Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (serbia keeles Српска академија наука и уметности / Srpska akademija nauka i umetnosti; akronüüm SANU) on Serbia teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus. Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. See asutati 1886. aastal Belgradis Serbia Kuningliku Akadeemiana (Српска краљевска академија / Srpska kraljevska akademija). Akadeemia eelkäijateks olid Serbia Õpetatud Selts ja Serbia keele- ja kirjanduse selts (Друштво српске словесности). Viimane asutati 1842. aastal ja tegutses kuni 27. jaanuarini 1864, kui Serbia vürst Mihailo Obrenovići ukaasiga seltsi tegevus lõpetati. Sama aasta juulis asutati Serbia Õpetatud Selts, kuhu liitusid ka Serbia keele- ja kirjanduse seltsi endised liikmed. Konflikti tõttu Serbia haridusministriga, Õpetatud seltsi tegevus 13. mail 1886 peatati. 25. juulil 1887 lubati küll seltsil tegevust jätkata, kuid vahepeal, 1. novembril 1886, kuulutati parlamendi otsusega asutatuks Serbia Kuninglik Akadeemia. Esimesed 16 akadeemia liiget nimetas 5. aprillil 1887 kuningas Milan I Obrenović. Akadeemia esimeseks presidendiks valiti botaanik Josif Pančić (1887–1888). 1992. aastal, kui Õpetatud selts oma tegevuse lõpetas, läks seltsi vara akadeemia valdusse ja seltsi liikmed said Kuningliku akadeemia liikmeteks. 1947. aastast kannab akadeemia nime Serbia Teaduste Akadeemia ja 1960. aastast praegust nime. Seisuga mai 2017 kuulub akadeemia liikmeskonda 105 tegevliiget, 37 korrespondentliiget ja 113 välisliiget. Varem valiti akadeemiasse ka auliikmeid. Akadeemia liikmeskond on jagatud teadusvaldkondade alusel 8 osakonda: Matemaatika, füüsika ja geoteadused Keemia ja bioloogia Tehnikateadused Arstiteadus Keele- ja kirjandusteadus Sotsiaalteadused Ajalugu Kaunid kunstid ja muusika 1887 – Josif Pančić, botaanik, akadeemia esimene president 1887 – Stojan Novaković, ajaloolane ja diplomaat, Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia välisliige 1894 – Nikola Tesla, elektriinsener, füüsik ja leiutaja 1896 – Jovan Cvijić, geograaf ja etnoloog, Sorbonne'i audoktor 1897 – Mihailo Petrović, matemaatik ja leiutaja 1902 – Bogdan Gavrilović, matemaatik, füüsik ja filosoof, akadeemia president 1931–1937 1906 – Branislav Petronijević, filosoof, matemaatik ja paleontoloog 1912 – Mihajlo Pupin, füüsik ja keemik, USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige 1920 – Milutin Milanković, geofüüsik, ehitusinsener, klimatoloog, Milankovići hüpoteesi esitaja 1926 – Ivo Andrić, kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1974 – Ljubisav Rakić, arstiteadlane 1988 – Danilo Kiš, kirjanik ja tõlkija 1994 – Vlado Strugar, ajaloolane 1998 – Stevo Todorčević, matemaatik, Kanada Kuningliku Seltsi liige 1959 – Ivan Vinogradov, Nõukogude Liidu matemaatik 1972 – René Cassin, prantsuse jurist, nobelist 1976 – Blaže Koneski, makedoonia lingvist ja kirjanik 1985 – C. N. R. Rao, India keemik 1988 – Sergei Novikov, vene matemaatik 1988 – Boris Podrecca, sloveeni päritolu Itaalia arhitekt 1988 – Jürgen Habermas, saksa sotsioloog ja filosoof 1991 – Konstantin Frolov, vene masinaehitusteadlane (suri 2007) 1991 – Halil İnalcık, türgi ajaloolane (suri 2016) 1994 – Jevgeni Tšazov, vene arstiteadlane 1994 – Vukan Vuchic, USA transpordiplaneerimise ekspert ja urbanist 1997 – Juri Oganesjan, Venemaa tuumafüüsik 2000 – Felix Unger, austria arstiteadlane 2000 – Svetlana Tolstaja, vene lingvist 2003 – Cvetan Grozdanov, makedoonia kunstiajaloolane 2003 – Francisco J. Ayala, USA bioloog ja filosoof 2003 – Julius Wess, Austria füüsik, supersümmeetria teooria edendaja (Wessi-Zumino-Witteni mudel) 2003 – Stanley B. Prusiner, USA neuroloog ja biokeemik, nobelist 2003 – Noam Chomsky, USA lingvist 2006 – André Berger, Belgia klimatoloog 2006 – Anton Zeilinger, austria kvantfüüsik 2006 – Paul Greengard, USA neuroteadlane 2006 – Igor Šafarevitš, Venemaa matemaatik 2009 – Torsten Wiesel, Rootsi neurofüsioloog, nobelist 2009 – Engelina Smirnova, vene kunstiajaloolane 2009 – Arvo Pärt, helilooja 2012 – Peter Handke, austria kirjanik 2012 – Valeri Kozlov, vene matemaatik ja mehaanikateadlane 2012 – Mihhail Ugrjumov, vene neurofüsioloog 2012 – Anatoli Turilov, vene ajaloolane ja slavist 2012 – Ivan Štraus, Bosnia arhitekt 2021 – Nikita Mihhalkov, vene filmirežissöör 1948 – Josip Broz Tito, Jugoslaavia president History. sanu.ac.rs SASA members. sanu.ac.rs Јосип Тито БРОЗ. sanu.ac.rs Koduleht. sanu.ac Akadeemia liikmed. sanu.ac