld (25. mai 1891 Svedala – 13. september 1972 Hööri vald) oli Rootsi poliitik, ta kuulus Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei ridadesse. Ta oli aastatel 1932–1936 ja 1945–1948 Rootsi põllumajandusminister. Aastatel 1936–1938 oli ta Rootsi kaubandusminister, aastatel 1938–1945 oli ta Rootsi kaitseminister, aastatel 1948–1949 portfellita minister ja aastatel 1949–1955 Rootsi rahandusminister.
Panga (Saaremaa)

Panga on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda. Küla lähistel asuvad Panga laht, pank ja tulepaak. 2010. aastal valmis Panga külast dokumentaalfilm – "Panga – ühe küla lugu". Filmi autor on kõrvalkülas Liival elav Saaremaa televisioonimees Margus Muld, kelle sõnul tekkis filmi idee sellest, et kunagi olevat Panga külas maandunud lennuk. Seda sündmust mäletavaid inimesi külas aga enam ei olnud. Panga tulepaak Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Buda palee

Buda palee (ungari keeles Budavári Palota, saksa keeles Burgpalast) on kunagiste Ungari kuningate paleekompleks Budapestis ajaloolises Buda linnuse kvartalis. Tänapäeval tegutsevad palees Ungari Rahvusgalerii ja Budapesti Ajaloomuuseum. Praegusele asukohale rajati varajane linnus 1265. aastaks. Tänapäevane suursugune barokkpalee ehitati aastatel 1749–1769, mida nimetati kuningapaleeks (ungari keeles Királyi-palota) või kuningalossiks (ungari keeles Királyi Vár, saksa keeles Königliche Burg). Palee sai Budapesti piiramise ajal tõsiseid kahjustusi, kuid rekonstrueeriti hiljem. Buda  Buda palee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis http://budacastlebudapest.com (inglise keeles)