laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Must vihm

Samanimelise jaapani filmi kohta vaata Must vihm (Jaapani film), ameerika filmi kohta Must vihm (USA film). "Must vihm" (jaapani 黒い雨; Kuroi ame) on jaapani kirjaniku Masuji Ibuse romaan, mis ilmus 1965. aastal. Romaani tegevus toimub Hiroshima lähedal pärast tuumapommi plahvatust ja käsitleb hibakushade, pommiplahvatuse üleelanute, probleeme. Selle põhjal on tehtud mitu filmi.
Trükikoda nr 24

Trükikoda nr 24 oli trükikoda, mis tegutses aastatel 1951–1957 Loksal. Seoses ENSV rajoniseerimisega vastavalt EK(b)P Keskkomitee otsusele 07.09.1950 kohustati ENSV MN j.a. PKRV Polügraafiatööstuse Trusti organiseerima kõigisse rajoonikeskustesse kohaliku rajooniajalehe väljaandmiseks trükikojad. ENSV MN korraldusega 1374-k, 08.12.1950 kinnitati ENSV MN j.a. PKRV Polügraafiatööstuse Trusti uute trükikodade loetellu ka Loksa, kuhu pidi loodama rajoonilehe toimetus ja trükikoda. Trükikoda loodi Loksa kiriku kõrval olevasse leerimajja, kus 1951–1957 aastatel tegutses Loksa rajooniajaleht Leninlik Lipp toimetus ja trükikoda. Seoses Loksa rajooni likvideerimisega lõpetati ajalehe ilmumine ja trükikoda suleti. "Loksa 380 – matk mööda eestiaegseid kohti". Sõnumitooja. 18. august 2009.
Atlatlahucani apostel ja evangelist Matteuse klooster

Atlatlahucani apostel Matteuse klooster (Ex Convento de San Mateo Apóstol) on endine apostel ja evangelist Matteusele pühitsetud klooster Mehhikos Morelose osariigis Atlatlahucanis. Kloostrikompleks kuulub ühena Popocatepetli kloostritest UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kloostri asutas 16. sajandi keskpaigas augustiinlaste ordu munk Jorge de Avila, kes hiljem asutas kloostrid ka Tlayacapanis, Ocuitucos, Yecapixtlas ja Totolapanis. Kloostrikompleks on nelinurkse kujuga. Kloostrikirik on kindlust meenutava väljanägemisega nagu teised 16. sajandi Mehhiko kloostrid, müüre kroonib vaid püramiidjate tippudega kreneleering. Kiriku põhjaküljel asub kolmest kaarest koosneva arkaadiga capilla abierta, mis on ühtlasi kompleksi vanim ehitis. Kiriku läänefassaadil on lihtsa kaunistamata kaarega sissepääs, ukse kohal nelinurkne aken kolmnurkkaarses nišis, mida kahelt poolt raamivad peened poolsambad, ja selle kohal samuti poolsammastest raamitud ümarkaarne nišš. Fassaadi ülaosas on rida kellakaari (espadaña), fassaadi keskel viilu tipus on 19. sajandi lõpust pärinev kell. Kiriku põhjaseinas on samas stiilis, aga hilisemast ajast pärinev kellatorn. Kahekorruseline ristikäik on lihtne ja kaunistusteta. Kloostrimüüri nurkades on säilinud kaks kabelit (capillas posas) algsest neljast. Kiriku siseruum on lihtne ühelööviline liigendamata saal veidi kitsama altariruumiga. Kirikus, kabelites, ristikäigus ja kloostri ruumides on heas seisukorras säilinud 16.–19. sajandi seinamaalingud. Kloostri templipüha apostel Matteuse päeval tähistatakse 21. septembril. Capilla abierta Kiriku siseruum jõulukaunistustega 16. sajandi maaling interjööris San Mateo Atlatlahucan, the architecture. - colonialmexico Convento de San Mateo Apóstol y Evangelista. - ETCÉTERA (tutvustus, hispaania keeles) San Mateo Atlatlahucan, the architecture. - colonialmexico (blogi, inglise keeles) San Mateo Atlatlahucan: the murals. - mexicosmurals (blogi, inglise keeles)
Deezer

Deezer on prantsuse veebipõhine muusika voogedastusteenus. Deezer võimaldab kasutajatel kuulata muusikasisu plaadifirmadelt, sealhulgas Universal Music Groupilt, Sony Musicult ja Warner Music Groupilt (mis kuulub Deezeri emaettevõttele Access Industries), aga ka taskuhäälingusaateid eri seadmetest võrgus või võrguühenduseta. 2019. aasta jaanuari seisuga oli Deezeri helikogus 90 miljonit litsentsitud lugu, üle 30 000 raadiokanali, 100 miljoni esitusloendi, 16 miljonit igakuist aktiivset kasutajat ja 7 miljonit tasulist kasutajat. Teenus on saadaval veebis, Androidi, iOS-i, Windows Mobile'i, BlackBerry OS-i , Windowsi ja MacOS-i jaoks. Deezer toodi turule 2007. aastal Prantsusmaal, kus ta oli 2017. aasta seisuga turuliider. 7. detsembril 2011 teatas Deezer, mis oli tol ajal saadaval ainult Belgias, Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis, plaanist laieneda üle maailma. Ettevõtte sõnul kavatses ta teha oma teenused kättesaadavaks kogu maailmas (v.a Jaapan) 2012. aasta lõpuks. 2021. aasta novembri seisuga loetles Deezer oma veebisaidil 187 piirkonda, kus teenus oli saadaval. Deezeri kontrollpakk kuulub miljardäri Leonard Blavatniku haldusettevõttele Access Industries, aga Pariisi börsile tulek lisab omanike hulka veel Prantsuse miljardäri François-Henri Pinault ning Lazardi ja Centerview riskikapitalifirmad. Odessas sündinud ja NSV Liidu lagunemise ajal koos teiste oligarhidega äri ajades hiigelvaranduse teeninud Blavatnik ostis 2011. aastal 3,3 miljardi dollari Warner Musicu ja noteeris selle Nasdaqi börsil, kus selle turuväärtus 2022. aastal küünib 18 miljardi dollarini. Deezeril on 9,6 miljonit maksvat kasutajat, mis on Financial Timesi andmeil kaks protsenti kogu maailma turust. Spotifyl on näiteks 180 miljonit kasutajat ja selle turuosa on 31%. Spotify Aivar Õepa (18. aprill 2022). "Spotify konkurent tuleb Pariisi börsile". Äripäev.
Sebastián Fernández Wahbeh

Sebastián Fernández Wahbeh (sündinud 12. juulil 2000 Caracases) on Venezuela-Hispaania päritolu võidusõitja. Ta osales 2019. aasta FIA Vormel 3 meistrivõistlustel Campos Racing koos Alex Peroni (hiljem David Schumacher) ja Alessio Deleddaga ning 2020. aasta FIA Vormel 3 meistrivõistlustel ART Grand Prix, Théo Pourchaire'i (hiljem Caio Collet) ja Alexander Smolyariga. Fernández veetis oma kaks esimest hooaega üheistmelistes Itaalia, Saksamaa, Hispaania ja Emirati Vormel 4 meistrivõistlustel koos Diego Bertonelli, Yan Leon Shlomi, Toni Wolfi, Xavier Lloverase, Richard Verschoori, Danny Kroesi ja Charles Weertsiga. Ta saavutas oma esimese võidu 2016. aasta Itaalia Vormel 4 meistrivõistlustel eelviimases sõidus Monzas, 2017. aastal võitis ta viis osavõistlust ja lõpetas edetabelis 4. kohal Lorenzo Colombo ja Leonardo Lorandi kõrval. 2018. aastal võistleb Fernández FIA Vormel 3 Euroopa meistrivõistlustel viimasel hooajal Motoparki meeskonnas koos Fabio Schereri, Jonathan Aberdeini, Dan Ticktumi, Marino Sato ja Jüri Vipsiga. Kuigi tal oli meeskonnaga varasemaid kogemusi, suutis ta 2016–2017 Araabia Ühendemiraadid Vormel 4 meistrivõistlustel sõita, kuid saavutas vaid kaks punkti ja saavutas lõpuks sõitjate meistrivõistlustel 21. koha. Sellest hoolimata allkirjastas Campos Racing Fernándeze Vormel 3 avakampaania jaoks koos Alex Peroni ja Alessio Deleddaga. Tal läheks veelgi kehvemini kui eelmisel hooajal ja ta ei koguks punkte, 12. koht Barcelonas on tema parim tulemus. Ta saavutaks meistrivõistlustel 27. koha, mis on madalaim kõigist igal alal võistelnud sõitjatest kolmas. ART Grand Prix meeskond sõlmis Fernándeze 2020. aasta hooajaks partneri prantslase Théo Pourchaire'i ja venelase Aleksandr Smolyariga. Fernández saavutas Red Bull Ringi avaringis polepositsiooni, mis oli talle esimene FIA Vormel 3 sarjas. Siiski langes ta võistlusest välja pärast esimeses kurvis toimunud kokkupõrget. Sebastián Fernándeze karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
Rubén Sobrino

Rubén Sobrino Pozuelo (sündinud 1. juunil 1992 Daimielis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Cádiz. 2008. aastal liitus ta Madridi Reali noorteakadeemiaga. Aastatel 2011–2014 mängis ta Madridi Reali reservmeeskonnas, kuid klubi põhimeeskonda ta välja ei jõudnud. Hooajal 2014–2015 mängis ta Hispaania esiliiga klubis SD Ponferradina. 2015. aasta augustis siirdus ta Inglismaa klubisse Manchester City, kuid ei mänginud seal kordagi. Hooajal 2015–2016 oli ta laenul Hispaania esiliiga klubis Girona ja 2016–17 Hispaania kõrgliiga klubis Deportivo Alavés. 2017. aasta juulis sõlmis ta Deportivo Alavésiga püsiva lepingu. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Valencia, kuid seal põhikoosseisu murda ei suutnud. 2021. aasta jaanuaris läks ta laenule Cádizi, kellega sõlmis sama aasta augustis püsiva kolmeaastase lepingu. Aastatel 2008–2011 mängis Sobrino Hispaania noortekoondistes. https://www.transfermarkt.com/ruben-sobrino/profil/spieler/85383 (vaadatud 19.4.2022)
Irdtorn

Irdtorn ehk kaugjuhitav lennujuhtimistorn on tehnoloogia, mis võimaldab osutada lennujuhtimisteenust ilma lennujuhi kohapealse olekuta. Kõik lennujaamas toimuv liigub irdtornikeskusesse sensorite, raadioside, audio- ja visuaalsüsteemide vahendusel. Irdtorni tehnoloogia võimaldab hallata mitut lennujaama ühest suuremast irdtornikeskusest, tagades samal ajal ohutu ja kvaliteetse teenuse, sõltumata ilmastikuoludest. Irdtorn annab 360° videopildi koos infrapuna kaamera võimekusega ja muude uute tehnoloogia võimalustega. Irdtornides kasutatakse ka Pan-tilt-zoom kaameraid, millel on infrapuna võimekus ning mis suudavad anda veelgi parema videopildi lennujaamas toimuvast. Irdtorn annab parema vaadeldavuse eri ilmastikuoludes (öösel, udu, vihma ja lumega). Lennujuhtimiskeskustes asuvatele ekraanidele kuvatakse peale lennujaama pildi ka erinevad ilmastikuolud nagu tuule kiirus, kompass ja geograafilised andmed. Irdtorn suurendab lennujuhtide ohutust, efektiivsust, produktiivsust ja annab paremaid operatiiveeliseid võrreldes lennujaamas asuva lennujuhtimistorniga. Irdtornide paigaldamine vähendab marginaalselt lennujuhtimistorni ülevalpidamise kulusid. USA-s tehtud uurimuse järgi kulub irdtorni ülalpidamisele 74% vähem ressurssi, kui tavalise lennujuhtimistorni ülalpidamisele. USA väiksematele lennujaamadele paigaldatakse irdtornid juhul, kui eelised ületavad ülalpidamiseks kuluvaid ressursse. Transpordiamet peab leidma eraettevõtetele ainult lennujuhid ja eraettevõtted paigaldavad kõik lennujuhtimiseks vajaminevad tehnoloogilised instrumendid. Rootsis alustas esimene irdtorn tööd aastal 2015, kontrollides lennuliiklust Örnsköldsviki lennujaamas ja lennujuhtimiskeskus asub Sundsvalli linnas. Norras alustas esimene irdtorn tööd aastal 2017. Norras on paigaldatud irdtornid juba Røsti ja Vardø lennujaamadesse ning  aastaks 2022 loodetakse paigaldada veel 13 irdtorni erinevatesse väiksematesse lennujaamadesse, mida kõike juhitakse lennujuhtimiskeskusest, mis asub Bodø linnas. Saarbrückeni lennujaamas Saksamaal alustas esimene irdtorn tööd 2017. aastal ning lennujaama juhiti Leipzigi lennujuhtimiskeskusest. [3] Eestis hakkab irdtorni keskus paiknema Tallinnas ning aastal 2022 saab Tartu lennuväljast esimene lennuväli, mis kasutab irdtorni. Eestis tahetakse püstitada irdtornid veel Kuressaare, Kärdla ja Pärnu lennujaamadesse. EANS, „Kaugjuhitav lennujuhtimistorn,“ EANS, [Võrgumaterjal]. Available: https://www.eans.ee/tegevused/arendustegevused/kaugjuhitav-lennujuhtimistorn. D. A. Services, „Unleash the power of remote tower control,“ DFS Aviation Services GmbH, Langen, 2018. S. D. V. Beek, „Remote Towers: A Better Future for America's small airports,“ Reason Foundation, Los Angeles, 2017. A. Tunnicliffe, „Remote ATC towers: why not everyone is on board,“ Airport technology, 04 jaanuar 2021. Available: https://www.airport-technology.com/features/remote-atc-towers/.
Juvenes Translatores

Juvenes Translatores (ladina keeles "noored tõlkijad") on Euroopa Liidus igal aastal toimuv 17-aastaste keskkooliõpilaste tõlkevõistlus. Seda on alates 2007. aastast korraldanud Euroopa Komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraat. Igal aastal võtab võistlusest osa üle 3000 õpilase. Juvenes Translatores
Giving An Account of Oneself

"Giving An Account of Oneself" on Judith Butleri filosoofiline raamat. See ilmus 2005. aastal Fordham University Pressi väljaandel. Moraaliküsimused tekivad ainult ühiskondlike suhete kontekstis, mis annab neile kuju. Kuidas esitada moraalifilosoofia küsimus käitumise ja tegemise kohta tänapäeva ühiskondlikus raamistikus? Theodor Adorno ütleb, et moraaliküsimused on vist alati tekkinud siis, kui moraalinormid on kogukonnas lakanud olemast enesestmõistetavad. Max Scheler kaebas eetikaideede lagunemise, tavalise ja kollektiivse eetilise eetose hävimise üle. Adorno meelest aga on kollektiivne eetos alati konservatiivne, postuleerides võltsi ühtsust, mis surub alla raskused ja katkestused. Mitte et ühtsus oleks lagunenud, vaid idealisatsioon, rahvuslus pole enam usutav ega tohikski olla. Adorno hoiatab eetikale viitamise kui rõhumise ja vägivalla eest. Kui inimteadvuse ja ühiskondlike tootlike jõudude seisund on moraali hüljanud, muutuvad selle ideed rõhuvaks ja vägivaldseks. Traditsiooniliste kommete vägivaldsus ja kurjus viibki need kombed konflikti kõlblusega. Adorno järgi tuleb välja, et üldtunnustatud eetoses tõelisi moraaliküsimusi ei teki. Moraal tekib ainult eetose arvel. Ja just sellepärast, et kollektiiivne eetos ei ole enam üldtunnustatud, kasutab ta vägivalda, et jätta muljet, et ta on ikka veel kollektiivne.
Novovoronež

Novovoronež on linn Venemaal Voroneži oblastis. Moodustab Novovoroneži linnaringkonna. Asub Doni jõe ääres 55 km Voronežist lõunas. Linn rajati 1957. aastal seoses tuumaelektrijaama ehitusega. Linnaõigused sai 1987. aastal. Seal asub Novovoroneži tuumaelektrijaam. http://www.novovoronezh.net
Akvafoobia

Hüdrofoobia ehk akvafoobia (ladina keeles aqua 'vesi' ja φόβος 'hirm') on vee kartmine, hirm ujumise ees, hirm uppuda ja hirm vette astuda. Väga tihti on akvafoobia neil, kes ei oska ujuda. "Õudus vee ees. Akvafoobia: miks see tekib ja kuidas veehirmust üle saada". ishvetsov.ru. Vaadatud 20.04.2022.
Lineaarne ahel

Lineaarne ahel ehk lineaarahel on selline vooluahel, kus voolutugevus on võrdeline rakendatud pingega. Lineaarse ahela kohta kehtib seos I = G U , {\displaystyle I=GU,\,} kus I on voolutugevus G on juhtivus U on pinge. Et takistus R = 1/G, saab pinge ja voolu vahelise lineaarse seose esitada kujul U = R I . {\displaystyle U=RI.} Juhtivus ja vastavalt takistus on siin muutumatud võrdetegurid pinge ja voolu vahel. Lineaarahela ühegi lüli juhtivus (takistus) ei sõltu pingest ega voolutugevusest. Seega saab lineaarahela parameetrite arvutamisel kasutada Ohmi seadust. Lineaarahela kohta kehtib superpositsiooniprintsiip. See tähendab, et kui ahelasse sisestada lineaarsignaalide kombinatsioon x1(t) + x2(t), on ahela väljund F(x) sama mis eraldi rakendatud lineaarsignaalide x1(t) ja x2(t) korral: F ( a x 1 + b x 2 ) = a F ( x 1 ) + b F ( x 2 ) . {\displaystyle F(ax_{1}+bx_{2})=aF(x_{1})+bF(x_{2}).} Lineaarses vahelduvvooluahelas jääb sinusoidaalne sisendpinge ka väljundis sama sagedusega siinuspngeks, küll aga ei pea väljund tingimata olema sisendiga faasis. mittelineaarne ahel Ohmi seadus
Vladimir Vassiljevitš Ustinov

Vladimir Vassiljevitš Ustinov (vene keeles Владимир Васильевич Устинов) on mitme inimese nimi: Vladimir Ustinov (füüsik) (1949–...), vene füüsik; Vladimir Ustinov (jurist) (1953–...), Venemaa Föderatsiooni peaprokurör (2000–2006).
Vladimir Ustinov (jurist)

Vladimir Ustinov (vene keeles Владимир Васильевич Устинов; sündinud 25. veebruaril 1953 Nikolajevskis Amuuri ääres) on Venemaa poliitik ja jurist. Venemaa presidendi täievoliline esindaja Lõuna föderaalringkonnas alates 14. maist 2008. Alates kuuendast eluaastast elas ta Krasnodari krais, kus tema isa oli Krasnodari krai Kurganinski rajooni prokuröri asetäitja. 1968-1972 treial Korenovski suhkrutehases (Krasnodari krai). 1972-1974 sõjaväeteenistus Nõukogude armees. 1978. aastal lõpetas ta Harkovi Õigusinstituudi. 1978–1983 Krasnodari krai Korenovski rajooni prokuröri praktikant, assistent ja vanemassistent. 1983-1985 Dinski rajooni aseprokurör, seejärel Krasnodari krai Gulkevitši rajooni prokurör. 1985-1992 Sotši Hostinski rajooni prokurör, 1992-1994 Sotši prokurör. 1994-1997 Krasnodari krai prokuröri esimene asetäitja. 15. oktoobrist 1997 Venemaa peaprokuröri asetäitja. Juunist 1998 kuni aprillini 1999 - Põhja-Kaukaasia föderaalset julgeolekut ja rahvustevahelisi suhteid käsitlevate seaduste rakendamise järelevalve peaprokuratuuri peadirektoraadi juht, Põhja-Kaukaasia õiguskaitseasutuste koordineerimisnõukogu juht. 29. juulil 1999 nimetati ta Venemaa peaprokuröri kohusetäitjaks. Aastatel 2000–2006 oli ta Venemaa peaprokurör 2000–2006. 2002. aastal kaitses ta Moskva Riiklikus Õigusakadeemias (MSLA) kandidaadikraadi teemal "Rahvusvahelised õigusprobleemid võitluses terrorismiga". 2003. aastal kaitses ta doktorikraadi. 23. juunil 2006 määrati ta Venemaa justiitsministriks. 14. mail 2008 määrati ta Venemaa presidendi täievoliliseks esindajaks Lõuna föderaalringkonnas. 15. märtsil 2019 kehtestas Kanada talle seoses Venemaa "agressiivse tegevuse" tõttu Mustal merel ja Kertši väinas sanktsioonid. 6. aprillil 2022 kehtestas USA talle sanktsioonid seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale. Talle on sanktsioonid kehtestanud ka Austraalia, Uus-Meremaa, Suurbritannia ja Ukraina. "Владимир Путин внезапно уволил Генпрокурора РФ Владимира Устинова "по собственному желанию"" [Vladimir Putin vallandas ootamatult Vene Föderatsiooni peaprokuröri Vladimir Ustinovi "omal soovil"]. newsru.com (vene). 2. juuni 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2016. Vaadatud 18. detsembril 2018. Victor Yasmann (26. september 2006). "Russia: Corruption Scandal Could Shake Kremlin" [Venemaa: Kremlit võib mõjutada korruptsiooniskandaal]. rferl.org (inglise). RFE/RL. Vaadatud 24. märtsil 2023. http://kremlin.ru/acts/bank/27458 https://rupep.org/ru/person/2538
Vladimir Ustinov (füüsik)

Vladimir Vassiljevitš Ustinov (sündinud 9. septembril 1949) on vene füüsik. 2008. aastast on ta Venemaa Teaduste Akadeemia liige.
Kristel Lekko

Kristel Lekko (sündinud 16. juulil 1973) on Eesti jurist ja riigiametnik. Ta on vajadusel Vabariigi Valimiskomisjonis õiguskantsleri esindaja Olari Kopli asendusliige. 1993–1997 Tallinna Bakalaureuse Erakool, majandusõigus, rakenduslik kõrgharidus 2010–2014 Tallinna Tehnikaülikool, õigusteadus, magistriõpe 1991-1996 Justiitsministeerium, seaduseelnõude osakonna vaneminspektor 1996-2004 Justiitsministeerium, avaliku õiguse osakonna sekretär-asjaajaja 06/2004-12/2004 Õiguskantsleri Kantselei, III osakonna referent 01/2005-12/2005 Õiguskantsleri Kantselei, üldosakonna sekretär-referent 01/2006-09/2006 Õiguskantsleri Kantselei, õiguskantsleri asetäitja-nõuniku abi alates 09/2006 Õiguskantsleri Kantselei, õiguskantsleri nõunik Riigikogu dokumendiregister. Sissekanne 12-19/20-7/7 (reg 28.04.2020), "Õiguskantsleri esindaja". Õiguskantsleri 24.04.2020 käskkiri nr 1-4/208 "Vabariigi Valimiskomisjoni liikme ja asendusliikme nimetamine". Õiguskantsleri veebileht. Ametkond. Nõunikud. Kristel Lekko.
Lekko

Lekko on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lekko 10 mehel ja 6 naisel. Perekonnanimede levikult on Lekko meeste puhul 12373. ja naiste puhul 20302. kohal. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Lekko Vigala kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja selle nime kandjad seda ei muutnud. Kristel Lekko (1973–), Eesti riigiametnik Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Lekko. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Lekko. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Lekko. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Lekko.
Tatjana Bogdanova

Tatjana Bogdanova (sündinud 13. oktoobril 1959) on Eesti jurist, kohtunik. 1976–1984 töötas Bogdanova Tallinna Lenini Rajooni Rahvakohtu sekretärina, 1984–1985 oli ta Eesti NSV Justiitsministeeriumis vanemkonsultant, 1985–1991 Tallinna Kalinini Rajooni Rahvakohtu kohtunik, 1991–1993 Tallinna Linnakohtu kohtunik. 14. septembril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Tatjana Bogdanova esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga. Kohtu tööjaotusplaani järgi on ta spetsialiseerunud kohtuasjadele, milles arutatakse kinnipeetava tingimisi ennetähtaega vangistusest vabastamist, isikule käitumiskontrolli kohaldamist või kriminaalhooldusametniku erakorralist ettekannet Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 80. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 41. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 31. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 16.11.1993 otsus nr 210 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 74, 1053.
Bogdanov

Bogdanov (vene Богданов) on vene perekonnanimi. Bogdanov on reeglina nime meessoo vorm. Naissugu väljendab Bogdanova. Nimi on tuletatud sõnadest bog ja dan, mis kokku tähendavad Jumala kingitust.[viide?] 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Bogdanov 427 mehel ja 49 naisel. Perekonnanimede levikult on Bogdanov meeste puhul 88. ja naiste puhul 2375. kohal. Perekonnanime Bogdanov kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige levinum on perekonnanimi Bogdanov vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,12. Perekonnanimi Bogdanov on levinuim Ida-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,19. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Bogdanova 469 naisel. Perekonnanimede levikult on Bogdanova naiste puhul 89. kohal. Perekonnanime Bogdanova kandja on keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus on 50). Kõige levinum on perekonnanimi Bogdanova üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,96. Perekonnanimi Bogdanova on levinuim Ida-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,77. Dan Bogdanov, eesti informaatikateadlane (1983–) Olga Bogdanova, Eesti iluvõimleja (1994–) Tatjana Bogdanova, Eesti jurist, kohtunik (1959–) Viktoria Bogdanova, Eesti iluvõimleja (1994–) Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Bogdanov. Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Bogdanova.
Mittelineaarne ahel

Mittelineaarne ahel ehk mittelineaarahel on selline vooluahel, kus juhtivus või takistus on sõltuvuses ahela pingest või voolutugevusest. Näiteks võib tuua pooljuhtdioodi, millele rakenduvat pinge tõstes hakkab voolutugevus eksponentsiaalselt kasvama. Elektriahelat, milles on kasvõi üks mittelineaarne element, on üldjuhul mittelineaarne. Kuna mittelineaarelemendi takistus pole konstantne, siis ei saa niisugust elementi sisaldavat ahelat arvutada Ohmi seaduse järgi. Kui elemendi (või elementide) pinge-voolu tunnusjoon(ed) on teada, võib kasutada näiteks graafilist meetodit. lineaarne ahel
Lea Pavelson

Lea Pavelson (sündinud 21. juulil 1964 Raplas) on Eesti jurist, kohtunik. 1984–1987 töötas ta Rapla rajooni rahvakohtu istungisekretärina. 1991–1993 oli ta Rapla maakohtu kohtuniku stažöör. 9. juunil 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Lea Pavelsoni esimese astme kohtunikuks Rapla Maakohtusse. 2006. aastal liideti Rapla maakohus Pärnu maakohtuga. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 76. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 50. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 49. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 09.06.1993 otsus nr 111 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 30, 512.
Pavelson

Pavelson on eesti perekonnanimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavelson 38 mehel ja 47 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavelson meeste puhul 2972. ja naiste puhul 2504. kohal. Perekonnanime Pavelson kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 39). Kõige levinum on perekonnanimi Pavelson vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,00. Perekonnanimi Pavelson on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,09. 19. sajandi algul pandi perekonnanimi Pavelson Juuru ja Pärnu-Elisabethi kihelkonnas. 1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Pavelson järgmiste perekonnanimede vastu: Aas, Heinlaid, Koidu, Paavle, Pajula, Pajusalu, Palmets, Palusoo, Põldma. Samas, nime Pavelson ei võtnud mitte keegi. Lea Pavelson (1964–), Eesti jurist, kohtunik Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Pavelson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Pavelson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Pavelson. Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Pavelson.