laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hanna Mäntylä

Hanna Katariina Mäntylä (sündinud 19. septembril 1974 Lahtis) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister. Mäntylä on ametilt noorsootöötaja. Ta on õppinud Lapi Ülikoolis sotsiaaltöö erialal. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta põlissoomlaste nimekirjas Eduskunna liikmeks ning osutus valituks. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta taas Eduskunda ning osutus samuti valituks. 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Juha Sipilä valitsuses). Ta lahkus ministriametist isiklikel põhjustel ja jätkas parlamendiliikmena. 13. juunil 2017 lahkus ta koos 19 teise poliitikuga põlissoomlaste parteist. 21. juunil 2017 andis ta teada, et lahkub parlamendist, et asuda tööle Euroopa Nõukogu juures.
Lähtru vald

Lähtru vald (saksa keeles Lechtigal; ka Suure-Lähtru vald) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 979 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939. Vallas oli 248 talundit ja elamut ning need kasutasid 5634 ha maad. Vallamaja asus Kirna külas. Vallas asus Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru asundus. 1890 liideti Lähtru vallaga Ohtla ja Väike-Lähtru vald. 1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Martna valla koosseisu ja põhjapoolne osa Taebla valla koosseisu. Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 656. Lähtru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 9. Maa-ameti kaardirakendused Lähtru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Domeen (bioloogia)

Domeen (Regio) on bioloogias praeguse seisuga kõrgeim taksonoomiline kategooria, üks eluslooduse suurjaotusi. Domeeni mõiste võttis 1990. aastal kasutusele molekulaarbioloog Carl Woese, kes jaotas eluslooduse kolmeks domeeniks: eukarüoodid, bakterid (ehk eubakterid) ja arhed. Enne seda jaotati elusloodus kaheks suureks rühmaks (prokarüoodid ja eukarüoodid). Uurides prokarüootsete organismide rRNA 16s subühikuid, näitas Woese, et osa prokarüoote on teistest silmnähtavalt erinevad ning paljude tunnuste alusel fülogeneetiliselt isegi lähedasemad eukarüootidele. Nende andmete põhjal postuleeris ta, et eukarüoodid ja arhed pärinevad ühisest eellasest ja bakterid on fülogeneetiliselt varem lahknenud, mistõttu prokarüootide rühm pole monofüleetiline võrreldes eukarüootidega. Hilisemad uuringud kinnitasid seda arvamust (näiteks arhede ja eukarüootide rakumembraani biokeemiline koostis ja viburi ehitus on sarnasem kui bakteritel ja arhedel). Bakterite ja arhede vahelisi erinevusi on veel – DNA replikatsiooni- ja transkriptsioonimehhanismid arhedel ja bakteritel on erinevad, näiteks koosneb bakterite RNA-polümeraas vaid 4 subühikust, samal ajal kui arhedel koosneb RNA-polümeraas 16 subühikust, mis on tunduvalt sarnasem eukarüootidele. Lisaks esineb arhedel DNA pakkevalke – histoone, mida seni oli omaseks peetud vaid eukarüootidele. Sellest tulenevalt tehti ettepanek võtta kasutusele riigist kõrgem takson ning jaotada elusloodus kolmeks domeeniks. Selline klassifikatsioon võeti kiiresti omaks ja on praegu valdav. Kolme domeeni kontseptsiooni on kritiseeritud viidates sellele, et arhede ja bakterite genoom on küllaltki sarnane ja muud biokeemilised erinevused on võib-olla ületähtsustatud.[viide?] Viimasele väitele ei ole seni siiski piisavat kinnitust. Kuigi viirustel pole eluslooduse jaotamise süsteemis (seni veel) kohta, on vahel välja pakutud võimalust lisada elu puule neljas haru, mis hõlmaks mõningaid viirusi. Sellisteks väideteks on andnud alust mõnede suurte ja keeruliste viiruste leidmine (nt 1992. aastal avastatud Mimivirus ja 2010. aastal tuvastatud Megavirus). Kirjanduses on viirusi käsitletud mõnikord rühmana "rakutud" (Acellularia). Domeenist ühe astme võrra madalam taksonoomiline kategooria on riik. taksonoomia evolutsioon Inimese positsioon elupuus Woese ja teiste artikkel, milles tehti ettepanek jaotada elusloodus kolmeks domeeniks (inglise keeles)
Lõve vald

Lõve vald (saksa keeles Lauenhof) oli vald Valgamaal) Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Valla pindala oli 42 km² ja elanikke oli 823 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939. Vallas oli 65 talundit ja elamut ning need kasutasid 3029 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Möldre küla aladel. Vallas asus Lõve asundus. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus valla alal Lõve mõis. 1921. aastal arvati Lõve vald Valga maakonna koosseisu. 1939. aasta vallareformiga moodustati senise Lõve valla Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; osaliselt senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast Helme vald. Senise Lõve valla maa-alast, välja arvatud Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisanr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest; osaliselt seniste Helme ja Jõgeveste valdade Väike-Ema-jõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest Põdrala vald. Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 6. Eesti Entsüklopeedia. 5. köide: Käolised–Mute. Tartu: Loodus, 1935, lk 651–652. Lõve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Maa-ameti kaardirakendused Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Lõve vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mäo vald

Mäo vald (saksa keeles Mexhof) oli vald Järvamaal Paide kihelkonnas. Valla pindala oli 133 km² ja elanikke oli 2212 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1892–1939. Vallas oli 487 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 641 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Mäeküla küla aladel Põhjaka külas. Vallas asus Mäo asundus. 1892 liideti Mäo vallaga Mündi vald ja 1906 Sargvere vald. Mäo, Prääma, Paide kirikuvald (saksa Mexhof mit Bremerfeldt und Pastorat Weissenstein, 1866–1892) Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 47. Mäo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Eesti entsüklopeedia. 6. köide: LÕUNA–NÕUD. Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 505. Maa-ameti kaardirakendused Mäo vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Orajõe vald (Häädemeeste kihelkond)

Orajõe vald (saksa keeles Orrenhof) oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Valla pindala oli 93 km² ja elanikke oli 2528 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati väikeste muudatustega uus Orajõe vald. Vallas oli 359 talundit ja need kasutasid 5175 ha maad. Vallamaja asus Orajõe külas. Vallas asus Orajõe raudteejaam ja Orajõe mõis. Eesti Entsüklopeedia. 4. köide: Jaapan–Käolina. Tartu: Loodus, 1934, lk 218. Orajõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Maa-ameti kaardirakendused Orajõe vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pala vald (Kodavere kihelkond)

Pala vald (saksa keeles Palla) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Valla pindala oli 138 km² ja elanikke oli 2773 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939[viide?]. Vallas oli 603 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 041 ha maad. Vallas asus Pala küla, kus asus ka vallamaja. 1893 liideti Pala vallaga Halliku, Jõe ja Kadrina vald. Eesti Entsüklopeedia. 4. köide: Jaapan–Käolina. Tartu: Loodus, 1934, lk 218. Pala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Maa-ameti kaardirakendused Pala vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Pangodi vald

Pangodi vald (saksa keeles Spankau) oli vald Tartumaal keskusega Nõo kihelkonnas (teistel andmetel Nõo ja Kambja kihelkonnas). Suurem osa valla külasid kuulus aga Otepää kihelkonda. Valla pindala oli 57 km² ja elanikke oli 1219 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939. Vallas oli 310 talundit ja elamut ning need kasutasid 4320 ha maad. Vallamaja asus Tamsa külas. Vallas asus Pangodi asundus. 1894 liideti Pangodi vallaga Vana-Nõo vald. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 548. Pangodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016) Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 176. Maa-ameti kaardirakendused Pangodi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Domeen

"Domeen" (prantsuse sõnast domaine 'valdus') on mitmetähenduslik sõna. Domeen oli feodalismis maahärra majandatav maavalduse osa. Kuninga domeen Domeen ehk domeeninimi on nimeline valdus Internetis. Bioloogias Domeen on bioloogias kõrgeim taksonoomiline üksus. Domeen on osa valgu struktuurist, mis on võimeline, sõltumata ülejäänud valgust, arenema ja funktsioneerima. Domeen on immunoglobuliini homoloogiapiirkonna kolmemõõtmeline struktuur. Domeen ehk doomen ehk magnetiline domeen on füüsikas magnetilisest materjalist aine ühesuunalise spontaanse magneetumise makroskoopiline piirkond. Domeen on keemias polümeeri mikrostruktuuri üksus. ... doomen
Pati vald

Pati vald (saksa keeles Pattenhof) oli vald Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Valla pindala oli 101,58 km² ja elanikke oli 1667 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939. Vallas oli 368 talundit ja elamut ning need kasutasid 7179 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Leipste küla aladel. Vallas asus Pati asundus. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus valla alal Pati mõis. 1939. aasta vallareformiga moodustati Kilingi, Pati ja Saarde vallast - Saarde vald. Talli, Jäärja, Kilingi ja Pati valla osast moodustati Tali vald. Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast moodustati Tihemetsa vald. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 615. Pati vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.02.2016) Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 218. Maa-ameti kaardirakendused Pati vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Peetri vald

Peetri vald (saksa keeles Petrigemeinde, vene keeles Petrovskaja) oli vald Vaivara kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas. Vallamaja asus Vodava külas. Valla pindala oli 118 km² ja elanikke oli 1651 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1891–1939. Vallas oli 445 talundit ja nende kasutuses oli kokku 6668 ha maad. 1891. aastal liideti[küsitav] Peetri vallaga Hermamäe, Kudruküla ja Laagna vald. Valla koosseisus oli hingeloendites Kudruküla alla kuulunud Narva-Jõesuu, samuti Metski supluskoht ja Viivikonna poolmõis. 19. maist 1914 eraldati Merekülast 2 talu ja liideti Mustajõe vallaga. 1939. aasta vallareformiga moodustati Auvere-Joala ja Peetri vallast Alutaguse vald. Vaivara ja Voka valla ning senise Peetri valla Udria ja Mummosaare küla maa-aladest moodustati Vaivara vald. Maa-ameti kaardirakendused Eesti Entsüklopeedia. 6. köide: Muther–Rakitse. Tartu: Loodus, 1936, lk 653. Peetri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 22.02.2016) Eesti entsüklopeedia. 7. köide: NÕUK–RAH. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 236. Viivikonna mõis, Vaivara vald, ERA.62. 10.38.8, The National Archives of Estonia Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88., Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938 Peetri vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
2016. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2016. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused on 48. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Norras Oslos Holmenkollenis 3.–13. märtsini. Oslo oli ainus linn, mis maailmameistrivõistluste korraldajaks kandideeris. Oslole anti korraldusõigused Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu 10. kongressil 2. septembril 2012 Meranos Itaalias. See oli kuues kord, mil Oslo maailmameistrivõistlusi korraldas. Varem on Oslos korraldatud ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta maailmameistrivõistlused. Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 102 Maailmameister 2015: Johannes Thingnes Bø,  Norra Ametlikud tulemused Kuupäev: 6. märts Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2015: Erik Lesser,  Saksamaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 10. märts Osavõtjaid: 99 Riike: 31 Maailmameister 2015: Martin Fourcade,  Norra Ametlikud tulemused Kuupäev: 12. märts Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2015:  Saksamaa Erik Lesser Daniel Böhm Arnd Peiffer Simon Schempp Ametlikud tulemused Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 30 Riike: 15 Maailmameister 2015: Jakov Fak,  Sloveenia Ametlikud tulemused Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 96 Maailmameister 2015: Marie Dorin Habert,  Prantsusmaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 6. märts Osavõtjaid: 60 Maailmameister 2015: Marie Dorin Habert,  Prantsusmaa Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. märts Osavõtjaid: 94 võistlejat Riike: 29 Maailmameister 2015: Jekaterina Jurlova Ametlikud tulemused Kuupäev: 11. märts Osavõtjaid: 23 võistkonda Maailmameister 2015: Franziska Hildebrand Franziska Preuss Vanessa Hinz Laura Dahlmeier Ametlikud tulemused Kuupäev: 13. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 15 Maailmameister 2019: Valj Semerenko Ametlikud tulemused Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2015:  Tšehhi (Veronika Vítková, Gabriela Soukalová, Michal Šlesingr, Ondřej Moravec) Ametlikud tulemused   *   Korraldajariik Ametlik koduleht
George Paget Thomson

Sir George Paget Thomson (3. mai 1892 Cambridge – 10. september 1975 Cambridge) oli inglise füüsik. Thomsoni isa Joseph John Thomson pälvis 1906 Nobeli füüsikapreemia esimese subatomaarse osakese elektroni avastamise eest. Ema Rose Elizabeth Paget (1860–1951) oli arstiteadlase George Edward Pageti tütar. Thomson õppis Cambridge'i ülikoolis matemaatikat ja füüsikat. Maailmasõja puhkedes ta mobiliseeriti ja alates 1915 oli lennuväes, kus õppis aerodünaamikat. 1920 arvati ta reservi kapteni aukraadis. 1937. aastal sai ta koos Clinton Davissoniga Nobeli füüsikaauhinna. Mõlemad avastasid teineteisest sõltumatult elektronide laineomadused ehk difraktsiooni. Hiljem keskendus ta tuumafüüsika praktilistele sõjalistele rakendustele. Ta juhtis MAUD komisjoni, mis töötas 1940–41 ning otsustas, et tuumarelva valmistamine on võimalik ja mõttekas. 1943 tõsteti Thomson rüütliseisusse. Thomson abiellus 1924 Kathleen Buchanan Smithiga (1900–1941), kelle isa oli šoti teoloog George Adam Smith (1856–1942). Neile sündis kaks poega ja kaks tütart. Üks poegadest John Thomson (1927–2018) oli Suurbritannia ülemkomissar (sisuliselt suursaadik) Indias ja alaline esindaja ÜRO-s. Pojapoeg Adam Thomson oli Suurbritannia ülemkomissar Pakistanis ja alaline esindaja NATO-s.
Graeme Simsion

Graeme C. Simsion (sündinud aastal 1956 Aucklandis) on Uus-Meremaal sündinud Austraalia kirjanik. Ta on lõpetanud Monashi Ülikooli ja Melbourne'i Ülikooli. Ta oli algul IT-spetsialist ning on töötanud andmete mudeldamise valdkonnas. Tema debüütromaanist "The Rosie Project" (ilmunud inglise keeles aastal 2012) sai bestseller. Aastal 2014 ilmus romaanile järg "The Rosie Effect". Mõlemad raamatud on tõlgitud ka eesti keelde pealkirjade all "Naiseotsing" (aastal 2014) ja "Abielu Rosiega" (aastal 2015). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Nüüdisromaan" ja need tõlkis eesti keelde Eva Velsker. Aastal 2017 andis kirjastus Eesti Raamat välja tema "Adam Sharpi parimad palad" (inglise keelest tõlkinud Indra Feldman). Lisaks on ta kirjutanud raamatuid andmete mudeldamisest. Graeme Simsion on abielus, tema abikaasa Anne Buist on Melbourne'i Ülikooli psühhiaatriaprofessor ning neil on kaks last. Graeme Simsioni koduleht (inglise keeles)
Ankru tänav

Ankru tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Klaasi tänavaga ristudes. Ankru tänav 1, 2000. aastal ehitatud neljakorruseline korterelamu, munitsipaalmaja Ankru tänav 6 ja 8, endised Kummitoodete Tehase Põhjala tootmishooned Marati ja Ankru tänava vahelisel alal Ankru tänav 7, endine Ankru kaupluse hoone Ankru tänav 10 katlamaja Ankru tänav 11 ja 13, tüüpprojekti 1-317А-14E järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud (nn hruštšovkad) Ankru tänav 12, Päästeameti Põhja päästekeskuse, 1912. aastal ehitatud Bekkeri laevatehase, vabatahtliku tuletõrje Tallinna Kopli Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu, Kopli päästekomando hoone (algne aadress Bekkeri nr 11a) Ankru tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Bekkeri sadama mõjul. Ankru tänava hooned Ankru 8 (endine Põhjala tehase tootmishoone) ja 4a Ankru 8 (endine Põhjala tehase tootmishoone) Ankru 8 (endine Põhjala tehase tootmishoone, vaade Marati tänava poolt Endine Ankru 17 katlamaja, Kopliranna 47 Ankru 17 http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 22.02.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm Eile jagati Ankru tänava vastremonditud uhkesse munitsipaalmajja esimesi kortereid, www.aripaev.ee, 17. august 2000 Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 24 Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 265
Betooni tänav (Tallinn)

Betooni tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis Sõstramäe allasumis. Tänav algab Peterburi teelt ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 380 m. Tänav sai nime 13. veebruaril 1976. Aadressil Betooni 4 asub Tallinna Külmhoone peakontor. Betooni põik Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 22.02.2016. Tallinna tänavanimed. KNAB. KNAB (vaadatud 22.02.2016)  Betooni tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Fernando I (Kastiilia)

Fernando I (u 1015 – 24. detsember 1065), tuntud ka kui Fernando Suur (el Mango) oli Kastiilia krahv oma onu surmast aastal 1029 ja Leóni kuningas pärast oma naise venna võitmist aastal 1037. Teda peetakse esimeseks kroonitud Hispaania keisriks (1056). Ta oli kuningas Sancho III noorim poeg.
Georg Otsa tänav

Georg Otsa tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Südalinna asumis Estonia puiestee ja Pärnu maantee vahel. Suur-Karja tänava lõpuosa nimetati ümber eesti laulja Georg Otsa auks 14. oktoobril 1977. http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm (vaadatud 22.02.2016) http://www.eki.ee/knab/tallinn1.htm KNAB (vaadatud 22.02.2016)
Nina Simone

Nina Simone (sünninimega Eunice Kathleen Waymon; 21. veebruar 1933 – 21. aprill 2003) oli USA laulja, laululooja, pianist, arranžeerija ja kodanikuaktivist. Lapsena tahtis Simone saada kontsertpianistiks, kuid kõrge õppemaksu tõttu jäid tema klaveriõpingud pooleli. Elatise teenimiseks hakkas ta mängima klaverit ööklubis, kus ta pidi seejuures ka ise laulma. Nii sai alguse tema karjäär džässlauljana. Laulukirjutaja ja arranžeerijana liikus Simone gospelist bluusi, džässi ja folgini, segades oma lugudesse elemente klassikalisest muusikast. Ta salvestas üle 40 albumi. Simone oli tihedalt seotud võitlusega mustanahaliste kodanikuõiguste eest ning see teema läbis ka tema muusikat. 1970. aastatel lahkus ta Ameerikast ja elas hiljem põhiliselt Prantsusmaal. 2017. aastal pälvis ta postuumselt Grammy elutööauhinna ja 2018. aastal arvati ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Nina Simone'i koduleht
Wolfgang Paul

Wolfgang Paul (10. august 1913 Lorenzkirch, Saksimaa – 7. detsember 1993 Bonn) oli saksa füüsik. 1989. aastal sai ta veerandi Nobeli füüsikaauhinnast.
Stephane & 3G

Stephane & 3G (gruusia keeles სტეფანე და 3G) on Gruusia pop-grupp, mille liikmed on Stephane Mgebrišvili (სტეფანე მღებრიშვილი), Nini Badurašvili (ნინი ბადურაშვილი), Thamara Gatšetšiladze (თამარა გაჩეჩილაძე) ja Khristine Imedadze (ქრისტინე იმედაძე). 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele jõudnud ansamblil paluti muuta oma laulu "We Don't Wanna Put In" sõnu. Ansambel keeldus, tulemusena jäeti nad esinejate nimekirjast välja. 2009: "We Don't Wanna Put In" "Stephane & 3G to represent Georgia in Moscow". www.eurovision.tv. Vaadatud 22. veebruaril 2016. "Eurovision axes 'anti-Putin' song" (inglise). BBC. 10. märts 2009. Vaadatud 22. veebruaril 2016. Brown, Mark (22. veebruar 2016). "Ukraine's Eurovision entry takes aim at Russian oppression" (inglise). theguardian.com. Vaadatud 22. veebruaril 2016.
Uhti mõis

Uhti mõis (saksa keeles Ucht) oli Reola mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. http://www.mois.ee/pikknimu.shtml (vaadatud 22.02.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 35-37 [1]. Uhti mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Uhti mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Vana-Prangli mõis

Vana-Prangli mõis, ka Prangli mõis (saksa keeles Alt-Wrangelshof, varem Wrangelshof), oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas. Mõisast on teateid juba 1550. aastatest. Enne 1725. aastat, kui mõisast eraldatud alast moodustati Vastse-Prangli mõis, nimetati mõisat Prangli mõisaks. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 22.02.2016) Vana-Prangli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.02.2016) Vastse-Prangli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.02.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 29-31 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 [2]. Vana-Prangli mõis Eesti mõisaportaalis Vana-Prangli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Vastse-Prangli mõis

Vastse-Prangli mõis, ka Vahtra mõis (saksa keeles Neu-Wrangelshof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Mõis rajati 1725 Vana-Prangli mõisast eraldatud alast. http://www.mois.ee/pikknimv.shtml (vaadatud 22.02.2016) Vastse-Prangli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.02.2016) Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 31-32 [1]. Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 [2]. Vastse-Prangli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
William Phillips

William Phillips on mitme tuntud inimese nimi. William Daniel Phillips on USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat. William Phillips oli inglise geoloog. William Phillips oli Uus-Meremaa majandusteadlane. William Phillips on USA korvpallur. William Phillips on Briti muusik William Phillips, tuntud nime Tully Marshall all, oli USA näitleja.
William Daniel Phillips

William Daniel Phillips (sündinud 5. novembril 1948 Wilkes-Barre'is Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide füüsik. 1997. aastal anti talle, Steven Chule ja Claude Cohen-Tannoudjile Nobeli füüsikaauhind.
Alaveski loomapark

Alaveski loomapark on eraloomaaed Alaveski talus Saru külas Rõuge vallas. Loomapark tegutseb aastast 2007. Loomapargis on 16 liiki loomi ja linde, sealhulgas karud, ilvesed, rebased, oravad, metssead. Teavet loomapargist.