laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vahtkond (metsandus)

Vahtkond (ka: metsavahtkond) on metskonna osa, kus töid korraldab ja seda järele valvab üks metsavaht. Aastal 1974 oli Eesti riigimetsades 1890 ja aastal 1995 oli 1599 vahtkonda. Ühe vahtkonna suurus oli 400–2600 ha. Vahtkond kui metskonnasisene üksus oli algselt valvepiirkond, hiljem tööpiirkond, mille eest vastutas metsavaht. Ühes metskonnas oli enamasti viis kuni kümme vahtkonda keskmise pindalaga 300 ja 900 hektari vahel. Metsavaht oli algselt valveametnik, hiljem vahtkonnas töö korraldaja, arvestuste, ettekannete ja aruannete koostaja metsamaterjalide ning ulukite kohta, materjalide väljastaja ostjatele, vajadusel ka metsatöö tegija. 1992. aastal vähendati vahtkondade arvu ning 1998. aasta lõpuks vahtkonnad likvideeriti. Eesti entsüklopeedia. 10. köide: TÜRI–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 142. Sajand Harjumaa metsades ja metsanduses. Koostajad Ilmar Liimand, Toomas Tiits, toimetaja Toivo Meikar. Tallinn, 2009, ISBN 9789949184439, lk. 34-35
Veosekäive

Veosekäive (ingl freight turnover) on transporditeenuse osutamise ajal tehtava transporditöö hulka iseloomustav näitarv. Veosekäivet peetakse kokkuleppeliselt üheks põhiliseks füüsilise transpordi tõhususe indikaatoriks. Veosekäivet kasutatakse ainult veoettevõtete kohta. Seda ei saa kasutada sadamate töö iseloomustamiseks, selleks kasutatakse sõna kaubakäive. Veosekäive on aluseks veotasu arvutamisele. Veosekäive arvutamisel võetakse aluseks kaupade hulk (kogus) või veetavate reisijate arv mõõdetud teepikkusel. Kaupade hulga iseloomustamiseks kasutatakse sagedamini kaalu ja ruumala mõõtühikuid (kg, t, m³). Lasti kaalu määramisel jäetakse arvestamata veeremi enda kaal, millega toimub veose transport. Teepikkust väljendatakse aga kilomeetrites (km), meretranspordi puhul miilides (1 meremiil = 1, 852 km). Reisijateveol on veosekäive arvutamise aluseks võetud ühik reisijakilomeeter. Kõige lihtsustatum valem veosekäibe leidmiseks: VEOSEKÄIVE = veose hulk × läbitud teepikkus Kaupade veosekäivet iseloomustavad näitajad : kaaluühik: tonnkilomeeter (t × km) – mitu tonni kaupa on veetud ühe kilomeetri kaugusele mahuühik: mahukilomeeter (m³ × km) – mitu kuupmeetrit kaupa on veetud ühe kilomeetri kaugusele kombineeritud ühik: laadimismeeter-kilomeeter (ldm × km) – mitme jooksva meetri jagu kaupu veovahendi (veoühiku) koormaruumis on veetud ühe kilomeetri kaugusele Reisijate veosekäivet iseloomustavad näitajad : reisijaühik: reisijakilomeeter – mitu reisijat on veetud ühe kilomeetri kaugusele Sadamates kaupa ei veeta, vaid lastitakse ja lossitakse ning arvutatakse lastimisoperatsioonidel teisaldatud kaupu lastiliikide kaupa tuhandetes tonnides või eri laevaliinide reisijate sadamakülastuste koguarvu mingil perioodil. Teepikkust sadamates ei arvestata, sest sadama jaoks ei ole vahet, kas kaubatonn lossiti üle Atlandi ookeani või üle Soome lahe tulnud laevalt. Kaubakäive (sadamas) http://entsyklopeedia.ee/meedia/veosek%C3%A4ive/nene8_page_0401, Kasutatud: 27.11.2014 http://encyclopedia2.thefreedictionary.com/Freight+Turnover, Kasutatud: 27.11.2014 https://web.archive.org/web/20150226153021/http://www.innove.ee/UserFiles/Kutseharidus/%C3%95ppekava/Logistika%20%C3%B5pik%20kutsekoolidele/2_Transport.pdf, Kasutatud: 27.11.2014 https://web.archive.org/web/20141113221029/http://www.stat.ee/34664; Kasutatud: 27.11.2014 Freight Turnover
Linda Soovik

Linda Soovik (28. juuni 1915 – 2. märts 2005) oli eesti õpetaja ja koolijuht. Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ja oli aastatel 1953–1969 Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli direktor. 1969–1974 Pärnu Kaugõppekeskkooli direktor. 1959–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik. 1963 Eesti NSV teeneline õpetaja 1966 Lenini orden 1968 Sotsialistliku töö kangelane Foto Eesti Rahvusarhiivi fotode andmebaasis
Robert Adamson

Robert Adamson (16. mai 1928 Smolniki, Velikije Luki ringkond, Leningradi oblast, NSV Liit – 10. jaanuar 1995 Loksa) oli eesti õpetaja ja koolijuht. Ta sündis aastal 1928 Smolnikis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Plissõ vallas Neveli rajoonis Pihkva oblastis) talupidajate perekonnas. Ta õppis aastatel 1937–1941 Smolniki algkoolis, aastatel 1944–1950 Põltsamaa Keskkoolis, aastatel 1950–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis ja aastatel 1953–1956 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (lõpetades selle ajalooõpetaja kutsega). Ta töötas aastatel 1947–1950 Põltsamaa Keskkoolis majandusjuhatajana, aastatel 1952–1954 oli Loksa rajooni haridusosakonna juhataja ja aastatel 1954–1991 Loksa Keskkooli direktor. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik. 1967 Eesti NSV teeneline õpetaja 1978 sotsialistliku töö kangelane Foto Haud Tallinna Metsakalmistul
Ruut Liiv

Ruut Liiv (kuni 1. juulini 1939 Rudolf Liiv; 18. oktoober 1908 Vjatka kubermang, Venemaa – 21. mai 1992) oli eesti õpetaja. Ta asus 1922. aastal Venemaalt Eestisse. Ta on õppinud Rõuge koolis ja Võru Õpetajate Seminaris; pärast viimase sulgemist lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari. Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige alates 1939. Ta oli II Riigivolikogu (hilisema Eesti NSV I Ülemnõukogu) liige 79. valimisringkonnast ja käis selle delegatsiooni liikmena Moskvas palumas Eesti NSV vastuvõtmist Nõukogude Liidu koosseisu. 1978. aastal oli ta Urvaste Eriinternaatkooli direktori asetäitja. Johannes Käisi Seltsi liige alates 1990. 5. juunil 1990 näitas Enn Leisson teda kui Riigivolikogu liiget telesaates "Vaatevinkel" (jättes ütlemata, et Liiv oli II Riigivolikogu, mitte iseseisvusaegse I Riigivolikogu liige), kus ta mõistis resoluutselt hukka Eesti Kongressi tegevuse ja teatas, et on oma laulukooris algatanud allkirjade kogumise, et protesteerida Võrumaalt valitud Eesti Kongressi liikme Kaido Kama tegevuse vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogus ja Eesti Komitees. 1978 Eesti NSV teeneline õpetaja KIRJUTAMATA MEMUAARE. Ruut Liiv, Kirjutamata memuaare, 13. oktoober 1985 Väino J. Riismandel. "Riigireeturid Toompeal — saatuslikud 1940. aasta juulipäevad". www.eesti.ca, 22. juuli 2005 Taavi Ruut. "Leisson teolt tabatud". Eesti Ekspress, 22. juuni 1990 Nõukogude Õpetaja nr 39, 30. september 1978. Lk 1 Seda meest ma natuke isegi mäletan, OCTOBER 16, 2008 "Eesti NSV teeneline õpetaja, pensionär Ruut Liiv (endine Riigivolikogu liige, kes käis delegatsiooni koosseisus 6.augustil 1940 Moskvas)". Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, 1985 Haud Võru linnakalmistul
Arguni jõgi

Argun (vene Аргунь) on jõgi Aasias. Algab Suure Hingani läänenõlvult. Ülemjooksul voolab valdavalt läände. Seejärel pöördub kirdesse. Ühinedes Šilkaga, moodustab Amuuri. Pikkus 1620 km. Aasta keskmine vooluhulk on 190 m³/s.
Farmakopöa

Farmakopöa (ladina pharmacopoea, pharmacopoeia) on ravimite, ravimainete, - preparaatide ja - vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid puudutav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju. Euroopa farmakopöa Briti farmakopöa Ameerika Ühendriikide Farmakopöa Autorite kollektiiv, "Eesti nõukogude entsüklopeedia". 2. köide: E-HERM. Tallinn: Valgus, 1970, lk 298. "Meditsiinisõnastik" 199:2004. Farmakopöa, veebiversioon (vaadatud 06.05.2014)
Toronto Vana-Andrese kirik

Toronto Vana-Andrese kirik asub Torontos Kanadas. Kirik on ehitatud 1878. aastal gooti stiilis. Aastatel 1951–2014 tegutsesid kirikus Eesti ja Läti kogudused. Enne kiriku müümist 2014. aastal peeti seal viimane eesti- ja lätikeelne jumalateenistus 25. oktoobril 2014. Eesti kogudus Otmar Pello 1951–1971 Andres Taul 1971–1982 Udo Petersoo 1982–2005 Kalle Kadakas 2005– Läti kogudus Adolfs Cops 1951–? Toronto Vana-Andrese kogudus on müünud kiriku Hüvastijätt Vana-Andrese kirikuga – FOTOGALERII
Toussidé

Toussidé on vulkaan Tšaadis, Tibesti mägismaal. Geograafilised koordinaadid 21,03° N, 16,45° E. Kõrgus 3265 meetrit.
Marc Kennedy

Marc Kennedy (sündinud 5. veebruaril 1982 St. Albertis) on Kanada jääkeeglimängija, olümpiavõitja.
Rooma provints

Rooma provints oli provints Itaalias Lazio maakonnas, keskusega Rooma linnas. Alates 2015. aasta 1. jaanuarist on Rooma provintsi asemel città metropolitana di Roma Capitale. Rooma provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks (comune). Affile Agosta Albano Laziale Allumiere Anguillara Sabazia Anticoli Corrado Anzio Arcinazzo Romano Ardea Ariccia Arsoli Artena Bellegra Bracciano Camerata Nuova Campagnano di Roma Canale Monterano Canterano Capena Capranica Prenestina Carpineto Romano Casape Castel Gandolfo Castel Madama Castel San Pietro Romano Castelnuovo di Porto Cave Cerreto Laziale Cervara di Roma Cerveteri Ciampino Ciciliano Cineto Romano Civitavecchia Civitella San Paolo Colleferro Colonna Fiano Romano Filacciano Fiumicino Fonte Nuova Formello Frascati Gallicano nel Lazio Gavignano Genazzano Genzano di Roma Gerano Gorga Grottaferrata Guidonia Montecelio Jenne Labico Ladispoli Lanuvio Lariano Licenza Magliano Romano Mandela Manziana Marano Equo Marcellina Marino Mazzano Romano Mentana Monte Compatri Monte Porzio Catone Monteflavio Montelanico Montelibretti Monterotondo Montorio Romano Moricone Morlupo Nazzano Nemi Nerola Nettuno Olevano Romano Palestrina Palombara Sabina Percile Pisoniano Poli Pomezia Ponzano Romano Riano Rignano Flaminio Riofreddo Rocca Canterano Rocca Priora Rocca Santo Stefano Rocca di Cave Rocca di Papa Roccagiovine Roiate Rooma Roviano Sacrofano Sambuci San Cesareo San Gregorio da Sassola San Polo dei Cavalieri San Vito Romano Sant'Angelo Romano Sant'Oreste Santa Marinella Saracinesco Segni Subiaco Tivoli Tolfa Torrita Tiberina Trevignano Romano Vallepietra Vallinfreda Valmontone Velletri Vicovaro Vivaro Romano Zagarolo Rooma provintsi suurimad vallad olid rahvaarvu järgi järgmised: istat.it, vaadatud 2.02.2011 (inglise keeles).
Inkorporeerimine

Inkorporeerimine (inglise keeles incorporation) on millessegi ühendamine või millegagi liitmine. Inkorporeerimine võib toimuda teatud maa-ala üle kontrolli saavutamisega ja seejärel selle liitmisega.. 20. sajandist on tuntud Balti riikide inkorporeerimine NSV Liitu. Anneksioon Okupatsioon U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M). Lk 268
Raija Siekkinen

Raija Siekkinen (õieti Raija-Liisa Hellsten-Laine; 11. veebruar 1953 Kotka – 7. veebruar 2004 Kotka) oli soome kirjanik. Ta õppis Helsingi Ülikoolis kirjandust, rahvaluulet ja filosoofiat. Ta töötas raamatukogus, telefonikeskuses ja vabakutselise kirjanikuna. Raija Siekkinen hukkus 7. veebruaril 2004 Kotkas oma kodu põlengus. Temast on kirjutanud raamatu Joel Haahtela ("Kadumispunkt") ja Fredrik Lång ("Dick, Docenten och Jane"). Eesti keeles on temalt ilmunud 1987. aastal "Elu keskpunkt" (tõlgitud raamatutest "Tuomitut", "Elämän keskipiste" ja "Pieni valhe") ja 2007. aastal "See oli nii" (originaalis "Se tapahtui täällä"). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Loomingu Raamatukogu" Piret Saluri tõlkes. 1983 Kalevi Jänti auhind 1987 Mika Waltari auhind 1993 Runebergi auhind 1998 Eino Leino auhind Talven tulo. Helsingi: Otava, 1978 Tuomitut. Helsingi: Otava, 1982 Elämän keskipiste. Helsingi: Otava, 1983 Pieni valhe. Helsingi: Otava, 1986 Kuinka rakkaus syntyy. Helsingi: Otava, 1991 Metallin maku. Helsingi: Otava, 1992 Kaunis nimi. Helsingi: Otava, 1996 Kalliisti ostetut päivät. Helsingi: Otava Novellit. Helsingi: Otava, 2007 Saari. Helsingi: Otava, 1988 Häiriö maisemassa. Helsingi: Otava, 1994 Se tapahtui täällä. Helsingi: Otava, 1999 Herra kuningas. Helsingi: Otava, 1986 Tyttö, puu ja peili. Helsingi: Otava, 1987 Utelias fauni. Helsingi: Otava, 1988 Jättiläiskala. Helsingi: Otava, 1991
Latina provints

Latina provints on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Latina linn. Hõlmab suurema osa antiikaja Latiumi maakonnast. Provints moodustati 1934. aastal kuivendatud Pontiini soode (Agro Pontino) alal. Latina provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (comune). Aprilia Bassiano Campodimele Castelforte Cisterna di Latina Cori Fondi Formia Gaeta Itri Latina Lenola Maenza Minturno Monte San Biagio Norma Pontinia Ponza Priverno Prossedi Rocca Massima Roccagorga Roccasecca dei Volsci Sabaudia San Felice Circeo Santi Cosma e Damiano Sermoneta Sezze Sonnino Sperlonga Spigno Saturnia Terracina Ventotene  Latina provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Latina provintsi koduleht (itaalia keeles)
Pilou Asbæk

Johan Philip Asbæk (sündinud 2. märtsil 1982) on taani näitleja. Ta on mänginud näiteks seriaalides "Kuritegu", "Võimu kants" ja "Borgiad" ning filmis "Kaaperdamine". Ta oli üks 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuhte.
Rieti provints

Rieti provints on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskus on Rieti linn. Rieti provints jaguneb 73 omavalitsusüksuseks (comune). Accumoli Amatrice Antrodoco Ascrea Belmonte in Sabina Borbona Borgo Velino Borgorose Cantalice Cantalupo in Sabina Casaprota Casperia Castel Sant'Angelo Castel di Tora Castelnuovo di Farfa Cittaducale Cittareale Collalto Sabino Colle di Tora Collegiove Collevecchio Colli sul Velino Concerviano Configni Contigliano Cottanello Fara in Sabina Fiamignano Forano Frasso Sabino Greccio Labro Leonessa Longone Sabino Magliano Sabina Marcetelli Micigliano Mompeo Montasola Monte San Giovanni in Sabina Montebuono Monteleone Sabino Montenero Sabino Montopoli di Sabina Morro Reatino Nespolo Orvinio Paganico Sabino Pescorocchiano Petrella Salto Poggio Bustone Poggio Catino Poggio Mirteto Poggio Moiano Poggio Nativo Poggio San Lorenzo Posta Pozzaglia Sabina Rieti Rivodutri Rocca Sinibalda Roccantica Salisano Scandriglia Selci Stimigliano Tarano Toffia Torri in Sabina Torricella in Sabina Turania Vacone Varco Sabino Suurima elanike arvuga asulad on järgmised. Rieti provintsi koduleht (itaalia keeles)
Pollapönk

Pollapönk on Islandi ansambel, mis esindas kodumaad 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "No Prejudice". Finaalis sai see 58 punktiga 15. koha.
Sergei Kapitsa

Sergei Petrovitš Kapitsa (Сергей Петрович Капица; 14. veebruar 1928 Cambridge – 14. august 2012 Moskva) oli vene füüsik ja demograaf. Tema isa oli füüsik Pjotr Kapitsa ja vend geograaf ja Antarktika uurija Andrei Kapitsa.
Andrei Kapitsa

Andrei Petrovitš Kapitsa (Андрей Петрович Капица; 9. juuli 1931 Cambridge – 2. august 2011 Moskva) oli vene geograaf ja Antarktika uurija, Antarktika suurima jääaluse järve (Vostoki järv) avastaja. 2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane Tema isa oli Pjotr Kapitsa ja vend Sergei Kapitsa.
Nikolai Vorontsov

Nikolai Vorontsov (Николай Николаевич Воронцов, 1. jaanuar 1934 Moskva – 3. märts 2000 Moskva) oli vene zooloog, ökoloog, geneetik ja poliitik. Oli aastatel 1989–1991 Nõukogude Liidu keskkonnaminister. Ta oli professor N. K. Koltsovi Instituudis Moskvas. Nikolai Vorontsov valiti 1992. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks. Tütar Darja Vorontsova elab Eestis.
Darja Vorontsova

Darja Vorontsova (Дарья Николаевна Воронцовa; 15. oktoober 1971 Venemaa) on Eesti fotograaf. Vorontsova oli 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestimaa Roheliste kandidaat. Ta sai 109 häält ja valituks ei osutunud. Tema isa oli Nikolai Vorontsov. Darja Vorontsova on 1989. aastast abielus Tõnu Reintammega ja neil on kolm last.[viide?] Koduleht Facebooki lehekülg http://ep2014.vvk.ee/mandates.html
Arvo Veski

Arvo Veski (1930. aastateni Arnold Veski; 15. juuli 1908 Tudramäesauna talu, Nehatu vald – 4. september 1975) oli eesti pedagoog ja ehituskäsiraamatute autor. 1927. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. 1927. aastast õppis Tallinna Tehnikumis, aastatel 1930–1932 Brno Tehnikaülikoolis. Ta oli üliõpilasseltsi Põhjala liige. 1934. aastast töötas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna ehituskonstruktsioonide ja tsiviilehituste professuuri juures assistendina. 1936. aastast töötas Tallinna Tehnikumis, reorganiseerimise järel Tallinna Tehnikainstituudis ehitusõpetuse labori assistendina. 1941. aastal viidi ta mobilisatsiooniga Venemaale, töötas Sverdlovski ja Tšeljabinski oblasti kolhoosides lihttöödel. 1944. aastal naasis Eestisse. Aastatel 1946–1947 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitiste kateedri assistendina, 1947–1949 vanemlaborandina. 1949. aastast töötas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi õppejõuna. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. Tema vennapoeg on keemik Rein Veski. 1970 Eesti NSV teeneline õpetaja Tellisehituse käsiraamat. Tallinn: Ehituskivi, 1939 Puitehituse käsiraamat. Tartu: Teaduslik Kirjandus, 1940 Müüritööd. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1948 Puusepa- ja laudsepatööd. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1948 Ehitustootlus. Tallinn: Pedagoogiline Kirjandus, 1949 Kolhoosihoonete ehitamine. Tallinn, Tartu: Eesti Riiklik Kirjastus, 1950 Eesti NSV kohalikud ehitusmaterjalid. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951 Telliste tootmine kolhoosis. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951 Laudsepa ja mööbelsepa käsiraamat. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1962 Ehituskonstruktsioonide montaaž. Tallinn: Eesti Raamat, 1964 Sanitaarremont. Tallinn: Eesti Raamat, 1965 Ehitusplekksepatööd. Tallinn: Valgus, 1966 Individuaalelamute ehitamine. Tallinn: Valgus, 1969 Suvemajade ehitamine. Tallinn: Valgus, 1971 Ahjud, pliidid, kaminad. Tallinn: Valgus, 1973 Ehitustööd. Tallinn: Valgus, 1975 Korteri remont. Tallinn: Valgus, 1975 Plekksepatööd. Tallinn: Valgus, 1975 Kallavere küla. Inimesed. Arvo Veski Kalmistute register HAUDI Tallinna Tehnikaülikooli Muuseumi digiteek. Arvo Veski, Tallinna Tehnikainstituudi arhitektuuri kateedri noorema assistendi kt (1947) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Veski, Arvo - Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ehitustehnoloogia õpetaja (1964) Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline õpetaja, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi õppejõud Arvo Veski (1970)
Iru vanadekodu vana kalmistu

Iru vanadekodu vana kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Pärnamäe tee 36. Praegu on Iru vanadekodu vana kalmistu Pärnamäe kalmistu osa. Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kalmistuna kasutusele maatüki, mis ametlikult vormistati kalmistuna alles 1936. aastal. Siis ehitati sinna ka kabel, mis on kasutusel tänini. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle. 1959. aastaks oli kalmistu suurenenud ja selle pindala oli 0,8 ha. Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962. Iru vanadekodu uus kalmistu Pärnamäe kalmistu Tänawaristsed Tallinnas. Postimees, 23. jaanuar 1936. Lk 4 Nõukogude topograafiline 1:10000 kaart 1959. aastast Maa-ameti Geoportaalis Karl Laane. Pärnamäe kalmistu. - Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 319-320 Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 27. detsembril 2015) Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 27. detsembril 2015)
Herbert W. Marsh

Herbert W. Marsh on hariduspsühholoog, kes on avaldanud mõjukaid uurimusi minapildist ja motivatsioonist. Põhjalikud uurimused õpikeskkonna mõjust õpilaste minapildile viisid Marshi tiigiefekti defineerimiseni. Marsh on praegu tegutsevatest psühholoogidest üks viidatuimaid, Google Scholari andmetel on ta h-indeks 120. H. Marsh lõpetas bakalaureuseõpingud psühholoogias aastal 1968 Indiana Ülikoolis. Samas ülikoolis omandas ta ka magistrikraadi psühholoogias. Doktorikraadi psühholoogias sai Marsh aastal 1974 California Ülikoolist Los Angeleses. Vahetult pärast õpinguid määrati ta hindamisuuringuteenuste keskuse (Evaluation Research Service) juhiks Lõuna-California Ülikoolis. 1980. aastal võttis Marsh vastu lektorikoha Sydney Ülikoolis, kus ta hiljem töötas ka vanemlektorina. Aastal 1990 liitus ta Lääne-Sydney Ülikooli kollektiiviga, kus töötas 15 aasta jooksul mitmes ametis, muuhulgas haridusuuringute professori, psühholoogiaprofessori ja minapildi parendamise ja õppimise hõlbustamise keskuse (Self-concept Enhancement and Learning Facilitation; SELF) direktorina. Samuti on ta kuulunud mitme ajakirja toimetusse, näiteks Journal of Educational Psychology, American Educational Research Journal, Child Development.. H. Marsh on avaldanud enam kui 350 artiklit 70 ajakirjas, lisaks veel 60 raamatupeatükki ja 350 konverentsil esitatud tööd. Enim on ta uurimusi avaldanud järgmistes ajakirjades: American Educational Research Journal (29 artiklit), Journal of Sport & Exercise Psych (21 artiklit) ja Journal of Educational Psychology (61 artiklit). ISI andmetel on tema artikleid kokku tsiteeritud üle 11 000 korda. Põhilisteks uurimisvaldkondadeks on minapilt ja motivatsioon. Seda nii kõrghariduses (üliõpilaste hinnangud õpetamisele), spordipsühholoogias (füüsiline minapilt ja motivatsioon) kui ka tervisepsühholoogias (tervise seos füüsilise aktiivsuse ja söömishäiretega). Marsi uurimused minapildi olulisuse kohta õppekeskkonnas viisid teda tiigiefekti uuringuteni. Aastal 1984 avaldas Marsh koostöös John Parkeriga artikli, kus näitas, et akadeemiliselt selektiivsetel koolidel on negatiivne mõju õpilaste minapildile . Marsh nimetas leitud tendentsi tiigiefektiks (inglise Big-Fish-Little-Pond Effect), mille kohaselt on akadeemiliselt selektiivsete ehk eliitkoolide õpilaste hinnangud oma minapildile madalamad kui nende sama võimekatel tavakoolis õppivatel eakaaslastel . "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2014. Vaadatud 10. mail 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 7. mail 2014.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Marsh, H. W. and Parker, J. W. (1984). Determinants of student self-concept: Is it better to be a relatively large fish in a small pond even if you don’t learn to swim as well? Journal of Personality and Social Psychology, 41, 213–231. Marsh, H. W. (1987). The Big-Fish-Little-Pond Effect on academic self-concept. Journal of Educational Psychology, 79, 280–295.
Helle Kull

Helle Kull (14. august 1927 Mällikvere, Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1994 Põltsamaa) oli eesti õpetaja ja koduloolane. Kull õppis Pauastvere algkoolis ning seejärel Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1946. aastal. Ta töötas hiljem õpetajana Tapikul, Palamusel ja Päinurmes. Kull hakkas 1960. aastatel koguma etnograafilist ja koduloolist ainest. Ta tegi kaastööd mitmele mäluasutusele, tema kogutu on peamiselt jäänud käsikirjadesse ning asub enamasti Põltsamaa Muuseumis ja Eesti Rahva Muuseumis. Tema peamine kogumis- ja uurimisala oli Põltsamaa kihelkond (Lahavere, Arisvere ja Võhmanõmme küla, Põltsamaa linn, Põltsamaa linnapea Georg Kold jm), aga ka Järva-Peetri, Kolga-Jaani ja Kursi kihelkond. Kull oli ERMi Sõprade Seltsi asutajaliige. Helle Kull. "Kilde Põltsamaast ja tema lähiümbruse ajaloost". Põltsamaa, 1993 "Helle Kull" // Mälu paberil. Eesti Rahva Muuseumi korrespondentide võrgu 75. aastapäevaks. Tartu 2006. Lk 39 ja 97 Helle Kull Põltsamaa Muuseumi kodulehel
Eric Dane

Eric Dane (sünninimi Eric T. Melvin; sündinud 9. novembril 1972 San Franciscos) on USA näitleja. Ta mängis telefilmides 1990. ja 2000. aastatel ning sai tuntuks Mark Sloani rolliga "Grey anatoomias". Ta on mänginud filmides "Marley ja Mina" ning "Valentinipäev".