1920

◄ | 19. sajand | 20. sajand | 21. sajand   ◄ | 1890. aastad | 1900. aastad | 1910. aastad | 1920. aastad | 1930. aastad | 1940. aastad | 1950. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 1916 | 1917 | 1918 | 1919 | 1920 | 1921 | 1922 | 1923 | 1924 | ► | ►► 1920. aasta (MCMXX) oli 20. sajandi 20. aasta. See oli liigaasta. ... 2. veebruar – sõlmiti Tartu rahuleping. ... 20. aprill – algasid VII suveolümpiamängud Belgias Antwerpenis. ... 7. juuni – aurikul Lembit naasid Prantsusmaalt Tallinna 421 Prantsusmaal interneeritud eesti sõjaväelast. 2. juuli – 120 meetri pikkune tsepeliin tegi Bodensee kohal esimese lennu, mis kestis 18 minutit. 12. juuli – avati ametlikult Panama kanal. 11. august – Läti Vabadussõda: Läti ja Nõukogude Venemaa sõlmisid Riia rahulepingu. ... 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule. ... ...  Pikemalt artiklis 1920. aasta Eestis 3. jaanuar – jõustus vaherahu Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel, mis lõpetas Vabadussõja sõjategevuse. 6. jaanuar – Viljandi Teatri- ja Kunstiühing "Ugala" harrastusnäitlejad andsid esimese etenduse. Jaanuaris asutati Eesti Koolinoorsoo Keskliit. 2. veebruar – Tartus kirjutati alla Eesti ja Nõukogude Venemaa vahelisele Tartu rahulepingule, mis lõpetas Vabadussõja. 24. veebruar – asutati üliõpilasselts Veljesto. 11. aprill – Tallinnas Nõmmel toimus Eesti Vabariigi esimene murdmaajooksuvõistlus, mille võitis Heinrich Paal. 20. aprill – ilmus Eesti Spordilehe esimene number. 21. aprill – Eesti sai ametliku kutse, et esineda Antwerpeni olümpiamängudel iseseisva riigina. 7. mai – vastu võeti avalikkude algkoolide seadus. Senised erinevat tüüpi algkoolid asendati ühtse avaliku algkooliga, õpetus muudeti emakeelseks ja maksuvabaks, kehtestati 6-klassiline koolikohustus ning deklareeriti ühtluskooli põhimõtet. 19. mai – Mereobservatoorium liideti Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumiga. 1. juuni – tegevust alustas Eesti Jalgpalli Liit. 7. juuni – Jaan Luha valiti Jõgeva alevivanemaks. 7. juuni – Tallinnas toimus esimene ametlik korvpallimäng Eestis, kui kohtusid Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ja Tallinna Reaalkooli meeskond. 15. juuni – Eesti Asutav Kogu kiitis heaks Eesti vabariigi esimese põhiseaduse. 3. juuli – Tallinnas algasid Eesti esimesed meistrivõistlused kergejõustikus. 5. juuli – Tallinnas toimunud kergejõustikuvõistlusel tegi Aleksander Klumberg kümnevõistluses maailmarekordi (tollaste tabelite järgi 8025,5 punkti), ent tulemus ei läinud rekordina kirja, kuna Eesti polnud veel IAAFi liige. 7. juuli[küsitav] – Soome tunnistas de jure Eesti Vabariiki[viide?]. 22. august – Antwerpeni olümpiamängud: Jüri Lossmann võitis olümpiamängudel esimese Eesti kergejõustiklasena olümpiamedali, tulles maratonijooksus teiseks 27. august – jõustus Seisuste kaotamise seadus. 29. august – Antwerpeni olümpiamängud: tõstja Alfred Neuland tuli esimese eestlasena olümpiamängudel olümpiavõitjaks. 6. september – valitsus võttis vastu seaduse, mille järgi pidi asutatama Valga ja Alutaguse maakond (viimane jäi siiski loomata). 10. september – registreeriti osaühing Estonia-Film. 11. oktoober – Paul Sepp rajas Tallinnas esimese teatrikooli – draamakunsti erastuudio, hilisema Draamastuudio teatrikooli. 14. oktoober – Tartus kirjutati alla Vene-Soome rahulepingule. 16. oktoober – asutati esimene korporatsioon iseseisvas Eesti Vabariigis, korp! Leola. 17. oktoober – Eesti esimene maavõistlus jalgpallis: Helsingis peetud kohtumine kaotati Soomele 6:0. 27. oktoober – Tartus asutati Eesti esimene naisüliõpilaskorporatsioon: Filiae Patriae. 8. november – otsustati hakata rajama Eesti Vabadussõjas langenute mälestussambaid. 13. november – Tallinnas algas II naiskongress. 20. november – registreeriti Eesti Spordi Liidu põhikiri. 3. detsember – Tartu Ülikooli valitsus kinnitas korporatsiooni Revelia põhikirja. Detsembris valisid Tartu üliõpilased Üliõpilaskonna Edustuse Selle aasta kirjandusmaastiku olulisimaiks sündmuseks on luulekogude "Ohvrisuits" (Gustav Suits) ja "Verivalla" (Marie Under) ilmumine. Sel aastal jõudis Eestis lõpule mõisamajandus.  Pikemalt artiklis Sündinud 1920 1. jaanuar – Ilmar Mikiver, eesti ajakirjanik 2. jaanuar – Isaac Asimov, USA ulmekirjanik ja biokeemik 20. jaanuar – Federico Fellini, Itaalia filmilavastaja 23. jaanuar – Gottfried Böhm, saksa arhitekt 29. jaanuar – Valda Raud, eesti tõlkija 2. veebruar – Heikki Suolahti, soome helilooja 11. veebruar – Fārūq I, Egiptuse kuningas 1936–1952 19. veebruar – Jaan Kross, eesti kirjanik 1. märts – Ilmar Kimm, eesti maalikunstnik 10. märts – Boris Vian, prantsuse kirjanik, laulja ja muusik 11. märts – Sir Kenneth Dover, Briti klassikaline filoloog 11. märts – Nicolaas Bloembergen, USA füüsik 21. märts – Georg Ots, eesti laulja 21. märts – Éric Rohmer, prantsuse filmilavastaja ja filmikriitik 1. aprill – Toshiro Mifune, Jaapani näitleja 7. aprill – Ravi Shankar, India sitarimängija ja helilooja 15. aprill – Richard von Weizsäcker, Saksamaa president 17. aprill – Edmonde Charles-Roux, prantsuse kirjanik 6. mai – Kamisese Mara, Fidži poliitik 9. mai – Richard Adams, inglise kirjanik 18. mai – Johannes Paulus II, paavst 21. mai – John Chadwick, Briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog 26. mai – John Dall, USA näitleja 17. juuni – François Jacob, prantsuse bioloog 17. juuni – Setsuko Hara, Jaapani näitleja 11. juuli – Yul Brynner, USA näitleja 17. juuli – Juan Antonio Samaranch, Hispaania spordiametnik 21. juuli – Isaac Stern, USA viiuldaja 22. juuli – Valter Taal, eesti vaimulik 23. juuli – Amália Rodrigues, Portugali laulja 24. juuli – Bella Abzug, USA jurist, poliitik ja aktivist 25. juuli – Rosalind Franklin, Briti teadlane 3. august – Elmar Tampõld, eesti arhitekt 3. august – P. D. James, inglise kirjanik, kriminaalromaanide autor 14. august – Holger Pukk, eesti lastekirjanik 16. august – Charles Bukowski, USA luuletaja ja kirjanik 17. august – Maureen O'Hara, Iiri-USA näitleja 18. august – Shelley Winters, USA näitleja 22. august – Ray Bradbury, USA ulmekirjanik 29. august – Charlie Parker, USA džäss-saksofonist ja -helilooja 23. september – Mickey Rooney, USA näitleja 25. september – Sergei Bondartšuk, Nõukogude Liidu filminäitleja ja -lavastaja 1. oktoober – Walter Matthau, USA näitleja ja koomik 7. oktoober – Kalju Lepik, eesti luuletaja 8. oktoober – Frank Herbert, USA ulmekirjanik 15. oktoober – Mario Puzo, USA kirjanik 18. oktoober – Melína Merkoúri, Kreeka näitleja, laulja ja poliitik 31. oktoober – Dick Francis, USA kirjanik ja džoki 3. november Oodgeroo Noonuccal, Austraalia luuletaja ja poliitaktivist 5. november – Douglass North, USA majandusteadlane 15. november – Ülo Torpats, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija 21. november – Jan Frenkel, Vene helilooja 21. november – Ilmar Külvet, väliseesti kirjanik ja ajakirjanik 21. november – Stan Musial, USA pesapallur 30. november – Voldemar Panso, eesti näitleja ja lavastaja 6. detsember – Dave Brubeck, USA džässpianist ja helilooja 14. detsember – Clark Terry, USA trompetist 19. detsember – Little Jimmy Dickens, USA kantrilaulja 20. detsember – Väinö Linna, soome kirjanik 23. detsember – Zenta Ērgle, läti lastekirjanik 29. detsember – Viveca Lindfors, Rootsi-Ameerika näitleja  Pikemalt artiklis Surnud 1920 22. jaanuar – Georg Lurich, eesti maadleja 15. veebruar – Aleksander Aberg, eesti maadleja 7. märts – Jaan Poska, eesti riigimees 3. august – Peeter Süda, eesti helilooja. 14. detsember – Clas von Ramm, baltisaksa poliitik füüsika – Charles Édouard Guillaume keemia – Walther Nernst meditsiin – Schack August Steenberg Krogh kirjandus – Knut Hamsun rahu – Léon Victor Auguste Bourgeois Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 198–202 ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) ILMATEENISTUS 100 ilmateenistus.ee