laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hübriidauto

Hübriidauto on auto, mille liikuma panemiseks kasutatakse mitut erinevat tüüpi jõuallikat. Enamasti kasutatakse sellistel autodel elektrimootorit ja sisepõlemismootorit. Elektrimootori kasutamisel saab auto mootor energiat elektriakudest. Hübriidauto sisepõlemismootor paneb auto transmissiooni kaudu, kas otseselt liikuma ja käitab samal ajal ka akude laadimiseks vajalikku elektrigeneraatorit või käitab ainult elektrigeneraatorit. Sisepõlemismootor töötab modernsematel hübriidautodel enamasti siis, kui kütusekulu on vaja hoida optimumi lähedal. Sisepõlemismootor peab hakkama tööle ka siis, kui akud on teatud piirini tühjenenud ja elektrimootor ei saa seetõttu enam piisavalt elektrit. Elektrimootorit kasutatakse eriti kiirendamisel, sõidu alustamisel ja aeglastel kiirustel, sest siis on sisepõlemismootoril suur kütusekulu ja heitgaaside kogus. Lisaks on elektrimootoril suurema kasuteguri tõttu sama võimsuse juures suurem kiirendus. Hübriidauto eelised elektriauto ja sisepõlemismootoriga auto ees on järgmised: Auto siseruum saab olla elektroautost mahukam, sest autosse paigutatakse suhteliselt raskeid akusid vähem. Sisepõlemismootor võib olla palju väiksema võimsusega ja kergem kui tavalisel autol, võimaldades palju väiksemat kütuse erikulu. Pidurdamisel on võimalik rekuperatsioon ehk kineetilise energia muundamine uuesti elektrienergiaks, mis salvestub akusse. Hübriidauto energia kokkuhoid tuleneb kolmest asjaolust: Auto sisepõlemismootor on väikese võimsusega ja töötab alati nimikoormusel, kui liikumiseks vajalikust veojõust jääb võimsust üle, laetakse ka akut. Kui aku on laetud, sisepõlemismootor seiskub ja auto sõidab jätkuvalt ainult elektrimootori jõul. Sisepõlemismootori osalise koormusega töö ja tühijooksu vältimisega paraneb mootori kasutegur, väheneb CO emissioon, kogu kütus põleb mootoris, katalüsaatorisse jõuab vähe CO-d. Autol kasutatakse elektrimootori rekuperatiivpidurdust, st pidurduse ajal muutub mootor generaatoriks ja laeb auto kineetilise energia arvel akusid. Seetõttu on linnasõidul kütusekulu peaaegu sama kui maanteesõidul. Hübriidautosid katsetati ja nendega sõideti juba 20. sajandi alguses. Esimese eduka elektri- ja sisepõlemismootoriga hübriidauto pani kokku Ferdinand Porsche 1928. aastal. Tänapäeval on tuntumad hübriidautod Honda Insight ja Toyota Prius. Olev Toom. Prius, Prius, kallis anne. – Auto Bild Eesti, nr 3, 2004, lk 38–41. Tõnu Ojala. Teerajaja teine põlvkond. – Tehnikamaailm, nr 3, 2004, lk 40–41, 43. M.-H. K. Saja-aastane hübriidauto. – Autoleht, nr 6, 2004, lk 41–43. Mis on hübriidauto? (inglise keeles)
Assignaat

Assignaat on Prantsuse revolutsiooni aegne paberraha.
Ühekrooniline

Ühekroonilised on erinevad rahamärgid: Ühekroonine münt Ühekroonine meenemünt Rahaühikute loend
Partners in Crime

"Partners in Crime" oli Eesti riiki esindav laul Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus 2007. aastal Helsingis. Laulu esitas poolfinaalis Gerli Padar. Loo viisi autor on Hendrik Sal-Saller ja sõnade autor Berit Veiber. Loo lavaesituses osalesid tantsijad Aleksandr Makarov, Marko Kiigajaan ja Martin Parmas ning taustavokalistid Johanna Münter ja Mirjam Mesak. Eesti laul esitati 23. lauluna. "Partners In Crime" saavutas poolfinaalis 33 punktiga 28 riigi laulu hulgas 22. koha ning finaali ei pääsenud. Eestile andsid punkte Gruusia (2 punkti), Iirimaa (3), Moldova (4), Leedu (6), Soome (6) ja Läti (12).
Fanny Kaplan

Fanny Kaplan ehk Feiga Roitblat (õieti Faina Jefimovna Kaplan, vene Фаина Ефимовна Каплан; 10. veebruar 1890 Volõõnia kubermang, Ukraina – 3. september 1918 Moskva) oli Vene revolutsionäär, kes 30. augustil 1918 tulistas Leninit. Ta oli Sotsialistide-Revolutsionääride Partei liige. Kaplan sündis seitsmelapselises juudi perekonnas. Tema vanemad olid pedagoogid. 1911. aastal siirdusid vanemad Ameerikasse, jättes ulaka tütre üksinda. Juba 16-aastaselt astus ta esseeride (sotsialistlike-revolutsionääride) parteisse. Ta oli mõistetud juba 1906. aastal eluaegsele sunnitööle, kuna ta üritas pommiga (väidetavalt oma tehtud) tappa Kiievi kuberneri. Ta vabanes sunnitöölt pärast Veebruarirevolutsiooni, ent vangistus oli avaldanud ta tervisele mõju – naisel olid pidevad peavalud ja nägemishäired. Kui esseeride ja bolševike partei vahel tekkisid konfliktid, otsustas ta Lenini tappa, kuna ta nägi meest „revolutsiooni reeturina“. 30. augustil 1918 pidas Lenin kõnet Moskva Michelsoni relvatehases. Pärast seda, kui Lenin väljus tehasest, et minna oma autosse, hüüdis teda Kaplan. Kui Lenin tema poole pööras, lasi Kaplan 3 lasku. Üks kuul läbis Lenini mantli, teised kaks tungisid vasakusse õlga ja vasakusse kopsu. Lenin toimetati kiiresti Moskva Kremlis asuvasse korterisse. Kuna Lenin kartis, et talle soovitakse jätkuvalt teha atentaati ning keeldus haiglasse minemast. Arstid, kes teda ravima tulid, ei suutnud väljaspool raviasutust Lenini kehast kuule eemaldada. Vaatamata tõsistele vigastustele jäi ta elama. Lenin ei paranenud vigastustest täielikult kunagi – arvatakse, et hilisemad rabandused ja osaline halvatus oli otseselt põhjustatud just atentaadist saadud tüsistustest. Kaplan vahistati ja kuulati üle. Naine kinnitas, et oli juba pikemat aega plaaninud Leninit tulistada. Oma kaasosaliste kohta ta informatsiooni ei jaganud, mistõttu ta lasti Tšekaa poolt ilma kohtuotsuseta maha. Kaplani laskis isiklikult maha Kremli komandant Pavel Malkov, endine madrus ja mereväelaste kõrgema valitava kollektiivi – Balti laevastiku keskkomitee (Tsentrobalti) liige. Pärast hukkamist valas Malkov proletaarluuletaja Demjan Bednõi juuresolekul Kaplani surnukeha bensiiniga üle ja põletas selle Aleksandri aia raudtünnis, kuhu hiljem jäänused maeti . "Minevikuhetk | 30. august: revolutsionäär Fanny Kaplan tulistas Vladimir Leninit". Õhtuleht. Leonid Mletšin. Lenin : Venemaa võrgutamine. Tallinn, 2014, lk. 74 Олег Капчинский (1. august 2018). "Комендант Кремля Павел Мальков: "Исполнил собственноручно..."". Rodina.
Alussõna

Alussõna (saksa keeles Grundwort) on Martin Buberi raamatu "Mina ja Sina" järgi üks kahest sõnapaarist (Mina-Sina ja Mina-See), mida inimene saab lausuda, konstitueerides oma Mina ja osaledes Jumala kaasloojana oma maailma konstitueerimises.
Masoovia vojevoodkond

Masoovia vojevoodkond on nii pindalalt kui ka rahvaarvult suurim Poola vojevoodkond. Vojevoodkond jaguneb viieks maakonna õigustega linnaks: Ostrołęka Płock Radom Siedlce Varssavi (Warszawa) ning 37 maakonnaks: Białobrzegi maakond Ciechanówi maakond Garwolini maakond Gostynini maakond Grójeci maakond Grodzisk Mazowiecki maakond Kozienice maakond Legionowo maakond Lipsko maakond Łosice maakond Lääne-Varssavi maakond (keskus Ożarów Mazowiecki) Maków Mazowiecki maakond Mińsk Mazowiecki maakond Mława maakond Nowy Dwór Mazowiecki maakond Ostrów Mazowiecka maakond Ostrołęka maakond Otwocki maakond Piaseczno maakond Płocki maakond Płoński maakond Pruszkówi maakond Przasnyszi maakond Przysucha maakond Pułtuski maakond Radomi maakond Siedlce maakond Sierpci maakond Sochaczewi maakond Sokołów Podlaski maakond Szydłowieci maakond Żuromini maakond Zwoleńi maakond Żyrardówi maakond Węgrówi maakond Wołomini maakond Wyszkówi maakond Masoovia (ajalooline piirkond) "Wyniki badań bieżących - Baza Demografia - Główny Urząd Statystyczny". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 8. juunil 2020.
Libra

Libra (ladina keeles 'kaalud') on astronoomias Kaalude tähtkuju ladinakeelne nimetus. astroloogias Kaalude sodiaagimärgi ladinakeelne nimetus. "Libra", Toni Braxtoni album 2005. aastast
Kolmnurk (tähtkuju)

Kolmnurk (ladina Triangulum) on põhjataeva tähtkuju, mille kolm eredamat tähte moodustavad pikliku kolmnurga. See on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 78. kohal, kattes tähistaevast 132 ruutkraadi. Kolmnurk kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka. Kolmnurga aluse moodustavad valged tähed β Trianguli ja γ Trianguli, mille näiv suurus on vastavalt 3,00 ja 4,00 ning tipu kollakasvalge α Trianguli, tähesuurusega 3,41. ι Trianguli on tähelepanuväärne topelttähesüsteem ja Kolmnurgas on teadaolevate planeetidega kolm tähesüsteemi. Tähtkujus asub mitu galaktikat, millest heledaim ja lähim on Kolmnurga galaktika ehk Messier 33.Esimene vaadeldud kvasar, 3C48, asub samuti Kolmnurgas. "Triangulum Constellation". Constellation Guide. Vaadatud 5. juuli 2018. "Star Constellation Facts: Triangulum". Astronomy Trek. Vaadatud 5. juuli 2018.
Annie Besant

Annie Wood Besant (1. oktoober 1847 Clapham, London – 20. september 1933 India) oli inglise teosoof, feminist, kirjanik ja ühiskonnategelane. Annie sündis keskklassi kuuluvas iiri perekonnas. 1867. aastal abiellus ta 26-aastase vaimuliku Frank Besantiga. Neil sündis kaks last. Abielu oli aga õnnetu, kuna Annie iseseisvus ei meeldinud Frankile; Annie polnud aga rahul, et kogu raha, mis ta teenis kirjutistest, läks Franki kätte (tollal ei olnud abielus naisel oma varale legaalset õigust). Peamiselt kirjutas Annie sellal lühijutte, lasteraamatuid ja artikleid. Kui abielu lagunes, ütles Annie kristlusest lahti ning hakkas toetama farmitöölisi, kelle töötingimused olid halvad. Hiljem siirdus Annie Besant Londonisse, kus sõbrunes Charles Braudlaughiga, kes andis talle tööd ajalehes National Reformer. Seal kirjutas Besant peamiselt abieluprobleemidest ja naisõigustest. 1890. aastatel hakkas Besant toetama teosoofialiikumist, mida juhtis Madame Blavatsky. Innustatuna teosooflikest ideedest hakkas ta külastama Indiat, kus võitles domineeriva Suurbritannia mõjuvõimu vastu. Esimese maailmasõja ajal, juunist septembrini 1917, oli Annie Besant interneeritud Briti võimude poolt.
Astara

Astara on linn Aserbaidžaanis, Astara rajooni keskus. Asub Kaspia mere ääres Iraani piiri lähedal. Teisel pool piiri asub Iraani linn Āstārā. Astara oli 18. sajandil Talõši kaganaadi pealinn.
Kikwit

Kikwit on linn Kongo DV-s. Linn asub Kwilu jõe ääres. 2006. aastal kavandatud haldusreformi käigus sai Kikwitist 2015. aastal Kwilu provintsi halduskeskus. Enne seda oli Kikwit Bandundu provintsi suurim linn.
Divergents

Divergents on protsesside lahknemine eri suundadesse või hajumine. Sõna on kasutusel ka mitme teadusharu terminina: Divergents on bioloogias taksonite lahknemine evolutsiooni käigus. Divergents on matemaatikas vektorvälja teatud funktsionaal. Divergents on keeleteaduses keelte lahknemine. Divergents on okeanograafias hoovuste lahknemine horisontaalsuunas ... Konvergents
Karnivoor

Loomtoiduline loom ehk lihatoiduline ehk karnivoor ehk sarkofaag ehk harpaktofaag on loom, kes toitub teistest loomadest. Karnivoori vastand on herbivoor ehk taimtoiduline. Omnivoor sööb kõike, nii liha- kui taimetoitu. Mõnes käsitluses eristatakse loomtoiduliste seas karnivoore (lihasööjaid) ja parasiite. Neist esimesed surmavad enamasti saaklooma ja söövad ta ära (paljud kiskjalised, röövlinnud). Parasiidid kasutavad peremeesorganismi aga pikemat aega. Maailmas tuntakse ka 630 liiki lihatoidulisi taimi, mis toituvad peamiselt putukatest, ja üle 200 liigi lihatoidulisi seeni, mis toituvad peamiselt mikroskoopilistest loomadest. Vastavalt definitsioonile ei ole need karnivoorid. Esimesed selgroogsed karnivoorid olid kalad. Esimesed neljajalgsed karnivoorid olid kahepaiksed, kes maale elama asusid. Nad toitusid kaladest. Hiljem lisandusid putuktoidulised neljajalgsed loomad. Üleminek kalatoidult maismaaselgroogsete söömisele ei nõudnud kuigivõrd kohastumist. Alles hiljem tekkisid taimtoidulised loomad, sest kohastumine taimetoiduga, mis on väga kiuline, nõudis kompleksset kohastumist. Röövloom (kiskja) Raipesööjad EE 5. köide, 1990
Konvergents

Konvergents on eri protsesside kulgemine ühes suunas või millegi kokkulangemine. Sõna on mitmes teadusharus tarvitusel terminina: Konvergents on bioloogias erineva päritoluga liikidel sarnaste keskkonnatingimuste toimel sarnaste tunnuste kujunemine. Konvergents on keelte või keelerühmade ühistunnuste tekkimine rööpselt toimuvate muutuste tagajärjel. Konvergents on okeanograafias hoovuste koondumine ... Divergents
Richard Ritsing

Richard Ritsing (25. märts 1903 Räpina – 8. juuli 1994 Tartu) oli eesti koorijuht ja helilooja. Richard Ritsing sündis külasepa-põllupidaja lasterohkes perekonnas. Pärast kooliaastaid Suure-Veerksus ja Räpinas jätkas haridusteed Tartu Reaalkommertskoolis (1919–1920), Tartu Reaalkoolis (1920–1923), Tartu Kõrgemas Muusikakoolis (1919–1924) ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (1923–1929). Muusikakoolis õppis teooriat ja kompositsiooni Mart Saare ja Heino Elleri, koori- ja orkestritundmist Juhan Aaviku, viiulit S. Schapiro jt, klaverit Salme Hermanni (dr. Karl August Hermanni tütar) jt, laulmist D. Brovkini juures. Hiljem täiendas end (peamiselt dirigeerimises) ka välismaal (Berliinis, Varssavis) ning omandas muusikaõpetaja kutse. alates 1920 dirigent alates 1923 muusikaõpetaja 1927–1933 Tartu Töölisteatri muusikajuht 1934–1958 Tartu Ülikooli muusikaõpetaja 1947–1957 Tartu Muusikakursuste (Õhtumuusikakooli) organiseerija, direktor, õppejõud 1945–1980 Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli õppejõud 1946–1956 Heliloojate Liidu Tartu osakonna ja noortesektsiooni organiseerija ning esimees, hiljem juhatuse liige Dirigent ja kunstiline juht Tartu Töölismuusika Ühingus Muusikaõpetaja Vahi Põllundus- ja Aianduskoolis, Pimedate Asutuste koolides ja mujal 1950–1980 oli Richard Ritsing üldlaulupidude üldjuht, 1985 ja 1990 aujuht. Richard Ritsing oli 1956. aastal Tartus Toomeorus toimunud I üliõpilaste laulu- ja tantsupeo Gaudeamus mõtte algataja ja selle traditsiooni üks loojaid. Ta oli Gaudeamuse üldjuht 1956, 1958, 1967, 1968, 1971 ja 1974. aastal. Ta juhatas 1933–1974 Tartu Akadeemilist Meeskoori, 1935–1983 Vanemuise segakoori, 1945–1963 Tartu Ülikooli Akadeemilist Naiskoori ja paljusid teisi koore ning orkestreid. Richard Ritsing on loonud koori- ja soololaule, instrumentaalmuusikat soolopillidele, ansamblitele ja orkestrile, muusikat lavateostele; avaldanud muusikaartikleid ja -uurimusi; ulatuslikematest töödest on trükis ilmunud "Koori- ja orkestrijuhi käsiraamat", "Kooritöö metoodika", "Eesti muusika ajalugu" (läti ja soome keeles), uurimus "Kalevipoeg muusikas", ülevaade eesti vanemast muusikaliteratuurist. Maetud Tartus, Raadi kalmistul. 1983 Tartu aukodanik 1984 Eesti NSV rahvakunstnik Tartu Kultuurkapital ja Tartu linn annavad välja Richard Ritsingu nimelist preemiat. Preemia määratakse kuni kolmele Heino Elleri Muusikakooli kooridirigeerimise eriala õpilasele silmapaistvate erialaste tulemuste eest. Isa Jaan Ritsing (1860–1936), ema Liisa Rising (sündinud Zirnask, 1878–1942). Abikaasa alates 1927 Mari Ritsing (sündinud Vassus, 1903–1993). Richard Ritsingu poeg on koorijuht ja helilooja Alo Ritsing. Richard Ritsingu nimeline preemia. Tartu Kultuurkapitali veebisait. Richard Ritsing Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Aberdeen (Washington)

Aberdeen on sadamalinn USA-s Washingtoni osariigis Grays Harbori maakonnas. Ta piirneb Hoquiami ja Cosmopolisiga ning asub umbes 70 km Olympiast lääne pool. Elanike arv on 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 16 461. Peamised majandusharud on metsatööstus, kalapüük ja konservitööstus. Linn on maakonna majanduskeskus. Aberdeeni peetakse grunge sünnikohaks, sest sealt on pärit Kurt Cobain ja Krist Novoselic.
Ligatuur

Ligatuur on meditsiinis niit veresoonte sidumiseks. Ligatuur on lisametall või -sulam. Ligatuur on sidekaar noodikirjas. Ligatuur on liittäht (nt prantsuse œ). ...
Viiekroonine münt (1994)

Viiekroonine münt on teine pärast 1992. aasta rahareformi igapäevakäibesse mõeldud meenemünt. See vermiti 1994. aastal. Münt anti välja Eesti Panga 75. aastapäevaks ja see oli kasutusel igapäevases käibes. Kuldkollane münt kaalub 7,1 grammi, selle läbimõõt on 2,62 sentimeetrit, paksus 2 millimeetrit ning selle serv on sile. Mündi esiküljel on Eesti väike riigivapp ja vermimise aasta "1994". Mündi tagaküljel on kaljupanga kujutis (sama motiiv mis 100-kroonisel pangatähel), legend "EESTI PANK 75" ning nimiväärtus "5 krooni". 1993. aasta viiekroonine münt Viiekroonine pangatäht Eesti Vabariigi meenemündid Eesti kroon
EKI

EKI on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Kardioloogia Instituut Eesti Keele Instituut Eesti Kohtuekspertiisi Instituut Eesti Konjunktuuriinstituut Elukultuuri Instituut ...
Sõltuvus (narkoloogia)

Sõltuvus väljendub kehaliste ja psüühiliste nähtude kompleksis, mille korral sõltuvusaine tarvitamine omandab inimese käitumises kõige suurema tähenduse. Sõltuvusseisundit iseloomustavad järgmised tunnused: Tugev tung tarvitada ainet. Võimetus kontrollida tarvitatava aine koguseid ja tarvitamise kestust. Võõrutusseisundi arenemine aine tarvitamise lõppedes. Tolerantsuse teke tarvitatava aine suhtes. Järjest suurenev ajahulk, mis kulub sõltuvusaine hankimisele ja tarvitamisele. Eristatakse järgmisi liike: psüühiline sõltuvus – tugev soov sõltuvusainet tarvitada. füüsiline sõltuvus – sõltuvusaine puudumisel tekivad tuntavad tervisehäired ehk võõrutusnähud. Alkoholisõltuvus – nii psüühiline kui ka füüsiline, kuid alkoholismi all mõistetakse eeskätt psüühilist sõltuvust. Erinevalt mitmest muust psühhoaktiivsest ainest ei ole alkoholsõltuvus seotud kindla ajupiirkonnaga. Psüühiline sõltuvus – joomahimu, vältimatu vajadus saada alkoholi, võimetus loobuda, tolerantsus, füüsiline sõltuvus. Füüsiline sõltuvus – tekib, kui esineb krooniline vähemalt 1-promilline joove. ELi tervishoiuportaal – Narkootilised ained Nähtamatud barjäärid: uimastisõltuvus ja probleemid praktikas. Tervise arengu instituut - narkootikumide tarvitamise ennetamine
Domitien Ndayizeye

Domitien Ndayizeye (sündinud 2. mail 1953 Muragos, Kayanza provintsis) on Burundi poliitik. 30. aprillist 2003 kuni 26. augustini 2005 oli Burundi president. Juba noorena puutus hutude enamusrahvusse kuuluv Domitien Ndayizeye kokku tutsidepoolse rõhumisega. Ta alustas varakult poliitilist tegevust. 1982 läks ta eksiili Belgiasse ja hakkas inseneriks õppima. Seejärel läks ta Rwandasse ja pöördus kodumaale tagasi alles 1993, veidi aega pärast esimese demokraatlikult valitud hutust presidendi Melchior Ndadaye võimuletulekut. Ndadaye mõrvamisest samal aastal sai alguse kodusõda, mis maksis sadade tuhandete inimeste elu. 1995/96 võeti ta vahi alla. Seejärel valiti ta oma partei Front pour la démocratie au Burundi alaliseks sekretäriks. Arushas 2000. aastal alla kirjutatud rahulepingu järgi sai tutsi Pierre Buyoya 2001. aastal üleminekuvalitsuse presidendiks ja Ndayizeye asepresidendiks. Vastavalt lepingule loovutas Buyoya 18 kuu pärast koha Ndayizeyele. Ndayizeye valitsusajal valmistati 2004. aastal ette Burundi uus põhiseadus, mis 28. veebruaril 2005 toimunud rahvahääletusel ka heaks kiideti. Tutside ja hutude peamiste poliitiliste jõudude koostöö tulemusel saavutati uuele põhiseadusele 92-protsendiline poolehoid. Kui augustis 2005 valiti riigi uueks presidendiks Pierre Nkurunziza, andis Ndayizeye võimu üle ja asus tööle Burundi senaatorina. Sellel ametikohal tegutses ta 21. augustini 2006, mil senat otsustas ta parlamendiliikme puutumatusest ilma jääda. Kohe pärast seda vahistas politsei Ndayizeye Bujumburas senatihoone ees. Teda süüdistatakse väidetava riigipöördekatse kavandamises. Foto
Nelli Kalikova

Nelli Kalikova (sündinud 16. veebruaril 1949 Tallinnas) on Eesti arst, poliitik ja ühiskonnategelane. Aastatel 2002–2016 kuulus ta erakonda Res Publica (praegu Isamaa ja Res Publica Liit). Varem kuulus Rahvaerakonda Mõõdukad (kandidaat 2002. a KOV-l). Tema venelasest isa Valentin Kalikov sündis Viru maakonnas. Nelli Kalikova ema on eestlane.[viide?] 1966 Tallinna 6. Keskkool 1972 Leningradi Pediaatriainstituut 1973 Tartu Riiklik Ülikool, internatuur 1996 Londoni Hügieeni ja Troopilise Meditsiini Instituut 1973–1976 Aseri Ambulatoorium, Kohtla-Järve rajooni pediaater 1976–1984 Tallinna Merimetsa Haigla pediaater-infektsionist 1987–1992 Tallinna Nakkushaigla peaarsti asetäitja ravi alal 1984–1987 ja 1992–1996 Riikliku Tervisekaitseameti (Tervisekaitseinspektsiooni) epidemioloog, eriti ohtlike nakkuste osakonna juhataja 1996–2003 AIDSi Ennetuskeskuse osakonna juhataja 2003–2007 X Riigikogu liige MTÜ AIDSi Ennetuskeskus (asutajaliige) MTÜ Lapsevanemad Narkomaania Vastu (asutajaliige) MTÜ AIDSi Tugikeskus (asutajaliige) ESPO Ühing (asutajaliige) 2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk 2001 Koosmeele auhind Kalikova on lahutatud, tal on poeg. Ta valdab eesti, vene ja inglise keelt. Äriregistri päring. Kasutatud 9. juulil 2016. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee). CV
Pierre Buyoya

Pierre Buyoya (24. november 1949 Bururi provints, Rutovu – 17. detsember 2020) oli Burundi poliitik. Ta oli Burundi president 1987–1993 ja 1996–2003. Sõjaväeliselt auastmelt major. Septembris 1987 juhtis Buyoya sõjaväelist riigipööret Burundi Teise Vabariigi vastu, mille eesotsas oli Jean-Baptiste Bagaza, ja hakkas Kolmanda Vabariigi esimeseks presidendiks. Ta kuulutas välja liberaliseerimise ning hutude ja tutside vaheliste suhete parandamise programmi, kuid juhtis peamiselt tutsidest koosnevat huntat, mis rõhus hutusid. See viis hutude ülestõusuni augustis 1988, mille tõttu hukkus umbes 20 000 inimest. Pärast neid tapmisi nimetas Buyoya komisjoni, mis pidi leidma tee vägivallale lõpu tegemiseks. See komisjon koostas uue põhiseaduse, mille Buyoya 1992. aastal heaks kiitis. Põhiseadus nägi ette presidendi ja parlamendi ning mitteetnilise valitsemise. Juunis 1993 peeti demokraatlikud valimised, mille võitis hutu Melchior Ndadaye, kes moodustas valitsuse, milles osalesid nii hutud kui ka tutsid. Ent sõjavägi mõrvas Ndadaye ja puhkes taas kodusõda. Sõja käigus hukkus umbes 150 000 inimest. Korduvalt püüti moodustada valitsust, kuid ka koalitsioonivalitsus eesotsas Sylvestre Ntibantunganyaga ei suutnud sõjale lõppu teha. 25. juulil 1996 tuli Buyoya riigipöördega taas võimule. Kodusõda jäi vähem ägedaks, kuid jätkus. Seati sisse ka rahvusvahelised majandussanktsioonid, sest Buyoya tuli võimule ebaseaduslikult. Sanktsioone leevendati, kui Buyoya moodustas valitsuse, kuhu kuulusid nii tutsid kui ka hutud. Buyoya valis oma asepresidendiks hutu Domitien Ndayizeye. Valitsusleppe tingimuste kohaselt pidi Buyoya 2003. aastal võimu üle andma, mida ta ka tegi. 30. aprillil sai presidendiks Ndayizeye. Foto Foto