Kuusjoonte loend

Kuusjoonte nimekiri on nimekiri kuusjoontest, mis sisalduvad "Muutuste raamatus" ehk "Yi Jingis". Allolevas väikeses tabelis on kolmjoonte arvulised väärtused, mille läbi tuuakse suure tabeli kolmandas veerus ära kuusjoontes sisalduvate kolmjoonte numbrikombinatsioonid. Tabelis on toodud mõned "Muutuste raamatus" olevate kuusjoonte nimede tõlked. Nende seas ka kahe esimese enamtunnustatud tõlkija R. Wilhelm ja K. Štšutski omad. Praeguseks ajaks on tehtud põhjalikku tööd juba ka nimede piktograafika ja ajalooliste sisumuutuste vallas. Tabelis on toodud ka Mawangduist leitud käsikirjas sisaldunud erinevad nimed. Samuti on toodud viimases veerus ära ka valdavalt ühesõnalised raamatu lisas "Zaguazhuan" olevad üksikkuusjooni iseloomustavad sõnad. 1. kuusjoone nimetusks on 乾 (qián). Ülal Ilm (乾 qián). All Ilm (乾 qián). 乾 (qián) hieroglüüfi tõlkimine Taeva asemel Ilmaks, kuid mitte otseselt ilmastikuks, tugineb: Hieroglüüfi võimalikule, väheolulisele ja mittearvestatavale kaudsele piktograafilisele tõlgendusele: pöörlev õhk (qi). (Vastandkuusjoone 2. 坤 (kūn) piktograafika üheks tõlgenduseks on: keskne maa.) Kui "Sunzis" räägitakse Taevaga arvestamisest, siis mõeldakse sellega otseselt ilmastikku. (Seejuures on siiski tarvitatud teist hieroglüüfi kui qián). Heebrea ja vana-hiina keeles nimetati universumi taevasmaaks. Eesti keeles otseselt maailmaks. Yangile vastab väline (ilm, ilmne, ilmunu, ilming) ja yinile sisene. Kaheksa kolmjoone nimede hulgas (Maa, Mägi, Vesi, Kõu, Tuul, Tuli, Järv, Ilm) jääks kuuetäheline Taevas võõrkehaks. 1. ja 2. kuusjoonte teineteise täiendus ei kattu otseselt vastandusega kõrgem-madalam või ülal-all. Neile mõlemale on omane oma, teiste hieroglüüfidega väljendatav, taeva ja maa osa. QIAN hieroglüüfi piktograafika on seotud päikese, selle tõusu ja valguskiirguse kasvuga. Piktograafikast on välja loetud ka (keskmes ülalhoitavat) sõjaväelist lippu (vimpelt). Samas on joontel juttu draakonist (hiinlastele vihma sümbol). (Vaid viimasel joonel on juttu kõrgenevast (kõrgistuvast) draakonist, mis seostub läänelku lohe ja põuaga.) Päike ja vihm olid põllumajandusele tuginevale Zhou kultuurile otsesteks eluloojateks. Mawangdui käsikirjas kasutatud nimetus võti (􁒟) on ka mehe suguelundi sümboliks. 2. kuusjoone nimeks on 坤 (kūn). All Maa (坤 kūn), ülal Maa (坤 kūn). 3. kuusjoone nimeks on 屯 (zhūn). All Kõu (震 zhèn), ülal Vesi (坎 kǎn). 4. kuusjoone nimeks on 蒙 (méng). All Vesi (坎 kǎn), ülal Mägi (艮 gèn). 5. kuusjoone nimeks on 需 (xū). All Ilm (乾 qián), ülal Vesi (坎 kǎn). 6. kuusjoone nimeks on 訟 (sòng). All Vesi (坎 kǎn), ülal Ilm (乾 qián). 7. kuusjoone nimeks on 師 (shī). All Vesi (坎 kǎn) , ülal Maa (坤 kūn). 8. kuusjoone nimeks on 比 (bǐ). All Maa (坤 kūn), ülal Vesi (坎 kǎn). 9. kuusjoone nimeks on 小畜 (xiǎo chù). All Ilm (乾 qián), ülal Tuul (巽 xùn). 10. kuusjoone nimeks on 履 (lǚ). All Järv (兌 duì) , ülal Ilm (乾 qián). 11. kuusjoone nimeks on 泰 (tài). All Ilm (乾 qián), ülal Maa (坤 kūn). 12. kuusjoone nimeks on 否 (pǐ). All Maa (坤 kūn), ülal Ilm (乾 qián). 13. kuusjoone nimeks on 同人 (tóng rén). All Tuli (離 lí), ülal Ilm (乾 qián) . 14. kuusjoone nimeks on 大有 (dà yǒu).' All Ilm (乾 qián), ülal Tuli (離 lí). 15. kuusjoone nimeks on 謙 (qiān). All Mägi (艮 gèn), ülal Maa (坤 kūn). 16. kuusjoone nimeks on 豫 (yù). All Maa (坤 kūn), ülal Kõu (震 zhèn). 17. kuusjoone nimeks on 隨 (suí). All Kõu (震 zhèn), ülal Järv (兌 duì). 18. kuusjoone nimeks on '蠱' (gŭ). All Tuul (巽 xùn), ülal Mägi (艮 gèn). 19. kuusjoone nimeks on 臨 (lín). All Järv (兌 duì), ülal Maa (坤 kūn). 20. kuusjoone nimeks on 觀 (guān). All Maa (坤 kūn), ülal Tuul (巽 xùn). 21. kuusjoone nimeks on 噬嗑 (shì kè) All Kõu (震 zhèn), ülal Tuli (離 lí). 22. kuusjoone nimeks on 賁 (bì). All Tuli (離 lí), ülal Mägi (艮 gèn) . 23. kuusjoone nimeks on 剝 (bō). All Maa (坤 kūn), ülal Mägi (艮 gèn). 24. kuusjoone nimeks on 復 (fù). All Kõu (震 zhèn), ülal Maa (坤 kūn). 25. kuusjoone nimeks on 無妄 (wú wàng). All Kõu (震 zhèn) , ülal Ilm (乾 qián). All , ülal . 26. kuusjoone nimeks on 大畜 (dà chù). All Ilm (乾 qián), ülal Mägi (艮 gèn). 27. kuusjoone nimeks on 頤 (yí), "Swallowing". All Kõu (震 zhèn), ülal Mägi (艮 gèn). 27. kuusjoone nimeks on 大過 (dà guò). All Tuul (巽 xùn), ülal Järv (兌 duì). 29. kuusjoone nimeks on 坎 (kǎn). All Vesi (坎 kǎn), ülal Vesi (坎 kǎn). 30. kuusjoone nimeks on 離 (lí). All Tuli (離 lí), ülal Tuli (離 lí). 31. kuusjoone nimeks on 咸 (xián). All Mägi (艮 gèn) ülal Järv (兌 duì) . 32. kuusjoone nimeks on 恆 (héng). All Tuul (巽 xùn), ülal Kõu (震 zhèn). 33. kuusjoone nimeks on 遯 (dùn)- All Mägi (艮 gèn), ülal Ilm (乾 qián). 34. kuusjoone nimeks on 大壯 (dà zhuàng). All Ilm (乾 qián), ülal Kõu (震 zhèn). 35. kuusjoone nimeks on 晉 (jìn). All Maa (坤 kūn) , ülal Tuli (離 lí) . 36. kuusjoone nimeks on 明夷 (míng yí). All Tuli (離 lí), ülal Maa (坤 kūn). 37. kuusjoone nimeks on 家人 (jiā rén). All Tuli (離 lí), ülal Tuul (巽 xùn). 38. kuusjoone nimeks on 睽 (kuí). All Järv (兌 duì), ülal Tuli (離 lí). 39. kuusjoone nimeks on 蹇 (jiǎn), All Mägi (艮 gèn), ülal Vesi (坎 kǎn). 40. kuusjoone nimeks on 解 (xiè). All Vesi (坎 kǎn), ülal Kõu (震 zhèn). 41. kuusjoone nimeks on 損 (sǔn). All Järv (兌 duì), ülal Mägi (艮 gèn). 42. kuusjoone nimeks on 益 (yì). All Kõu (震 zhèn), ülal Tuul (巽 xùn). 43. kuusjoone nimeks on 夬 (guài). All Ilm (乾 qián), ülal Järv (兌 duì). 44. kuusjoone nimeks on 姤 (gòu). All Tuul (巽 xùn), ülal Ilm (乾 qián). Hexagram 45 is named 萃 (cuì). All Maa (坤 kūn), ülal Järv (兌 duì) 46. kuusjoone nimeks on 升 (shēng). All Tuul (巽 xùn), ülal Maa (坤 kūn). 47. kuusjoone nimeks on 困 (kùn). All Vesi (坎 kǎn), ülal Järv (兌 duì). 48. kuusjoone nimeks on 井 (jǐng). All Tuul (巽 xùn), ülal Vesi (坎 kǎn). 49. kuusjoone nimeks on 革 (gé). All Tuli (離 lí), ülal Järv (兌 duì). 50. kuusjoone nimeks on 鼎 (dǐng)- All Tuul (巽 xùn), ülal Tuli (離 lí) . 51. kuusjoone nimeks on 震 (zhèn). All Kõu (震 zhèn), ülal Kõu (震 zhèn). 52. kuusjoone nimeks on 艮 (gèn). Ülal Mägi (艮 gèn). All Mägi (艮 gèn). 艮 (gèn) praeguses tähenduses: kõva, kuiv, jäik; otsesus; peatus, tõke, takistus. 艮 hieroglüüf endeluu kirjas koosneb ülal olevast (suurest) silmast ja all olevast tagasi pöörduva inimese piktograafist. Seda on seostatud järsku ümber pöördumisega ja teisele suurisilmi otsa vaatamisega. Kuid algselt ka enesesse vaatamisega. (Hieroglüüf on koostisosaks ka 20., 27. ja 8. nimehieroglüüfides. 20. on seejuures kuusjoon, mis taandub otseselt Mäe kolmjooneks ja mille nimeks on: kaemus, vaatlus.) Songi aegne taoistlik meister Bai Yuchan (􀍣􀍗􁖿; 1134-1229) juhib tähelepanu sellele, et hieroglüüf 􀌈 (chu “väljuma”) koosneb kahest kohakuti olevast mäe piktograafist. Seetõttu pole kuusjoone tähenduseks mitte vaid "jääda varjatuks," vaid ka "ilmuda välja valgusse". Kuusjoone nimi on ka selle koostisosadeks olevate kolmjoonte nimeks. Kolmjoonele on omakorda antud rohkelt tähendusi. Lugu seostub peatumise, keskendumise, rahunemise selginemise ja eneskesksuse minetamisega. Olles seega vastupidine 51. kuusjoone enesekesksele erutuvusele, ärrituvusele ja liikuvusele. 53. kuusjoone nimeks on 漸 (jiàn). All Mägi (艮 gèn), ülal Tuul (巽 xùn). 54. kuusjoone nimeks on 歸妹 (guī mèi). All Järv (兌 duì), ülal Kõu (震 zhèn). 55. kuusjoone nimeks on 豐 (fēng). All Tuli (離 lí), ülal Kõu (震 zhèn). 56. kuusjoone nimeks on 旅 (lǚ). All Mägi (艮 gèn), ülal Tuli (離 lí). 57. kuusjoone nimeks on 巽 (xùn), All Tuul (巽 xùn), ülal Tuul (巽 xùn). 58. kuusjoone nimeks on 兌 (duì). All Järv (兌 duì), ülal Järv (兌 duì). 59. kuusjoone nimeks on 渙 (huàn). All Vesi (坎 kǎn), ülal Tuul (巽 xùn). 60. kuusjoone nimeks on 節 (jié). All Järv (兌 duì), ülal Vesi (坎 kǎn). 61. kuusjoone nimeks on 中孚 (zhōng fú). All Järv (兌 duì), ülal Tuul (巽 xùn). 62. kuusjoone nimeks on 小過 (xiǎo guò). All Mägi (艮 gèn), ülal Kõu (震 zhèn). 63. kuusjoone nimeks on 既濟 (jì jì). All Tuli (火), ülal Vesi (坎 kǎn). 64. kuusjoone nimeks on 未濟 (wèi jì). All Vesi (坎 kǎn), ülal Tuli (離 lí). Yi Jing, Oracle of the Sun (by LiSe Heyboer) [1] Перев. с кит. Б. Б. Виногродского. И цзин-Чжоу И. М. "Северный ковш", 1999. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2011. Vaadatud 11. jaanuaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2011. Vaadatud 11. jaanuaril 2011.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Liu Ts'un-yan, "Lin Chao-en (1517-1598): The Master of the Three Teachings." T'oung Pao 53 (1967), 272. Richard J. Smith. The sixty-four hexagrams: some translations of "hexagram names" (guaming) listed in the received order. Rice University [2] Wilhelm, Richard and Baynes, Cary (1967). The I Ching or Book of Changes, With foreword by Carl Jung. 3rd. ed., Princeton University Press#Bollingen Series XIX. Princeton NJ: Princeton University Press (1st ed. 1950). Щуцкий Ю. К. Китайская классическая «Книга Перемен». Под ред. А. И. Кобзева. М., 2003. Ivo Vahur, Muutuste raamatu keel. Tallinn 2009 ISBN 9789949184507