David Hieronymus Grindel

David Hieronymus Grindel (läti keeles Dāvids Hieronīms Grindelis, vene keeles Давид Иероним Гриндель; 9. oktoober 1776 Riia – 20. jaanuar 1836 Riia) oli läti farmatseut, arst, keemik ja botaanik, esimene lätlasest loodusteadlane, Tartu ülikooli rektor 1810–1812. Tema vanaisa Mārtiņš Grundulis oli talupoeg, kes põgenes karmi mõisniku käest Riiga, töötas kaupmehe abilise, mastide praakija ja metsakaupmehena, sai rikkaks ja oli üks esimestest lätlastest, kes sai Riia linna kodanikuks. Isa Michael Grindel saksastas oma perenime. Ema Katharina (sündinud Mahniken) oli pärit Daugava saarelt Zaķusalalt. David Grindel õppis algul Riia toomkoolis. Vanemad pannuks ta meeleldi teoloogiat õppima, aga peamiselt majanduslikel põhjustel õppis ta kuus aastat nimeka apteekri Johann Gottlieb Struve (1722–1813) juures ja töötas Riia Toomväljakul tema Elevandi apteegis. 1796 asus ta õppima Jena ülikooli botaanikat ja meditsiini, kuid 1798 täitis Paul I käsu kodumaale naasta (Paul I keelas oma ukaasiga saata noorukeid välismaale õppima) ja hakkas taas tööle Riia Elevandi apteegis. Esmalt oli ta proviisor, aga 1800 sõitis Peterburi, kus sooritas vastavad eksamid ning sai esimese lätlasena apteekriks ja keemikuks. Pärast teaduskraadide saamist kutsuti Grindel professoriks Peterburi Meditsiini- ja Kirurgiaakadeemiasse ning kui 1802 taasavati Tartu ülikool, siis ka sinna, aga Grindel keeldus kummalgi juhul. 1800 sai ta Elevandi apteegi kaasomanikuks ja 1803 ostis ta selle ära. 1802 sai ta Jena ülikoolist filosoofiadoktori kraadi. 1803 asutas ta koos oma õpetaja ja mentori Struvega Riia keemia-farmaatsiaühingu, mis oli esimene taoline kogu Venemaal, ning hakkas samast aastast välja andma saksakeelset Venemaa farmaatsia aastaraamatut, mis oli samuti esimene selletaoline Venemaal ja ilmus nimemuutustega kuni 1937. aastani. 1804 müüs Grindel Elevandi apteegi Heinrich August Schreiberile (1770–1846) ning võttis vastu Tartu ülikooli kutse minna keemia ja farmaatsia professoriks. Sellena töötas ta kümme aastat. Mitu korda valiti ta kateedri juhatajaks ja 1810–1812 oli ta Tartu ülikooli rektor. 1814 lõppes tema tööleping professorina. Grindel ei taotlenud selle pikendamist, vaid ostis Riias Elevandi apteegi tagasi. Sealse igapäevatöö jättis Grindel proviisoritele ning tegi ise peamiselt teadustööd ja kirjutas artikleid. 1818–1820 toimetas ta ajalehte Rigaschen Stadtblätter. Seejärel otsustas ta õppida arstiks. 1820. aastast õppis ta Tartu ülikoolis meditsiini ja pidas samas ise keemialoenguid. 1823 lõpetas Tartu ülikooli arstiteaduskonna ja töötas Riias kreisiarstina. Grindel kuulus paljudesse teadus- ja erialaühingutesse. Alates 1807 oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige ning Peterburi Meditsiini- ja Kirurgiaakadeemia liige. Veel oli ta Kuramaa Kirjandusühingu liige ja Peterburi Farmaatsiaühingu auliige. 1802 pälvis ta Peterburi Vabamajandusühingu kuldauhinna. Grindeli järgi on nimetatud Põhja-Ameerika taimeperekond vaiguvaak (Grindelia) ja farmaatsiafirma Grindeks. "Botanisches Taschenbuch fur Liv-, Cur- und Ehstland", Riia, 1803. "Taschenbuch für prüfende Ärzte und Apotheker", 1808 David Grindel abiellus 1802. aastal Viktoria Regina Wolleydiga Königsbergist. Naine suri 1808. aastal kõigest 24-aastaselt. 1808. aastal abiellus ta Pärnust pärit Amalie Elisabeth Schmidtiga. Nende poeg Georg Grindel (1810–1845) töötas mereväes arstina, aga tuntud on põhiliselt tudengilaulude sõnade ja viiside autorina.  David Hieronymus Grindel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis