laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Jaan Kangilaski

Jaan Kangilaski (sündinud 10. novembril 1970) on eesti filosoof, üks Tartu Analüütilise filosoofia seminari liikmeid. Ta on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi ning 1994. aastal Tartu Ülikooli filosoofia erialal ning saanud 2001. aastal magistrikraadi väitekirjaga "Naming: Fregean Sense versus Direct Reference" ("Nimetamine: Fregelik tähendus versus otsene osutus", juhendaja Eero Loone). Aastatel 2002–2008 õppis ja taas 2011. aastast õpib filosoofiat Tartu Ülikooli doktoriõppes. Ta on alates 1994. aastast töötanud vaheaegadega ajakirja Akadeemia universalia osakonna toimetajana. Ludwig Wittgenstein. "Loogilis-filosoofiline traktaat". Eesti keelde tõlkinud Jaan Kangilaski ja Veiko Palge. Ilmamaa. Tartu 1996 (tegelikult 1997) Jaan Kangilaski, Margo Laasberg (toim.). "Tähendus, tõde, meetod. Tekste analüütilisest filosoofiast I". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 1999 "Tõlke ja tõlgenduse probleem analüütilises filosoofias". Vikerkaar, 2000, nr 2–3, lk 136–140 Jaan Kangilaski, Bruno Mölder, Veiko Palge (toim.) "Püsimatu metaphysicus. Madis Kõiv 75". EYS Veljesto Kirjastus. Tartu 2004 A Modest Minimalism? Studia Philosophica Estonica 1.2/ 2008, lk 169–178 Bruno Mölder, Jaan Kangilaski (toim). "Filosoofia ja analüüs. Analüütilise filosoofia seminar 20". EYS Veljesto Kirjastus. Tartu 2011 EYS Veljesto liige 1992. aastast ühingu European Society for Analytic Philosophy liige, sh 1995–1998 Eesti esindaja Eesti Kirjanduse Seltsi liige Tema isa oli kunstiteadlane Jaak Kangilaski. Jaan Kangilaski oli abielus Gea Kangilaskiga. Jaan Kangilaski Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 30.08.2011) Jaan Kangilaski Eesti Teadusinfosüsteemis
Lammastejärv

Lammastejärv (ka Lammaste järv, Nehatu järv, Suur Kõverjärv) on umbjärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas. Järv jääb Nehatu looduskaitsealale. Järve kaldajoone pikkus on 2985 m ja valgala pindala on 1,5 km². Järv on Nehatu soo idaservas, temast põhja poole jääb Kangruaadu järv. Lammastejärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Lammastejärve keskkonnaregistri kood on VEE2063100. Lammastejärv keskkonnaportaalis
Algmeridiaan

Algmeridiaan ehk nullmeridiaan on meridiaan, mis läbib Greenwichi observatooriumi. Algmeridiaani pikkuskraad on 0°. Algmeridiaan moodustub maaellipsoidi ning tasandi, mille moodustavad maaellipsoidi keskpunkt, Greenwichi observatoorium ning poolused, lõikumisel. Greenwich "Nullmeridiaani määramisest – Ka Kuressaare on olnud geograafiliste pikkuste lugemise algpunktiks", Oma Saar, 14. juuni 2008
Hüdroisohüps

Hüdroisohüps on põhjavee pinna reljeefi kujutav samakõrgusjoon. Hüdroisohüpside kaardi alusel määratakse vee voolu suunad (voolu suund on risti isohüpsiga). Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kondase Keskus

Kondase Keskus on peamiselt naivistliku, kaasaegse rahvakunsti ja autsaiderkunstiga tegelev kunstikeskus Viljandis, mis on loodud 2003. aastal. Keskus, mis keskendub Eesti ühe tuntuma naivisti Paul Kondase (1900–1985) loomingule, asub Viljandi Jaani kiriku 1895. aastal ehitatud pastoraadihoones, aadressil Pikk tänav 8, Viljandi lossimägede lähedal. Püsiekspositsioonis on välja pandud Viljandi naivisti Paul Kondase maalilooming (teosed kuuluvad Viljandi Muuseumile). Püsiekspositsioonile lisaks on neli esimese korruse ruumi ja ärklikorrus, kus korraldatakse nii kutselise kaasaegse kunsti kui ka kaasaegse rahvakunsti näitusi. Keskuses tegeletakse naivismi uurimisega ja korraldatakse töötube. Kondase Keskuse kogusse kuulub üle 200 teose, muuhulgas on esindatud tuntud Eesti naivistide Hugo Sturmi (1891–1979) ja Linda Lepiku (1904–1988) maalid ning Joann Sõstra (1913–1992) puuskulptuurid. Koduleht Kondase Keskusest raadiosaates "Kunstiministeerium", Klassikaraadio, 10. märts 2014 Merili Nael, "Viljandis tähistati Kondase keskuse 10. tegutsemisaastat", Uudised.err.ee, 30. aprill 2013 Ivi Lillepuu, "Paul Kondasest, naivismist, Viljandist", Kultuuripärandi aasta koduleht, 30. aprill 2013 "Lõbusad lood ja vahvad üllatused", Sakala, 5. jaanuar 2013 Aime Jõgi, "Kondase sünnipäev lõppes maalikursusega", Sakala, 2. aprill 2004
Latter

Latter oli laud- või lattvaheseintega piiritletud talliosa ühele hobusele. Latter suleti tugeva ristpuuga. Latrid võeti talurahva poolt kasutusele mõisate eeskujul. Tänapäeval on latri nimetust kasutatud ka teiste hoonete ruumijaotuse puhul. tall Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 127
Kiltsi vasallilinnus

Kiltsi vasallilinnus (saksa keeles Schloß Aß) oli vasallilinnus Virumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub linnus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kiltsi oli ilma sisehoovita väike linnus. Lossi põhiplaani kohaselt oli linnus nelja nurgatorniga, neist kaks nelinurkset asusid läänes ja kaks ümarat torni idas, mille juurde kuulusid kaarekujuliselt uuemad juurdeehitised, mis tegid linnuse põhiplaanilt poolkuukujuliseks. Pärast lossi ümberehitust 18. sajandi lõpul selle kuju muudeti, kaks ümartorni kaeti kuplikatustega ja nelinurksed tornid kaeti sadulkatusega. Liivi sõja ajal 1558. aasta talvel toimus Kiltsi linnuse all kokkupõrge Liivi ordu ja Vene vägede vahel. Kiltsis oli siis omanikuks Robecht von Gilsen, kes osutas oma vägedega samuti suurt vastupanu, kuid see ei päästnud linnust hävitamisest. 1600. aastal ei mainita enam Kiltsi linnust linnuste registris. Hilisema Kiltsi mõisa peahoone rajas Kiltsi mõisa omanik major Hermann Johann von Benckendorffi 18. sajandi viimasel veerandil linnuse varemetele. Lossis elas admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846), kes pärandas lossi ja mõisa oma pojale Julius von Krusensternile (1807–1888). Eesti Vabariigi moodustamisega loss ja mõis riigistati ning kuulus Eesti vabariigi omandusse. Tänapäeval tegutseb Kilti lossis ja mõisas Kiltsi Mõisakool. Kiltsit ja eriti selle keskaegseid ehitusjärke uuris aastail 2001–2009 põhjalikult Tõnno Jonuks. Vaade paremalt Vasakpoolne torn ja müür Torni avatud käigud Ants Hein. Stenhus'id, arx'id, torne'd... Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus. Õpetatud Eesti Seltsi kirjad XI. Tartu: ÕES, 2016, lk 72–74. Kiltsi mõis Kiltsi mõisa peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris Kiltsi mõisa peahoone varemed kultuurimälestiste riiklikus registris
Burundi Ülikool

Burundi Ülikool (prantsuse Université du Burundi; kuni 1973. aastani Bujumbura Ametlik Ülikool (Université Officielle du Bujumbura, U.O.B.) on ülikool Burundi pealinnas Bujumburas, riigi ainus avalik ülikool. Põhirõhk on ametnike ettevalmistamisel. Üliõpilasi on üle 3000. Ülikool rajati 1964. Seejuures ühendati kolm asutust: Ruanda-Urundi Agronoomiainstituut, Jesuiitide Psühholoogiainstituut ja Bujumbura Teadusinstituut. Aastal 1973 ühendati Bujumbura Ametliku Ülikooliga õpetajaid ette valmistav Kõrgem Normaalkool (École Normale supérieure, ENS; asutatud 1965) ja ametnikke ettevalmistav Rahvuslik Halduskool (École nationale d'administration, ENA; asutatud 1972). Ülikool sai praeguse nime. Reaalselt integreeriti ENA ülikooli majandus- ja haldusteaduskonnaga 1975 ning ühinemine ENS-iga sai teoks 1977. Aastal 1989 ühendati ülikooliga 1980. aastate algul asutatud kõrgkoolid Ajakirjanduskool, Kaubanduskool (nüüd Kaubandusinstituut), Linnaplaneerimise ja Arendamise Instituut ja Põllumajandusinstituut. Ühendamise eesmärk oli ressursside tõhusam kasutamine. Aastal 1993 alanud kodusõda tõi kaasa üliõpilaste ja õppejõudude streigid, pausid õppetöös, õppehoonete sulgemised, õpikute ja varustuse nappuse ning õppejõudude massilise lahkumise. Humanitaarteaduskonna veebileht
Perseiidid

Perseiidid on meteoorivool ehk tähesadu, mis tipneb igal aastal 12. augustil ning on jälgitav kuni kaks nädalat enne ja pärast seda (isegi juuli keskpaigast). Kõige paremini on neid näha siiski 11. augusti ja 14. augusti vahel. Perseiide põhjustab Perseiidide pilv, mis paikneb piki Swifti-Tuttle'i komeedi orbiiti ja koosneb osakestest, mis on sellest komeedist eraldunud ajal, mil komeet möödus lähedalt Päikesest. Tähesadu on nähtav ajal, kui Maa läbib komeedi orbiidi. Suurem osa sellesse pilve kuuluvast tolmust on umbes tuhat aastat vana. On ka noorem tolmuformatsioon, mis eraldus komeedist 1862. Alates umbes keskööst vastu 12. augustit 2004 (Eesti aja järgi) võis näha sellesse kuuluvaid meteoore isegi tavalisest suurema langemissagedusega. Meteooride sagedus võis ulatuda 200 meteoorini tunnis. Perseiidide radiant on Perseuse tähtkujus. Swift-Tuttle'i komeedi orbiidi asendi tõttu on perseiidid jälgitavad peamiselt põhjapoolkeral. Tähesadu on paremini jälgitav suurtest linnadest eemal, kus puudub linna valguskuma. Intervjuu astronoom Tõnu Viik'iga välja otsitud 17.08.10 "Perseids". NASA SSE. Vaadatud 31. detsembril 2022. "Perseids from Perseus". NASA Science. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2022. Vaadatud 31. detsembril 2022.
Bujumbura peapiiskopkond

Bujumbura peapiiskopkond (Arcidioecesis Buiumburaensis) on katoliku kiriku peapiiskopkond Burundi pealinnas Bujumburas. Sissekanne saidil catholic-hierarchy.org
Semioos

Semioos (varasemas kasutuses: semioosis) on märgiprotsess. See on üks semiootika põhimõisteid. Termini võttis praeguses tähenduses kasutusele Charles Sanders Peirce, ent see esineb korduvana juba Philodemose tekstis "De signis" (1. sajand eKr). Peirce'i järgi on semioos triaadne protsess, potentsiaalselt lõputu interpretatsiooniahel. Thomas Sebeoki järgi on semioos samane (või koguni identne) eluprotsessiga (Sebeoki tees). Semioos on sama mis kestev kommunikatsiooniprotsess; see hõlmab nii autokommunikatsiooni kui ka heterokommunikatsiooni. Semioosi liigiks (erijuhuks) on intersemioos – see on semioos erineva süntaksiga märgisüsteemide vahel. Sellele vastandub intrasemioos – see on semioos ühe märgisüsteemi raames.
Bujumbura rahvusvaheline lennujaam

Bujumbura rahvusvaheline lennujaam (Aéroport international de Bujumbura) on lennujaam Burundi pealinnas Bujumburas. Geograafilised koordinaadid on 3°19′27″ S, 29°19′07″ E. Bujumbura lennujaama IATA kood on BJM, ICAO kood HBBA. Lennujaama kõrgus merepinnast on 787. Maandumisrada on asfaltkattega. Selle pikkus on 3600 m. Lennujaama kasutavad lennukompaniid Brussels Airlines, Ethiopian Airlines, Kenya Airways ja Rwandair Express. Aastal 2004 teenindas lennujaam 85 434 reisijat. Sissekanne saidil worldaerodata.com Kaart saidil terraserver.com
Bujumbura Mairie provints

Bujumbura Mairie provints on Burundi 1. järgu haldusüksus, üks 17 provintsist. Selle territoorium langeb kokku riigi pealinna Bujumbura territooriumiga. Provintsist läänes ja lõunas on Tanganjika järv. Põhjast, idast ja lõunast ümbritseb teda Bujumbura Rurali provints. Provintsi pindala on 87 km². Elanike arv on 1999. andmetel 319 098. Rahvastiku tihedus on 3668 in/km². HASC-i kood on BI.BM.
Bujumbura Rurali provints

Bujumbura Rurali provints on 1. järgu haldusüksus Burundis, üks riigi 18 provintsist. Läänes ja lõunas piirneb provints Tanganjika järvega, läänes ka Bujumbura Mairie provintsiga, lõunas Rumonge provintsiga, kagus Bururi provintsiga, idas Mwaro provintsiga, kirdes Muramvya provintsiga, põhjas Bubanza provintsiga. Provintsi pindala on 1060 km². Elanike arv oli 1999. aasta andmetel 436 896. Rahvastiku tihedus oli 401 in/km². Provintsi halduskeskus on Isale. Provintsi ISO 3166-2 kood on BI-BJ (BJ), HASC-i kood BI.BU, FIPS PUB 10-4 kood BY02. Provints jaguneb järgmisteks valdadeks: Isale vald Kabezi vald Kanyosha vald Mubimbi vald Mukike vald Mutambu vald Mutimbuzi vald Mugongo-Manga vald Nyabiraba vald Varem kuulusid provintsi koosseisu Bugarama ja Muhuta vald, mis 2015. aastast on Rumonge provintsis. Provintsist oli pärit president Cyprien Ntaryamira.
BJ

BJ võib tähendada järgmist: Bujumbura maaprovintsi kood ISO 3166-2 järgi ...
Sündimuse kogukordaja

Sündimuse kogukordaja on mistahes näitaja, mis saadakse, kui mingi piirkonna kogu rahvastiku või selle osa sündide arv (s.h. ka surnultsünnid) jagatakse vastava rahvastiku keskmise suurusega sellel ajavahemikul. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Abielusündimuskordaja

Abielusündimuskordaja on sündimuskordaja, mille lugejasse arvatakse ainult seaduslike sündide ja nimetajasse abielus naisrahvastiku arv. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja vallassündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja vallassündimuskordaja
Vallassündimuskordaja

Vallassündimuskordaja on sündimuskordaja, mille lugejasse arvatakse ainult vallassündide ja nimetajasse mitteabielus naisrahvastiku arv. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja vallassündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Sündimatus

Sündimatus ehk infertiilsus on sündide puudumine mingi piirkonna rahvastikus või selle osas (või ka mingis perekonnas). Sündimus
Standarditud sündimuskordaja

Standarditud sündimuskordajat kasutatakse võrdlemaks erinevate rahvastike sündimust, eesmärgiga kõrvaldada rahvastiku koostise, eelkõige soo- ja vanuskoostise erisuse mõju sündimuskordajale. Kui usaldusväärne sündimusstatistika puudub, võib kasutada sündimuse näitajana laste-naiste proportsiooni, s.o laste arvu tavaliselt vanuses 0 kuni 4 aastat 1000 sünnitusealise (15–49 aastat) naise kohta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja
Sündimuse erikordaja

Sündimuse erikordaja on näitaja, kus lugejas on elussündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil ajaperioodil ning nimetajas keskmine sigimisealiste naiste või meeste arv samal perioodil sama rahvastiku või tema osa kohta. Täpsustuse puudumisel on tegemist naiste sündimuskordajaga, nimetajas on sel juhul naiste arv. Käsitletava ajavahemiku jooksul uuritava naisrahvastiku poolt elatud inimaastate koguarvu nimetatakse naisaastate arvuks. Samalaadselt naissooga arvutatakse vahel ka meeste sündimuskordaja. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Infertiilsus

Infertiilsuse all mõistetakse meditsiinis laiemas mõttes mehe sigimisvõimetust (impotentia generandi) või naise võimetust rasestuda (impotentia concipiendi) või võimetust rasedust lõpuni kanda (impotentia generandi), kitsamas mõttes ainult viimast. Fertiilsus Viljatus Sigimatus Steriilsus Impotentsus
Naiste sündimuskordaja

Naiste sündimuskordaja on sündimuse erikordaja, kus lugejas on elussündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil ajaperioodil ning nimetajas keskmine sigimisealiste naiste arv samal perioodil sama rahvastiku või tema osa kohta. Käsitletava ajavahemiku jooksul uuritava naisrahvastiku poolt elatud inimaastate koguarvu nimetatakse naisaastate arvuks. Samalaadselt naissooga arvutatakse vahel ka meeste sündimuskordaja. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja vallassündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Keeristorm (film 1996)

"Keeristorm" (inglise keeles "Twister") on 1996. aasta USA põnevusfilm, mille lavastas Jan de Bont ja mis räägib ilmaennustaja Bill Hardingu (Bill Paxton) ja tema keeristormide jahtijast naise Jo (Helen Hunt) võitlusest tornaadoga.
Abielusündimuse erikordaja

Abielusündimuse erikordaja on sündimuse erikordaja, kus lugejas on seaduslike sündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil ajaperioodil ning nimetajas antud ajamomendil abielus naiste arv. Vastandub vallassündimuse erikordajale. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja vallassündimuse erikordajale kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Vallassündimuse erikordaja

Vallassündimuse erikordaja on sündimuse erikordaja, kus lugejas on vallassündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil ajaperioodil ning nimetajas antud ajamomendil mitteabielus naiste, s.o vallaliste, leskede ja lahutanute arv. Vastandub abielusündimuse erikordajale. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja meeste sündimuskordaja abielusündimuse erikordajale kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Meeste sündimuskordaja

Meeste sündimuskordaja on sündimuse erikordaja, kus lugejas on elussündide arv kogu rahvastikus või selle teatud osas mingil ajaperioodil ning nimetajas keskmine sigimisealiste meeste arv samal perioodil sama rahvastiku või tema osa kohta. Samalaadselt meessooga arvutatakse ka naiste sündimuskordaja. Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta. sündimuse üldkordaja sündimuse kogukordaja abielusündimuskordaja vallassündimuskordaja standarditud sündimuskordaja sündimuse erikordaja naiste sündimuskordaja abielusündimuse erikordaja vallassündimuse erikordaja kõikne sündimuskordaja sündimuse vanuskordaja sündimuse järjestuskordaja abielusündimuse kestuskordaja abielusündimuse vanuskordaja lapsesuskordaja
Fertiilsus

Fertiilsus ehk sigivus on organismi võime saada järglasi. Sigivuse vastandmõiste on infertiilsus ehk sigimatus. Sigivust iseloomustab viljakus, mis on ühe emasisendi järglaste arv teatud ajavahemiku jooksul (sigimise kiirus). Populatsiooni tasemel räägitakse sigimise puhaskiirusest. Viljakus Sigimise puhaskiirus Sigimatus Steriilsus Infertiilsus Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Fertiilsus (täpsustus)

"Fertiilsus" on mitmetähenduslik sõna: Fertiilsus ehk sigivus on suguküpse organismi võime paljuneda. Fertiilsus ehk viljakus on keskmine järglaste arv ühe vanalooma kohta. Fertiilsus ehk sündimus on sündide esinemine. Fertiilne iga
Abbassiidid

Abbassiidid ehk Abbassiidide dünastia (araabia keeles العبّاسيّون, al-‘Abbāsīyūn) oli kaliifide dünastia, mis valitses Abbassiidide kalifaati 750–1258. Dünastia rajas Muḩammadi noorima onu al-‘Abbās ibn ‘abd al-Muţţālibi pojapojapoeg Abū l-‘Abbās as-Saffāḩ, kes kukutas Omaijaadide dünastia Damaskuses. Abbassiidide riiki nimetatakse Abbassiidide kalifaadiks ehk Bagdadi kalifaadiks, sest pealinn viidi 762 üle Damaskusest Bagdadisse. Abbassiidide hiilgeaeg oli 8. sajandi teine pool ja 9. sajandi algus, mil valitsesid al-Manşūr, Hārūn ar-Rashīd ja al-Ma'mūn. Abbassiidide valitsemisele tegi lõpu mongoli khaan Hulagu, kes 1258 rüüstas Bagdadit ning moodustas Ilkhanaadi. kalifaat Abbasiidide dinaar, 864/5. a. Essu mõisa turbarabast leitud aardest.
Abbeville'i kultuur

Abbeville'i kultuur ehk Abbeville'i ajastu on vanema paleoliitikumi arheoloogiline kultuur Euroopas umbes 600 000...400 000 aastat tagasi. Viimasel ajal[millal?] on seda hakatud vaatlema Olduvai kultuuri osana. Abbeville'i kultuuriga ilmus Euroopasse pihukirves. Kultuur on nime saanud Abbeville'i leiukoha järgi ühes kruusaaugus Prantsusmaal Abbeville'i lähedal, kust 19. sajandil esimest korda leiti jämedalt töödeldud pihukirveid.
‘abd

‘abd (عبد) on araabiakeelne sõna, mis tähendab 'ori, sulane, teener'. See sõna esineb sageli isikunimedes koos ühega 99 jumalanimest, nii et kokku tuleb tähendus 'Jumala sulane'. Tuntuim neist on عبد الله (‘Abd Allāh, ‘Abd-Allāh, ‘Abdallāh, ‘Abdullāh).
Ayacucho lahing

Ayacucho lahing (tuntud ka La Quinua lahingu nime all) oli 9. detsembril 1824 Peruu iseseisvussõjas peetud lahing Peruu armee ja Hispaania koloniaalvägede vahel, mis lõppes koloniaalarmee kapitulatsiooniga. Kuigi Peruu iseseisvus oli välja kuulutatud juba 1821. aastal, kontrollisid Hispaania kuningale Fernando VII ustavad väed 1824. aasta lõpus ikka veel peaaegu kogu Peruu lõunaosa. Nende käes oli ka strateegilise tähtsusega Real Felipe kindlus Calloa sadamalinnas. Otsustav kohtumine iseseisvuslaste ja kuninga vägede vahel toimus 9. detsembril 1824 Quinua linna lähistel Pampa de La Quinuas. Peruu iseseisvuslaste poolel osales lahingus 5780 meest Simón Bolivari võitluskaaslase ja abi Antonio José de Sucre juhtimisel. Nende vastas oli veidi suurem, 6906-meheline rojalistide armee Peruu asekuninga José de la Serna ja prantsuse päritolu kindrali José de Canteraci juhtimisel. Algselt oli kuninglikus armees sõdureid märksa enam, kuid enne lahingu algust deserteerus umbes 3000 meest. Asekuningas de la Serna väitis hiljem, et tegelikult oli iseseisvuslastel kahekordne arvuline ülekaal. Tema väidetel võitles Peruu armees umbes 13 000 meest, kuid need väited ei ole kinnitust leidnud. Lahing algas varahommikul, kestis umbes tunni ja lõppes koloniaalvägede hävitava lüüasaamisega. Serna ja Canterac kaotasid hukkunutena umbes 1800 ja haavatutena 700 meest, Sucre kaotused olid vastavalt 309 ja 670 meest. Ayacucho lahingu tulemusel oli asekuningas José de la Serna sunnitud allkirjastama kapitulatsiooniakti ja tunnistama iseseisvuslaste võimu ka Peruu lõunaosas. Antonio José de Sucre ülendati pärast selle lahingu võitmist marssaliks. Ayacucho nimi tuli käibele alles pärast lahingut. Selle võtsid kasutusele kohalikud ketšua keelt kõnelenud asunikud, nähes lahinguväljal aset leidnud tapatööd ja selle tagajärgi. Sõna "aya" tähendab ketšua keeles "surnut" või "hinge" ja sõna "kuchu" "nurka" või "urgast". 1825. aastal nimetati lahingu auks Ayacuchoks ümber läheduses asunud Huamanga linn. Hiljem sai sama nime ka 1822. aastal asutatud Ayacucho piirkond.
Šventoji

Šventoji (leedu keeles "püha") on asula Leedus Läänemere kaldal, mis alates 1973. aastast kuulub administratiivselt Palanga linna koosseisu. Asula on nime saanud Šventoji jõe järgi, mis seal Läänemerre suubub. Šventojis elab umbes 2000 inimest.
Šventoji jõgi (Palanga)

Šventoji (leedu keeles) ehk Sventāja (läti keeles) on jõgi, mis saab alguse Leedu loodeosas Skuodase rajoonis ja voolab 30 kilomeetri ulatuses mööda Leedu-Läti piiri. Jõe kogupikkus on 73 kilomeetrit. See suubub Läänemerre Palanga koosseisu kuuluva Šventoji asula juures. Šventoji jõe valgala suurus on 472 km².  Šventoji jõgi (Palanga) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis