laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Pääsküla jaamahoone

Pääsküla jaamahoone on ajalooline jaamahoone Pääsküla raudteejaamas Tallinna Nõmme linnaosa Pääsküla asumis. Pääsküla jaamahoone asub Suvila tänava raudteepoolses otsas (Suvila tn 1). Hoone paikneb esiküljega jaama teede poole umbes 10 m kaugusel esimesest rööpapaarist. Jaamahoone kuulutati kultuurimälestiseks (nr 8206) 1997. aastal. Jaamahoone ehitati 1916. aastal. Enne seda (alates peatuse avamisest 1915. aastal) raudteepeatuses hoonestust ei olnud. 1926. aastal ehitati jaamahoonele teine korrus (jaamaülema korter) ja eeskojad kummassegi maja otsa. Jaamahoone ootesaal ja piletikassa suleti 1997. aastal, kui piletimüük viidi üle rongidesse. Eesti Raudtee loobus jaamahoonest ja see anti Tallinna linna bilanssi, kuid kasutab selles talle vajalikke ruume edasi üürilepingu alusel. 2004. aastal hoone remonditi. Remonti on teostatud ka hiljem, viimati 2017. aasta sügisel. Jaamahoone on kahekorruseline palkseintega ja viilkatusega puidust hoone, mis on väljast kaetud laudvooderdisega ning kaunistatud ilmekate originaaldetailidega. Hoone on väljast kaetud eri tüüpi laudistega. Avatäiteid raamistavad saelõikelised dekoratiivlauad. Säilinud on samuti algsed framuugiga välisuksed. Enamiku hoone sisepinnast hõlmab maja keskosas paiknev ooteruum - peasaal, mille ilmet kujundavad telgsümmeetrilise asetusega aknad ja uksed saali mõlemas otsaseinas. Selle parempoolses külgseinas (esikülje poolt vaadatuna) paikneb piletikassa aken ja selle seina taga olevas parempoolses otsasektsioonis asusid jaama kassa jt. ametiruumid. Teise külgseina taga paiknevas vasakpoolses otsasektsioonis on jaamakorraldaja ruum, milles asuvad jaama juht- ja signalisatsioonipult ning muud jaama tööks vajalikud tehnilised vahendid. Sellise sümmeetrilise põhiplaani lahendusega ühtivad hiljem juurde ehitatud madalamad mahud maja mõlemas otsaseinas - eeskojad. Ebasümmeetriline on aga parempoolse sektsiooni peale ehitatud teise korruse (jaamaülema korteri) lahendus. Praegusel ajal on suurem osa hoonest Nõmme Vaba Aja Keskuse kasutada (Pääsküla eakate päevakeskus). Eesti Raudtee kasutab talle vajalikke ruume üürilepingu alusel. Pääsküla raudteejaam Laiarööpmelise raudtee Pääsküla jaamahoone, 1916. a. Kultuurimälestiste riiklik register. Leho Lõhmus. Nõmme läbi aegade. Nõmme Linnaosa Valitsus. 2001. Lk 130-133 Pääsküla jaamahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Cam Clarke

Cameron Arthur "Cam" Clarke (sündinud 6. novembril 1957 Burbankis Californias) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja. Cam Clarke andmekogus IMDb (inglise)
Hoplomachus

Hoplomachus (mitmuses hoplomachi; tõlkes 'soomustatud võitleja') oli Vana-Rooma gladiaator. Nimetus tuli Vana-Kreeka raskerelvastusega jalaväelase hopliidi nimetusest, kes oli Vana-Rooma leegionäride vastane ja selle gladiaatori eelkäija. Ta kandis Vana-Kreeka stiilis kõrgete sulgedega kiivrit ning väikest ümarat metallist, enamasti pronksist kilpi erinevalt hopliitidest, kellel oli suur ja raske kilp. Kaitsevarustuseks olid veel mõõgakätt kaitsev turvis manica ning tepitud või metallist reie- ja säärekaitse. Hoplomachus kasutas ründerelvadena torkeoda ja lühikest mõõka, lisaks oli varustuses pistoda. Hoplomachuse vastaseks võitlusareenidel oli põhiliselt raskerelvastust kandev gladiaator murmillo, kelle relvastus sarnanes Vana-Rooma leegionäride omaga. Nende kahe gladiaatori võitlus sümboliseeris Vana-Rooma leegionide lahinguid Kreekas ja hellenistlikus Idas. Hoplomachus oli kergemalt soomustatud võitleja, kes suutis kiirelt ümber vastase liikuda. Lisaks oli ta eeliseks torkeoda kasutamise võimalus, mis vastasel puudus. Mõnikord oli Hoplomachuse vastaseks traaklane, kes oli samuti kergegladiaator. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017 lk 85 "Gladiators and Caesars: The Power of Spectacle in Ancient Rome" E. Köhne et al. (2000) pp. 51-56 Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Mare Teearu

Mare Teearu (sündinud 26. jaanuaril 1942 Viljandis) on eesti viiuldaja ja muusikapedagoog. Ta õppis viiulimängu Viljandi Lastemuusikakoolis (õpetaja Augustin Pung) ja Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Harald Aasa). 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal (Vladimir Alumäe klassis). Täiendas end Moskvas aspirantuuris professor Galina Barinova juures. Aastatel 1964–1999 esines ansamblis koos pianist Helju Taukiga. Ta on Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna viiuliõpetaja. 2004. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakonna professor. 1987 Eesti NSV teeneline kunstitegelane 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk Tema poeg on tšellist Raul Seppel. Tütar Maarja Seppel Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad "Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2017. Vaadatud 14. oktoobril 2017. "Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2017. Vaadatud 14. oktoobril 2017. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Kristi Pappel. Mõeldes eesti viiulimängule (intervjuu Mare Teearuga). Sirp, 3. veebruar 2002
Irina Solomõkova

Irina Solomõkova (kuni 1950 Irina Grigorjeva; 14. september 1925 Tallinn – 7. detsember 1989 Tallinn) oli Eesti kunstiteadlane. Sündinud Tallinnas inseneri perekonnas. Alustas kunstiõpinguid sõja-aastatel Tomski Ülikoolis, pärast sõda jätkas õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiajaloo erialal, mille lõpetas 1948. aastal. Töötas mõnda aega ajalehe Edasi juures ning nooremteadurina Riiklikus Etnograafiamuuseumis, 1949. aastast oli Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi aspirantuuris. 1954. aastal kaitses ta esimese eesti nõukogude kunstiteadlasena kandidaadiväitekirja "Eesti demokraatlik graafika 1905.–1907. aasta revolutsiooni perioodil". Töötas instituudis vanemteadurina ning 1961. aastast, kui loodi Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi kunstiajaloo sektor, oli selle juhataja. Avaldas teaduslikke artikleid ajakirjanduses ja kogumikes sh kujutavat kunsti käsitlevad osad "Eesti NSV ajaloo" väljaannetele, ülevaate eesti keskaegsest kunstist Moskvas ilmunud "Üldisele kunstiajaloo" teisele köitele. Oli kogumiku "Eesti kunsti ajalugu (1970–1977)" peatoimetaja ning kaasautor. 1962 ilmus tema eessõnaga album "Kalevipoeg kunstis". 1972 . aastal anti Leningradis välja teos Solomõkova koostatud ja eessõnaga "Eesti NSV kunst". Avaldas ajakirjanduses artikleid Hando Mugasto, Salome Trei, Ado Vabbe jt kunstnike loomingust, Eesti kunsti sidemetest nõukogude kunstiga, koostas kataloogi "Oskar Kallis". 1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus) 1984 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia ("Hando Mugasto 1907-1937 : tema elu, tema looming, tema aeg") 1986 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Ta on maetud Tallinna Siselinna kalmistule. Irina Solomõkova (nekroloog). Reede, 15. detsember 1989 Loodus, Rein (12.09.1975). "Irina Solomõkova tähtpäevaks". Sirp ja Vasar. Vaadatud 16.06.2021. Kalmistute register HAUDI Hilja Läti. "Solomõkova, Irina". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 484–485
Veronika Bobosova

Veronika Bobosova (7. aprill 1926 – 25. oktoober 2014) oli Eesti filmidirektor. Ta oli filmistuudio Tallinnfilm filmidirektor, hiljem Tallinnfilmi direktori asetäitja. Töötas Tallinnfilmis kokku 36 aastat. Aastatel 1964–1989 oli ta mitme eesti mängufilmi, sealhulgas "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Metskapten" (1971), "Värvilised unenäod" (1974), ""Hukkunud Alpinisti" hotell" (1979) ja "Ideaalmaastik" (1980), filmidirektor (produtsent). 1979 Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri 1984 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Tiit Tuumalu. Eesti filmiüldsus jätab hüvasti mamma Roomaga. Postimees, 30. oktoober 2014 Veronika Bobossova 7. IV 1926 – 25. X 2014. Sirp, 31.10.2014
Moira Kelly

Moira Anne Kelly (6. märts 1968 Queens, New York) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja. Moira Kelly andmekogus IMDb (inglise)
Sünnitunnistus

Sünnitunnistus on ametlik dokument, kuhu on kantud isiku sünniaeg ja -koht, tema nimi, sugu, ema ja (enamasti) ka isa nimi. Sünnitunnistuse koostab perekonnaseisuametnik. Eestis väljastatakse tänapäeval sünnitunnistusi vaid soovi korral. Esmakordne sünnitõendi väljastamine on seejuures tasuta. Riigi- ja kohaliku omavalitsuse tasandil toimingute tegemiseks on sünnitunnistused praktilistel eesmärkidel tänapäeval asendatud digitaalse rahvastikuregistriga. https://web.archive.org/web/20171014133259/http://termin.eki.ee/esterm/ (vaadatud 14.10.2017) "Lapse sünni registreerimine - Eesti.ee". www.eesti.ee. Vaadatud 7. mail 2024.
Vaks

Vaks on rahvapärane pikkusmõõt, mis võrdub väljasirutatud pöidla ja keskmise sõrme otste vahepikkusega. Pöidla ja esimese sõrme vahepikkus on sääsa- ehk ajatsevaks. Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 692.
Kiil (tööriist)

Kiil on kolmnurgakujuline tööriist, mida kasutatakse millegi lõhestamiseks, kinnitamiseks või reguleerimiseks. Kiilu lõhestava toime tõttu saadakse suur jõuvõit. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981. Lk 201
Eesti holšteini veis

Eesti holsteini veis (varem ka eesti mustakirju veis) on Eestis aretatud piima-lihaveisetõug. Tõug aretati 20. sajandi I poolel. Enne 1951 nimetati tõugu eesti hollandi-friisi tõuks. 1951 nimetati tõug ümber eesti mustakirju veiseks. 1998 nimetati tõug ümber eesti holsteini veiseks. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 102
Durmitor

Durmitor on mäemassiiv Montenegro põhjaosas. 48 mäge nendest on üle 2 kilomeetri kõrged ja kõrgeim tipp on Bobotov Kuk (2522 m). Suurema osa mäemassiivist hõlmab 390 km² suurune Durmitori rahvuspark, mis loodi 1952 ja alates 1980. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. http://www.visit-montenegro.com/tourism-np-durmitor.htm
Eesti suur valge siga

Eesti suur valge siga (vananenud nimetusega eesti jorkširi siga) on Eestis aretatud seatõug. Suur valge siga aretati 19. sajandil Inglismaal. Eestis hakkasid aretustööd 1923, kui kohalikku siga ristati inglise suure valge seaga ja hiljem ka rootsi jorkširi seaga. 1948. aastal asutati Elvas Peedul Suurt Valget Tõugu Sigade Riiklik Tõulava. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 116 Aarne Põldvere, Alo Tänavots. (2022). Sigade aretus
Sulg (loomakasvatus)

Sulg (ka aedik) on loomade pidamise ala, mida igast küljest piiravad ehitus- või seadmeelemendid. Sõltuvalt loomade arvust eristatakse üksiksulgu ja rühmasulgu. Sulu eriliik on puur, milles loom(ad) ennast ümber pöörata ei saa. Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 324
Kärg

Kärg (ka meekärg, mesilaskärg) on mesilaste vahast pesaehitis, mis koosneb kärjekannudest. Kärgi kasutavad mesilased järglaste kasvatamiseks ning mee ja suira hoidmiseks. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 389-390
Hahkhallitus

Hahkhallitus on seente põhjustatud taimehaigus. Haigust põhjustavad seeneperekonna Botrytis liigid, kellest kõige tavalisem on Botrytis cinerea. Hahkhallitus esineb kõige sagedamini aedmaasikatel. Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 172
Albert Zafy

Albert Zafy (1. mai 1927 – 13. oktoober 2017) oli Madagaskari poliitik. Ta oli 27. märtsist 1993 kuni 5. septembrini 1996 Madagaskari president.
Ülemkohus

Ülemkohus on teise instantsi ehk apellatsioonikohtu üldnimetus. Ka mitmete riikide kõige kõrgemat kohut nimetatakse ülemkohtuks. Eesti NSV Ülemkohus ülemmaakohus Eesti Entsüklopeedia. 8. köide: Tanulane–Yvon. Tartu: Loodus, 1937, lk 1399.
Lood (ehitus)

Lood (hollandi keeles lood - 'tina') on riist täpse püstsihi ning selle sihi suhtes täpse rõhtsihi ja nende sihtidevaheliste kaldenurkade määramiseks (loodimiseks). Loodi liike: nöörlood, vesilood ehk vaaderpass, vooliklood. Eesti entsüklopeedia. 5. köide: KONJ–LÕUNA. Tallinn: Valgus, 1990, lk 621.
Tokarjovka rajoon

Tokarjovka rajoon (vene keeles Токарёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tokarjovka alev. Rajoon piirneb põhjas Znamenka rajooniga, kirdes Sampuri rajooniga, idas Žerdevka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga ja läänes Mordovo rajooniga. Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 545, 2009. aastal 19 620 ja 2002. aastal 21 536. Tokarjovka rajoonis on 73 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tokarjovka alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu. Q126684906
Mämm

Mämm (vananenud kirjanduses mämmi) on rukkilinnastest ja -jahust keedetud, jahutatud ja küpsetatud segu. Mämm on soome ja eesti rahvustoit. Eestis mämmi enam üldiselt ei tunta, ent Soomes süüakse seda tänapäevalgi lihavõttetoiduna. Muhu kihelkonnast on teada ka mämmileib, mis tehti nõnda, et enne rukkileiva küpsetamist pandi sinna rukkilinnaseid ja seetõttu muutus leib magusaks. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk ?. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 500.
Morss

Morss (vene keeles морс) on hapukasmagus jook, mis on tehtud mõnest hapust mahlast, suhkrust ja veest. Morssi juuakse külmalt. Morss on omane vene köögile. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 417.
Gmail

Gmail ehk Google Mail on Google'i pakutav e-posti (postkasti ja kirjavahetamise) teenus. Teenust on võimalik kasutada veebipõhisena või e-posti kliendi kaudu. Gmaili iseloomustab võimalusterohke kasutajaliides ning postikontode suur maht. Gmaili üks kandev idee on, et kasutajal ei peaks tekkima kunagi vajadust ühtegi kirja kustutada kuid kogumaht on piiartud 15 GB peale. Teenuses on võimalik märkida kirju siltidega kuid "tavapäraselt" alamkataloogidessse sortimist ei pakuta. Kirjade edastamise protokollide SMTP, IMAP ja POP3 turvamiseks kasutab Gmail transpordikihi turbeprotokolli (SSL). Gmail
Omlett

Omlett (prantsuse sõnast omelette) on lahtiklopitud munadest, vähesest piimast, jahust (mõnikord) ja maitselisanditest pannkoogikujuline munatoit. Omlett on omane Prantsuse köögile. "Eesti keele seletavas sõnaraamatus"
Mordovo rajoon

Mordovo rajoon (vene keeles Мордовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Mordovo alev. Rajoon piirneb kirdes Znamenka rajooniga, idas Tokarjovka rajooniga, lõunas Voroneži oblasti Ertili rajooniga, läänes Lipetski oblasti Dobrinka rajooniga ja loodes Petrovskoje rajooniga. Rajooni pindala on 1450 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 665, 2009. aastal 20 424 ja 2002. aastal 23 671. Mordovo rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mordovo ja Novopokrovka alevite) ja viie külaasunduse koosseisu. Q126684906
Perfolint

Perfolint (inglise punched tape või perforated paper tape) on endisaegne andmekandja, mis koosneb standardse laiusega, enamasti paberilindist, millele on mulgustusena (perforatsioonina) kantud number- või tähtandmed. Perfolint on enamasti 5-, 6-, 7- või 8-mulgurealine. Perfolindid olid laialdaselt kasutusel 20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni.[viide?] perfokaart Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 257.
Rootsi laud

Rootsi laud (rootsi keeles smörgåsbord) on eine serveerimise viis, kus toidud ja joogid ning söömis- ja joomisvahendid on pandud lauale, kust iga sööja valib endale meelepärase ja pärast väljavalimist valib omale vabalt istekoha või sööb seistes. Nagu nimetus "Rootsi laud" ütlebki, pärineb see Rootsist. Eesti entsüklopeedia. 8. köide: RAI–SUM. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 213.
Petrovskoje rajoon

Petrovskoje rajoon (vene keeles Петровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Petrovskoje küla. Rajoon piirneb põhjas Mitšurinski rajooniga, kirdes Nikiforovka rajooniga, idas Tambovi rajooniga, kagus Znamenka rajooniga, lõunas Mordovo rajooniga ning läänes ja loodes Lipetski oblastiga. Rajooni pindala on 1740 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 388, 2009. aastal 20 006 ja 2002. aastal 23 374. Petrovskoje rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad kaheteistkümne külaasunduse koosseisu. Q126684906
Läänemaailm

Läänemaailm (inglise keeles Western world, the West) või teisisõnu õhtumaad ehk oktsident on maailma (kultuuri) osa, mis hõlmab tänapäeval Lääne-Euroopat, Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, ja muid seotud piirkondi. Mõistete 'Lääs' (esisuurtähega), 'lääs', 'läänemaailm', 'Esimene Maailm', 'läänemaad', 'lääneriigid', 'lääne kultuur', 'õhtumaad' kasutamine sõltub suuresti kontekstist. Enamasti on need kasutusel vastandamiseks läänelikkust ida- ja lõunaslaavi, aasia või islami rahvastele ja kultuuridele. 20. sajandil vastandus läänelikule elulaadile Nõukogude Liit ja teised sotsialistlikud maad. Siiski võidakse erinevates käsitlustes läänemaailma defineerida mitmeti.  Pikemalt artiklis Lääne kunst Üldiselt loetakse läänemaailma alguseks Lääne-Rooma keisririigi poolt vastu võetud kristluse levima hakkamist Euroopas. Keskajal sai läänemaailm suuri mõjutusi araabia kultuurist. Renessansist alates hakati lääne kultuuri allikaid nägema antiikkultuuris. Maadeavastuste ja koloniseerimise käigus laienes läänemaailm kui kultuuriruum kõigile mandritele.  Pikemalt artiklis Oktsidentalism Tänapäeval iseloomustab läänemaailma ühiste kultuuriliste, ajalooliste, poliitiliste jm väärtuste (sh. usuvabadus) hindamine. Läänemaailmas kõneldavad keeled kasutavad relatiivselt ladina kirjasüsteemi. Uus Maailm Levant ja Idamaad Vana Maailm
Uba

Uba (mitmuses oad) on ovaalse või neerukujulise seemnega liblikõieline kultuurtaim; ühtlasi ka nende kultuurtaimede seeme. Eesti oludes on nendeks kultuurtaimedeks põld- või aeduba. kakaouba kohviuba "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 14.10.2017)
Mitšurinski rajoon

Mitšurinski rajoon (vene keeles Мичуринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Mitšurinski linn (ei kuulu rajooni koosseisu). Rajoon piirneb põhjas Pervomaiski rajooniga, kirdes Starojurjevo rajooniga, idas Nikiforovka rajooniga, lõunas Petrovskoje rajooniga la läänes Lipetski oblastiga. Rajooni pindala on 1650 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 749, 2009. aastal 34 034 ja 2002. aastal 35 196. Mitšurinski rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu. Rajooni tähtsamad jõed on Voronež, Lesnoi Voronež, Polnoi Voronež, Alešnja, Ilovai ja Višnjovka. Q126684906
Sinu Naine

Sinu Naine on Eesti ansambel, mis 2017. aastal võitis TV3 telesaate "Rahvabänd". Ansambel on pärit Värskast ning esitab nii setokeelseid kui ka eestikeelseid lugusid. Bänd loodi 2000. aastal Värskas. Bänd tegutses 2000. aastast kuni 2011. aastani ning siis järgnes paus. 2017. aastal hakkas bänd uuesti tegutsema tänu "Rahvabändi" saatesse kutsumisele ning tegutseb praeguseni. Ansambel avaldas 2003. aastal albumi "Lapsi tee!". Bänd esitab tantsumuusikat. Repertuaar koosneb nii omaloomingust kui ka kaveritest. Ansambel sai oma nime ansambli Meie Mees eeskujul. Eeri Tirp – klahvpillid Meelis Kapten – rütmikitarr, vokaal Vaido Uibo – taustavokaal Ingmar Päid – rütmikitarr, soolokitarr, vokaal Meelis Kapten – kitarr, vokaal Pelle-Priit Kuusk – klahvpillid, vokaal Vaido Uibo – vokaal, ukulele "Lätsi sinna" "No miks" "Lapsi teen" "Seto jõulud" "Joomahull" "Teel Wismarisse" "Tule tibu" "Clara" "Setud linnas" "Armastus on üürike" "Külm ingel" "Üksi õues" "Puskarimees" "Üksi õues" – lembelaulude kategooria "Seto Vinnemaal" – tantsumuusika kategooria "Raju reede" – kaver Eesti hitist "Kevadetuul" – lembelaulude kategooria "Üksi õhtul" – tantsumuusika kategooria "Sinu ees" – kaver Eesti hitist "Armastus on üürike" – lembelaulude kategooria "Setod linnas" – tantsumuusika kategooria "Hea tuju laul" – kaver Eesti hitist Saate „Rahvabänd“ võitis Värska kultusbänd „Sinu naine“ Eesti Rahvusraamatukogu. "Sinu Naine album". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2017. Vaadatud 14. oktoober 2017.
Georgi Kolõškin

Georgi Kolõškin (1904–1985) oli vene dirigent. Ta sai muusikahariduse Leningradi Konservatooriumis, kus lõpetas ka aspirantuuri ja sai kunstiteaduste kandidaadi kraadi. Seejärel töötas Leningradi Konservatooriumi õppejõuna. 1942. aastast oli ta Balti Laevastiku teenistuses, juhatas mereväelaste ansambleid. Ta oli Balti Laevastiku laulu- ja tantsuansambli kunstiline juht ning XIV üldlaulupeo mereväelaste koori dirigent. 1955 Eesti NSV teeneline kunstitegelane Sirp ja Vasar, 4. november 1955 XIV Laulupidu
Tõnu Tubli

Tõnu Tubli (sündinud 7. veebruaril 1988 Viljandis) on eesti muusik (trummar). Ta on õppinud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.[viide?] Ta on ansambli Trad.Attack! liige, lisaks musitseerib Allan Järve Kvartetis ja oma sooloprojektis.[viide?] Ta on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud.[viide?] Trad.Attack! Allan Järve Quartet Paabel Lauri Kadalipp Social Jazz Laura Junson & the Jeth Kali Briis[viide?] 2017. aasta etnokulpide jagamisel nimetati ta aasta parimaks muusikuks. Ta on abielus Ugala teatri lavastusala juhi Pille-Riin Lillepaluga, neil on poeg Teodor (sündinud 2018).[viide?] Liisa Tegel (15. september 2017). "Trad.Attacki teekond täis äpardusi". LP. Vaadatud 14. oktoobril 2017. Katharina Toomemets (7. oktoober 2017). "Kolm etnokulpi võitnud Trad.Attack". Õhtuleht. Vaadatud 14. oktoobril 2017.
Sõjaseisukord Poolas

Sõjaseisukord Poolas (poola keeles Stan wojenny w Polsce) oli Varssavi Lepingu Organisatsiooni kuulunud Poola Rahvavabariigi territooriumil riigi autoritaarse kommunistliku valitsuse poolt 13. detsembril 1981 väljakuulutatud sõjaseisukord, mis kehtis 22. juulini 1983. Sõjaseisukorra kehtestamise eesmärk oli vältida Solidaarsuse mõju edasist suurenemist ja hoida ära kommunistliku režiimi võimalik langemine. Sõjaseisukorra kehtestamist on hiljem hinnatud ebaseaduslikuks ka tollal kehtinud Poola RV konstitutsiooni silmas pidades. Nt. ei olnud sellist organit, nagu "Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogu" (Wojskowa Rada Ocalenia Narodowego), põhiseaduses ette nähtud. Rahvusliku Päästmise Sõjanõukogusse kuulus lisaks tollasele peaministrile ja kompartei peasekretärile kindral Wojciech Jaruzelskile veel rida kindraleid, üks admiral ja mõned polkovnikud ja alampolkovnikud, tuntud sõjaväelastest nt Florian Siwicki ja Czesław Kiszczak. Vastasseisu mahasurumise käigus interneeriti tuhanded režiimi vastased süüdistust esitamata, hukkus umbes 100 inimest. Paljud poliitvangid vabastati alles pärast üldise amnestia väljakuulutamist 1986. aastal. Sõjaseisukorra välja kuulutanud kindral Jaruzelski eitas järjepidevalt väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt, marssal Viktor Kulikovilt, rahvarahutuste mahasurumiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse. Teade Toidutalong Tankid Leopold Labedz, Poland Under Jaruzelski: A Comprehensive Sourcebook on Poland During and After Martial Law George Sanford, Military Rule in Poland: The Rebuilding of Communist Power, 1981-1983 Rahvakeelne lühend WRON - poola keeles tähendab "wrona" varest; selline lühend andis alust pilgetele ja karikatuuridele. "Poland marks communist crackdown" (inglise). BBC News. 13. oktoober 2006. Vaadatud 14. oktoobril 2017. "Interview: Poland's Jaruzelski Again Denies Seeking Soviet Intervention Against Solidarity" (inglise). Vabadusraadio. 12. detsember 2009. Vaadatud 15.10.2017.  Sõjaseisukord Poolas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis