Asehalduskord

Asehalduskord oli Venemaa keisrinna Katariina II ajal aastatel 1775–1795 Venemaa keisririigis kehtinud piirkondlik valitsusvorm, mis tugines Venemaa keisrinna Katariina II poolt ette valmistatud ja Venemaa keisririigis 1775. aastal jõustunud kubermanguseadusele. Asehalduskorra eesmärk oli Venemaa keisririigi piirkondade valitsemise detsentraliseerimine ning riigi äärealade ja Läänemere kubermangude tihedam liitmine Venemaaga (enne seda kehtis Balti erikord). Asehalduskord kehtis Läänemere kubermangudes aastatel 1783–1797. Asehalduskondi valitsesid asehaldurid ehk kindralkubernerid. Uue haldusjaotuse kohaselt moodustati senise 23 kubermangu asemel 50 asehalduskonda, muudeti ka seniste maakondade ja valdade piire ning loodi uued maakonnalinnad. 1775. aasta reformiga reguleeriti haldusüksuste suurust. Lähtuti põhimõttest, et kubermangu või asehalduskonna suurus peaks olema 300 000 – 400 000 revisjonihinge. Provintsid kaotati. Mõned suuremad asehalduskonnad jagati oblastiteks. Kubermangud jagunesid maakondadeks – 20 000–30 000 revisjonihinge. Oluliselt mõjutas haldusjaotuse ümberkorraldusi 18. sajandi 2. poolel ka territoriaalne ekspansioon – uute alade lülitamine impeeriumi koosseisu. Haldusreformiga unifitseeriti senised eristaatusega haldusüksused, kaotati Zaporižžja kasakate autonoomia Zaporižžja Sitšis. Uutel Venemaa keisririigiga liidentatud maa-aladel kohaldati samuti uue haldusjaotuse põhimõtteid. Katariina II poolt alustatud haldusreformi tulemusena tekitati täiendav võimutasand kindralkuberneri ametikohaga, kaotati iseseisvad kubermangud nende allutamisega kindralkuberneridele, kellele allusid 2–4 kubermangu. Moodustatud halduskeskustes moodustati piirkondlikud valitsus- ja kohtusüsteemi asutused: asehaldusvalitsused, kohtu- (Tsiviilasjade Palat ja Kriminaalasjade Palat) ja fiskaalasutused. Valitsusasutuste viimisega lähemale piirkondlikele haldus-, kultuuri- ja majanduskeskustele kaotasid tähtsust senised tsentraliseeritud riigivalitsusorganid ning 1780. aastal likvideeriti Manufaktuurkolleegium, 1782. aastal Staats-kontori kolleegium (Штатс-контор-коллегия), 1783. aastal Peamagistraat, 1784. aastal Mäekolleegium (Берг-коллегия), 1786. aastal aga Teenismõisate kolleegium ja Justiitskolleegium. Arhangelski asehaldurkond, 1784 Aunuse asehaldurkond, 1784–1796 Bratslavi asehaldurkond, 1793–1796 Harkovi asehaldurkond, 1780–1796 Irkutski asehaldurkond, 1783–1796 Izjaslavi asehaldurkond, 1793–1795 Jaroslavli asehaldurkond, 1777–1796 Jekaterinoslavi asehaldurkond, 1783–1796 Kaasani asehaldurkond, 1781–1796 Kaluga asehaldurkond, 1776–1796 Kaukaasia asehaldurkond, 1785–1796 Kiievi asehaldurkond, 1781–1796 Kolõvani asehaldurkond, 1782–1796 Kostroma asehaldurkond, 1778–1796 Kuramaa asehaldurkond, 1796 Kurski asehaldurkond, 1779–1796 Minski asehaldurkond, 1795–1796 Mogiljovi asehaldurkond, 1777–1796 Nižni-Novgorodi asehaldurkond, 1779–1796 Novgorodi asehaldurkond, 1776–1796 Novgorod-Severski asehaldurkond, 1781–1796 Orjoli asehaldurkond, 1778–1796 Penza asehaldurkond, 1780–1796 Permi asehaldurkond, 1781–1796 Podolski asehaldurkond, 1795–1796 Polotski asehaldurkond, 1777–1796 Asehalduskorra ajal olid haldusüksustena kasutusel asehaldurkonnad. Eesti- ja Liivimaa kubermang olid vastavalt Tallinna ja Riia asehaldurkond. Neid kahte asehaldurkonda juhtis Riias resideeriv kindralkuberner ehk asehaldur. Arhangelski asehaldurkond, 1792 Aunuse asehaldurkond Harkovi asehaldurkond Irkutski asehaldurkond Jaroslavli asehaldurkond Jekaterinoslavi asehaldurkond Kaasani asehaldurkond Kaluga asehaldurkond Kaukaasia asehaldurkond Kiievi asehaldurkond Kolõvani asehaldurkond Kostroma asehaldurkond Kurski asehaldurkond Mogiljovi asehaldurkond Moskva asehaldurkond Nižni-Novgorodi asehaldurkond Novgorodi asehaldurkond Novgorod–Severski asehaldurkond Orjoli asehaldurkond Penza asehaldurkond Permi asehaldurkond Peterburi asehaldurkond Pihkva asehaldurkond Polotski asehaldurkond Riia asehaldurkond Rjazani asehaldurkond Saratovi asehaldurkond Simbirski asehaldurkond Smolenski asehaldurkond Tallinna asehaldurkond Tambovi asehaldurkond Tobolski asehaldurkond Tšernigovi asehaldurkond Tula asehaldurkond Tveri asehaldurkond Ufa asehaldurkond Viiburi asehaldurkond Vjatka asehaldurkond Vladimiri asehaldurkond Vologda asehaldurkond Voroneži asehaldurkond Venemaa Keisririigi haldusjaotus TEA entsüklopeedia (e-väljaanne: [1][alaline kõdulink] (vaadatud 03.08.2013)) О государственном устройстве России