laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Victoria I

Victoria I on Eesti laevandusettevõtte Tallink parvlaev, mis on ehitatud 2004. aastal Soomes Rauma laevatehases. Laev sõidab liinil Tallinn–Stockholm–Tallinn Eesti lipu all. Sõsarlaev Romantika sõidab alates 13. detsembrist 2016 Riia-Stockholmi liinil. Laev nimetati Rootsi kroonprintsessi Victoria järgi. Kuid laeva ei saanud nimetada Victoriaks, sest Eesti laevaregistris juba oli sellenimeline laev. Seepärast on laeva nimi Victoria I. Victoria I on 193,8 m pikk, 29 m lai ja süvisega 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 40 975 ja suurim kiirus 22 sõlme. Laeva jääklass on 1A Super. Laeva jõuallika moodustavad 4 Wärtsilä 16V32 peamasinat, võimsus kokku on 26,24 megavatti. Laeva autotekil on 1030 rajameetrit ning see mahutab 400 autot. Victoria I oli veeskamise järel kajutite arvu poolest maailmas 6. parvlaev. Tal on 740 kajutit. Victoria I kasutab 16 400 tonni kütust aastas. Victoria I läbib aasta jooksul 90 000 meremiili ehk teisisõnu teeks ta aastaga 4,2 ümbermaailmareisi. 15. oktoobril 2002 allkirjastati laevaehitusleping Stockholmis Eesti saatkonnas. Laev ehitati Soomes Raumas tollases Aker Finnyardsi laevatehases. 11. märtsil 2003 pandi laevale tehasenumbriga NB 434 kiil. 16. oktoobril 2003 lasti laev vette. Seega kulus laevaehituslepingu allkirjastamisest laeva veeskamiseni aasta ja 1 päev. Ehitamine maksis 2,4 miljardit Eesti krooni. Laeva ristiema on Ilon Wikland. 2004. aasta veebruaris toimusid laeva proovisõidud. 21. ja 22. veebruaril pidi laev Naantalis vööripõtkurite vea tõttu dokkima. 9. märtsil andis tehas laeva Tallink Grupile üle. 18. märtsil 2004 lahkus Victoria I Raumast ja saabus järgmisel päeval Tallinna. 20. märtsil esitleti uut laeva Helsingis ja päev hiljem saabus ta Stockholmi. Samal päeval alustas ta liiklust liinil Tallinn–Stockholm. Pärast Eesti astumist Euroopa Liitu 1. mail 2004 lisandus liinile sissesõit Maarianhamina sadamasse. See oli vajalik tax-free kaubanduse õiguse säilitamiseks. 10. septembril 2005 oli Victoria I Stockholmi sadama päeval Stadsgårdenis. 19. ja 20. novembril 2005 korraldas Victoria I tšarterreisi. Liinil Helsingi–Tallinn korraldati valimiskohtumised Soome presidendi Tarja Halose tagasivalimiskampaania käigus. 7.–11. juunil 2007 korraldas Victoria I tšarterreisi konverentsilaevana Peterburi IX majandusfoorumi jaoks, 8.–10. augustil 2008 Gotlandile Visbysse ja 11.–12. septembril 2008 Peterburi. 17. ja 18. jaanuaril 2011 sõitis Eesti presidendipaar liinireisiga riigivisiidile Rootsi. Šotimaa valitsus rentis 2022. aastal laeva kuueks kuuks, et majutada sinna Ukraina sõjapõgenikke. 1. augustil 2023 saabus Victoria I tagasi Tallinna ja jäeti Vanasadamasse seisma kuni septembrini, mil Tallink otsustab, mis laevast edasi saab. [1] "Ukraina konsul kritiseeris põgenikud Tallinki laevale paigutanud Šotimaad" ERR, 14. juuli 2022 Lühiajaline prahileping Tallink Grupp börsiteade, 5. juuli 2022 Victoria I Tallinki kodulehel Victoria I Fakta om Fartyg (rootsi keeles) Ukraine refugees: Scotland pauses super sponsor scheme. BBC News, 11. juuli 2022 Angie Brown & Katy Scott. The Ukrainians living on a cruise ship in Edinburgh. BBC News, 31. juuli 2022
Nuuk

Nuuk (mitteametlikult taani keeles Godthåb 'hea lootus') on Gröönimaa pealinn ja suurim linn, Sermersooqi valla halduskeskus. 2009. aastani oli Nuuki valla halduskeskus. 1. jaanuaril 2006 elas Nuukis 14 874 elanikku. Linn asub Godthåbsfjordi suudmes 240 kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas. Keskmine õhutemperatuur linnas on jaanuaris −7 °C ja juulis +7 °C. Linna asupaigas asus viikingite Lääneasundus, mis asutati 10. sajandil ja lakkas olemast 14. sajandi keskel. Asundus allus algul Islandile, hiljem Norrale. Lääneasundusest kauem pidas vastu Idaasundus, kuid ka see suri lõpuks välja. 1721 jõudis Nuuki asukohta norra misjonär Hans Egede, kes ei teadnud, et viikingid on välja surnud. Linna (Godthaab) asutas ta 1728 luterliku misjonijaamana, et inuitte ristiusustada. See oli pärast viikingite asulate hääbumist esimene asula, kus alaliselt elati. Aastast 1979, kui Gröönimaa sai autonoomia, on linna ametlik nimi nii grööni kui taani keeles Nuuk. Nuukis asub Gröönimaa Ülikool (Ilisimatusarfik). Juba 1874 asutati Nuukis pedagoogiline akadeemia, mis oli Gröönimaa esimene kõrgem õppeasutus. Nuuki lennujaam Nuuki kommuuni koduleht (grööni, taani ja inglise keeles)
Võhma maalinn

Võhma maalinn asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Võhma küla idapoolses osas. Võhma maalinn kujutab endast kahte kontsentrilist kiviringi, mis praegu asuvad keset karjamaad. Suurema ringi läbimõõt on loode-kagu suunas 55 meetrit, kirde-edela suunas 45 meetrit. Kivivallidel on paaris kohas vahed sees, mis võisid olla linnuse väravad. Arvatakse, et linnus oli ka kultusekohaks, kus viidi läbi rituaale. 1980. aastatel Vello Lõugase tehtud arheoloogilised väljakaevamised täpsustasid valli ehitust. Saadi ka mõned leiud, millest osa on väga vanad, näiteks kivitalb. See viitab, et maalinna võib pidada pronksiaegseks. Eesti linnuste loend Linnus Maalinn Võhma maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Yasuo Fukuda

Yasuo Fukuda (jaapani keeles 福田康夫 Fukuda Yasuo; sündinud 16. juulil 1936 Takasakis Gunma prefektuuris) on Jaapani poliitik, peaminister aastatel 2007–2008. Ta on endise Jaapani peaministri (1976–1978) Takeo Fukuda poeg. Kuulub Jaapani Liberaaldemokraatlikusse Parteisse. Ta on alates 1990. aastast Jaapani parlamendi alamkoja liige ja olnud peaministrite Yoshiro Mori ja Jun'ichirō Koizumi ajal peaministri büroo peasekretär aastatel 2000–2004. 25. septembril 2007 sai ta peaministriks. 1. septembril 2008 astus ta tagasi; alates 24. septembrist 2008 on peaminister Tarō Asō.
Moshe Katsav

Moshe Katsav (heebrea משה קצב; sünninimi Mūsá Qasāb (pärsia keeles موسى قصاب); sündinud 5. detsembril 1945 Iraanis Yazdis) on Iisraeli poliitik. 1. augustist 2000 kuni 1. juulini 2007 oli ta Iisraeli president. 15. oktoobril 2006 teatas Iisraeli politsei, et neil on piisavalt tõendeid presidendile süüdistuse esitamiseks vägistamise, seksuaalse ahistamise, telefonikõnede pealtkuulamise ja pettuse eest . 23. jaanuaril 2007 esitasid Iisraeli prokurörid talle süüdistuse seksuaalkuritegudes vähemalt ühe naisalluva suhtes . Seepeale teatas Katsav, et läheb ametipuhkusele . Süüdistuste tõttu peatas ta 25. jaanuaril 2007 oma volitused presidendina ja 29. juunil teatas, et astub kaks nädalat enne uue presidendi Shim'on Perese ametisse nimetamist tagasi. Katsavi järel sai ajutiseks presidendiks Knesseti esimees Daliyya Itsik, kes täitis riigipea kohuseid juba jaanuarist 2007. 28. juunil 2007 sõlmisid Katsavi advokaadid ja süüdistaja esialgse kokkuleppe, mille järgi Katsav tunnistab end süüdi suures hulgas seksuaalse ahistamise ja muudes sündsusetutes tegudes. Samuti peab ta kahele ohvrile maksma kahjutasu. Vastutasuks ei saa ta vanglakaristust ja süüdistaja loobub vägistamissüüdistustest, samuti loobub Katsav süüdistustest väidetava vägistatu vastu seoses väljapressimisega. Avaliku arvamuse küsitlus näitas, et 70% Iisraeli elanikke polnud sellise kokkuleppega rahul. Eriti kritiseerisid seda naisõiguslaste organisatsioonid. Tel Avivis korraldati 20 tuhande osalejaga meeleavaldus kokkuleppe vastu. 2008. aasta aprillis taganesid Katsavi kaitsjad sellest kokkuleppest, olles veendunud, et pole piisavalt tõendeid Katsavi süüdimõistmiseks. Seepeale pidi prokuratuur esitama süüdistuse. 2009. aasta märtsis esitati tema vastu ametlik süüdistus vägistamises ja seksuaalses ahistamises. Augustis algas kohtuprotsess tema üle ja 2010. aasta jaanuaris hakati Katsavilt tunnistusi võtma. 22. märtsil 2011 mõisteti Moshe Katsav kahe vägistamise ja ühe seksuaalse ahistamise eest seitsmeks aastaks vangi. Lisaks sellele mõistis Tel Avivi ringkonnakohus Katsavi kaheks aastaks tingimisi vangi ning on andnud talle korralduse maksta tema vastu süüdistuse esitanud naistele 125 000 seeklit (ligi 25 000 eurot) kompensatsiooni. 7. detsembril 2011 alustas ta vanglakaristuse kandmist. "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 233 "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 249 Iisraeli ekspresident mõisteti vägistamise eest seitsmeks aastaks vangi // Delfi, 22. märts 2011 Iisraeli ekspresident läks vangi // ERRi uudisteportaal, 7. detsember 2011 Seksuaalkurjategijast Iisraeli ekspresident on tänasest trellide taga // Õhtuleht, 7. detsember 2011 Vägistajast Iisraeli ekspresident asus kandma vanglakaristust // Postimees, 7. detsember 2011
Romantika (laev)

Romantika on esimene Tallinki tellimusel valminud parvlaev, ehitatud 2002. aastal tollases Aker Finnyardsi laevatehases Raumas Soomes. Romantika on üldse esimene Eesti reederi jaoks ehitatud uus reisilaev. Sõsarlaev on 2004. aastal valminud Victoria I. Kuni 2006. aastani sõitis Romantika liinil Tallinn–Helsingi. Kui aga valmis Galaxy, siis suunati Romantika liinile Tallinn–Stockholm, seda liini sõitis laev 3 aastat. 2009. aasta mais hakkas laev sõitma liinil Riia–Stockholm, kus ta vahetas välja laeva Regina Baltica. Sel liinil sõitis Romantika Läti lipu all. Riia sadamas seisis Romantika Riia reisiterminalis ja Stockholmi sadamas Frihamneni terminalis. Alates 7. augustist 2014 hakkas laev sõitma Tallinna–Stockholmi liinil, kuna Silja Europa prahiti Austraaliasse ja Tallinna–Helsingi liinil hakkas teda asendama Baltic Queen. Alates 7. augustist 2014 sõidab Baltic Queen Tallinna–Helsingi liinil ja seoses sellega asendab Baltic Queeni Tallinna–Stockholmi liinil Romantika. Riia–Stockholmi liinile jäi vaid Isabelle, mis väljub kummastki sadamast ülepäeviti. Mais 2015 vahetati Romantika Läti lipp Eesti lipu vastu. Romantikat kasutati rahvusvahelisel õppusel Wind Arrow 2016. 12. septembril 2016 teatas Tallink, et Baltic Queen naaseb 12. detsembril Tallinna-Stockholmi liinile ning Romantika hakkab taas sõitma Riia-Stockholmi liinil. Sel liinil taastub igapäevane liiklus. 08.september 2016 13:36, DELFI FOTOD: Tallinna lahel toimus õppus "Eile sai Tallinna lahel reisilaeva Romantika ja selle meeskonnaga kriisiolukorraga toimetulekut harjutatud". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2016. Vaadatud 13. septembril 2016. Mon, 12 Sep 2016 09:50:00 +0300, Tallink will carry out major rerouting in December Romantika Fakta om Fartyg (rootsi keeles) Romantika Tallinki kodulehel "Saksamaale lõksujäänutele appi saadetud Romantikale on registreerunud 426 reisijat" ERR, 18. märts 2020
Vana Tallinn (laev)

Vana Tallinn oli parvlaev, mis kuulus Eesti laevafirmale Tallink, enne seda Inrekole ja veel varem Estline'ile. Vana Tallinn ehitati 1974. aastal kui Dana Regina ning renoveeriti 1998. ja 2002. aastal. Aastatel 1993–1994 kandis laev Thor Heyerdahli nime. Eestisse jõudis laev 17. juunil 1990 Rootsi lipu all ja nimega Nord Estonia, et hakata sõitma liinil Tallinn–Stockholm. Sõitis sellel liinil jaanuarini 1993, mil asendati Estoniaga. Edaspidi tegutses laev lühikest aega Kattegati ja Skagerraki vetes Thor Heyerdahli nime all. Teist korda tuli laev Eestisse mais 1994, kui asus Eesti lipuga ja nimega Vana Tallinn liinile Tallinn–Helsingi. Laeva ostis Inreko. Tallinki laevana sõitis ka liinil Paldiski-Kapellskär. Reisilaeva viimane liin oli alates 2006. aastast Riia–Stockholm, kuid 2008. aasta augustis asendati ta Läti–Rootsi liini uuendamise käigus Silja Festivaliga. Tallinki laevana sai Vana Tallinn liinil Riia–Stockholm sõitmiseks Läti lipu. Tallink andis Vana Tallinna väljaosturendilepinguga Allferries SA-le Albaaniasse juunis 2011, laeva nimeks sai Adriatica Queen ning see hakkas sõitma liinil Bari-Durrës. Laev sai Allferriese omaks detsembris 2013. 23. aprillil 2014 jõudis laev Türgi Aliagasse, kus see lammutati. Mikko Vesa (13.02.2022). "Muistatko vielä nämä 15 Helsinki–Tallinna-reitillä kulkenutta laivaa? 11 on edelleen käytössä". Ilta Sanoma. Dana Regina, 1974 (rootsi keeles) Tallink müüb Vana Tallinna Vahemerel seilamiseks, logistikauudised.ee, Äripäev, 1. juuni 2011 Valge laeva vaevaline tulek Eestisse, Postimees, 17. juuni 2015
Linus Pauling

Linus Carl Pauling (28. veebruar 1901 – 19. august 1994) oli USA kvant- ja biokeemik. Ta oli ka tunnustatud kristallograaf, molekulaarbioloog ja meditsiiniteadlane. Teda on nimetatud üheks 20. sajandi tähtsaimaks keemikuks. Aastal 1954 pälvis ta Nobeli auhinna keemias. Aastal 1962 pärjati tema osalust maapinnal toimuvate tuumakatsetuste vastukampaanias rahuauhinnaga, mistõttu ta on ainus inimene, kes on võitnud Nobeli auhinna kaks korda ilma kaaslaureaadita (kaks Nobeli auhinda on veel saanud John Bardeen (kaks korda füüsikas), Frederick Sanger (kaks korda keemias) ja Marie Curie (füüsikas ja keemias)). Linus Paulingi eestvõttel hakati rakendama kvantmehaanikat keemias. Ta panustas palju kristalli- ja valgustruktuuri kindlakstegemisse, mille tõttu on teda nimetatud ka üheks molekulaarbioloogia rajajaks. Elu lõpu poole hakkas ta oma töödes propageerima inimestele palju suuremat C-vitamiini ja teiste toitainete manustamist. Vaatamata sellele, et ta avaldas palju uurimistöid ortomolekulaarse meditsiini kohta, jäi tema teooria traditsioonilise meditsiiniga tugevasse vastuollu. Linus Paulingule on pühendatud Kersti Merilaasi luuletus "Haavapakk" (luulekogu "Kuukressid", 1969, lk 136-137). 1933 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 1936 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks 1944 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks 1948 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks 1952 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1954 – Nobeli keemiaauhind 1962 – Nobeli rahuauhind 1966 – Linus Paulingi auhind 1972 – Lenini rahupreemia 1974 – National Medal of Science 1978 – M. V. Lomonossovi nimeline kuldmedal 1984 – Priestley medal 1994 – valiti Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks
Arktika

Arktika on polaarpiirkond, mis ümbritseb põhjapoolust. Ta hõlmab kogu Põhja-Jäämere ning Aasia, Euroopa ja Põhja-Ameerika põhjaosa. Arktika looduslikuks piiriks loetakse sageli isotermi, kus juuli keskmine õhutemperatuur on 10 °C. See langeb enam-vähem kokku puupiiriga. Põhjapoolust ja seda ümbritsevaid alasid katab hiiglaslik (Euroopast suurem) jääkilp, mis ujub Põhja-Jäämere pinnal. Suviti jää taandub ning sulades murduvad sellest lahti tohutu suurusega osad, millest vormuvad jäämäed. Jääkilbi suurus taastub talvel, kui õhutemperatuur võib langeda −60 °C-ni. Arktikale on iseloomulik madal suvine õhutemperatuur, aasta keskmine õhutemperatuur alla 0 °C, oru- ja mandriliustikud ning igikelts. Arktika on tundrate ja arktiliste kõrbete levikupiirkond. Hoolimata karmist kliimast elab Arktikas palju suurimetajaid, sealhulgas jääkarud, muskusveised, morsad ja hülged. Enamus neist elab suurtes kolooniates. Seal leidub ka merelinde ning meres planktonit. Ainsad taimed on samblikud ja vetikad. Ka inimasustus on seal tuhandeid aastaid vana – põlisrahvaste hulka kuuluvad Põhja-Ameerikas elavad inuitid ehk lääneeskimod ning Arktika Euroopa-osa asustavad laplased ehk saamid. Globaalse soojenemise tõttu on ajavahemikul 1977–2007 umbes kolmandik Arktika jääst sulanud. Eriti kiiresti on jää hakanud sulama pärast 2002. aastat. Arvestuste järgi võib Arktika 2030. aastaks muutuda suviti jäävabaks. Polaaralad Antarktika Põhja-Jäämeri Eestist pärit Arktika-uurijad
Regula

Regula on parvlaev, mis sõitis peamiselt Heltermaa–Rohuküla liinil. Regula oli Saaremaa Laevakompanii esimene n.ö. uue põlvkonna laev, milles oli varasemast rohkem mõeldud ka reisijate mugavusele. Enne Eesti lipu alla ostmist 1997. aastal kuulus Regula Scandlines'ile ning sõitis aastail 1971–1996 Taani ja Rootsi vahelisel liinil Helsingør–Helsingborg. Ehitatud ühena kolmest laevast sama projekti järgi perioodil 1968–1973, oli Regula algselt 800-kohaline, mahutades 75 sõidukit. 1985 ehitas Scandlines Regula, Betula ja Ursula ümber 900-kohaliseks ja 105 sõiduautot mahutavaks. Regula sõitis Virtsu–Kuivastu liinil, kuni Saaremaa Laevakompanii kaks oma kolmest uuest parvlaevast Saksamaal rakendas ja tekkis vajadus panna laev Hiiumaa-liinile. 2016. aasta juulis ostis Regula Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevad. Küll jäi seda esialgu edasi opereerima Saaremaa Laevakompanii. On hinnatud, et kui Saaremaa Laevakompanii soetas 1997. aastal aluse umbes 30 miljoni krooni ehk natuke vähem kui kahe miljoni euro eest, siis TS Laevad käis selle eest välja summa vahemikus 4–6,5 miljonit eurot. Hiljem täpsustati, et müügihinnaks oli 4 miljonit. TS Laevad soetas Regula asenduslaevaks, aga on kasutanud seda ka lisareiside tegemisel. Asenduslaevana on see toiminud näiteks pärast 2017. aastal parvlaevaga Tiiu aset leidnud juhtimisseadme riket ja 2021. aastal parvlaevaga Tõll juhtunud õnnetust. http://kommandobryggan.se/hh/regula.htm http://kommandobryggan.se/hh/betula68.htm http://kommandobryggan.se/hh/ursula.htm "Leedo: Regula müük oli firma jaoks korralik tehing" ERR, 28. juuli 2016 "Regula teenib Leedole raha ka pärast laeva müüki riigifirmale" Delfi Ärileht, 27. juuli 2016 "Regula maksis 1997. aastal alla kahe miljoni euro" Delfi Ärileht, 27. juuli 2016 "Parvlaevade riigistamise vaimne isa Juhan Parts Regula ostust: see on mõttetu vanaraud" Delfi Ärileht, 27. juuli 2016 "Ametlik: Regula hind oli neli miljonit" ERR, 2. august 2016. "TS Laevad ja transpordiamet leppisid kokku suvistes lisareisides" Delfi Ärileht, 14. mai 2021. "Parvlaev Tiiu katki, asenduslaevaks Regula" ERR, 29. juuli 2017. "Tiiu tulek hoiab ära Kuivastu-Virtsu liini ülekuumenemise" Saarte Hääl, 22. juuli 2021. e-laevakinnisturaamat "Parvlaev Regula sai 50aastaseks" Lääne Elu, 1. veebruar 2021
Romantika

Romantika on romantilise armastuse või muude "luuleliste" olukordade tundeline ja unistuslik läbielamine. Romantikaga seostatakse näiteks kuuvalgel ööl jalutamist ja ööbiku laulu kuulamist.
Glenn Miller

Alton Glenn Miller (1. märts 1904 Clarinda, Iowa osariik – kadunud 15. detsembrist 1944) oli ameerika džässhelilooja, -tromboonimängija ja -orkestrijuht. Glenn Milleri kuulsamate lugude hulka kuuluvad näiteks "In the Mood", "Tuxedo Junction", "Chattanooga Choo Choo", "Moonlight Serenade", "Little Brown Jug", "Pennsylvania 6-5000" jpt. 1937. aastal hakkas ta juhatama omanimelist orkestrit, mis on tänini üks hinnatumaid džässmuusika ajaloos. [viide?] Kui Glenn Miller oli 15. detsembril 1944 teel Prantsusmaale, kus ta pidi andma kontserte USA sõduritele, jäi ta lennuk La Manche'i väina kohal halva nähtavuse tõttu kadunuks. Teda pole siiamaani leitud. Eestis on tegutsenud Glenn Milleri Klubi, mida juhtis Valdur Tamming. Larry O'Brien – tromboon Julia Rich – laulja Ryan Garfi – laulja Kevin Sheehan – altsaksofon Bryan Wente – altsaksofon Scott Van Domelen – tenorsaksofon Gregory Pflugh – tenorsaksofon Fil Lorenz – baritonsaksofon, altsaksofon ja klarnet Ashley Hall – trompet Stephen Forse – trompet Joe Badaczewski – trompet Kyle Simpson – trompet George Reinert III – tromboon Chris Fortner – tromboon Steve McCallum – tromboon Jason Bennett – basstromboon Nathaniel Shafer – klaver Justin Watt – löökpillid Bart Delaney – kontrabass Sving
Helienergia

Helienergia on helilainet edasikandva keskkonna osakeste võnkumise energia, mõõtühik džaul (J). Helienergia W koosneb kahest komponendist: kineetilisest energiast Wkin ja potentsiaalsest energiast Wpot: W = W k i n + W p o t . {\displaystyle W=W_{\mathrm {kin} }+W_{\mathrm {pot} }.} Siin on kineetiline energia seotud helilainet edasikandva keskkonna osakeste vahelduvasuunalise liikumisega ning potentsiaalne energia keskkonna osakeste vahelduva tihenduse ja hõrendusega. Helienergiat saab väljendada seosega W = I ⋅ t ⋅ A , {\displaystyle W=I\cdot t\cdot A,} kus I on heliintensiivsus, t – aeg ja A – pind, mida helilaine läbib. Helienergia taset LW väljendatakse detsibellides lähtetaseme W0 suhtes: L W = 10 lg ⁡ ( W W 0 ) d B , {\displaystyle L_{\text{W}}=10\lg \left({\frac {W}{W_{0}}}\right)\,\mathrm {dB} ,} kus W0 = 10−12 J = 1 pJ. Sageli on otstarbekas kasutada helienergia asemel helienergia tiheduse mõistet. Kui vaadeldav ruumiosa paikneb heliallikast nii kaugel, et otseheli asemel on ülekaalus ruumi piiretelt ja muudelt pindadelt peegeldunud lained, siis mõõdetakse vastava mõõtemikrofoniga helirõhu tihedust resulteeriva helirõhu kaudu, mis on peegeldunud lainete helirõhkude summa mõõtekohas. Schallgrößen und ihre Pegel I. Eiskop, A. Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1988, lk 17
Pihkva rajoon

Pihkva rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Rajoonis on 10 külaasundust kokku 627 külaga ja üks asulateväline ala. Suurim küla on Serjodka. Q126684906 Pihkva rajooni koduleht
Nihilistikrypt

Nihilistikrypt on 2004. aastal loodud eesti death metal-bänd. Tegutsemiskohaks on Tallinn. Varasematel albumitel käsitletud oletuslikud teemad nagu “predeath”, “postdeath” ning “lots of killer-side effort demanding process of during the unnecessarily painful way of dying death” metal on vahepeal sujuvalt põhjus-tagajärg põhimõttel arenenud süngemaks ja mõtlikumaks, kuid endiselt kurjaks death metaliks. Uue materjaliga toob bänd kuulajani oma muusikalise arusaama sarimõrtsuka värvikast mõttemaailmast ning kirjeldab sellest tulenevaid valdavalt ühevärvilisi tagajärgi.[viide?] Marko “Orc” Murulauk – vokaal (2005–2013, 2022–…) Raino “Uziel” Suurna – kitarr, taustavokaal (2004–…) Simo Atso – kitarr (2021–…) Andrus “Doomhand” Suik – basskitarr (2004–…) Madis Kaljurand – trummid (2018–…) Riho “Sorts” Kiiber – kitarr (2004–2007) Tarmo Premet – trummid (2004–2005) Mart “Port” Metsma – trummid (2005-2006) Ken Takmazjan – trummid (2006-2012) Markus Saar – trummid (2013-2016) Are Kangus – kitarr (2013–2016) Meriliis Ojamäe – vokaal (2014–2022) Simo Männiste – kitarr (2018–2021) 2005 “Required Sacrifices” (album) 2007 “Catakrypt” (split koos Catafalciga) 2008 “Perverse Dark Somnolence” (lühialbum) 2011 “Psykhosis” (album) 2016 “Serial Killer Diaries” (album) 2021 “Diemension” (album) https://www.facebook.com/nihilistikrypt
Kassandra

Kassandra oli naisennustaja, kelle ennustusi kunagi kuulda ei võetud. Ta on üks kõige traagilisemaid kangelasi mütoloogias ning tema nimi on hakanud sümboliseerima tõika, et hoiatused ja sünged ennustused inimestele ei meeldi. Kassandra sai oma nägijaande kingituseks jumal Apollonilt, kes oli temasse armunud. Kuna Kassandra jäi ligipääsmatuks, muutus Apolloni armastus vihaks. Viha pärast lisas ta oma kingitusele, mida tagasi ei saanud võtta, needuse: Kassandra hüüded peavad jääma kuulda võtmata. Kassandra oli õnnetuseennustaja. Ta nägi ette ka Trooja hobuse sissetoomise tagajärgi. Kuna tal aga oli needus peal, ei võtnud keegi teda kuulda. Ta oli õnnetu, kuna nägi õnnetust tulemas, kuid ka sellepärast, et ta ei saanud seda ära hoida.