laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Peer Gynti auhind

Peer Gynti auhind antakse välja igal aastal inimesele või asutusele, kes on Norrat maailmas positiivselt tutvustanud. Auhind antakse laureaadile üle Peer Gynti festivali ajal. Esimest korda anti auhind välja 1971. aastal endisele Norra peaministrile Einar Gerhardsenile. 1971 – Einar Gerhardsen 1972 – Per Aabel 1973 – Liv Ullmann 1974 – Erik Bye 1975 – Erling Stordahl 1976 – Øivind Bergh 1977 – Birgit ja Rolf Sunnaas 1978 – Arve Tellefsen 1979 – Grete Waitz 1980 – Anne Cath. Vestly 1981 – Cato Zahl Pedersen 1982 – Jens Evensen 1983 – Thorbjørn Egner 1984 – Sonja, Norra kroonprintsess 1985 – Bobbysocks, ansambel 1986 – Annie Skau Berntsen 1987 – a-ha, ansambel 1988 – Oslo Filharmoonia Orkester 1989 – Olümpiakomitee ja Ole Sjetne 1990 – Thorvald Stoltenberg 1991 – Hans-Wilhelm Steinfeld 1992 – Bjørn Dæhlie ja Vegard Ulvang 1993 – Kjetil André Aamodt 1994 – Mona Juul ja Terje Rød Larsen 1995 – Johann Olav Koss 1996 – Jostein Gaarder 1997 – Gro Harlem Brundtland 1998 – käsipallinaiskond ja Marit Breivik 1999 – Thor Heyerdahl 2000 – Bellona, keskkonnaorganisatsioon 2001 – Knut Vollebæk 2002 – Eva Joly 2003 – Åsne Seierstad 2004 – Arne Næss 2005 – Jan Egeland 2006 – Kjell Inge Røkke 2007 – Leif Ove Andsnes 2008 – Snøhetta AS, arhitektuurifirma 2009 – Ole Gunnar Solskjær, jalgpallur 2010 – Dissimilis 2011 – Magnus Carlsen, maletaja 2012 – Marit Bjørgen, suusataja; Jens Stoltenberg, Norra peaminister 2013 – Jo Nesbø, kirjanik ja muusik 2014 – Norway Cup, maailma suuremaid noorte jalgpalliturniire 2015 – May-Britt Moser ja Edvard Moser, teadlased, 2014. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaadid 2016 – Deeyah Khan, filmirežissöör, muusikaprodutsent, helilooja, inimõiguslane 2017 – "Skam", televisioonisari 2018 – Elisabeth Hoff, meditsiinitöötaja 2019 – Kjetil Jansrud ja Aksel Lund Svindal, mäesuusatajad 2020 – Maja Lunde, kirjanik 2021 – Birgit Skarstein, paraolümpiasportlane Peer Gynt
Aja Kiri

Aja Kiri oli aastail 1976–1992 ilmunud eestikeelne ajakiri. Esimene toimetaja oli Vello Salo. Ajakirja autorite hulgas on olnud Felix Oinas, Rein Taagepera, Mardi Valgemäe jt. Väljaande lisaks on loetud eraldi vihikut Aja Lugu, mis ilmus Stockholmis aastail 1987−1991. Aja Kirja maht oli eri aegadel erinev: 52, 48 ja 36 lehekülge. Ajakiri Aja Kiri (1976–1992, üle 2000 lk) on 2011. aasta 13. novembrist kättesaadav Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis DIGAR. 1976–1986 Torontos, tegevtoimetaja Vello Salo (nr 1–45), Toimetuse kolleegium: Tiit Telmet (kujundus), Tõnu Mägi (talitus), Henno Sillaste, Vello Soots, Kalle Naelapea 1987–1990 Stockholmis, toimetaja Enno Klaar (nr 49–56) 1990 Torontos (nr 57) Tartu Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu, väliseesti kirjanduse keskus [1] Aivi Parijõgi. "Ajakiri "Aja Kiri" 1976–1991." (Diplomitöö.) Tartu Ülikool, juhendaja: Peeter Vihalemm DIGARis Ajakiri digiteerituna DIGARis Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu memoriaalkogude elektronkataloog [2] ja [3] Number 49, 1988 (kaanepilt) [4]
Poolroomiksõiduk

Poolroomiksõiduk on sõiduk, mille veermik koosneb osaliselt ratastest ja osaliselt roomikutest. Osalise roomikveermikuga sõiduki põhimõtteks on maastikul piisava läbivuse ja samas teedel autole vastava manööverdusvõime tagamine. Peamiselt on poolroomikmasinaid kasutatud militaarotstarbel. Esimesed poolroomiksõidukid valmistati 20. sajandi alguses. 1930. aastail sai poolroomikmasin oluliseks militaarsõidukiks, leides kasutust peamiselt soomustransportöörina või relvasüsteemi vedukina, samuti relvasüsteemi kandemasinana. Peale 2. maailmasõda on poolroomikmasinatest enamasti loobutud kas roomiksõidukite või ratassõidukite kasuks.
Eesti rahvuskivi

Eesti rahvuskivi on üks Eesti sümbolitest rahvuslinnu ja rahvuslille kõrval. 4. mail 1992 kinnitas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees Arnold Rüütel määruse, mille kohaselt kuulutati Eesti rahvuskiviks paekivi. Ettepaneku selleks tegid geoloogid Rein Einasto ja Anto Raukas (Eesti Geoloogia Seltsi esimees), ajaloolased Villem Raam ja Vello Lõugas, ehitusinsener Hubert Matve ning loodusteadlane Jaan Eilart (Eesti Looduskaitse Seltsi esimees). Rahvuskivi idee sündis Rein Einastol 1981. aastal. Mitmel aastal on 4. mail Eesti Paeliidu algatusel peetud paekiviteemalisi konverentse ja ekskursioone. Paekivi tunnustamine rahvuskivina on edendanud selle teaduslikku uurimist. 18. septembril 2002 anti välja Jaan Saare kujundatud postmark "Eesti rahvuskivi – paekivi". 4. maist 2011 kuni 4. maini 2012 peeti paekivi rahvuskiviks kinnitamise 20. aastapäeva auks paeaastat. Rein Einasto, Maie Koldits: "Kakskümmend aastat rahvuskivi sünnist" Horisont 3/2012 Koost. Helle Perens, Elmar Kala "Paekivi – Eesti rahvuskivi" TTÜ Geoloogia Instituut, Turu ülikooli geoloogiaosakond, Tallinn 2007 [1] (vaadatud 9. detsembril 2012)
Peeter Soo

Peeter Soo (20. veebruar 1877 Suure-Kõpu mõis – 22. juuni 1939 Viljandi) oli Eesti kohtunik. Ta lõpetas 1908 Kiievi ülikooli õigusteaduskonna, oli Venemaal kohtunik, advokaat ja õpetaja kuni 1924. aastani, mil opteerus Eestisse. Oli alates 21. detsembrist 1925 Viljandi Ringkonnakohtu liige.
Peer Gynti festival

Peer Gynti festival on Peer Gynti teemaline kultuurifestival, mis toimub igal aastal Norras Nord-Froni valla Vinstra küla Gålå puhkekeskuses. Festivali korraldatakse 1989. aastast, alates 1993. aastast mängitakse festivalil Edvard Griegi muusikat. Festivali korraldab Peer Gynt as, mis on seotud ka muude Peer Gynti teemaliste ürituste korraldamisega. Igal aastal külastab festivali umbes 12 000 inimest. Festivali laureaadile antakse üle Peer Gynti auhind. Festivali juhatab Svein Sturla Hungnes, kes mängis Peer Gynti osa sellel festivalil aastatel 1995–2007. 1989–1994 etendas Peer Gynti rolli Per Tofte. 2008. aastal võttis Peer Gynti rolli üle Dennis Storhøi. Edvard Griegi muusikat esitab Peer Gynti kammerkoor ja Peer Gynti kammerorkester. Kuni 2006. aastani dirigeeris koori ja orkestrit Eldar Nilsen. Festivali veebileht
ZU-23-2

23 mm õhutõrjekahur ZU-23-2 (Зенитная Установка 23-2) on Nõukogude Liidus valmistatud veetav kerge kaheraudne automaatne õhutõrjekahur. Relvale on paigaldatud mehaaniline arvesti ZAP-23, mis võimaldab paigaldada sihtmärgi kiiruse, kauguse ja suuna järgi korrigeeritud suunamisandmeid. Kahurit veetakse vedukmasina haagises või veoki kasti paigaldatuna. Kahur töötati välja 1950. aastate lõpul ja võeti relvastusse 1960. aastal. See on siiani ligikaudu 45 riigi relvastuses ja kasutusel ka Eesti kaitseväes.  Soome - Soome kaitseväes kasutatakse selle kohta nime 23 Ilmatorjuntakanuuna 61 (23 ItK 61). Soome kaitsevägi tarvitab sellest ka relvatootjate Patria ja Instrumentointi Oy 1995. aastal moderniseeritud varianti 23 Ilmatorjuntakanuuna 95 (23 ItK 95). Mõlemat relva nimetatakse ka hüüdnimega Sergei.  Ukraina  Venemaa ZU-23-2 muuseumieksponaadina Peterburis Väljaõpe relvaga Ukraina 169. maavägede väljaõppekeskuses 2018. aastal SU-23-4 "Šilka" Розрахунки зенітних установок ЗУ-23-2 боронять Харківщину від російських окупантів. ВIДЕО Джерело: https://censor.net/ua/v3363288 (vaadatud: 26.08.2022)  ZU-23-2 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bamble vald

Bamble vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Langesund. Bamble vald loodi 1. jaanuaril 1838. 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Kragerø vald

Kragerø vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Kragerø küla. Valla piiridesse jääb mitu saart, neist suurim on Skåtøy. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023
Knut Bry

Knut Bry (sündinud 3. oktoobril 1946 Hallingdalis) on norra fotograaf. Eelkõige on ta tuntud reklaami- ja moefotograafina. Knut Bry hakkas fotograafiaga tegelema 1975. aastal, olles 29-aastane. Iseõppinuna puudub tal akadeemiline fotograafiaharidus. Ta on võitnud auhindu, sealhulgas ka aasta fotograafi nimetuse Ameerika Ühendriikides 1986. aastal ja Norras 1989. aastal. Tema tööde püsiekspositsioonid on Henie-Onstadi Kunstikeskuses, Preusi Muuseumis ja Nord Norske Kunstsamlingeris. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Knut Bry seisuga 22.04.2009.
Stein Winge

Stein Winge (10. november 1940 Oslo – 26. veebruar 2024) oli norra draama- ja ooperilavastaja. Ta on saanud näitlejahariduse, kuid sai tuntuks "Hamleti" lavastamisega Trøndelag Teateris. Aastatel 1971–1976 töötas ta Rahvusteatris, 1976. aastast Den Nationale Scenes, seejärel on olnud vabakutseline lavastaja, kuid on töötanud Teatret på Torshovi kunstilise juhina (1982–1987), Rahvusteatri juhina (1990–1992) ning Den Norske Opera pealavastaja ning kunstilise nõuandjana (1999. aastani). Ta oli üks tunnustatumaid norra lavastajaid, draama- ja ooperiteatri uuendaja, kes on silma paistnud muu hulgas Bertolt Brechti ja William Shakespeare'i näidendite lavastajana. Ta lavastas Los Angeles Theater Centeris "Kuningas Leari" Espen Skjønbergiga peaosas. Ta oli maalikunstnik Sigurd Winge poeg. Aastal 1964 abiellus ta näitleja Kari Onstadiga. Store Norske Leksikon Norsk biografisk leksikon
Henie-Onstadi Kunstikeskus

Henie-Onstadi Kunstikeskus on muuseum Norras Bærumi vallas Høvikoddenis. Keskuse lõi mitmekordne iluuisutamise maailmameister ja olümpiavõitja Sonja Henie koos abikaasa Niels Onstadiga 1968. aastal. Praegune kunstimuuseumi direktor on Karin Hellandsjø. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Henie-Onstad Art Centre seisuga 25.04.2009. Kunstikeskuse koduleht. Norra keeles
Madonna (Edvard Munch)

"Madonna" on norra ekspressionisti Edvard Munchi maal. Munch maalis Madonnast viis versiooni aastatel 1894–1895, kasutades õli lõuendil. Ühe maali mõõtmed on 91 × 70,5 cm. Üks versioon kuulub Munchi muuseumile Oslos. Maal varastati 2004. aastal, kuid politsei abil saadi see 2 aastat hiljem tagasi. Teine asub Oslos Rahvusgaleriis ja kolmas Hamburgi Kunsthalles. Kaks versiooni on eraomanduses, neist üks kuulub ärimees Nelson Blitzile. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Madonna (Edvard Munch) seisuga 25.04.2009.
Kjøpsvik

Kjøpsvik (Lule saami keeles Gásluokta) on asula Norras Nordlandi maakonnas Tysfjordeni idarannikul, endise Tysfjordi valla keskus. Läheduses on suured lubjavarud. Kjøpsviki tähtsaim ettevõte on Norcem A/S, mis toodab tsementi ja betooni, kasutades kohalikku lupja. Teiste ettevõtete seas on betoonist konstruktsioonielemente valmistav vabrik. Alates 1994. aastast kulgeb Kjøpsvikist põhja poole maantee riksvei 827, mis viib maanteeni E6. Lõuna suunas pääseb E6-ni autoparvlaevaga, mis viib üle Tysfjordeni Dragi. Peatänav Sadam Kirik Tettsteders befolkning og areal Store Norske Leksikon (allikas)
Tysfjordi vapp

Tysfjordi vapp on Norra Nordlandi maakonna endise Tysfjordi valla vapp. Vapp kinnitati 31. juulil 1987. Hõbedasel kilbil on kujutatud musta homaari, mis sümboliseerib asjaolu, et tegu on Norra põhjapoolseima homaaride asualaga. Store Norske Leksikon (allikas)
USB-jaotur

USB-jaotur (inglise keeles USB hub) on seade, mis jaotab USB-signaali mitmesse väljundisse, et suurendada kasutada olevate USB-portide (väljundpesade) arvu. USB-jaotur ühendatakse tavaliselt arvuti USB-pessa ning selle külge saab siis omakorda ühendada mitu USB-seadet. Tavaliste A-tüüpi pesade kõrval võib jaoturil olla näiteks ka väike USB 3.1 või USB-C tüüpi pesa. On kasutusel ka liitjaotureid, millel on peale USB-portide ka muid porte, näiteks FireWire (IEEE 1394). On ka Qi-funktsiooniga jaotureid, mida saab kasutada mobiiltelefoni juhtmevaba laadimise alusena. Jaoturid on kas siinitoitega (bus-powered) või võrgutoitega (self-powered). Järjestiksiinist saavad pordid toitevoolu kokku kuni 500 mA. Kui summaarne voolutarve on suurem, tuleb kasutada USB-jaoturit, mida toidetakse eraldi toiteplokist. Sel juhul võib juba iga port tarbida kuni 500 mA. Kuigi USB-jaoturi all mõeldakse harilikult eraldi seadet (enamasti kuni seitsme väljundiga), võib arvutites, klaviatuurides, kuvarites või printerites olla sisseehitatud USB-jaoturid. USB-võrgustikus võib ühest universaalsest järjestiksiinist lähtuda maksimaalselt 127 USB-porti. Kohtvõrgu jaotur
Tromsø lennujaam

Tromsø lennujaam (ametlikult Tromsø Langnesi lennujaam) on lennujaam Tromsøs, Tromsøya saare lääneosas, 3,1 km kesklinnast loodes. Tromsø lennujaam on Põhja-Norra suurim lennujaam, teenindades 1 557 000 reisijat 2006. aasta seisuga. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Tromsø Airport seisuga 25. aprill 2009.
Jonas Lie

Jonas Lauritz Idemil Lie (6. november 1833 Modum – 5. juuli 1908 Stavern) oli norra romaanikirjanik, üks neljast suurest. Digte 1866 Den Fremsynte 1870 Tremasteren Fremtiden 1872 Fortællinger og Skildringer 1872 Lodsen og hans Hustru 1874 Faustina Strozzi 1875 Thomas Ross 1878 Adam Schrader 1879 Rutland 1880 Grabows Kat 1880 Gaa paa! 1882 – "Ikka edasi". Ilmunud eesti keeles 1939. aastal. Kirjastus Loodus. Livsslaven 1883 Familjen paa Gilje 1883 – "Gilje pere". Ilmunud eesti keeles 1973. aastal. Kirjastus Eesti Raamat. En Malstrøm 1884 Otte Fortællinger 1885 Kommandørens Døtre 1886 Et Samliv 1887 Maisa Jons 1888 – "Maisa Jons". Ilmunud eesti keeles 1973. aastal. Kirjastus Eesti Raamat. Digte 1889 Onde Magter 1890 Trold I-II 1891-92 Niobe 1893 Lystige Koner 1894 Naar Sol gaar ned 1895 Dyre Rein 1896 Lindelin 1897 Wulffie & Co 1897 Faste Forland 1899 Naar Jerntæppet falder 1901 Ulfvungerne 1903 Østenfor Sol, vestenfor Maane og bagom Babylons Taarn! 1905 Eventyr 1908 Jonas Lie og hans samtidige 1915 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Jonas Lie seisuga 22.04.2009.
Pogo (Tõnu Trubetsky luulekogu)

"Pogo" on Tõnu Trubetsky luulekogu, mis ilmus luulekasseti "Kassett '88" koosseisus. Luulekogus on järgmised luuletused: Vennaskonna hümn; Naistenoja; Uuestisünd; Olevik; Tee eikuhugi; Paigalseis; Tagasitulek; Pikad linad; Suveharjanäkid; Rotipüüdja (koos Merca Jäägeriga); Aeg; Mina; Täna jälle me joome bensiini; Lähen ja naeran; Elu; Lili Marleen; Lalla-laa; Kassid; Kooskõla; Sakala hühm; Revala hümn; Tagasi prügimäele; Teater "Odeon"; Optimaal; Uimane ja väsinud; Nurmekunna hümn; Vahel; Kõik on hea; Keegi veel; Lahkumismarss; Kaos; Lapsepõlveplika; Linnatüdruk (koos Merca Jäägeriga); Ela rock'n'roll hästi; Vihma sajab; Algus; Musta lipu valguses.
Pogo

"Pogo" on Tõnu Trubetsky luulekogu. Pogo on tantsustiil. Pogo on linn Elevandiluurannikul. Pogo on asula Malis. "Pogo" on Walt Kelly loodud koomiks. ...
Kassett '88

"Kassett '88" on kogumik neljast luulekogust, mis ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandes 1989. aastal. Kassetis debüteerisid neli autorit: Ringo Ringvee - "Linnud mustmühisevast majast"; Karl Martin Sinijärv - "Kolmring"; Tõnu Trubetsky - "Pogo"; Märt Väljataga - "Teine keel". Kasseti kolleegium: Doris Kareva; Andres Langemets; Maarja Ojamaa; Hando Runnel; Joel Sang (koostaja). Kujundas Andres Tali.
Evan Lysacek

Evan Frank Lysacek (sündinud 4. juunil 1985) on Ameerika Ühendriikide iluuisutaja, 2009. aasta maailmameister. EvanLysacek.com ISU
Stavangeri lennujaam

Stavangeri lennujaam (ametlikult Stavangeri Sola lennujaam) on rahvusvaheline lennujaam NorrasSola vallas, Stavangeri ligidal. Stavangeri lennujaam on Norra suuruselt kolmas lennujaam. Peale lennuradade on lennujaamal ka helikopterite maandumispaik, mis teenindab Põhjamerel olevaid õliplatvorme. Stavangeri lennujaamas tehti 2006. aastal 75 131 lennukiliigutust ning selle kaudu reisis 3 271 852 reisijat.[viide?] Viis lennufirmat pakuvad riigisiseseid reise üheksasse sihtkohta, üheksa lennufirmat pakuvad reise seitsmeteistkümnesse rahvusvahelisse sihtkohta. Lennujaama kõige tähtsam lennuliin on umbes 25 igapäevase lennuga marsruut Oslosse. CHC Helikopter Service Norsk Helikopter
Tine Thing Helseth

Tine Thing Helseth (sündinud 1987 Oslos) on norra trompetimängija. Ta on spetsialiseerunud klassikalisele repertuaarile. Helseth hakkas mängima 7-aastaselt ja õppis Barratt Due Muusikainstituudis Oslos. Rahvuslik Solistide Meistrivõistlus Norras, peaauhind 2004 Rahvusvaheline trompetivõistlus "Theo Charlier" Brüssel, Belgia, teine koht 2005 Oslo Muusikaõpetajate Sihtasutuse Auhind 2005 Yamaha Muusika Sihtasutuse Euroopa Stipendium 2006 Eurovisiooni Noorte Muusikute Võistlus 2006, teine koht NRK Raadio P2 auhind 2006/2007 Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Tine Thing Helseth seisuga 25.04.2009.
Deatnu vald

Deatnu (norra keeles Tana ja kveeni keeles Teno) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Piirneb lõunas Soomega. Vald on nime saanud Teno jõe (saami Deatnu) järgi. Valla keskus on umbes 600 elanikuga Deanu šaldi küla. Arealstatistikk for Norge 07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023 Valla koduleht
Teno

Teno (põhjasaami Deatnu, norra Tana) on jõgi Skandinaavia poolsaare põhjaosas Norras ja Soomes. Pikkus 348 km. Teno on 256 km ulatuses Soome ja Norra piirijõgi. Jõgi saab alguse Kárášjohka ja Anárjohka ühinemiskohast 3 km kaugusel Karigasniemi külast. Suubub Tanafjordenisse. Teno on tuntud väga lõherikka jõena. 1929. aastal püüti sealt õngeridvaga 36 kilone lõhe. 1948 ehitati üle jõe 220 meetri pikkune rippsild.[viide?] 1993. aastast ületab jõge 316 meetri pikkune Saami sild. Jõe järgi on nime saanud Deatnu vald.
Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel oli maadlusvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 22.–29. augustil. Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võistlesid mehed seitsmes kaalukategoorias: kuni 55 kg, kuni 60 kg, kuni 66 kg, kuni 74 kg, kuni 84 kg, kuni 96 kg ja kuni 120 kg. Naised võistlesid neljas kaalukategoorias: kuni 48 kg, kuni 55 kg, kuni 63 kg ja kuni 72 kg. Maadlusaeg oli 2×3 minutit, kahe perioodi vahel oli 30 sekundit puhkust. Maadlejatele oli võitlusareeniks Ano Liossia olümpiahall Ateena loodeosas. Pealtvaatajaid mahtus halli istuma 9000. 2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Novi Sadi valikturniir 2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Taškendi valikturniir
Tana jõgi

Tana on 800 km pikkune jõgi Ida-Aafrikas, Keenia pikim jõgi. Suubub India ookeani. Jõel on 7 tammi ja 5 hüdroelektrijaama.
Begna

Begna on küla Norras Innlandeti maakonnas Sør-Aurdali vallas Begnadalenis Begna jõe kaldal.
Begna jõgi

Begna jõgi on jõgi Norras Innlandeti ja Vikeni maakonnas ning üks tähtsamatest Drammenvassdrageti lähtejõgedest. Jõgi saab alguse Otrøelva ja Ylja jõe ühinemisel ning voolab Filefjellist Jotunheimeni lõunaosas läbi Valdresi. Begna läbib piklikud järved Vangsmjøsi, Slidrefjordeni, Strondafjordeni ja Begnadaleni, suubudes Nesis Sperillenisse. Edasi voolab jõgi Ådalselva nime all Hønefossi suunas lõuna poole. Hønefossis ühineb Ådalselva Randselvaga, moodustades Storelva, mis suubub Averøya looduskaitseala ja Onsakervika vahel Tyrifjordeni järve. Jõe pikkus on 213 km, langus 1850 m ning jõgikonna suurus 4875 km². Jõe kaldal on Begna küla. Begna tähtsaim lisajõgi on Dalsåni. Varem oli Begna oluline parvetusjõgi. Suurim elektrijaam on Åbjøra elektrijaam Nord-Aurdali vallas (93 MW). Store Norske Leksikon
Mulgi Raadio

Mulgi Raadio oli kohalik raadiojaam Viljandimaal, mis edastas saateid sagedusel 1602 kHz. 10. aprillil 1992 osales Mulgi Raadio esindaja Meelis Pirn Tartus Eesti Kohalike Raadiote Liidu asutamiskoosolekul. Meelis Pirn valiti ka liidu juhatusse. Hiljem hakkas Mulgi Raadio asemel tööle Mulgi Kuku sagedusel 100,8 MHz, mis lõpetas saated 15.12.2006. Mulgi Kuku asemel töötab nüüd Kuku Raadio. Eesti raadiojaamade loend "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuli 2022. Vaadatud 7. mail 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Foto: Mulgi Raadio stuudio 1991. aastal
Pärnu Raadio

Pärnu Raadio oli Pärnu kohalik raadiojaam, mis levis Pärnus ja Pärnumaal, aga ka Viljandimaal, Järvamaal ja Raplamaal. Raadiojaam tegutses sagedusel 92,7 MHz. Praegu on sellel sagedusel Tre Raadio. Eesti raadiojaamade loend
Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel

Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–27. augustil. Meeste turniiril osales 12 meeskonda, naiskondi oli kohal 10. Maahokimängijate käsutuses oli Ateena endisel lennuväljal paiknevas Hellenikoni olümpiakompleksis kaks kunstkattega väljakut. Pealtvaatajaid mahutasid tribüünid 8300. ...
DFM

DFM (kuni 2009. aastani oli see tuntud kui Dinamit FM) oli venekeelne raadiojaam, mis mängis tantsumuusikat. Raadiojaam kuulus meediakontsernile Duo Media Networks. 17. mail 2024 lõpetas raadiojaam tegevuse. Eesti raadiojaamade loend DFM Info AS Eesti Meedia kodulehel
Preusi Muuseum

Preusi Muuseum (Preus Museum) on fotograafiamuuseum Norras Hortenis. Selle rajas Leif Preus 1976. aastal koos oma perekonnaga eramuuseumina, kuid 1995. aastal omandas selle Norra riik. 2001. aastal koliti muuseum endisse mereväebaasi Karljohansvernis. Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Preus Museum seisuga 26.04.2009.
Koigorodoki rajoon

Koigorodoki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Asub Sõssola ülemjooksul. Piirneb Permi krai ja Kirovi oblastiga. Rajoonis on 10 kohalikku omavalitsust. Elanike arv oli 2010. aastal 9000 (2008 oli 9300). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikke 10 020, neist 48% venelased, 40% komid ja 4% ukrainlased. Q126687549
The Kovenant

The Kovenant on Norrast Haldeni linnast pärit ansambel. Nende stiil on kaldunud viimastel albumitel black metal'ist rohkem industrial metal'i poole. Ansambel moodustati 1992. aastal nime Covenant all, kuid vaidluse tulemusel samanimelise Rootsi elektroonilise muusika ansambliga muudeti nimeks The Kovenant.
Ust-Tsilma rajoon

Ust-Tsilma rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb põhjas Neenetsimaaga ja läänes Arhangelski oblastiga. Rajoonis on 11 kohalikku omavalitsust. Elanike arv oli 2012. aastal 12 700 (2010. aastal oli 13 600 ja 2008. aastal oli 14 200). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 91,3% venelased, 6,3% komid ja 0,7% ukrainlased. Q126687602
Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude pesapallivõistlused toimusid 15.–25. augustil. Osales kaheksa meeskonda, kes mängisid üheringilise turniiri. Neli paremat pääsesid poolfinaali ning nende võitjad selgitasid olümpiavõitja. Valikturniiride kaudu ei pääsenud tiitlit kaitsma USA ja Sydney pronks Lõuna-Korea. Osalesid Kreeka, Itaalia, Holland, Kuuba, Kanada, Taiwan, Jaapan ja Austraalia. Kõik mängud peeti Hellinikoni olümpiakompleksi kahel väljakul. Esimese väljaku äärde mahtus 9000, teise äärde 4000 pealtvaatajat. Kuuba Austraalia Jaapan Kanada Taiwan Holland Itaalia Kreeka 24. august Austraalia - Jaapan 1:0 Kuuba - Kanada 8:5 25. august Jaapan - Kanada 11:2 25. august Kuuba - Austraalia 6:2
Bergeni Filharmoonia Orkester

Bergeni Filharmoonia Orkester (Bergen Filharmoniske Orkester, lühend BFO) on üks maailma vanimaid orkestreid. Orkester loodi 1765. aastal ning 2006. aasta seisuga on seal 98 liiget. Neil on umbes 110 kontserti aastas. Nende kodukontserdisaal on 1500-kohaline Grieghallen Bergenis. Mathias Lundholm (1820-1827) Ferdinand Giovanni Schediwy (1827- ?) Otto Lübert (1855-1856) Ferdinand A. Rojahn (1856-1859) August Fries (1859-1862) Amadeus Wolfgang Maczewsky (1862- ?) Richard Henneberg (1873-?) Adolf Blomberg (1875-1878) Herman Levy (1879-1880) Edvard Grieg (1880-1882) Iver Holter (1882-1886) Per Winge (1886-1893) Johan Halvorsen (1893-1898) Harald Heide (1908-1947) Olav Kielland (1948- 1952) Carl von Garaguly (1952-1958) Arvid Fladmoe (1958-1961) Karsten Andersen (1964-1985) Aldo Ceccato (1985-1990) Dmitri Kitajenko (1990-1998) Simone Young (1998-2002) Andrew Litton (2003-tänaseni) Bergeni Filharmooniaorkestri koduleht Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bergen Philharmonic Orchestra seisuga 26.04.2009.
Otrøelva

Otrøelva on jõgi Norras Innlandeti maakonnas. Jõgi voolab välja Otrøvatnetist. Yljaga ühinedes moodustab see Begna jõe. Store Norske Leksikon
Troitsko-Petšorski rajoon

Troitsko-Petšorski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb Permi krai, Sverdlovski oblasti ja Handi-Mansimaaga. Rajoonis on 11 kohalikku omavalitsust. Elanike arv oli 2010. aastal 15 200 (2008. aastal 15 900). 2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid elanikest 59% venelased, 27,8% komid ja 6,1% ukrainlased. Q126687602 http://trpk.ru/
Tenla

Tenla on jõgi Norras Innlandeti maakonnas. Ta voolab Tenlefjordenist Otrøvatnetisse. Store Norske Leksikon Foto