laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kristjan Ilves

Kristjan Ilves (sündinud 10. juunil 1996) on eesti kahevõistleja ja suusahüppaja. Sportima hakkas Ilves 2000. aastal isa juhendamisel, hiljem on olnud tema treenerid ka Petter Kukkonen (2009–2011), Tambet Pikkor (2011–2016), Andrus Ilves (2016-2019) ja Anatoli Šmigun (2016–2019). Alates 2019. aastast on Kristjan Ilves treeninud koos Norra kahevõistluse koondisega ning jätkab seda kuni 2026. aastani. Ilves tuli noorte taliolümpiamängudel 2012. aastal individuaalvõistluses 7. kohale. Kristjan Ilves on võitnud juunioride maailmameistrivõistlustel aastatel 2013, 2015 ja 2016 sprindis pronksmedali, 2014. aastal oli sprindis 7. Kohad tavadistantsil: 2013 – 10., 2014 – 16., 2015 – 12. ning 2016 – 7. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta kahevõistluse normaalmäe võistluses 23. koha. Pärast hüppevooru oli ta veel 3. kohal, kaotades vaid kahele sakslasele, kes hiljem kulla ja hõbeda omavahel ära jagasid. Ilves on võitnud 3 kontinentaalkarikasarja etappi ning tulnud suvise Grand Prix' sarja üldvõitjaks. Maailma karikasarja etappidel on saavutanud 7 poodiumikohta. Eesti täiskasvanute meistrivõistlustel on ta võitnud suusahüpetes individuaalselt 3 kuldmedalit, 2 hõbedat ja 2 pronksi ning meeskonnavõistluses 2 kulda, 2 hõbedat ja 3 pronksi; kahevõistluses individuaalselt 6 kulda, 1 hõbeda ja 1 pronksi ning sprinditeates 2 hõbedat ja 1 pronksi. Ilves on tulnud aastatel 2015–2018 individuaalselt kahevõistluses ning aastatel 2014, 2016, 2021 individuaalselt ja 2013, 2015, 2018, 2021 meeskondlikes suusahüpetes ka Eesti suviseks meistriks. Ta on võitnud 2021. aastal kahevõistluses Norra suvistel meistrivõistlustel 2 esikohta. Eesti parimaks kahevõistlejaks on ta nimetatud aastatel 2016–23. Eestlastest on Allar Levandi võitnud aastatel 1987–1993 maailma karikasarja etappidel 11 poodiumikohta (kuus 2. kohta ja viis 3. kohta).( Ago Markvardt on võitnud poodiumikohti (5) maailma karikavõistluste B-sarjas (1996–1997). 2010 Noore sportlase preemia Kristjan Ilvese isa Andrus Ilves on võitnud Eesti meistrivõistlustelt medaleid nii suusahüpetes kui ka kahevõistluses. Ta on Eesti koondise ja noortekoondise treener. Vend Andreas Ilves on samuti kahevõistleja, osalenud tiitlivõistlustel ning võitnud medaleid Eesti meistrivõistlustel. ESBL. "Kristjan Ilves". ESBL. Vaadatud 12.02.2017. Kristjan Ilves. Eesti spordi biograafiline leksikon. Kristjan Ilves FIS-i kodulehel (inglise) Allar Levandi. WORLD CUP PODIUMS INDIVIDUAL. vaadatud 11. veebruar 2024. Ago Markvardt. WORLD CUP B PODIUMS INDIVIDUAL. vaadatud 11. veebruar 2024. Kristjan Ilves FIS-i kodulehel (inglise) Kristjan Ilves Eesti Suusaliidu lehel Mart Treial. Kristjan Ilves: kui tekkis kindel suhe, hakkasin mõtlema, et elu ei ole ainult sport. ohtuleht.ee, 8. veebruar 2024. Pikalt poodiumit otsinud Ilves: magus, et see õnnestus kodus lõpuks ära võtta! sport.postimees.ee, 9. veebruar 2024.
Eesti Akadeemiline Pedagoogika Selts

Eesti Akadeemiline Pedagoogika Selts (lühend EAPS) on aastal 1930 Peeter Põllu eestvedamisel loodud kasvatusteadlasi ühendav selts. Aastal 1940 selts suleti, 1989. aastal taasasutati. EAPSi osakonnad on Tartus ja Tallinnas. EAPS korraldab kasvatusteemalisi konverentse, samuti antakse välja auhindu, näiteks Peeter Põllu nimelist stipendiumi. EAPS on Euroopa Haridusuuringute Assotsiatsiooni (EERA; inglise keeles European Educational Research Association) liige. https://web.archive.org/web/20100823235443/http://www.ut.ee/pedagoogika/EAPS/ (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 45. Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Akrediteerimiskeskus

Eesti Akrediteerimiskeskus on Eesti Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi sihtasutus, mis asutati 1999. Akrediteerimiskeskuse ülesannete seas on Eesti laborite ja vastuvushindamisasutuste akrediteerimine (s.t hindamine ja kinnitamine) ning Eesti esindamine rahvusvahelises akrediteerimisalases koostöös. Enne Akrediteerimiskeskuse loomist viis aastatel 1993–2000 akrediteerimist läbi Eesti Standardiamet. https://web.archive.org/web/20070708192758/http://www.eak.ee/dokumendid/pdf/eakpohik.pdf (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 45. Akrediteerimiskeskuse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Rosa Glikman

Rosa Glikman (neiuna Rosa Gutmann; 3. detsember 1896 Põltsamaa – 20. veebruar 1994 Tallinn) oli Eesti arst. Ta lõpetas aastal 1916 Tallinnas L. N. Beljajeva Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1917–1918 ja 1920–1924 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, ta lõpetas selle arsti astmega. Pärast ülikooli lõpetamist sai ta ajutise praktiseerimisloa Nõmmele (kuna ta abikaasa oli Läti kodanik, viis see ka tema läti kodakondsusesse; Eesti kodakondsuse sai ta aastal 1927). Pärast Eesti kodakondsuse saamist oli ta erapraksisega laste- ja sisearst Nõmmel ja ühtlasi Tallinna Ühise Haigekassa arst. Aastatel 1940–1941 oli ta Nõmme Lastepolikliiniku arst ja tunnistati 11. juunil 1940 13-aastase staažiga sise- ja lastehaiguste eriarstiks Arstide Koja komisjoni poolt. Juulis 1941 põgenes ta (koos abikaasa ja pojaga) Saksa vägede eest Nõukogude Liidu tagalasse, Usbeki NSV-sse Andižani, kus ta töötas lastearstina. 13. juunil 1944 kutsuti ta Moskvasse, Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi käsutusse, nõukogude tervishoiusüsteemi taastamiseks. Eestisse tuli ta tagasi oktoobris 1944 ja ta asus tööle Eesti NSV Siseministeeriumi Polikliiniku arstina. Sellel kohal töötas ta aastani 1950, mil ta läks üle Tallinna I Lastehaigla vanemordinaatori ametikohale ja töötas sellel ametikohal kuni pensionile siirdumiseni aastal 1966. Tema abikaasa oli arst Abram Glikman, nende poeg on vandeadvokaat Aleksander Glikman; samuti on advokaat ka nende pojapoeg Leon Glikman. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 163–164 Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944 Haud Tallinna uuel juudi kalmistul
Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit

Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit (lühend: ERKL; aastani 2003 Eesti Kodutööstuse Edendamise Keskselts, lühend: EKEKS) on mittetulundusühing, mille eesmärk on rahvuslike käsitöötraditsioonide ja rahvakunsti propageerimine ja viljelemine. Ühing asutati 1929. aastal Tallinnas ja nende protokollis seatud sihiks oli tollal: "...kodukäsitöö edendamine, oskuste tõstmine, mõtte õhutamine ja selle kasulikkuse selgitamine laiematele kihtidele...". Aastal 1940 ühingu tegevuse lõpetati, 1992 ühing taasasutati. Ühing annab aastast 1998 välja aastaauhinda Pärandihoidja. http://www.folkart.ee/meist/pohikiri (vaadatud 23.01.2013) http://www.folkart.ee/meist/ajalugu (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 61. Ühingu koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Rahvakunsti Klubi

Rahvakunsti klubi on aastal 1989 Tallinnas Mare Sihvre, Elts Tiina ja Siiri Ostrouhsi eestvedamisel asutatud ühendus (mittetulundusühing). Ühenduse eesmärk on tutvustada ja õpetada Eesti rahvuskunsti, sh käsitööd. Loomise algul kandis see nime Rahvakunsti Huviklubi. Ühendus kuulub Eesti Folkloorinõukogusse, Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskusesse, Eesti Vabaharidusliitu. Ühendusel on aastast 2000 erakool Veerik. https://web.archive.org/web/20130324011741/http://www.rahvakunstiklubi.ee/avaleht/ajalugu/ (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 457. Ühenduse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Eesti Rahvakultuuri Keskseltside Liit

Eesti Rahvakultuuri Keskseltside Liit oli aastatel 2001-2012 tegutsenud mittetulundusühing, mis koondas rahvakultuuri keskseltse. Ühingusse kuulusid: Eesti Filmiamatööride Liit Eesti Kodutööstuse Edendamise Keskselts Eesti Harrastusteatrite Liit Eesti Kooriühing Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu Eesti Kultuuriseltside Ühendus EE 12. köide, 2003: 90.
Piima tänav

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) › Piima tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas. Tänav algab Aianduse tänavalt ja lõpeb Kopli tänaval. Piima tänava pikkus on umbes 320 m.
Eesti Kodu-uurimise Selts

Eesti Kodu-uurimise Selts (harvem nimetatud ka Eesti Kodu-uurijate Selts[viide?]; lühend EKUS) oli 1939. aastal Eesti Teaduste Akadeemia juurde asutatud kodu-uurijaid ühendav selts. Aastal 1940 seltsi tegevus lõpetati, aastal 1990 selts taasasutati. Nõukogude perioodil jätkas sisuliselt seltsi tegevust Eesti NSV Teaduste Akadeemia juurde loodud kodu-uurimise komisjon. 2012. aasta lõpu seisuga oli seltsil 221 liiget. http://www.ekus.ee/ (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 61. Kodu-uurija käsiraamat. Tallinn, 1966 Eesti NSV TA kodu-uurimise komisjoni trükised. Temaatilis-informatiivne referaatkogumik 1976–1985. Tallinn, 1988 Eesti Kodu-uurimise Selts. Teabekogumik, 1.–3. Tallinn, 2000–03 Seltsi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Dmitri Golubjatnikov

Dmitri Golubjatnikov (ka Dimitri Golubjatnikov; 1. november 1896 Narva – 10. august 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli vene rahvusest Eesti arst. Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemiasse, kus õppis aastani 1918. Aastal 1921 tuli ta Eestisse ja omandas aastal 1923 Eesti kodakondsuse; aastatel 1921–1925 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning lõpetas selle arsti astmega. Aastatel 1926–1929 oli ta Aakre vallas arst, aastatel 1929–1932 Sõrves ja aastast 1929[küsitav] jaoskonnaarst Muhus. Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt ja "troika" otsusega saadeti § 58 alusel Norilski vangilaagrisse. Seal ta ka aastal 1942 suri. Ta oli abielus Selma Elfriede Golubjatnikoviga (surnud aastal 1991 Syracuse'is) ja neil oli kaks poega: Oleg (1930–2004) ja Rjurik (sündinud 1931). Aastal 1944 põgenes abikaasa koos poegadega Rootsi ja hiljem USA-sse. Poeg Rjurik omandas Rootsis arsti kutse, Oleg oli arvutiteadlane. Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk 165 okupatsioon.ee
Kopli tänav (Tartu)

Kopli tänav on tänav Tartus Ropka ja Variku linnaosas. Ta algab Võru tänavalt ja kulgeb kuni Roopa tänavani. Sellest edasi viib vaid kergliiklejatele ette nähtud tee üle raudtee, seejärel jätkub tänav taas sõiduteena Kraavi tänava otsast ja kulgeb kuni Roopa tänavani, kus lõpeb. Tänava pikkus on 1,14 km.1987.aasta oktoobris oli Tartu linnavalitsusel plaanis nimetada tänava lõik Võru ja Ülenurme tänava vahel Koore tänavaks,kuid muudatus jäi siiski tegemata.
Eesti Kultuuri Koondis Rootsis

Eesti Kultuuri Koondis Rootsis (lühemalt: Eesti Kultuuri Koondis; ka: Eesti Kultuurikoondis) on aastal 1962 Valter Tauli eestvedamisel asutatud ühing, mis edendab ja toetab Rootsis elavate eestlaste (rootsieestlaste) kultuuri. Eesti Kultuuri Koondis (EKK) asutati 12. veebruaril 1962 Stockholmis. Põhikirja kohaselt on koondise eesmärk säilitada eesti kultuuripärandit, toetada eesti kultuuriloomingut ja rahuldada oma liikmete rahvuskultuurilisi vajadusi. EKK on korraldanud eesti kirjanduse ja muusika tutvustamise üritusi ning osalenud suuremate ürituste - Eesti Päevade, ESTOde ja Estivalide korraldamises. Eesti Kultuuri Koondise büroo ja näituseruum on Stockholmi Eesti Majas. Kultuurikoondisel on kaks fondi, EEK Lillefond ja Kultuurifond. Lisaks haldab EKK tänapäeval kolme fondi: Els Kaljot Vaarmani sihtkapitali, L. Raudsepa fondi ning Marie Underi ja Artur Adsoni mälestusfondi. 2003. aastal oli koondisel 390 liiget. Kultuuri Koondisel oli ka oma muusikatoimkond, mis täitis aastal 1952 asutatud Eesti Muusikute Ühingu Stockholmis ülesandeid. 1963-1968 Valter Tauli 1968-1971 Boris Görman 1972-1980 Leonid Laid 1981-2002 Alur Reinans 2003-2012 Enno Penno 2013- ... Ivar Paljak Eesti Muusikute Ühing Stockholmis Ivar Paljak. Eesti Kultuuri Koondis 55 aastat. Eesti Päevaleht (Rootsi), 22. veebruar 2017 EE, 12. kd. Tallinn, 1978
Aili Vint

Aili Vint (aastani 1967 Aili Sarv; sündinud 25. aprillil 1941 Rakveres) on eesti maalikunstnik ja graafik. Ta lõpetas aastal 1958 Rakvere 1. Keskkooli, õppis aastatel 1962–1967 ERKI-s, lõpetas selle graafika erialal. Ta töötas 1967–1968 kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetajana, 1968–1970 kunstikombinaadis Ars reklaamikunstnikuna ja aastast 1992 Eesti Kunstiakadeemia õppejõuna. Ta on aastast 1970 Kunstnike Liidu liige. Ta on kuulunud rühmitusse ANK '64. 1994 Konrad Mäe preemia 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk 2015 Kristjan Raua preemia (koos Toomas Vindiga, värvikas ja isikupärane looming) Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). Tema abikaasa on kunstnik ja kirjanik Toomas Vint.
Tallinna Saksa Kultuuriinstituut

"Saksa Kultuuriinstituut" suunab siia. Tartus asuva organisatsiooni kohta vaata artiklit Tartu Saksa Kultuuri Instituut. Tallinna Saksa Kultuuriinstituut (lühend Tallinna SKI) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on Eestis saksa kultuuri tutvustamine, kultuurikontaktide loomine Saksamaa ja Eesti vahel ning saksa keele kursuste korraldamine. Aastast 1999 on Tallinna SKI tegevus tugevasti seotud 1999. aastal loodud Goethe Instituudiga (lühend GI) ja sageli kasutavad nad ühisettevõtmiste puhul ühendnime Tallinna Saksa Kultuuriinstituut/Goethe Instituut (Tallinna SKI/GI). Saksa Kultuuriinstituut on Goethe Instituudi akrediteeritud koostööpartner. Saksa Kultuuriinstituudis saab sooritada Goethe Instituudi eksameid. Tallinna SKI-l on oma raamatukogu. http://www.kul.ee/index.php?path=639 (vaadatud 23.01.2013) Tallinna Saksa Kultuuriinstituut
Eesti NSV jalgpalli kõrgliiga 1988

Eesti NSV Jalgpalli Kõrgliiga 1988 võitis ja tuli seega 1988. aasta Eesti jalgpallimeistriks Tallinna FC Norma.
Eesti Folkloorinõukogu

Eesti Folkloorinõukogu (kuni 8. märtsini 2014 Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu, lühend: EFN; inglise keeles Estonian Folklore Council) on aastal 1992 asutatud folklooriliikumise katusorganisatsioon, mille ülesanne on oma põhikirja järgi "rahvusliku ja rahvusvahelise folklooriliikumise toetamine ja arendamine ning folkloorialase koostöö korraldamine ja koordineerimine" EFN esindab Eestit Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsioonide Nõukogus (CIOFF ehk Conseil international des organisations de festivals de folklore et d'arts traditionnels). EFN korraldab CIOFFi egiidi all olevat rahvusvahelist Eestis toimuvat folkloorifestivali Baltica. 2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica korraldamisele loova lähenemise eest) 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koostöö ja kultuurikorralduse aastapreemia pärimuspeo Baltica korraldamise eest) Eesti Folkloori Selts Ajalugu. Eesti Folkloorinõukogu veebisait. Eesti Folkloorinõukogu veebisait
Post (täpsustus)

Post võib tähendada ühte järgmistest terminitest: Post ehk postiteenistus, kui ka kiri Post (ajaleht) Post ehk vertikaalne varras (näiteks ehitistes) Post ehk vahipost Post (perekonnanimi) Sõna on kasutusel üksi või osana järgmistest liitsõnadest: Lambipost Elektripost
2013. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises

2013. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises toimusid 23.–27. jaanuarini 2013 Horvaatia pealinnas Zagrebis. Eestit esindasid naiste üksiksõidus Jelena Glebova, meeste üksiksõidus Viktor Romanenkov ning jäätantsus Irina Štork ja Taavi Rand.
Monumenta Estoniae Antiquae

"Monumenta Estoniae Antiquae" on eesti suulise pärimuse (rahvaluule) väljaanneteseeria, mille väljaandjaks on Eesti Rahvaluule Arhiiv. Põhimõtted, kuidas väljaandeid süstemaatiliselt ja teaduslikel alustel koostada, töötas välja 19. sajandi lõpus Jakob Hurt. Sarjast on ilmunud 5 alasarja: I alasari: Vana Kannel. Eesti vanad rahvalaulud. Estonum Carmina Popularia II alasari: Eesti muistendid III alasari: Proverbia Estonica IV alasari: Aenigmata Estonica V alasari: Eesti muinasjutud I:1. Imemuinasjutud Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused http://www.folklore.ee/era/pub/pubs.htm (vaadatud 23.01.2013)
Eesti-Mordva Selts

Eesti-Mordva Selts (lühend: EMS; ka: Eesti-Mordva Kultuuriselts) on aastal 1994 asutatud Eestis elavate mordvalaste (ersalased + mokšad) ühendus. Seltsi eesmärk on tihendada Eesti ja Mordva Vabariigi suhteid ning tutvustada Eestile nende kultuuripärandit. Aastal 1997 asutati EMSist eraldi olev Ersa Kultuuriühing "Sjatko" (tõlkes: Säde). 2003. aasta seisuga elas Eestis 562 mordvalast. EE 12. köide, 2003: 76. http://www.suri.ee/kudo/1/eestis.html (vaadatud 23.01.2013)
Perekasvatuse Instituut

Perekasvatuse Instituut (lühend: PKI) on aastal 1998 asutatud mittetulundusühing, mis tegeleb lapsevanemate koolitamise, nõustamise ja asjakohase teabe levitamisega. Instituut jätkab aastatel 1936–1940 tegutsenud Koduse Kasvatuse Instituudi traditsioone. Ühing korraldab ja viib läbi perekasvatuse kursuseid, loenguid ja seminare, konverentse (sh üle-eestilisi konverentse). Ühing avaldab ka perekasvatusteemalisi kogumikke, artikleid ja voldikuid. https://web.archive.org/web/20130316182137/http://www.pki.ee/et/pki (vaadatud 23.01.2013) EE 12. köide, 2003: 409. Instituudi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Aleuudi keel

Aleuudi keel (aleuudi Unangam Tunuu / Унангам тунуу) on Venemaal ja Alaska põhjaosas räägitav eskimo-aleuudi keel. 2012. aasta rahvaloendus loendas Alaskas 2300 aleuuti, kellest 150 oskas aleuudi keelt. Venemaal elab 200 aleuuti, kellest vaid 5 väitis end oskavat aleuudi keelt. 2022. aastal suri Venemaal viimane aleuudi mednõi keele kõneleja. Aleuudi keel jaguneb kolmeks murdeks: Sasignan-aleuudi (enda nimi Sasignan; ida-aleuudi Sasxinan; lääne-aleuudi Sasxinas, ingl. Attuan). Mednõi aleuudi (enda nimi Kasakam Unangangis, ingl. Copper Island Aleut, vene медновский язык]. Lääne-aleuudi (enda nimi Aliguutax̂, ingl. Atkan, Western Aleut) – hõimud: Naahmiĝus, Niiĝuĝis Ida-aleuudi (ingl. Eastern Unangan, Eastern Aleut) – hõimud: Akuuĝun (Uniiĝun), Qawalangin, Qigiiĝun, Qagaan Tayaĝungin, Qaĝiiĝun Ladina tähestik: Kirillitsa: Alaska Native Language Center : Alaska Native Languages / Population and Speaker Statistics Airika Harrik. "Tuumarelvaga varustatud vene murre lööb väikekeeltele hingekella" ERR Novaator, 2. november 2022 Unangam Language Pre-contact Tribes and Dialects by Knut Bergland and Moses L. Dirks "Barbara Švarný Carlson, Unangam Words Sweatshirt Project, May 1994". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2010. Vaadatud 26. jaanuaril 2013.
Suurbülbül

Suurbülbül (Pycnonotus zeylanicus) on bülbüllaste sugukonda kuuluv Kagu-Aasias levinud linnuliik. Suurbülbüli looduslik levila väheneb, sest ta on heakõlalise laulu tõttu väga nõutud puurilind. BirdLife International ({{{aasta}}}). Pycnonotus zeylanicus. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2012. "BirdLife International". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 26. jaanuaril 2013.
Akadeemiline Kirjandusühing

Akadeemiline Kirjandusühing oli aastatel 1924–1941 Tartus töötanud kirjandusteadlaste moodustatud ühing. Ühing tegutses Tartu Ülikooli juures. Ühingu asutaja ja eestvedaja oli Gustav Suits. Ühing korraldas ettekandekoosolekuid ja näitusi. Ühing avaldas 16 vihikut kirjandusteaduslikke uurimusi. EE 12. köide, 2003: 14.
Titus Christiani

Titus Christiani (18. september 1853 Valga – 3. detsember 1919 Tartu) oli baltisakslasest Eesti ajaloolane ja arhivaar. Aastatel 1874–1879 õppis Christiani Tartu Ülikoolis ajalugu, seejärel töötas ta Tartu keskkoolides õpetajana ning 1903. aastal sai ta Tartu linna arhivaariks. Christiani uuris vastureformatsiooni Eestis ning Tartu ajalugu Poola võimu perioodil (1582–1625). Einiges über die Verfassung und die Privilegien der Stadt Dorpat. Dorpat, 1918. Festrede zur Schlussfeier in der Dorpater Realschule am 17. Juni 1883 gehalten; Bericht über das Schuljahr 1882/83. Dorpat, 1883. Martin Kuiwleha und Herzog Magnus v. Holstein. In: Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft zu Dorpat, 1912-1914. Dorpat, 1914, lk-d 21–80. Tartu linna magistraadi kujunemine Poola aja algul = Die Neubildung des Dorpater Rates zu Beginn der Polenzeit: Festschrift zum 700-jährigen Jubiläum der Stadt Reval. Dorpat, 1919. Uebersicht der Gegenreformation in Dorpat. Dorpat, 1883. Vor dreissig Jahren: Erinnerungen aus der Felliner Selekta. Jurjew (Dorpat), 1904. Titus Christiani andmed Valgamaa koduloolises andmebaasis ISIK
Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon

Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon (inglise Baltic Association for Media Research, lühend: BAMR) on 1993. aastal Tartus asutatud ühendus, kuhu kuuluvad kolme Balti riigi ajakirjandusuurijad. Ühendus loomise ajendiks sai 1993. aastal ilmunud raamat "Towards a civic society: The Baltic media's long road to freedom". 1993. aastast on BAMRi esimees Peeter Vihalemm. BAMR on avaldanud teaduslikke ajakirjandusuurimisega seotud ülevaateid (inglise reviews) ja raamatuid. Balti Pressi Liit https://web.archive.org/web/20130725190139/http://balticmedia.eu/BAMR (vaadatud 23.01.2013) Assotsiatsiooni koduleht (inglise keeles) (vaadatud 23.01.2013)
Qobustani rahvuspark

Qobustani rahvuspark on mägine piirkond Aserbaidžaani kaguosas, umbes 64 km kaugusel Qobustani külast läänes. Kaitseala rajati 1966. aastal, kui piirkond kuulutati Aserbaidžaani riiklikuks ajalooliseks vaatamisväärsuseks, eesmärgiga säilitada piirkonna iidsed petroglüüfid, mudavulkaanid ja gaasikivid. Qobustani riiklik kaitseala on arheoloogiamälestiste poolest väga rikkalik, kaitsealal on üle 6000 kaljujoonistuse, millel on kujutatud inimesi, loomi, lahinguriistu, rituaalseid tantse, härjavõitlust, paate relvastatud sõudjatega, sõdalasi odaga käes, kaamelikaravane, päikese ja tähtede kujutisi; mälestiste keskmine vanus ulatub 5000–20 000 aastani. Qobustan petroglyphs Museum under open sky
Eesti Kirjastuse Kooperatiiv

Eesti Kirjastuse Kooperatiiv oli aastatel 1934–1940 Tartus töötanud kirjastus. Aastas kirjastas kirjastus 20–25 raamatut. Kirjastati nii esimest korda avaldatavaid üksikteoseid (nt Betti Alveri, Leida Kibuvitsa, Gustav Suitsu, Marie Underi) kui ka raamatusarju, nende seas 24-köiteline sari "Põhjamaade romaane" ja 6-köiteline sari "Sõjaromaane ja memuaare". Erinevalt teistest toonastest kirjastustest kasutati pehmeköitelistel raamatutel ümbrispaberi all illustreeritud esikaant. Kirjastuse esimees oli August Pill. EE 12. köide, 2003: 61.
Eesti Kirjastuste Liit

Eesti Kirjastuste Liit (lühend: EKL) aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab kirjastusi. 2013. aasta alguse seisuga kuulus EKLi 29 kirjastust. EKL on Euroopa Kirjastuste Liidu ja Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Eesti Osakonna liige. EKLi on esindatud Justiitsministeeriumi Autoriõiguse Asjatundjate Komisjonis, Eesti Kirjanduse Teabekeskuse nõukogus, Autorihüvitusfondis ja Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitalis. EKL korraldab igal aastal menukite edetabeli koostamist ja Aasta Menuraamatu näitust. http://www.estbook.com/ (vaadatud 27.01.2013) Ühingu koduleht (vaadatud 27.01.2013)
Mart Laan

Mart Laan (10. november 1963 – 27. aprill 1996) oli Lasnamäe politseijaoskonna komissar, kes hukkus, kui ta üritas kinni pidada Romeo Kaldat. 27. aprillil kuulis Laan sissemurdmisest Koorti tänaval ja otsustas kohale minna, ehkki vajadust polnud. Ta märkas kahtlusaluseid ja asus neid jälitama. Kõlasid ka esimesed lasud. Laan asus Kaldat jälitama ja ajas ta Koorti tänav 6 majas nurka. Kalda peitus liftišahti taha ja tulistas lähenevale politseinikule jalga, kätte, kõhtu ja südame alla. Laan tulistas vastu, aga pihta sai hoopis juhuslik majaelanik. Laane kolleegid pidasid Kalda kinni ja kiirabi kihutas surmavalt haavatud komissariga Mustamäe haiglasse, kus ta 0:45 operatsioonilaual suri. VANA KULD: Kuidas Romeo Kaldast sai politseinikutapja[alaline kõdulink]
Siglitun

Siglitun ehk Sigliti murre (inuiti Siglitun) on Kanadas (Loodealadel) räägitav Lääne-Kanada inuiti keele murre. Inuvialuit Settlement Region – TK Study, August 2006
Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon

Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon (lühend: EVKA; inglise Estonian Association of Comparative Literature, lühend: EACL) on aastal 1994 Tartus asutatud mittetulundusühing. EVKA asub TÜ võrdleva kirjandusteaduse kateedri juures. Ühingu kodulelehel on EVKA eesmärk sõnastatud järgmiselt: "avada maailma uutele filosoofilis-kirjanduslikele ideedele tee Eestisse ja samal ajal tutvustada laiemale maailmale Eesti kirjanduslikku ja kulturoloogilist mõtet". EVKA on Rahvusvahelise Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni (AILC/ICLA) liige. Aastast 1996 üllitab EVKA aastas korra ilmuvat rahvusvahelist ajakirja Interlitteraria. https://web.archive.org/web/20121229021026/http://www.ut.ee/inlit/introduction.html#est (vaadatud 27.01.2013) EE 12. köide, 2003: 109. Ühingu koduleht (vaadatud 27.01.2013)