Meditsiiniturism

Meditsiiniturism ehk raviturism on turismiharu, mille puhul reisitakse meditsiiniteenuste tarbimise eesmärgil. Levinumad teenused, mille pärast välismaale reisitakse, on hambaravi, ilukirurgia ja viljatusravi. Meditsiiniturismi esmased vormid olid spaakuurordid ja sanatooriumid. Meditsiiniturismi teenuste hulka kuuluvad hambaravi, ilukirurgia, viljatusravi ja muud protseduurid, mida patsiendi tervisekindlustus ei kata. Meditsiinilise turismi korral võib reisimise põhjus olla ka soovitud teenuste puudumine või illegaalsus kodumaal. Meditsiiniline ränne on reisimine rohkem arenenud riikidesse, et saada seal vajalikku arstiabi; meditsiinilise turismi korral seevastu suunduvad arenenud riikide kodanikud vähem arenenud paikadesse eesmärgiga saada tervishoiuteenuseid odavamalt. Meditsiiniturismi populaarsuse põhjusteks on tervishoiu kallidus, pikad ootejärjekorrad, ülemaailmse rände lihtsus ja taskukohasus ning tehnoloogia ja teenuste osutamise varasemast parem tase mitme riigi tervishoiusüsteemis.   Meditsiiniturism on inimkonda saatnud juba tuhandeid aastaid. Arheoloogilised uuringud viitavad sellele, et juba 5000 aastat tagasi rändasid Mesopotaamia inimesed Tell Braki templisse, et ravida haigeid silmi. Vanad kreeklased ja roomlased seilasid tihti Vahemere piirkonna spaadesse just ravi eesmärgil. Tänapäevase meditsiiniturismi alguseks võib pidada spaakuurortide ja sanatooriumide teket Suurbritannias 18. sajandil. Need olid populaarsed tervislike mineraalvete tõttu. Nõukogude ajal käisid ka Eesti inimesed mööda teisi liiduvabariike paremaid kliimaolusid otsimas ja sanatooriume külastamas. Meditsiiniturismi põhjused saab laias laastus liigitada kaheks: arenenud riikide inimesed reisivad vähem arenenud riikidesse odavama teenuse nimel; vähem arenenud riikide inimesed liiguvad arenenud riikidesse kvaliteetsema arstiabi nimel. Meditsiiniturismil arenenud riikidest vähem arenenud riikidesse on lisaks raha kokkuhoiule ka muid eesmärke. Välisriikides käiakse ravil ka selleks, et aega säästa, näiteks pikkade eriarstijärjekordade tõttu. Tasulise meditsiini valdkonnas võivad oluliseks muutuda ka valuutakursid, mis võib tähendada, et teatud protseduurid on teistes riikides tunduvalt odavamad. Vähem arenenud riikidest liiguvad inimesed arenenud maadesse meditsiiniabi otsima eelkõige tehnilistel ja kvaliteedi põhjustel. Omaani teadlased leidsid oma uuringus, et vähem arenenud riikidest pärit inimesed ei usalda tihti enda riigi tervishoiusüsteemi ega arste piisavalt. Samuti võib koduriigis puududa vastav tehnika või ressurss mõne protseduuri läbiviimiseks. Lisaks inimese enda otsusele minna teise riiki arstiabi otsima võib põhjuseks olla ka elukohariigi arsti või haigla saatekiri mõnda rohkem arenenud riiki, kuna kohapeal puuduvad oskused teatud terviseprobleemide lahendamiseks. Vähem arenenud riikide meditsiiniturismi üks iseloomulikke jooni on see, et vaid väike osa ühiskonnast saab endale lubada ravi välismaal. Lisaks neile kategooriatele on levinud ka arenenud riikide vaheline meditsiiniturism. Näiteks on üsna tavaline, et USA kodanikud reisivad odavama, ent sama kvaliteetse arstiabi pärast Euroopasse. Samuti on levinud meditsiinilisel eesmärgil välismaal käimine seetõttu, et koduriigis võib soovitud protseduur olla seadusega keelatud. Näiteks on Iirimaa elanike hulgas levinud välismaal abordi tegemine. Keeldudest motiveeritud meditsiiniturismi põhjused ongi reeglina seotud raseduse ja rasestumisega. Meditsiiniturismi populaarseimad sihtkohad on Tai, Ungari, India, Singapur, Malaisia, Filipiinid, Ameerika Ühendriigid, Costa Rica, Brasiilia ja Mehhiko. Meditsiiniturismis nagu ka kõigis teistes turismiliikides peetakse arvet riikide külastatavuse üle ning jälgitakse hoolikalt trende ja inimeste liikumisi. Eksisteerivad nii globaalsed kui ka kohalikud trendid. Mõned riigid, linnad või piirkonnad on inimeste seas teistest kõrgemalt hinnatud. Põhjuseks võib olla sihtkoha madalam hinnatase, parem teenuse kvaliteet või lühemad ravijärjekorrad. Nii nagu varieeruvad põhjused, miks minnakse ravi otsima välismaale, erinevad ka sihtkohad oma peamise ligitõmbepõhjuse poolest. Viimaste aastate jooksul on India kogunud tuntust kui meditsiiniturismi üks peamisi sihtriike. 2015. aastal oodati Indiasse üle kolme miljoni patsiendi, kellest enamiku moodustasid lääne turistid, kuid oli ka inimesi rikastest araabia maadest. Tänu turistide pidevale juurdevoolule on India tõusmas populaarsuselt juhtivaks meditsiiniturismi sihtkohaks, möödudes sellega Taist. Ligi pool India meditsiiniturismisektorist on koondunud Chennai linna Lõuna-Indias, mis on oma heade haiglatega kogunud tuntust nii kohalike kui ka välisturistide seas. India kui meditsiiniturismi sihtkohariigi populaarsuse tõusu taga on kahtlemata odavamad hinnad võrreldes teiste riikidega. Hoolimata madalatest hindadest on India paremates haiglates (tihti erahaiglates) arvestatav kvaliteet, eriti tehnika ja arstide väljaõppe osas. Paljud Indias välismaalastega töötavad arstid on ise Läänes meditsiini õppinud ja praktiseerinud. Intervjuus ühe Suurbritannias õppinud India arstiga ilmnes, et mõnede protseduuride hinnad Indias on vaid 10% nende tavahinnast Ameerika Ühendriikides. Ehkki enamik sealsetest klientidest on kohalikud ja araabia maade kodanikud, on üha enam kasvamas Euroopa ja Ameerika turistide arv. Chennai haigla doktori sõnul tunnevad paljud Indiast pärit arstid kohustust tulla kodumaale tagasi ning tema sõnul on oodata üha enamate kõrgelt haritud arstide Indiasse tagasipöördumist. Tai Kuningriik peab end populaarseimaks meditsiiniturismi sihtkohaks, konkureerides potentsiaalsete klientide pärast tugevalt Indiaga. Tai on hinnatud soovahetusoperatsioonide, ilukirurgia ja hambaravi tõttu. Samuti on populaarne traditsiooniline Tai rahvameditsiin. 2011. aastal käis Tais ravil 2,24 miljonit inimest, jäädes osa allikate järgi napilt alla Indiale (samas ei peeta Indias täpset arvestust meditsiinituristide üle). 2015. aastaks prognoositi Tai külastajate arvu kahekordistumist ehk jõudmist 4,5 miljonini, mis viiks Tai taas meditsiiniturismi edetabelite tippu. Nii nagu India, on ka Tai soositud sihtkoht eeskätt oma odavamate hindade pärast, mis on mõningatel andmetel keskmiselt 60% soodsamad kui USA-s. Tai on ka populaarne puhkusesihtkoht: igal talvel saabuvad miljonid turistid Euroopast Tai sooja kliimat nautima. Kuna paljudel inimestel on tervisliku seisundi tõttu soovitatav viibida soojas kliimas, võib meditsiinituristideks nimetada veel mingit osa Tai turistidest, kes ei tarbi kohalikke meditsiiniteenuseid. Meditsiiniturismil on Euroopas kaks aspekti. Euroopa riigid on paljudele sihtkohaks, kuid paljud eurooplased käivad ise mujal meditsiiniteenuseid tarbimas. Lisaks toimub ränne ka Euroopa-siseselt. Erinevalt Ameerika Ühendriikidest on Euroopas paljud raviteenused soodsad või tasuta, mistõttu ei ole eurooplastel nii suurt rahalist survet minna välismaale arstiabi otsima kui ameeriklastel. Euroopa-siseselt on levinud trend lääneeurooplaste reisimine Ida-Euroopasse. Lääneeurooplastele pakub Ida-Euroopa huvi eeskätt iluoperatsioonide ja -protseduuride ning hambaravi tõttu. Ida-Euroopa on Lääne-Euroopa kodanikele hea alternatiiv seetõttu, et on kordades odavam nende elukohariigist, kuid turvalisem ning geograafiliselt palju lähemal kui India või Tai. Lisaks operatsioonidele on Ida-Euroopas odavam käia ka spaas. Kõige populaarsemad sihtkohad on Poola ja Ungari. 2012. aastal viidi Euroopas läbi meditsiiniturismiteemaline uuring, milles osales 1045 välismaal ravil käinud inimest, 45% neist moodustasid britid. Uuringust selgus, et populaarseimad sihtriigid olid Ungari, Poola ja Tšehhi. Rahulolu kohta väitis üheksa inimest kümnest, et vajaduse korral läheksid nad uuesti välismaale arstiabi saama. Pooled küsitletutest väitsid, et kuigi nad polnud sihtriiki varem külastanud ega teadnud sellest kuigi palju, jäid nad raviteenustega rahule. 83% vastanuist selgitas, et rahaline kokkuhoid oli nende jaoks peamine põhjus, miks mindi välismaale. Seitse inimest kümnest väitis, et nad säästsid üle 2000 naela (üle 2241 euro), ja 12% inimestest väitis, et säästis enam kui 10 000 naela (üle 11 208 euro). 42% välismaal käinud eurooplastest käis iluoperatsioonidel või iluprotseduuridel, 32% väisas teist riiki odavama hambaravi tõttu, 9% eurooplastest käis mujal ülekaalulisusega võitlemas ning ülejäänud 17% käis muudel tervislikel põhjustel. Ameerika Ühendriikide omapärase ja väga kalli tervishoiusüsteemi tõttu on ameeriklased üsna sagedased välismaa raviasutuste külastajad. Ameeriklaste meditsiiniturismi populaarsuse peamine põhjus on hiiglaslikud summad, mis tuleb protseduuride eest Ameerikas välja käia. Ainuüksi Euroopasse ravile tulles võib keskmine ameeriklane säästa tervelt 50% kulutustest. Rännates Aasiasse (Indiasse, Taisse), võib säästa veelgi enam. Euroopas on levinud ärimudelid, mis on spetsiaalselt välja töötatud Ameerika ravituristidele. Eri hinnangutel käis 2014. aastal 700 000 – 1 600 000 ameeriklast välismaal odavamat meditsiiniteenust otsimas. Traditsiooniliselt on ameeriklased eelistanud rohkem Lõuna-Ameerika riike. Näiteks Brasiilia sai esimese riigina USA-lt sertifikaadi, mis lubab neil legaalselt ameeriklaste ravivajadustega tegeleda, ilma et viimased peaksid muretsema, et võimalike probleemide korral neid koduriigis hätta jäetaks. Arvutuste kohaselt kulutavad ameeriklased igal aastal välismaa haiglates ja muudes raviasutustes kuni 35 miljardit USA dollarit. See summa suureneb pidevalt. Eestis on raviturism kasvav trend. Kõige enam külastajaid tuleb Eestisse Vene Föderatsioonist. Venelaste seas on Eesti populaarne valik kõrge ravikvaliteedi tõttu, hinnad on seejuures Euroopa keskmisest odavamad. Paljud Eestis käivatest venelastest on pärit Pihkvast ja selle ümbrusest, kuid turiste saabub ka näiteks Peterburist. Peamiselt käivad Vene kodanikud Lõuna-Eesti haiglates sünnitamas. Lääne-Eestis on eelkõige arenenud spaaturism, mis on enamjaolt Soome turistide pärusmaa. Haapsalus asub üks põhjamaade moodsamaid neuroloogilise rehabilitatsiooni keskusi, kus on ravitud ka Ukraina sõjas kannatanuid. Põhja-Eestis on üha enamatel hambakliinikutel kliente Soomest, samuti tullakse üha sagedamini Eestisse silmaoperatsioonide ja ilukirurgia protseduuride soodsama hinna tõttu. Nende teenuste osutamisega välismaalastele on Eesti liikumas ühte gruppi Lääne-Euroopa ravituristide seas populaarsete Poola ja Ungariga. Lähiaastatel on oodata Eesti tervishoiuteenuste ekspordi suuremat kasvu eelkõige Põhjamaade suunal. Seda toetab nii Eesti soodne asukoht kui ka eestlaste loodud meditsiiniturismi infoportaal Medihub, mille peakontor asub Tartus. Eesti idufirma Medihub avas 2016. aasta juulis Baltikumi ja Põhjamaade esimese rahvusvahelise meditsiiniteenuste infoportaali https://medihub.me/ee. Portaal toimib sarnasel põhimõttel nagu suuremad majutusasutuste vahendusega tegelevad veebisaidid, kus saab võrrelda hindu, lugeda klientide tagasisidet ja broneerida vastuvõtuaegu. Tegemist oli esimese veebiportaaliga, mis võimaldas võrrelda Põhjamaade kliinikute hindu Baltikumi soodsamate tervishoiuteenuste omadega. Medihubi puhul loodetakse, et portaal aitab oluliselt kaasa Eesti meditsiiniteenuste ekspordi kasvatamisele. Portaal koondab üle 26 meditsiinivaldkonna, sh ilukirurgia, hambaravi, oftalmoloogia, füsioteraapia, neuroloogia jt. Turism Turismigeograafia Eesti turism Spaaturism Horowitz, Michael D.; Rosensweig, Jeffrey A.; Jones, Christopher A. (2007). "Medical Tourism: Globalization of the Healthcare Marketplace". MedGenMed.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Maailma Terviseorganisatsioon, viimati vaadatud 12.10.2016 Sandberg, Debra S. (2017). "Medical tourism: An emerging global healthcare industry". International Journal of Healthcare Management. Helena Rodrigues, Ana Brochado, Michael Troilo, Asad Mohsinc (2017). "Mirror, mirror on the wall, who's the fairest of them all? A critical content analysis on medical tourism". Tourism Management Perspectives.{{netiviide}}: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link) Meditsiiniturismi tutvustav leht, viimati vaadatud 12.10.2016 Meditsiiniturismi tutvustav leht, viimati vaadatud 12.10.2016 Lamk, A. Medical Tourism Beneficence or Maleficence? Sultan Qaboos Univ Med J. 2011 Nov; 11(4): 444–447. Journal of Education and Health Promotion: A systematic review of publications studies on medical tourism 2013, Aug, Vol 2.[alaline kõdulink] Medical tourism, Wikipedia, viimati vaadatud 12.10.2016 The Economic Times: India's medical tourism sector attracts patients from Gulf, 2014. O’Brien, R. AFP: India Is Becoming A Hub For 'Medical Tourists' — Despite The 'Million Dollar Difference' In Care, 2014. Connell J. Medical Toursim. 2011. p63-67. Medigo.com: Top 10 healtcare destinations, viimati vaadatud 12.10.2016 HealtStatus.com; An Overview of Medical Tourism in Europe, viimati vaadatud 13.10.2016 HealtStatus.com; Treatment Abroad: The Medical Tourism Survey, 2012 Küsitlus meditsiiniturismi teemal, viimati vaadatud 13.10.2016 Daily Mail: A heart bypass for $5,200? Why more Americans are going abroad for surgery to save money. 2011 Oleszczuk, L. Forbes: Central Europe Becoming a Big Destination for Medical Tourism. 2013 European Medical Tourist, viimati vaadatud 13.10.2016 Postimees: Ukrainast tuleb Eestisse ravile kümme sõjas haavata saanut. 2014 Postimees 22.09.2014 Haapsalu neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus, viimati vaadatud 13.10.2016 Jõgeda, T. Eesti Ekspress: Eestis hoogustub uus turismiliik: haiguste ravi. 2012 Eesti Ekspress 23.11.2012 Suviste, M. Õhtuleht: Pihkvalanna sünnitas Võrus: siin on parem suhtumine. 2014 Õhtuleht 1.12.2014 Heliis Nemsitsveridze (18.07.2016). "Meditsiiniturismi peakontor asub Tartus". Tartu Postimees. "Estonian startup Medihub opens the first international medical services portal in the Nordics". Estonian World. 04.07.2016. "Tööd alustab arstiaegade Booking.com". ITuudised.ee. 13.07.2016. Lauri Teder (12.07.2016). "Uus idufirma lubab päästa Eesti meditsiinisüsteemi". arileht.delfi.ee. Medihub. "Medihub: Kuidas kasutada". Medihub.me. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2017. Tarmo Virki (21.07.2016). "Medihub Unwraps Medical Pricing". Articstartup. "Uus portaal aitab välispatsiente Eesti kliinikutesse ravile". maaleht.delfi.ee. 23.02.2016. Med24 (23.02.2016). "Välismaalasi hakatakse Eestisse arsti juurde meelitama". Postimees. Medihubi koduleht. "Kõik teenused". Medihub.me. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2017.