laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Wizna

Wizna on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Łomża maakonnas, Wizna valla halduskeskus. Wizna asub Łomżast umbes 22 km idas. Wiznat on esmamainitud 1113. aastal. Wizna sai linnaõigused 1435. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. Wizna lähedal toimus 1939. aasta 7.–10. septembrini Saksa ja Poola vägede vahel Wizna lahing. Wieś Wizna w liczbach Polska w liczbach Wizna, Poland Gutstein.net
Oktoober 2020

Oktoober 2020, kroonika 2020. aasta oktoober algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast laupäeval. Kuupäevad:   1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 ... Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi koroonaviiruse proov osutus positiivseks ja ta viidi haiglasse. ... Karolinska Instituudi teatel pälvisid Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna C-hepatiidi viiruse avastajad Harvey J. Alter, Michael Houghton, Charles M. Rice. Armeenia ja Aserbaidžaan sõlmisid Mägi-Karabahhis relvarahu. NASA kosmosesond OSIRIS-REx laskus 101955 Bennu pinnale ja sai esimeseks Ameerika Ühendriikide kosmosesondiks, mis on asteroidilt pinnaseproove võtnud. Falklandi saared kuulutati 38 aastat pärast Falklandi sõja lõppu maamiinivabaks.
Polyphemos

Polyphemos (kreeka keeles Πολύφημος) on ühesilmne kükloop vanakreeka mütoloogias, Poseidoni ja nereiid Thoosa poeg. Illüüria asutaja Illyrios on Appianose üleskirjutatud asutamisloo järgi Polyphemose ja merenümf Galateia üks kolmest Sitsiiliasse ümber asunud pojast. Polyphemose ülejäänud kaks poega andsid nime keltidele ja galaatidele. Kõige rohkem tuntakse Polyphemost episoodi järgi "Odüsseiast", kus Odysseus ja üksteist tema laevameest lähevad kükloopide saarele ja leiavad seal Polyphemose kodukoopa lammastega. Nad tapavad, küpsetavad ja söövad lambaid, kuni Polyphemos tuleb ja suure kivi koopasuu ette veeretab. Odysseus tutvustab ennast Polyphemosele nimega Eikeegi (kr οὔτις 'mitte keegi', isikunimena muudetud rõhuga Οὖτις) ja mehed joodavad Polyphemose veinist purju, kuni too magama jääb. Kui Polyphemos magab, torkavad mehed tulise odaga tal silma peast. Polyphemos kutsub teisi kükloope appi, karjudes, et Eikeegi on talle viga teinud. Teised kükloobid aga arvavad, et Polyphemos on peast segi läinud ega tule appi. Hommikul seob Odysseus oma mehed Polyphemose lammaste alla ja haarab ise kinni jäära kõhukarvadest. Kui pime kükloop oma lambaid koopasuust ükshaaval välja sööma laseb, katsub ta ainult nende karvaseid selgi ja laseb niiviisi teadmata Odysseuse ja tema mehed koopast välja. See nõndanimetatud Polyphemose müüt on laialt levinud rahvusvaheline muinasjututüüp "Polyphemose pimestamine" ehk ATU 1137 (kuulub klassifikatsiooni järgi rumala vanapagana juttude tsüklisse), mille teisendeid on üles kirjutatud ka soome, eesti, liivi ja saami ning kogu ülejäänud Euroopa rahvapärimusest. Polyphemose looga ühendatakse folkloristikas tihti lugu "Silmarohi" (ATU 1135). "Silmarohu" loo eesti redaktsioonis veenab tina sulatav sepp või Kaval-Ants Vanapaganat, et keedab silmarohtu. Kui Vanapagan on lasknud ennast pingile siduda, valab kavaldaja talle kuuma tina silma, tehes ta ühest silmast pimedaks. Kavaldaja võib ennast tutvustada nimega Ise, mispeale Vanapagan käib ringi, pink selga seotud, ja karjub: "Ise tegi! Ise tegi!" või vastab sama lausega pärimistele, kes talle kurja tegi. Enzyklopädie des Märchens, märksõna Polyphem (ATU 1135–1137)
Lihatööstus

Lihatööstus on toiduainetööstuse haru, mis tegeleb veise-, sea-, lamba-, linnu-, küüliku-, hobuse- ning teiste kodu- ja metsloomade liha ümbertöötlemisega. Protsess algab koduloomade tapmisest tapamajas, pärast eraldatakse liha kontidest. Osa toodangust (toorliha) läheb kohe tarbimiseks, aga teine osa läheb vorsti, suitsutatud liha, lihakonservide, loomatoidu, ravimite (insuliin, hepariin), suletoodete, liima, želatiini tootmiseks. Energia, pestitsiidide, sööta, mulla ja taastumatud ressursside kasutamist arvestades on majanduslikult kõige kasulikum linnuliha tootmine ja kasutum veiseliha tootmine.
Festivali i Këngës

Festivali i Këngës on iga-aastane Albaania lauluvõistlus, mida korraldab rahvusringhääling Radio Televizioni Shqiptar (RTSH). See on toimunud alates 1962. aastast. 2003. aastast on see olnud Albaania eelvoor Eurovisiooni lauluvõistlusel. Albaania Eurovisiooni lauluvõistlusel Festivali koduleht RTSH koduleht
Kolonelleitnant

Kolonelleitnant on sõjaväeline auaste paljudes maades, sealhulgas Eesti kaitseväes. Kolonelleitnant vastab Vene alampolkovniku ja Saksa ooberstleitnandi auastmele. Eesti kaitseväes on kolonelleitnant maaväe ja õhuväe vanemohvitseri auaste, mis on koloneli auastmest madalamal ja majori auastmest kõrgemal. Mereväes vastab kolonelleitnandile kaptenleitnandi auaste. Kolonelleitnandi (kaptenleitnandi) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid VII (üksiku pataljoni ülem) ja VIII (rügemendiülema abi) astme ametikohal.
Kammpilvik

Kammpilvik (Russula recondita, varem Russula pectinatoides) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen. Kübar on kollakas- kuni hallikaspruun. Sarnaneb välimuselt rihvelpilvikuga, kuid on maheda maitse ja õlilõhnaga. Kammpilvik ei ole söögiseen. Kammpilvik kasvab lehtmetsades, eriti tammikutes. Eestis on teda leitud väga harva vaid Saaremaalt. eElurikkuse andmebaasi järgi on kammpilvikut leitud ka Hiiumaa laidudelt ja Kagu-Eestist. Kammpilvikut peeti kaua holarktilise levikuga rihvelpilviku alamliigiks. 2017. aastal avaldatud uurimuse järgi on Euroopas ja Põhja-Ameerikas levinud seni kammpilvikuks peetud seen kaks eri liiki. Ameerikas esinevale liigile jäeti nimi Russula pectinatoides ja Euroopas levinud liigile anti nimeks Russula recondita. Kuulo Kalamees, Vello Liiv. 400 Eesti seent. Tartu: Eesti Loodusfoto, 2010, lk 274 https://elurikkus.ee/generic-hub/occurrences/search?q=lsid:173243#map Sacha Melera, Carlo Ostellari, Neria Roemer, Peter G. Avis, Mauro Tonolla: Analysis of morphological, ecological and molecular characters of Russula pectinatoides Peck and Russula praetervisa Sarnari, with a description of the new taxon Russula recondita Melera & Ostellari. In: Mycological Progress. Band 16, Nr. 2, 1. Februar 2017, ISSN 1861-8952, lk 117–134, doi:10.1007/s11557-016-1256-y. Kammpilvik andmebaasis eElurikkus
Alarmsõiduk

Alarmsõiduk on kiireloomuliste ametiülesannete täitmiseks mõeldud sõiduk. Eesti Vabariigis eraisik alarmsõidukit omada ei saa. Alarmsõidukit saavad omada juriidilised isikud. Eestis on teatavate ametikohtadega seotud sõidukid alatiselt alarmsõiduõigusega. Sellisteks ametikohtadega seotud sõidukiteks on presidendi ametiauto, kaitseväe juhataja ametiauto, ministrite ametiautod jmt. Alarmsõidu tegemine ei ole kohustuslik vaid on vajaduspõhiselt võimalik. Alarmsõiduõigusega isik ei pea alati autos olema, kui tema ametisõiduk kasutab alarmsõidu õigust. Näiteks võidakse alarmsõitu kasutada ka ametnikule järgi minemiseks vmt põhjusel. Ülesandepõhine alarmsõiduõigus on politseisõidukil, kiirabisõidukil, päästesõidukil jne. Ülesandepõhisus tähendab, et alarmsõidu vajaduse peab tingima sõidukiga täidetava ülesande kiireloomulisus. Näiteks sõidab päästesõiduk sündmuskohale alarmsõidu õigust kasutades, kuid päästetöö lõppedes lahkub sündmuskohalt kõiki liiklusreegleid järgides. Üldiselt määrab alarmsõidu vajaduse häirekeskus, mille töötaja kasutab appikutsete prioriseerimist. Appikutse klassifitseeritakse varem määratletud tunnuste alusel. Kõik appikutsed ei eelda alarmsõidu kasutamist. Teatud juhtudel võib sõidukiga liikuva meeskonna juht iseseisvalt otsustada alarmsõidu õiguse kasutamise. Näiteks võib kiirabisõidukis patsiendi seisund järsult halveneda ning kiiremaks haiglasse jõudmiseks kasutatakse alarmsõitu, kuigi algne appikutse alarmsõidu luba ei andnud. Valdkondade ministrid määravad allasutuste alarmsõidukite arvu. Kui arvu soovitakse muuta, siis selleks annab loa minister. Alarmsõiduk võib kõrvale kalduda osadest liiklusseaduse nõuetest. Näiteks võib alarmsõiduk ületada kiirust. Samas peab alarmsõidukjuht alati tagama ohutuse. Alarmsõidukijuht peab omama vastava kategooria juhitunnistust ja tema tervis peab vastama nõuetele. Läbitud peab olema spetsiaalne alarmsõidukijuhi täiendõpe. Alarmsõidukijuht peab olema kaine. Tuleb ette olukordi, kus alarmsõidukijuht peab kaaluma, ega tema tegevus appiminekul põhjusta suuremat kahju. Sellisteks olukordadeks võivad olla sõit haljasalal, sõit tihedas rahvamurrus ja sõit vastassuunavööndis. Alarmsõiduk on liigilt jälitussõiduk. Jälitussõiduk ei kanna spetsiaalseid alarmsõidukitunnuseid (vilkurid; värvikombinatsioon), kuid omab alarmsõidukiga võrdseid õigusi. Jälitussõidukeid kasutatakse vaid julgeoleku valdkonnas ning jälitussõiduki juhil peab kaasas olema jälitussõiduki kaart. Alarm- ja jälitussõidukite loetelu, nende tähistamise ja liiklemise kord Elektrooniline Riigi Teataja
Chuy Bravo

Chuy Bravo (kodanikunimega Jesús Melgoza; 7. detsember 1956 Tangancícuaro, Michoacáni osariik – 14. detsember 2019 México) oli Mehhiko-USA näitleja ja meelelahutaja. Ta oli tuntud eelkõige Chelsea Handleri hilisõhtuse jutusaate "Chelsea Lately" kõrvalosalejana (2007–2014) Kääbuskasvu tõttu oli ta vaid 130 cm pikk.
Põhja-Makedoonia president

Põhja-Makedoonia president on Põhja-Makedoonia Vabariigi riigipea. President esindab Põhja-Makedoonia Vabariiki kodumaal ja välismaal. Ta on Põhja-Makedoonia Vabariigi relvajõudude ülemjuhataja ja Julgeolekunõukogu esimees. President valitakse otsestel üldvalimistel salajasel hääletusel viieaastaseks ametiajaks. Sama isikut ei või presidendiks valida üle kahe korra. Presidendikandidaat peab olema Põhja-Makedoonia Vabariigi kodanik ja valimiste päeval üle 40 aasta vanune. Kandidaadi peavad esitama vähemalt 10 000 valijat või vähemalt 30 parlamendiliiget. Ta osutub valituks, kui tema poolt antud häälte arv on vähemalt 50% valijate üldarvust pluss üks hääl. President tugineb oma ametis konstitutsioonile ja tegutseb konstitutsiooni ja seaduste raames. Ta sõlmib rahvusvahelisi leppeid Makedoonia Vabariigi nimel. Ta nimetab ja kutsub tagasi Põhja-Makedoonia suursaadikud ja saadikud ning võtab vastu välismaa diplomaatiliste esindajate volikirju ja tagasikutsumiskirju. President määrab peaministri kandidaadi ja annab talle volituse moodustada valitsus. Ta nimetab kolm Julgeolekunõukogu liiget, teeb ettepaneku Rahvustevaheliste Suhete Nõukogu liikmete, kahe Konstitutsioonikohtu kohtuniku ja kahe Vabariigi Kohtunõukogu liikme ametissenimetamiseks ja täidab teisi konstitutsiooniga ette nähtud kohustusi. Presidendi ametikoht ei ole ühitatav teiste avalike ametitega, kutsealal tegutsemisega ega parteilise ametikohaga. Tal on immuniteet ja vetoõigus. Ta on kohustatud kord aastas informeerima parlamenti oma tegevusest. Sõjaseisukorra ja erakorralise seisukorra ajal on presidendil erakorralised volitused. Kui parlament ei saa kokku tulla, kuulutab president välja sõjaseisukorra ja nimetab ametisse või vabastab ametist valitsuse või üksikud ametnikud. Kui presidendil pole võimalik oma kohuseid täita, astub tema asemele parlamendi president. Senised Põhja-Makedoonia presidendid on loetletud Põhja-Makedoonia riigipeade loendis.
Venemaa keisririigi välisministrite loend

Venemaa Keisririigi välisministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Välisministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Venemaa Keisririigi Välisministeerium
Soome-ugri rahvaste III maailmakongress

Soome-ugri rahvaste III maailmakongress toimus 10.–13. detsembril 2000 Soome Vabariigi pealinnas Helsingis. Soome-Venemaa Ühingu (Suomi-Venäjä-Seura) ja M. A. Castréni Seltsi koostööna korraldatud kongress kogunes Finlandia-talos. Üritusel viibisid esimest korda ka kõigi kolme soome-ugri rahvusriigi – Eesti, Ungari ja Soome – presidendid. Maailmakongressi peateema oli “Soome-ugri maailm kolmandal aastatuhandel – arenguperspektiivid”. Osales ligi 600 delegaati ja vaatlejat. Vastavalt reglemendile on hääletamisel igal soome-ugri rahva delegatsioonil üks hääl. Delegaatidena osalesid eestlased, ersad, handid, ingerisoomlased, isurid, karjalased, komid, liivlased, mansid, marid, mokšad, neenetsid, saamid, setud, sölkupid, udmurdid, ungarlased ja vepslased. Vaatlejatena olid kohal soome-ugri maade ja Venemaa Föderatsiooni ametlikud esindajad. Avamisel pidasid tervituskõned kõik kolm soome-ugri presidenti: Soome president Tarja Halonen, Ungari president Ferenc Mádl ja Eesti president Lennart Meri. Ungari president Ferenc Mádl andis edasi ka Ungari eelmise presidendi Árpád Gönczi tervituse. Venemaa Föderatsiooni kõrgeim esindaja, rahvus- ja migratsioonipoliitika minister Aleksandr Blohhin, luges ette Venemaa presidendi Vladimir Putini tervituse. Avapäeval esitati kongressile lisaks delegatsioonide ettekannetele ka Soome-Ugri Rahvaste Konsultatiivkomitee aruanne nelja aasta jooksul tehtud tööst. 12. detsembril toimus kongressi töö neljas – poliitika, kultuuri ja hariduse, ökoloogia ja tervishoiu, meedia ja informatsioonisüsteemid – töörühmas. Töörühmad esitasid kongressile soovitused edasiseks koostööks ja soome-ugri rahvaste olukorra parandamiseks. 13. detsembril võeti vastu kongressi resolutsioon. Lõppsõnavõtuga pöördus kongressil osalejate poole Soome parlamendi esimees Riitta Uosukainen. Paralleelselt soome-ugri rahvaste III maailmakongressiga, 9.–13. detsembrini, toimus Helsingis ka Soome-Ugri Rahvaste Noorteassotsiatsiooni (MAFUN) kongress. Vastu võeti kaks uut liikmesorganisatsiooni. MAFUN-i kongressist võtsid osa eestlased, soomlased, karjalased, vepslased, ersad, mokšad, marid, udmurdid, komid, handid, mansid ja ungarlased. Otsused kandis sekretär Jussi Santeri Junttila ette ka soome-ugri rahvaste maailmakongressi lõppistungil. Ametliku kongressitöö kõrval toimusid Soomes ka mitmed soomeugrilised kultuuriüritused. Soome-ugri teatrifestivalil “Karutapp” esinesid Eesti, Karjala, Ungari, Komi, Udmurdi, Handi, Saami ja Soome teatrid. 11.–13. detsembrini toimus Espoos “Ugri röögatus: Kalevala MM 2000”, kus võisteldi runoviiside esitamises ja murdes laulmises. Teiste rahvalaulikutega pistsid “Ugri röögatusel” rinda Olavi Ruitlane, Veiko Märka, Aapo Ilves, Kauksi Ülle ja Sven Kivisildnik. Maailmameistriks kuulutati inglane Nick Hennessey. Fenno-Ugria: soome-ugri rahvaste III maailmakongress Soome-ugri rahvaste III maailmakongressi resolutsioon Soome-ugri rahvaste esindusorganid maailmas
Louis Villecourt

Louis Claude Etienne Villecourt (7. juuli 1897 Paray le Monial – 19. detsember 1930 Pariis) oli prantsuse jurist ja diplomaat. Õppis 1914–1918 Sorbonne'i Ülikoolis õigusteadust, sai doktorikraadi väitekirjaga "La protecion des minorités dans les Pays baltiques et la Société des Nations" (1925). Töötas 1921. aastast Eesti Pariisi saatkonnas, 1923. aastast oli saatkonna sekretär. 1924. aastal asus Eestisse, kus õppis ära kohaliku keele ning abiellus eestlannaga. 1927. aastast oli Tartu Ülikoolis õppeülesannete täitja rahvusvahelise kaubandusõiguse alal. Avaldas "Prantsuse-Eesti sõnaraamatu" (1930), "L'université de Tartu 1919–1932" (1932) ning sarnas "Les états contemporains" raamatu "L'Estonie" (1932), milles leidub ka ülevaade eesti kunstist. Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide. 1940.
Ameerika Ühendriikide vahevalimised

Vahevalimised (inglise keeles midterm elections) toimuvad Ameerika Ühendriikides iga presidendi teisel ametiaastal, ehk täpselt presidendi ametiaja keskel. Vahevalimistel kuuluvad ümbervalimisele kõik 435 Esindajatekoja kohta ja 33 või 34 sajast Senati kohast. Lisaks toimuvad 34 osariigis nelja-aastased kubernerivalimised, samas Vermontis ja New Hampshire'is kestab kuberneri üks ametiaeg vaid kaks aastat ja seega nendes osariikides toimuvad kubernerivalimised nii presidendivalimiste kui ka vahevalimiste ajal. Samuti toimuvad enamikus osariikides seadusandliku kogu ja osariigi ametnike – näiteks sekretäride (Secretary of State), peaprokuröride (Attorney General) ja rahandusministrite (Treasurer) valimised. Vahevalimistele on omane väike valimisaktiivsus: kui viimase 60 aasta jooksul on presidendivalimiste valimisoaktiivsus olnud ligi 50–60 protsenti, siis vahevalimistel käib valimas vaid ligi 40 protsenti valimisõiguslikest kodanikest. Vahevalimisi peetakse üldiselt referendumiks presidendi senisele tegevusele, tavaliselt presidendi partei kaotab vahevalimistel, mõnikord kaotab ka kontrolli vastasparteile. Pärast senati otsevalimisi on presidendi partei Kongressi vahevalimistel võitnud ainult kaheksal korral: 1914 (Woodrow Wilson) – demokraadid võitsid Senatis juurde kolm kohta (50lt 53le), kuigi kaotasid Esindajatekojas 61 kohta (291lt 230le) 1934 (Franklin D. Roosevelt) – demokraadid võitsid Senatis juurde üheksa kohta (60lt 69le) ja Esindajatekojas üheksa kohta (313lt 322le) 1962 (John F. Kennedy) – demokraadid võitsid Senatis juurde neli kohta (64lt 68le), kuigi kaotasid Esindajatekojas neli kohta (262lt 258le) 1970 (Richard Nixon) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (43lt 45le), kuid jäid endiselt vähemusse ja kaotasid Esindajatekojas 12 kohta (192lt 180le) 1998 (Bill Clinton) – demokraadid võitsid Esindajatekojas juurde neli kohta (207lt 211le), kuid jäid endiselt vähemusse, Senati koosseis ei muutunud (45lt 45le) 2002 (George W. Bush) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (49lt 51le), saavutades kontrolli koja üle, ja Esindajatekojas kaheksa kohta (221lt 229le) ja 2018 (Donald Trump) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (51lt 53le), kuid kaotasid Esindajatekojas 40 kohta ja kontrolli koja üle (240lt 200le).
Gab

Gab on Andrew Torba asutatud sotsiaalmeediaplatvorm, mis pakub alternatiivi Twitterile ja mis on USA Konstitutsiooni ja seaduste piires täielikult tsensuurivaba. Gab on tuntud paremäärmuslusliku kasutajaskonna poolest. Gabis avaldavad ennast USA ekspresident Donald Trump ja Venemaa riiklik väljaanne Russia Today, samuti USA kristlased ja vabariiklased.
Jan Žižka

Jan Žižka (u. 1360 Trocnov (tänapäeval Borovany osa) – 11. oktoober 1424 Přibyslav) oli hussiitide juht. Ta lõi puruks katoliiklaste väe 1420 aastal Praha lähedal. Oma sõdurikarjääri jooksul ei kaotanud ta ühtegi lahingut.
It's Okay to Not Be Okay

It's Okay to Not Be Okay on Lõuna-Korea telesari, milles mängivad Kim Soo-hyun ja Seo Ye-ji. See oli eetris tvN-is 20. juunist kuni 9. augustini 2020. Kim Soo-hyun - Moon Gang-tae Seo Ye-ji - Ko Moon-young Oh Jung-se - Moon Sang-tae Park Kyu-young - Nam Ju-ri Ametlik koduleht
Tiiu Otsus

Tiiu Otsus (aastani 1968 Tiiu Pajo; sündinud 22. augustil 1945 Viljandis) on eesti muusikapedagoog ja koorijuht. Otsus lõpetas koorijuhtimise erialal 1967. aastal Tartu Muusikakooli (õpetaja Roland Laasmäe) ja 1973 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Arvo Ratassepa klass). Ta on täiendanud end mitmel kursusel, sh „Muusikaõpetus Euroopa kultuurikontekstis” (2003). Töötanud muusikaõpetaja ja koorijuhina 1968–1978 Tartu 7. Keskkoolis, aastast 1978 Tartu 10. Keskkoolis (praegu Mart Reiniku Gümnaasium) (aastast 1997 vanemõpetaja). Olnud 1978–1987 ühtlasi Vanemuise teatri koormeister (1978–1983 peakoormeister) ja 1991–2001 Tartu Õpetajate Seminari koolimuusika didaktik. Asutas 1971 koos Vaike Uibopuuga Tartu Ülikooli Kammerkoori ja oli 1971–1981 selle dirigent. 1996–2000 oli ta vabariikliku muusikaõpetuse ainenõukogu liige. On kirjutanud artikleid muusikahariduse teemal. Eesti Muusikaõpetajate Liidu liige (1997).
Raketa (laev, 1949)

Raketa (vene keeles Ракета, tõlkes 'rakett') oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev. Raketa ehitati 1949. aastal Soomes Raumas Filip Walter Hollmingi laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Raketa oli selle tehase 19. laev (ja ka kogu sarja 46. laev). Laev lasti vette 28. mail 1949 ja anti 12. detsembril samal aastal NSV Liidule üle. Ta oli arvel Eesti Merelaevanduses ja teenis Läänemerel kaubalaevana. Ta kanti 1957. aastal maha ja vrakk jäeti Hara lahe Loksa küla rannikule (tänapäeval Kasispea küla rannikul). Kuna samasse kanti on aja jooksul jäetud mitu vrakki, on ka arvatud, et Raketa on juba hävinenud ja teda enam pole Hara lahe rannikul. Ometi on Eesti Meremuuseumis piisavalt fotosid, et Loksa küla rannikul olevate vrakkide seast piisava kindlusega tunda ära Raketa vrakk, mis on veel tänaseni küllaltki suures osas säilinud.[viide?] Foto: Robert Treufeldt, 29. oktoober 2016 Raketa vraki vöör rannast vaadatuna Raketa vrakk parema parda poolt rannast vaadatuna Raketa vrakk vasaku parda poolt rannast vaadatuna Raketa 2022. aasta juulis "Raketa • Vrakiregister". Tere tulemast. Vaadatud 24. aprillil 2023. Liiman, Raigo (9. aprill 2014). "Soomes ehitatud mootorpurjekad Loksal". Maaleht. Vaadatud 24. aprillil 2023. Sirpa Wahlqvist. "Sydämellä rakennetut seililaivat. Sotakorvauskuunareiden rakentaminen ja rakentajat F.W. Hollming Oy:n telakalla Raumalla 1945–1952". Turku 2011. Leht 319 Raigo Liiman. "Soomes ehitatud mootorpurjekad Loksal". Sõnumitooja, 8. aprill 2014 "1954. Mootorpurjelaevad Raketa, Lutš, Saira, Tšaika, Kõpu, Mõntu, Ristna, Albatros". // 100 aastat kiilu all. Eesti lugu laevades. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2015. Lk 80–81 Muinsuskaitseameti vrakiregister "Mootorkuunar "Raketa" kai ääres. Laeva kõrval meremees". Enne 1957. aastat. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 1555/2 "Loksa rand. Kaugemal kaks laeva vrakki rannas". Tagumine on Raketa vrakk. Ants Pärna, 1962. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 832/8 "Mootorkuunari "Raketa" vrakk Loksa rannas". Ants Pärna, 1962. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 832/16 "Mootorkuunari "Raketa" vrakk Loksa rannas". Ants Pärna, 1962. Eesti Meremuuseumi fotokogu, MM F 832/18
Peeter Paenurm

Peeter Paenurm (sündinud 26. mail 1967 Tallinnas) on eesti vaimulik ja Kaitseliidu peakaplan. Ta lõpetas aastal 1985 Tallinna 20. Keskkooli. Õppis 1985–1995 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 11. detsembril 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 29. mail 1995. Magistriõpingud Helsingi (1997–2004) ja Tartu Ülikoolis. Kaplanikoolitus 1997 (KOK-2). Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumi usundiõpetuse õpetaja 1990–1992. EELK UI liturgika lektor 1996–1998, 2001–2004. Viljandi Kultuuriakadeemia liturgika õppejõud 2002–2003. EELK Ridala koguduse õpetaja (1991–2001) EELK Martna koguduse hooldajaõpetaja (1991–2001) EELK Haapsalu koguduse abiõpetaja (1992–2001) EELK Kambja koguduse hooldajaõpetaja (2002–2005) EELK Tartu Maarja koguduse õpetaja (2001–2012) EELK Jõgeva ja Avinurme koguduste hooldajaõpetaja (2003) EELK Tartu praostkonna abipraost (2002–2012) EELK Kuusalu Laurentsiuse koguduse hooldajaõpetaja (2024–) EELK Kirikukogu liige 1998–2001 EELK noorsootöö toimkonna sekretär 1990–1991 EELK Noorsootöö Keskuse peasekretär 1991–1992, nõukogu liige 1991–1997, 1998–2003 ja juhatuse liige 1998–2001 EELK Liturgiakomisjoni sekretär 1992–2017 EELK Kunsti- ja arhitektuurinõukogu liige 2002–2015 EELK Kultuuriväärtuste komisjoni liige 2015–2017 Ajalehe Eesti Kirik kolleegiumi liige 2003–2016 Kaitseliidu Tartu Maleva kaplan (2007–2012) Staabi- ja Sidepataljoni kaplan (2012–2017) 1. Jalaväebrigaadi kaplan (2017–2021) Kaitseliidu peakaplan (2022–2024) Auastmed: lipnik (1997), nooremleitnant (2012), leitnant (2016), kapten (2019) EELK Teeneteristi III järk 2010 Martna valla teenetemärk 2012 Soome Sõjaveteranide Liidu teenetemedal 2018 Staabi- ja sidepataljoni rinnamärk 2018 1. jalaväebrigaadi rinnamärk 2021 Vabaduse Tammepärja aumärk 2023 Kuusalu valla aasta toetaja 2024 Peeter Paenurm on abielus õpetaja, nõustaja ja koolitaja Mari Paenurmega (sünninimi Raudsik, sündinud 1969), peres kasvab tütar Maarja Engel (s. 2003) ja kaks poega: Jaagup Martin (s. 2005) ja Johannes Oskar (s. 2007). Peeter Paenurm on ema poolt pärit Salumäede suguvõsast, kus on teisigi vaimulikke (vanaisa Eduard Salumäe, onud Ivar-Jaak Salumäe, Tiit Salumäe ja Mart Salumäe). Abikaasa Mari Paenurme vanemad on Heino Raudsik (1929–1979), omaaegne tuntud Tartu Kalevi korvpallur ning näitleja ja teatripedagoog Sirje Raudsik (1935–2022). Hansen, Regina (2. märts 2022). "Ametisse õnnistati kaitseväe ja Kaitseliidu peakaplanid". Eesti Kirik. Vaadatud 31. mail 2023. Tamm, Ülle. Kuusalu koguduse hooldajaõpetaja on PEETER PAENURM Sõnumitooja, 19.09.2024 (vaadatud 19.09.2024) Paenurm, Peeter. EELK liturgilise komisjoni tegevus 1991–2005 Usuteaduslik Ajakiri, nr 1, 54. ak (2005), lk 42. Tamm, Ülle. PEETER PAENURM Kuusalust pälvis Vabaduse Tammepärja aumärgi Sõnumitooja, 6.09.2023 (vaadatud 19.09.2024)