Wardriving

Wardriving (eesti k sõjasõitmine) on hobi, mis kujutab endast traadita interneti (Wi-Fi) võrkude otsimist liikuvalt sõidukilt (auto, buss, jalgratas, mootorratas vm) Wi-Fi-võimelise arvutiga ilma kuritahtlike kavatsusteta. Nimetus pärineb 1983. aasta filmist "WarGames" ("Sõjamängud"); varem oli wardriving'u asemel WarDialing, mis seisnes suvalistele telefoninumbritele helistamises, lootusega, et kuskil võtab arvuti vastu. Windowsi operatsioonisüsteemis toimub sama juhtmevabu ühendusi otsides, kus tarkvara (Netstumbler, esimene versioon valmis mais 2001) saadab välja null-SSID pakette, millega sunnib AP-i talle vastama oma SSID-nimega, mis logitakse nimekirja, st Netstumbler on aktiivne skanner. Kavalam tarkvara on Linuxi all töötav Kismet (esimene versioon valmis detsembris 2001), mis ei saada pakette, vaid filtreerib need ise eetrist välja, st on passiivne skanner, mis ei jäta jälgi. Samuti kasutatakse veel Macintoshi arvutites programmi KisMac (esimene versioon valmis novembris 2002) ja Pocket PC-s MiniStumblerit (esimene versioon valmis juunis 2001). Wardriving'u tegi populaarseks Ken Poulsen. Täisautomaatse wardriving'u töötas välja Pete Shipley aprillis 2001. Tarkvaraks oli wi-scan, mis kujutas endast Perli skripti ja töötas FreeBSD all. Enne seda jooksid wardriver'id ringi sülearvutiga ja tegid märkmeid Wi-Fi AP-st (sageli paberile). Pete oli esimene, kes automatiseeris protsessi ja sidus AP-d GPS-koordinaatidega ning alustas andmete logimist andmebaasi. Pete ise alustas wardriving'uga aastal 1999, kuid polnud esimene, kes sellega tegelema hakkas. Aastal 2002 oli mõnda aega kasutuses ka termin WiLDing (Wireless Lan Driving), kuid seda terminit ei võetud omaks. Wardriver'id võõraste võrkudega ühendust ei loo. Kui keegi seda teeb, siis need isikud pole wardriver'id. Võõrastesse võrkudesse loata sisenemise kohta kasutatakse inglise keeles terminit piggybacking. Arvamus, et wardriver'id häkivad, on vale. Nad salvestavad vaid võrgunimesid logisse ja analüüsivad neid statistiliselt. Eestis on valminud veebileht http://kaardistajad.wifi.ee, kus õpetatakse, kuidas ennast ja oma Wi-Fi-võrku turvata. §1. Ära loo võõra võrguga ühendust! Ära kunagi loo ühendust AP-ga, mis pole sinu oma. Keera välja kliendi manager, autoconnection ja TCP/IP, et selles 100% kindel olla. Lihtsalt ühenduse loomist võidakse tõlgendada kui sissetungimist võõrasse võrku ja see võib viia seadusega vastuollu ja trahvi sissenõudmiseni. Samuti võivad mõned inimesed nimelt jätta võrgu avatuks ja oodata, et mõni rumal ennast sinna ühendab, samal ajal aga korjates teie privaatseid andmeid, mis liiguvad teie arvuti ja Wi-Fi-ruuteri vahel (paroolid, failid, mailid jms.) ettevaatust ka avalikes Wi-Fi levialades, kus või aga ei pruugi sama juhtuda. Eesti Karistusseadustiku § 217 näeb võõra arvutivõrgu ebaseadusliku kasutamise eest ette rahatrahvi või kuni kolmeaastase vangistuse, kuid seda ainult juhul, kui võrku tungitakse koodi, salasõna või muu kaitsevahendi kõrvaldamise teel. Paragrahv 217 prim – Ebaseaduslikult kõrvaldatud ja muudetud identifitseerimisvahendiga terminalseadme kasutamine (1) Ebaseaduslikult kõrvaldatud või muudetud identifitseerimisvahendiga terminalseadme kasutamise eest elektroonilise side võrgus isiku poolt, kes oli teadlik, et identifitseerimiskood on ebaseaduslikult kõrvaldatud või seda on eba-seaduslikult muudetud – karistatakse rahalise karistusega. Juhtum Inglismaalt §2. Jälgi liiklusreegleid. See on ka sinu ühiskond, liikluseeskirjad on igaühe turvalisuse huvides, kaasaarvatud sinu turvalisuse. Jälgi teed, mitte arvutiekraani !!! Sellepärast on mõttekas seda hobi harrastada mitmekesi, üks sõidab teine jälgib arvutit. Kui sul pole võimalik kasutada wardriving'uks autot, siis alati on olemas bussid, mootorrattad, jalgrattad jms. Jalgrattaga on võimalik wardriving'ut teha rohkemates kohtades, kui seda saab bussi või autoga teha. Aeglaselt sõites on suurem võimalus leida rohkem APsid. Pole mõtet kollase fooritule alt läbi kihutada, parem jää seisma ja sa leiad lisaks paar leviala. Samas liiga aeglaselt sõites tõmbad endale liigselt tähelepanu ja samas on Eesti Liikluseeskirja alusel põhjendamatult aeglane sõit, heades liiklemistingimustes ja kui sellega takistatakse teisi sõidukeid karistatavad rahatrahviga kuni 3000 krooni. §3. Austa eramaad ja seda tähistavaid märke. Ära mine skannima nendele aladele. Selleks on ringantenn, et seda kaugemalt teha :) Sa ei taha ju näha võõraid inimesi oma eravaldusel, või tahad? §4. Ära kasuta andmeid kasusaamise eesmärgil. Jaga andmeid oma mõttekaaslastega, näita neid inimestele kes saaksid puudujääke kõrvaldada, kasuta andmeid õppe eesmärgil, kuid ära proovi kunagi teha rahaks saadud andmeid. See on vale nende inimeste suhtes, kes oma rumalusest ei oska AP-d korralikult ja turvaliselt seadistada. §5. Ole nagu rändaja moto ütleb "Tee ainult pilte, jäta ainult jalajälgi". AP SSID-de leidmine ja ringi liikumine on legaalne, kõik ülejäänud tegevus ei pruugi seda mitte olla. §6. Räägi teistega intelligentselt: Kui räägid teistele wardriving'ust ja Wi-Fi turvalisusest, ära liialda. Õudus- ja udujutud pole eriti abiks wardriver'itele, see võib kahjustada wardraiver'ite mainet, pea meeles nad on tavalised inimesed ja ei saada korda sigadusi. Räägi faktidest ja täpselt, rõhuta probleeme, aga too samas välja ka lahendusi. §7. Kui räägid meediaga, pea meeles, et sa esindad tervet wardriver'ite kollektiivi, mitte ainult iseennast. Sinu sõnades peegeldub meie kõikide hobi ja vaba aja sisustus. Ära tee midagi illegaalset. §8. Ära unusta tankida enne wardriving'u seikluse algust! Viimane asi, mida sooviksid teha kütuse otsa saamisel oleks kutsuda puksiirauto. Isegi kui plaanid wardriving'ut teha vaid tunni, siis ole kindel, et paagis oleks vähemalt poole rohkem kütust, kui vaja läheb. Mõnikord satuvad wardriver'id nii hoogu, et unustavad säästa kütust kojusõiduks. §9. Maskeeri oma wardriving'u-varustus. Viimane asi mida sooviksid lõunatades oleks vargad sinu autoakna kallal, kuna nad nägid seal sülearvutit ja GPS vastuvõtjat. Oma wardriving'u-komplekti peitmine aitab vähendada võimalust inimeste huviorbiiti sattumist. Nõnda ei tulda sult küsima, mis seal autos piiksub ja miks on igal pool juhtmed laiali. Lihtlabase karbi ja teibi kasutamine wardriving'u-komplekti peitmiseks on hea viis vargaid mitte köitmast - mingi karp pole ju varastamist väärt, see vähendab ka tekkivate küsimuste hulka. Vähem küsimusi jätab rohkem aega wardriving'uks ja vähem aega küsimustele vastamiseks. §10. Ära joo ja söö enne wardriving'ut või selle ajal üleliia. Nii tehes tuleb teha palju peatusi, mis vähendab wardriving'u marsruudi pikkust ja aega, sest pead otsima tualette. Kui autos on teisi inimesi peale sinu, siis käi enne wardriving'ut käi duši all ja kasuta deodoranti (lõhnatu higipulk on parim valik). Viimane asi, mida tahaksid oleks sõita autoaknad lahti, sest sa haised higi või mõne muu ebameeldiva lõhna järgi. §11. Wardriving on legaalne. Ära ole politseinike ega asjasse mittepuutuvate inimeste pärast närvis. Naabruskondades sõitmine võib tunduda kahtlane ja sarnaneda varaste käitumisega, kuid wardriver'ina sa ei soovi seda. Kui paned paika korraliku marsruudi, enne sõidu algust siis ei ära see tähelepanu, sest sa tead kuhu sõita ja ei paista välja nagu peata kana kes ei oska sõita ei sinna ei tänna. §12. Ära tõmba endale soovimatut tähelepanu. Kui su sõidukil on palju vidinaid küljes, siis võib see välja näha nagu sõitev pomm ja politseinikud võivad sind kinni pidada. Peaksid GPSi ja sülearvuti ekraanid võimalikult pimedaks/tumedaks lülitama, või muidu näeb 200 meetrit eemalt, et kõrvalistujal on sülearvuti või midagi kahtlast töös. Kui sõidad üksi siis, ära sõida sülearvuti ekraani vaadates, see on paljudes kohtades ebaseaduslik, kuna see hõivab juhi tählepanu. Sõites vaata ette ja ära näita välja, et oled eksinud. Tea oma marsruuti ette kasvõi tänava nimede järgi. Teeserval peatumine tõmbab palju tähelepanu. §13. Kasuta aega mõistlikult! Nädalavahetustel on rohkem inimesi kodus, mis tähendab, et töös võib olla rohkem Wi-Fi-ruutereid. Nädalavahetustel võib olla probleemiks inimesed, kes ehitavad omale maju ja teisi ehitisi, seega teedel võib olla takistusi. Ehitamisel on suurem võimalus, et nad märkavad võõrast (sind) oma naabruskonnas. Viimane asi, mida sooviksid teha on seletada kõigile (siiski, ole selleks alati valmis), mida sa nende naabruskonnas teed. Paranoilised kasutajad võivad oma Wi-Fi-ruuterid selleks ajaks, mil nad seda ei kasuta, välja lülitada – vähem leitud AP-sid sulle. Tööaeg on enamasti esmaspäevast reedeni kella 8–17 vahel, muul ajal võivad kontori ruuterid olla välja lülitatud. Samas on pärast tööaega koduruuterid enamasti sisse lülitatud. http://kaardistajad.wifi.ee