laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Sammalloomad

Sammalloomad (Bryozoa ehk Ectoprocta) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed kolooniates elavad loomad. Neid kolooniate üksikisendeid kutsutakse loomikuteks. Paljudel sammalloomadel on väline lubitoes. Sammalloomadel puuduvad ringe-, hingamis- ja erituselundid. Vaatamata sellele, et nad on levinud kogu maailmas, eelistavad nad elutseda soojades troopilistes meredes. Tuntakse umbes 5000 sammalloomaliiki. Eesti elab umbes 10 liiki sammalloomi. Kitsaneelused (Stenolaemata) Paljassuused ehk kombitspärgsed (Gymnolaemata) Kattesuused ehk kombitslooksed (Phylactolaemata) Cristatella mucedo – tutlane Plumatella fungosa – harilik sammallane Plumatella repens – hargnev sammallane Sammalloomade fossiilid Eesti põlevkivis Sammalloomad fossiilid Soomes võõrliigina leviv Pectinatella magnifica Flustra foliacea, mida peetakse sageli ekslikult adruks sammalloomade loend "Soome loodust ohustav sammalloom ilmselt Eestisse ei jõua" ERR Novaator, 31. juuli 2019 Ristkok, Jüri 1964. Selgrootute loomade süsteem. Teine trükk. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, lk. 60.
Pärgussid

Pärgussid (Phoronida) on loomade hõimkond, kuhu kuulub kaks perekonda 20 liigiga. Pärgusse on leitud kõikidest ookeanidest ja meredest (välja arvatud polaarmered). Enamikul liikidel on lai levila, osa liike on kosmopoliitsed. Enamasti elavad nad kuni 70 meetri sügavusel merepõhjas, mõned liigid kuni 400 meetri sügavusel. Pärgusside eluiga on umbes 1 aasta. Adultsed isendid eritavad kitiinist torukese, milles ka elavad. Pärgussidel on veresooned ja algeline närvisüsteem.
Juhan Aul

Juhan Aul (aastani 1931 Juhan Klein; 15. oktoober 1897 Are vald – 29. august 1994 Tartu) oli eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik. 19. märtsil 1938 kaitses ta oma doktoriväitekirja "Lääne-Eesti maakondade eestlaste antroplooogilisi tunnuseid ja tõuline kuuluvus". Ta tegeles varakult teaduskirjanduse tõlkimisega, näiteks koos Juhan Karuga (1897–1923) tõlkis ta eesti keelde tähtsa Eduard Strasburgeri botaanikaõpiku ("Botaanika õpperaamat", ilmus 1926). Tegeles eestlaste kehaparameetrite mõõtmisega, rajas füüsilise antropoloogia uurimisrühma. 1982. aastal ilmus uurimus "Eesti kooliõpilaste antropoloogia". Koos Kalju Paaveri ja Harry Lingiga kirjutas raamatu "Eesti NSV imetajad" (Tallinn, 1957). Juhan Aul töötas Tartu Ülikooli õppejõuna kuni 1970. aastateni. Juhan Auli teine naine oli Marie Helene Aul, õpetaja ja Eesti Asutava Kogu liige. Neljas abikaasa oli bioloogiaõppejõud Salme Aul. Tema järgi on nimetatud habesääsklane Dasyhelea (Pseudoculiculicoides) auli (Remm, 1962). Aaria tõugu pole olemas. Vaba Maa, 6. veebruar 1934, nr. 30, lk. 4. Eesti sõduri kasvust ja raskusest. – Sõdur, 12. mai 1938, nr 18–19, lk 459–466. Juhan Aul. Inimese anatoomia: õpik bioloogidele. Tallinn, 1962 ja 1976. Juhan Aul, Harri Ling. Selgroogsete zooloogia: õpik kõrgematele koolidele. Tallinn, 1962 ja 1969. Juhan Aul. Zooloogia võõrsõnade leksikon. Tallinn, 1978 Juhan Aul Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Harry Ling

Harry Ling (18. veebruar 1928 – 16. aprill 1984) oli eesti zooloog (terioloog) ning jahindusteadlane, koos Juhan Auli ja Kalju Paaveriga raamatu "Eesti NSV imetajad" autor. Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1952 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Ta oli Eesti Jahimeeste Seltsi asutajaid 1967. aastal. Ta oli abielus ornitoloog Ruth Lingiga.
Toomas Tiivel

Toomas Tiivel (sündinud 10. veebruaril 1952 Tartus) on Eesti bioloog ja diplomaat. Lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina 1975. Töötanud aastatel 1974–1992 Eesti NSV Teaduste Akadeemias (Eksperimentaalbioloogia Instituut, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, TA Kirjastus). Bioloogiateaduste kandidaat (PhD) 1985 Oli 1993–1997 Tallinna Pedagoogikaülikooli bioloogiaprofessor. Üks eesti teoreetilise bioloogia kevadkoolide peaorganisaatoreid. Aastast 1992 on ta töötanud Eesti Vabariigi Välisministeeriumis (aastatel 1994–1998 erakorraline ja täievoliline suursaadik Läti Vabariigis ja aastatel 2000–2004 Rootsi Kuningriigis), Šhanghai EXPO 2010 Eesti peakomissar (2008–2010). Oli aastatel 2009-2017 Eesti Looduseuurijate Seltsi asepresident ja aastatel 2019-2021 Eesti Looduskaitse Seltsi president Ta oli Akadeemilise Inglise Klubi ja on Viskiklubi UBC president. 1993–1997 oli ta Eesti Taassünni auhinna žürii liige. "Oma maa vaim. Eesti Taassünni auhind 1993-1997". (koost. koos Doris Kareva ja Kalevi Kulliga). 2000 "Viskimaailma teejuht". Hermes, 2007 "Viinad ja peenemad napsid". Hermes, 2009 "Ehe rõõm". Varak, 2011 "Maailma napsid". Kammerdisain, 2016 "UBC. Aastakümnete raamat". (koostaja) Tallinn, 2020 "Elu on sümbioos". Eesti mõttelugu 160. Ilmamaa, 2021 "Eesti eluteaduse hoidja". (toim. koos Andres Koppeli ja Kalevi Kulliga). TÜ Kirjastus, 2022 1980 – tema järgi on nimetatud habesääsklase liik Ceratopogon tiiveli. Selle liigi esmakirjeldaja oli Hans Remm. 1998 – Läti Vabariigi Kolme Tähe orden 2002 – Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige 2006 – Portugali Teeneteordeni komandör 2004 – Rootsi Kuningriigi Põhjatähe Ordeni Komandöri Suurrist Irene Tiivel oli Toomas Tiiveli ema. Toomas Tiivel ETIS
Kalamazoo

Kalamazoo on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis, Kalamazoo maakonna keskus. Linnas asuvad Lääne-Michigani Ülikool ja Kalamazoo College. Linna ametlik lehekülg
Schengen

Schengen on asula Luksemburgis Remichi kantonis Schengeni vallas. Asub Moseli jõe ääres. Schengen asub riigi kagutipus Saksamaa ja Prantsusmaa piiri ääres. 14. juunil 1985 sõlmiti seal lepe Belgia, Hollandi, Saksamaa, Prantsusmaa ja Luksemburgi vahel, millega need riigid loobusid piirikontrollist sisepiiridel. See pani aluse Schengeni viisaruumile. Schengen asub viinamarjakasvatuspiirkonnas. Subdivisions territoriales (Situation au 1er janvier 2018), vaadatud 8.06.2023. Schengeni koduleht
David Hasselhoff

David Michael Hasselhoff (sündinud 17. juulil 1952 Baltimore'is Marylandi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja. Ta on mänginud telesarjades "Knight Rider" (Michael Knight) ja "Baywatch" ning andnud välja albumeid ja singleid. Näiteks tema lugu "Looking for Freedom" juhtis singlimüügiedetabeleid Saksamaal, Austrias ja Šveitsis.
Blå Schäfer

Blå Schäfer on väliseestlastest koosnev Rootsi progressiivset rokki ja psühhedeelset rokki viljelenud bänd, mis loodi Olev Oti poolt 1971. aastal. Ansambel külastas 1975. aastal Tallinna. Olev Ott (vokaal, kitarr) Hugo Lepik (bass) Johny Kronwall (trummid) Olle Quarnström (kitarr) Kjell Engblom (klaver) "Blå Schäfer" (1975) "Anna rahvale rahu" (1986) "Sysselsättningen" (1981)
Käsijalgsed

Käsijalgsed ehk brahhiopoodid (Brachiopoda) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad bentilised selgrootud. Käsijalgseid on teada umbes 4000 perekonda. Käsijalgsed elavad varrega substraadile kinnitunult (sessiilsed). Väliskujult meenutavad nad karpe, sest mõlemal esineb kahest poolmest lubikoda. Fülogeneetiliselt pole nad aga lähedalt seotud. Käsijalgsetel on vähearenenud veresoonkond ja närvisüsteem.
Yakety Yak (ansambel)

Yakety Yak on ansambel, mis loodi 1987. aastal Olev Oti (1948–2013) ja Hugo Lepiku poolt. "Yakety Yak" (1991)
Okasnahksed

Okasnahksed (Echinodermata) on teissuusete põhikonda kuuluvate eranditult merelise eluviisiga loomade hõimkond. Okasnahkseid on leitud kõikidelt ookeanisügavustelt. Neid on kirjeldatud umbes 7000 liiki. Keelikloomade järel on okasnahksed liigirikkuse poolest teine rühm teissuuseid. Okasnahkseile on ainuomane tsöloomist tekkinud hiljuse- ehk ambulakraalsüsteem, mis talitleb ühtaegu nii ringe- kui hingamiselundina. Okasnahksete embrüod leiavad mudelitena rakendust mitmete inimestele suunatud biomolekulide (sh pahaloomuliste kasvajate raviained) väljatöötamisel ka paljude molekulaarbioloogia ja biotehnoloogia uurimislaborites. Homalozoa Homostelea Homoiostelea Stylophora † Ctenocystoidea Crinozoa Meriliiliad (Crinoidea) Eocrinoidea Paracrinoidea Cystoidea Asterozoa Madutähed (Ophiuroidea) Meritähed (Asteroidea) Echinozoa Merisiilikud (Echinoidea) Meripurad (Holothuroidea) Ophiocistioidea Helicoplacoidea † Arkarua † Homalozoa † Varsokasnahksed (Pelmatozoa) † Edrioasteroidea † Tsüstiidid (Cystoidea) † Eocrinoidea † Edriaosteroidea † Blastozoa † Eocrinoidea † Blastoidea † Paracrinoidea † Parablastoidea † Rhombifera † Diploporita † † = väljasurnud Märkus: Klass: Blastozoa Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit de:Stachelhäuter seisuga 21.07.2013. Okasnahksete loend C. Petzelt, "Echinodermata. Progress in Molecular and Subcellular Biology", Volume 39, 2005, pp 1-6, Are Echinoderms of Interest to Biotechnology?, Osaline veebiversioon (vaadatud 21.07.2013) Foltz KR, Adams NL, Runft LL.,"Echinoderm eggs and embryos: procurement and culture.", Methods Cell Biol. 2004;74:39-74.Osaline veebiversioon (vaadatud 21.07.2013) Bellé R, Le Bouffant R, Morales J, Cosson B, Cormier P, Mulner-Lorillon O., "Sea urchin embryo, DNA-damaged cell cycle checkpoint and the mechanisms initiating cancer development.",J Soc Biol. 2007;201(3):317-27., Osaline veebiversioon (vaadatud 21.07.2013) Echinodermata, Uppsala ülikool, Veebiversioon (vaadatud 21.07.2013) Hans G. Hansson, 22European Echinodermata a draft for the European Register of Marine Species22, (part of "Species 2000") compiled at TMBL (Tjärnö Marine Biological Laboratory), 1999, Veebiversioon (vaadatud 21.07.2013) Animal Diversity, Echinoderms.[1]
Antigua

Antigua on saar, üks Väikestest Antillidest. Pindala 280 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 405 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale.
Osarõhkude seadus

Osarõhkude seadus on füüsikaseadus, mille kohaselt keemiliselt inaktiivsete (üksteisega mittereageerivate) ideaalsete gaaside segu kogurõhk võrdub segu moodustavate gaaside osarõhkude summaga. Osarõhk on rõhk, mida avaldaks gaas, kui teisi gaase segus poleks. Reaalsete gaaside puhul kehtib seadus temperatuuridel ja rõhkudel, mis ei ole lähedased kriitilistele väärtustele ehk kriitilisele olekule. Osarõhkude seaduse sõnastas 1801. aastal inglise loodusteadlane John Dalton. Henry seadus
Ürgkeelikloomad

Ürgkeelikloomad ehk poolkeelikloomad (Hemichordata) on teissuuste põhikonda kuuluv mereussi-taoliste loomade hõimkond. Üldiselt peetakse ürgkeelikloomi okasnahksete sõsarrühmaks. Ürgkeelikloomade keha katab ripsmeline limanahk. Nende neelus asub jäik jätke, mida nimetatakse suukeelikuks – sellest ka nende nimetus. Ürgkeelikloomad on valdavalt detritofaagid. keelikloomad  Ürgkeelikloomad – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ivars Godmanis

Ivars Godmanis (sündinud 27. novembril 1951 Riias) on Läti poliitik, liberaalse erakonna Läti Tee esimees. Ta oli Läti peaminister aastatel 1990–1993 (Läti Rahvarinne) ning 20. detsembrist 2007 12. märtsini 2009 (Läti Esimene Partei / Läti Tee). Kuni 1993. aastani kuulus ta Läti Rahvarindesse. Ivars Godmanis on lõpetanud Läti Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. 1992. aastal kaitses ta füüsikadoktori kraadi. Ta valiti seimi 1993. aastal. Ta oli rahandusminister 1998–1999 ja siseminister 2006–2007. 20. veebruaril 2009 teatas Ivars Godmanis, et astub peaministri ametikohalt tagasi. Maarjamaa Risti I klass (2008) Ivars Godmanise valitsus Erkki Bahovski: Läti rokkiv peaminister, Postimees, 22. november 2008 Godmanis ei pea ennast asendamatuks, kuid ei näe mantlipärijat Postimees, 4. veebruar 2009 Ragnar Kond. Zatlersi sõnul on Godmanis kaotanud tema usalduse ERR, 14. veebruar 2009 Ott Heinapuu. Läti peaminister Ivars Godmanis astus tagasi Eesti Päevaleht, 20. veebruar 2009
Aaron Burr

Aaron Burr, Jr. (6. veebruar 1756 Newark, New Jersey – 14. september 1836 Port Richmond, Staten Island) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ning iseseisvussõja kangelane. Ta oli USA 3. asepresident aastail 1801–1805. Tema nõbu oli sillaehitaja Theodore Burr.
George Clinton

George Clinton (26. juuni 1739 Little Britain, New Yorgi provints – 20. aprill 1812 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli New Yorgi kuberner aastail 1777–1795 ja 1801–1804 ning USA 4. asepresident 1805–1812 presidentide Thomas Jeffersoni ja James Madisoni võimul olles.
Kääriku järv

Kääriku järv (ka Käärike järv) on järv Otepää vallas, 8 km Otepääst edelas. Kääriku järv asteseb moreenkuplitega ümbritsetud maastikul, mis kõrguvad kuni 60 m kõrgusele, kaldad on enamasti metsased. Järv on 19,8 ha pindalaga, suurim sügavus kuni 5,9 meetrit (keskmine 2,6 m). Järve kallastel on matkarajad, kaks rendisauna, supluskohad ning väliujula koos hüppetorniga. Järv on nõrga läbivooluga. Kääriku järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 5. novembril 2014) Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977 (väljavõte eestigiid.ee lehel, vaadatud 5. novembril 2014)
Elbridge Gerry

Elbridge Thomas Gerry (17. juuli 1744 Marblehead, Massachusetts – 23. november 1814 Washington) oli Ameerika Ühendriikide riigimees ja diplomaat. Garry sündis kaheteistlapselises peres kolmanda lapsena. 14-aastaselt astus ta Harvardi ülikooli ja lõpetas selle arstina. Ta töötas oma isa laevandusäris ja sai kuulsaks võitlusega ärimaksude vastu. Mais 1772 valiti ta britivastase valimisplatvormi alusel Massachusettsi üldkogusse. 1776–1780 ja 1783–1785 esindas ta Massachusettsit Kontinentaalkongressis[küsitav]. 1787 osales ta USA põhiseaduse vastuvõtmisel ja oli üks kolmest saadikust, kes selle vastu oli ega kirjutanud sellele alla. 1789 valiti ta USA kongressi Esindajatekotta, kus ta oli 1793. aastani. 1796. aasta USA presidendivalimistel toetas ta John Adamsit ja vastutasuks määras Adams ta diplomaadiks Prantsusmaale, kuhu jäi 1798. aastani. Ta kandideeris edutult Massachusettsi kuberneriks 1800, 1801, 1802 ja 1803. Seejärel pidas ta 7 aastat pausi ja oli viiendal katsel edukas. Ta oli Massachusettsi kuberner 1810–1812 ja alates 1813 USA 5. asepresident James Madisoni ajal. Ta suri oma ametiajal Washingtonis südamerabandusse ja on maetud kongressi kalmistule. Gerry järgi on poliitikasse tulnud mõiste "gerrymandering", mis tähendab valimisringkondade piiride muutmist eesmärgiga soosida üht erakonda. See termin tekkis 1812, kui Gerry kandideeris tagasi Massachusettsi kuberneriks, aga teda see ei aidanud, sest teda ei valitud tagasi. 1786 abiellus ta rikka New Yorgi kaupmehe tütre Ann Thompsoniga, kes oli temast 21 aastat noorem.
Luksemburgi linnade loend

Luksemburgi linnade loend Linna nimetus antakse Luksemburgis vallale seadusega. Osadel linnadel oli linnaõigused juba keskajast, nende õigusi kinnitati esimese halduskorraldusseadusega 24. veebruaril 1843. Aastatel 1906 ja 1907 sai veel 5 valda linnaõigused. Vastavalt seadusele 13. detsembrist 1988 on Luksemburgis 12 linna. 1Oli linn hiljemalt aastal, mida on tabelis on mainitud; kinnitatud seadusega 24. veebruarist 1843 "Loi" du 29 mai 1906 "attribuant la qualification de ville à la localité de d'Esch-sur-Alzette" (Mémorial n°34 2. juunist 1906 lk. 518) "Loi" du 4 août 1907 "conférant la qualification de ville aux localités de Differdange, Dudelange, Ettelbruck et Rumelange" (Mémorial n°42 10. augustist 1907 lk. 518) Seadusetekst 13. detsembrist 1988
Gabrovo piirkond

Gabrovo piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. See asub Bulgaaria keskosas Stara planina põhjanõlval. Suuremad jõed on Jantra ja Rosica. Piirkonnas on neli linna: Gabrovo, Sevlievo, Trjavna ja Drjanovo. Piirkonnas asub arhitektuurimälestis Boženci küla ja Etara vabaõhumuuseum. Gabrovo piirkond jaguneb neljaks vallaks, milles on viis vallasisest linna. 137 500 (2006) 122 700 (2011) https://www.nsi.bg/bg/content/2975/%D0%BD%D0%B0%D1%81%D0%B5%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D0%B5-%D0%BF%D0%BE-%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D0%B8-%D0%BE%D0%B1%D1%89%D0%B8%D0%BD%D0%B8-%D0%BC%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%B6%D0%B8%D0%B2%D0%B5%D0%B5%D0%BD%D0%B5-%D0%B8-%D0%BF%D0%BE%D0%BB Piirkonnavalitsuse koduleht
Drjanovo

Drjanovo on linn Bulgaaria keskosas, Gabrovo piirkonnas, Drjanovo valla keskus. Linn asub Drjanovo jõe mõlemal kaldal 20 km Gabrovost kirdes. https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-03-2024_2.txt  Drjanovo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Drjanovo turismisait
Kummarloomad

Kummarloomad (Entoprocta või Kamptozoa) on vees elavate loomade hõimkond. Kummarloomade suurus ulatub 0,5 millimeetrist 5 millimeetrini. Kummarloomi on teada umbes 150 liiki. Kummarloomadel puudub teisene kehaõõs ehk tsöloom, sisemus on täidetud parenhüümiga. Kummarloomad on hermafrodiidid.
Pragmaatiline abisõna

Pragmaatilised abisõnad ehk pragmaatilised partiklid on peamiselt suulisele kõnele omaste sõnade rühm, kuhu kuulub sidesõnu, hüüdsõnu ja adverbe ning sõnu, mida kirjakeeles üldjuhul ei kasutata ega klassifitseerita, näiteks näh, ptüi, ee, ää jne. siis Vikisõnaraamatus
Küüsikloomad

Küüsikloomad ehk onühhofoorid (Onychophora) on loomade hõimkond. Küüsikloomad on segmenteerunud, üksnes maismaal elavad ussid, kes sarnanevad nii lülijalgsete kui ka rõngussidega. Küüsikloomi on teada 2 sugukonda umbes 200 liigiga. Veel hiljuti vaadeldi küüsikloomi vaherühmana rõngusside ja trahheedega hingavate lülijalgsete vahel. Tänapäeval loetakse neid üldjuhul mitte lülijalgsete klassiks, vaid iseseisvaks loomariigi haruks, mis eraldus rõngusside ja lülijalgsete ühistest esivanematest. Paljud küüsikloomade tunnused esinesid ka maismaalülijalgsete eellastel. See on ainus loomade hõimkond, kuhu kuuluvad ainult maismaalised liigid. Siiski vajavad nad eluks kõrget õhuniiskust ja väldivad vähimatki tuult, mis suurendaks aurumist. Nende lemmikelupaik on niiskete troopiliste ja lähistroopiliste metsade metsakõdu, õõnsused puude ja kivide all või samblapadjandid kividel. Kuivemates kohtades kaevavad nad end pinnasesse. Inglise uurijad Manton ja Ramsey tegid katse Aafrika küüsikloomaga Peripatopsis moseley. Nad jätsid need loomad kambrisse, kust lasti läbi kuiva õhku kiirusega 7 m/s. Veerand tunniga kaotasid nood oma kaalust 39%. Näiteks sama kaalu ja umbes sama kujuga vihmaussid, kes on samuti tuntud niiskusearmastajad, kaotasid üksnes 18% kaalust. Nende liikumiskiirus on kümmekond kehapikkust ehk 40–70 cm minutis. Nad liiguvad oma arvukate jalgade abil, mida on 14–40 paari. Paljud küüsikloomad võivad liikuda pinnases. Seda teevad nad oma keha eri osade paksuse ja pikkuse muutmise teel nagu vihmaussidki. Nad söövad teisi loomi, näiteks väikesi putukaid ja ämblikke. Söökloomadele heidavad nad kleepuva lima joa, mis selle oma kohale kleebib. Niimoodi täissülitatud loomi on juba kerge tabada. Vaatamata rahumeelsele välimusele ja suurele aeglusele on küüsikloomad tegelikult aktiivsed ja aplad röövloomad. Kuigi küüsikloomad on tüüpilised maismaaloomad, kes hukkuvad meres ega talu niiskuse puudust õhus, näitab nende levik küüsikloomade rühma suurt vanust ja laialdast levikut minevikus. Ainult endise laia levikuga saab seletada lähedaste vormide esinemist üksteisest väga kaugel. Nii on Lõuna-Aafrikas elav Opisthopatus lähedane Tšiilis elavale Metaperipatusele, aga Lõuna-Aafrika perekond Peripatopsis on lähedane Uus-Meremaal elavale Paraperipatusele. Kuid küüsikloomad põlvnevad kindlasti mereloomadest. Juba 1911 avastas Walcott Põhja-Ameerikas Kesk-kambriumi lademeist küüsiklooma sarnase looma, mis sai nimeks Aysheaia pedunculata. 1930 tõendas Hutchinson, et see on küüsikloomadele väga lähedane, kuid ilmselt mereloom. Küüsikloomadel puudub vähimgi majanduslik tähtsus, kuid nende uurimine lubab mõista muutusi, mis toimusid lülijalgsetega nende üleminekul vee-elult maismaa-elule. Sellepärast pakuvad küüsikloomad bioloogidele suurt huvi. "Loomade elu" 3. kd., lk. 396–398
Miin

"Miin" on mitmetähenduslik sõna. Miin on Ees-Aasia ja Kreeka vana massiühik Miin on Kreekas ja Babüloonia vana rahaühik Miin on erinevates kestades olev ning erineva otstarbega sütikuga varustatud lõhkelaeng Miin on miinipilduja laskemoon. Miin on laevade hävitamiseks mõeldud ujuv hermeetilise kestaga lõhkelaeng Miinilaev Miiniotsija Miinipilduja Miinitõke Miiniväli
Stephen Harper

Stephen Joseph Harper (sündinud 30. aprillil 1959 Torontos) on Kanada poliitik. 6. veebruarist 2006 kuni 4. novembrini 2015 oli ta Kanada peaminister ning juhtis vähemusvalitsust. Enne seda oli ta 1993–1997 ja 2002–2006 Kanada parlamendi liige. Harper kuulub Kanada Konservatiivsesse Parteisse. Ta on lõpetanud Calgary Ülikooli rahvamajanduse eriala. Harper oli koos oma professori Preston Manningiga üks populistliku Reformierakonna (Reform Party of Canada) asutajatest 1987. aastal. 2000. aastal ühines see partei konservatiivse Canadian Alliance'iga. 2002. aastal sai Harper selle partei esimeheks. 2003 liitus see partei teise konservatiivse parteiga, mille tulemusena loodi Kanada Konservatiivne Partei. Harper valiti selle esimeheks märtsis 2004. Harper sündis arveametniku peres esimesena kolmest pojast. Keskhariduse saavutas ta väljapaistva tulemusega ja astus Toronto ülikooli, kust kahe kuu pärast välja kukkus. Seejärel kolis ta Edmontoni ja asus tööle ettevõttes Imperial Oil, samas ettevõttes, kus ta isa oli kogu aeg töötanud. Esialgu töötas ta ettevõtte kirjade osakonnas, pärast arvutisüsteemidega. Calgary ülikoolis omandas ta bakalaureusekraadi majanduse alal ja 1993. aastal sai sealt ka magistrikraadi. Ta on esimene Kanada peaminister pärast Lester B. Pearsonit (1962–1967), kes ei ole jurist. Harper on säilitanud Calgary ülikooliga tihedad sidemed ja on seal sageli esinenud külalislektorina. Harper abiellus 1993 Laureen Teskeyga. Neil on kaks last: 1996 sündinud poeg Benjamin ja 1999 sündinud tütar Rachel. Harper on lapsest saadik olnud Toronto Maple Leafsi fänn. Ta kirjutab aeg-ajalt jäähokiteemalisi artikleid ja koostab raamatut hoki ajaloost. Stephen Harper on 188 cm pikk. Office of the Prime Minister Kanada peaminister ründas Venemaal valitsevat nõukogude mentaliteeti, Postimees, 14.08.2008 Harper Uses Handshake to Tell Putin He Must ‘Get Out of Ukraine’, Bloomberg News, 15. november 2014 (inglise keeles)
Cheeta

Cheeta (9. aprill 1932 – 24. detsember 2012) oli šimpans, kes oli tuntud oma rollidega Tarzani filmides 1930. ja 1940. aastatel. Ta oli ka teadaolevalt maailma vanim ahv (vanim esikloomaline peale inimese). 2008. aastal elas ta Ameerika Ühendriikide California osariigis Palm Springsis. Cheetale meeldis televiisorit ja pildiraamatuid vaadata. Tema tehtud maale müüakse heategevaks otstarbeks.