laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kuradi-sõrmkäpp

Kuradi-sõrmkäpp (Dactylorhiza maculata) käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim. Kuradi-sõrmkäpp on 20–50 cm pikkune tugeva varrega orhidee. Lehed on kuni 15 cm pikad ja kuni 3 cm laiad tumelillade ümarate laikudega lehe pealmisel poolel. Lehed on alusel märgatavalt ahenenud, alt hallikasrohelised. Õitseb juunis-juulis. Õied on suhteliselt suured, värvuselt lillad kuni roosad, harva valged, koondunud koonusjasse õisikusse varre tipus. Huule hõlmad on allapoole suunatud, keskmine hõlm on väike ja kolmnurgakujuline. Kasvavad niisketel ja märgadel heinamaadel, soostunud niitudel ja soodes. Kuradi-sõrmkäpp on III kaitsekategooria kaitsealune liik, Kuradi-sõrmkäpp on nimetuse saanud tumedat, peaaegu musta käppa või kätt meenutava, mullas asuva juuremugula tõttu, noorem juuremugul on valge. Nii kannabki kuradi-sõrmkäpp korraga justkui hea ja kurja alget. Varem on kasutatud ka ravimtaimena. Balti sõrmkäpp, kelle huule keskmised hõlmad on külgedele suunatud ning lehed ei ole alt hallikad; vööthuul-sõrmkäpp, kelle huule keskmine hõlm on kitsaskolmnurkne ning huul lõhestunud vähemalt pooles ulatuses. Leht, M. (toim.). 2010. Eesti taimede määraja. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu Keskkonnaminister. "III kaitsekategooria liikide kaitse alla võtmine". Riigiteataja. Vaadatud 26.01.2017. Kuradi-sõrmkäpp andmebaasis eElurikkus Kirjeldus veebilehel Herba.folklore.ee Kirjeldus veebilehel Orhidee.ee
612

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 608 | 609 | 610 | 611 | 612 | 613 | 614 | 615 | 616 | ► | ►► 612. aasta (DCXII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval. ... Konstantinos III, Bütsantsi keiser Theudebert II, Austraasia kuningas
Eesti rootsikeelsed kohanimed

Eesti rootsikeelsed kohanimed on loend, mis aitab orienteeruda Eesti rootsikeelsetes kohanimedes. Eesti rootsikeelseid kohanimesid saab teiste keeltega võrrelda artiklis Eesti kohanimede mitmekeelne loend # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Abruka – Abrö Aegna – Ulfsö Aksi – Lilla Vrangö, Lilla Wrangelsö Aulepa – Dirslätt, Dihlet, Dillet Dirhami – Derhamn Einbi – Enby Elbiku – Ölbäck Haapsalu – Hapsal Haapsalu laht – Hapsalviken Hara – Harga Hara laht – Harboviken Harilaid – Hares Hari kurk – Hares sund Hiiumaa – Dagö Hobulaid – Hästholm Höbringi – Höbring Ingküla – Imby, Ingeby Kadakalaid – Oxholm Karjatse meri – Bäckesjön Keri – Kokskär Kesselaid – Sköld Kihnu – Kynö Klaanemaa – Lilla Derskogen Krassi – Gräsgrund Kräsuli – Gräsören Kudani – Gutanäs Kumbli – Kummelskär Kuressaare – Arensburg Kurkse – Korkis, Kårkes Kurkse väin – Västersundet Kõrgessaare – Hohenholm Kärdla – Kärrdal Lihula – Leal Luksi – Lukslagge, Lukslaggen Malvaste – Malmas Manilaid – Mannö Matsalu laht – Matsalviken Mohni – Ekholm Mudaste – Mutas Muhu – Moon Naissaar – Nargö Niibi – Nyby Noarootsi – Nuckö Nõva – Neve Osmussaar – Odensholm Pakri saared – Rågöarna Paldiski laht (Pakri laht) – Matsviken, Rogersvik Paslepa – Pasklep Paslepa viik (Paslepa laht) – Pasklepsviken Pihla – Pilas Prangli – Vrangö, Wrangö Pärnu – Pärnow Pöia – Paj Pürksi – Birkas Rammu – Ramö, Rammö Ramsi poolsaar – Ramsholm, Ramsn Rannaküla – Strandbyn Reigi – Röicks Riguldi – Rickul Ristna – Dagerort Rohuküla – Rus Rooslepa – Roslep Ruhnu – Runö Saare (küla Noarootsis) – Lyckholm Saaremaa – Ösel Salajõe – Salk Seasaar – Mäln Soela väin – Sölasund Spithami – Spithamn Sutlepa – Sutlep Sutlepa meri – Sutlepsjön Suur-Malusi – Stora Malö Suur-Nõmmküla – Klottorp Suur-Pakri – Stora Rågö Suur väin – Storsund Suuremõisa (küla Vormsil) – Magnushov, Storhovet Sõrve poolsaar – Svorbe Tagalaht – Taggaviken Tagamõisa poolsaar – Hundsort Tahu – Skåtanäs Tallinn – Reval Tartu – Dorpat Telise – Tällnäs Telise neem – Tällnäs udde Tuksi – Bergsby Uuemõisa – Nyhovet Vaindloo – Stenskär Vanaküla – Gambyn Vihterpalu – Vippal Vilsandi – Filsand Voosi kurk – Ose sund Vormsi – Ormsö Väike-Malusi – Lilla Malö Väike-Nõmmküla – Persåker Väike-Pakri – Lilla Rågö Väike väin – Lillsund Väinameri – Moonsund Vööla – Bysholm, Bishålm Vööla meri – Bysholmsviken, Bisolmsvike, Kroskesjön Eesti saksakeelsed kohanimed Eesti venekeelsed kohanimed
Lionel Abel

Lionel Abel (1910 – 19. aprill 2001 Manhattan) oli juudi päritolu USA kirjanik ja teatrikriitik. Aastal 1956 sai ta oma off-Broadway näidendi "Absalom" eest Obie auhinna. Algul ta umbusaldas ülikoole, kuni Leslie Fiedleril õnnestus ta meelitada Buffalo ülikooli. Ta on olnud külalisprofessor draama alal Columbia Ülikoolis, Rutgersi ülikoolis ja Buffalo ülikoolis ja esteetika külalisprofessor Pratti Instituudis. Ta oli 1967–1969 Buffalo ülikooli inglise filoloogia õppejõud, hiljem emeriitprofessor. Ta paigutatakse autorite seltskonda, kuhu kuuluvad ka Delmore Schwartz, Meyer Schapiro, Clement Greenberg, Robert Lowell, Randall Jarrell, Lionel Trilling, James Agee, Mary McCarthy, Hannah Arendt ja Elizabeth Hardwick. Ta uuris 20. sajandi prantsuse, inglise ja ameerika näitekirjandust. Teadlasena oli ta edukam kui näitekirjanikuna. Temalt pärineb metateatri mõiste. Leslie Fiedleri sõnul armastas Lionel Abel väitlusi, esinedes enesekindlalt ka rääkides asjust, mida ta ei tundnud, ning alandades oma oponente. Ta oli nooruses marksist, kuid hiljem sai temast parempoolne. "Absalom (New York, Artist's Theatre, 1956) "The Death of Odysseus" (New York, Amato Theatre, 1953) "The Pretender" (New York, Cherry Lane Theatre, 1960) "The Wives" (New York, 1960) Metatheatre; a new view of dramatic form (1963) Our first serious fascist? (1980) The Intellectual Follies: A Memoir of the Literary Venture in New York and Paris (1984) Sidney Hook's career: (the philosopher in politics) (1985) Important Nonsense (Tähtsust täis jama; 1987) Tragedy and Metatheatre: Essays on Dramatuc Form (2003 Moderns on Tragedy: An Anthology of Modern and Relevant Opinions on the Substance and Meaning of Tragedy (1967) Camille Pissarro: Letters to His Son Lucien "Olen tähele pannud, et asjadest halvasti arusaavad inimesed nõuavad kõige tungivamalt, et toimitaks nende parima arusaamise kohaselt." (Raamatu "The Important Nonsense" eessõnast.) Ingliskeelne nekroloog Raamatu "Important Nonsense" tekst Kirjutised ajakirjas The New York Review of Books
Selfridges

Selfridges on Suurbritannia kaubamajade kett, mille asutas Harry Gordon Selfridge 1909. aastal. Esimene Selfridgesi kaubamaja Londonis Oxford Streetil on Suurbritannia suuruselt teine kaubamaja. http://www.selfridges.com/
611

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 607 | 608 | 609 | 610 | 611 | 612 | 613 | 614 | 615 | ► | ►► ... Eudoxia Epiphania, Bütsantsi keisri Herakleiose ja tema abikaasa Eudokia ainus tütar. Ceowulf, Wessexi kuningas
605

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 601 | 602 | 603 | 604 | 605 | 606 | 607 | 608 | 609 | ► | ►► 605. aasta (DCV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Kukkus läbi vandenõulaste katse kukutada Bütsantsi keiser Phokast. Vandeseltslased hukati. hiina keiser Gong ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 113.
602

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 570. aastad | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 598 | 599 | 600 | 601 | 602 | 603 | 604 | 605 | 606 | ► | ►► 602. aasta Mauriciuse järel sai Bütsantsi keisriks Phokas, kes krooniti 23. novembril. ... Mu‘āwīyah I, Omaijaadide dünastia teine kaliif Mauricius, Bütsantsi keiser. Hukati 27. novembril koos oma poegadega. ... David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst.
Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kirik

Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kirik on Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kuuluv kirik Lääneranna vallas Kõmsi külas. Uue-Virtsu kirik (vene k. Ново-Вердерская Христо-Рождественская церковь) on ehitatud 1889. aastal. Hoone on varemeis. Kiriku varemed (2005) Kiriku sisevaade (2011)
Georg Christoph Lichtenberg

Georg Christoph Lichtenberg (1. juuli 1742 Darmstadti lähedal – 24. veebruar 1799 Göttingen) oli saksa kirjanik, filosoof ja füüsik, kes on tuntuks saanud vaimukate aforismidega. Lichtenbergi elukäik oli võrdlemisi sündmustevaene. Georg Christoph sündis vaimuliku suures peres kaheksateistkümnenda lapsena. Juba koolipõlves hakkas ta huvi tundma nii kirjanduse kui ka loodusteaduste vastu, aastal 1763 algasid õpingud Göttingeni ülikoolis (matemaatika, füüsika, astronoomia) ja 28-aastaselt, aastal 1769 sai ta samas korraliseks füüsikaprofessoriks. Oma eluajal oli ta tuntud avarate huvidega loodusteadlasena, kes tegi mõned avastused füüsikas. Ta oli oma aja kohta tavatult vabameelne mees, kes ei hoolinud "avalikust arvamusest" ega tunnistanud mingeid seisuste vahesid, seda ka oma eraelus. Professorina abiellus ta kirjaoskamatu lilleneiuga, kes aga suri varakult. Teisest abielust sündis kuus last. Eluajal Lichtenberg oma aforisme ei avaldanud, seda eelkõige tugeva enesekriitika tõttu. Õigupoolest kavandas ta mõttepäevikut, ent jättis oma märkmed, arutlused ja kavandid ühtlustamata. Enamasti on tema ütlused siiski vormilt suurepäraselt viimistletud, mõtet lõpuni välja arendavad sähvatused. Lichtenbergi aforismidele on iseloomulik minavormis subjektiivsus (hüüatused, ironiseerimine), lai aineala ja sageli sügav filosoofiline tagamaa. Tema väliselt tihti argipäevastes mõtteterades põimuvad julge satiir, efektsed paradoksid ja loomulik elulähedane stiil. Ta jäädvustas innukalt kõikvõimalikke anekdootlikke juhtumeid, veidrusi ja narrusi; selles on leitud sarnasust tänapäevase absurdihuumoriga. Tema aforisme on kõrgelt hinnanud näiteks Kant, Schopenhauer, Goethe, Nietzsche, Tolstoi, Wittgenstein, Einstein jt.[viide?] Mehel oli nii palju mõistust, et ta siin maailmas enam peaaegu millekski ei kõlvanud. Need, kellel kunagi aega ei ole, teevad kõige vähem ära. Ta oli tähelepanelik juurdleja, liivatera märkas ta alati varem kui maja. Seda ainsat, mis tal mehelikku oli, ei võinud ta sündsuse pärast nähtavale tuua. Eks ole veider, et inimesed nii innukalt usu eest võitlevad ja nii innutult tema eeskirju täidavad! Tänapäeval on rohkem õigusteaduse magistreid kui õiglasi inimesi. Maksimum, milleni üks puupea kogemuste varal võib jõuda, on oskus paremate inimeste nõrkusi avastada. Alkibiades raius kord oma koeral saba ära. Kui talt selle põhjust küsiti, ütles ta: "Tegin seda ainult selleks, et ateenlastele kõneainet anda." Sadu oli nii tugev, et kõik sead puhtaks ja kõik inimesed sopaseks said. Elu iga hetke, langegu see meile osaks hea või halva saatuse läbi, võimalikult paremaks teha, see on tõeline elukunst ja mõistusega olendi peamine eesõigus. "Lichtenbergi kirjutisi võime pruukida hämmastavate võlukepikestena: kus tema nalja heidab, on probleem varjul." (Goethe) 1793 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks "Aforisme". Saksa keelest tõlkinud August Sang, läbi vaadanud ja täiendanud Kersti Merilaas. Eessõna: Mart Mäger. Loomingu Raamatukogu 1972, nr 28, 64 lk
610

◄ | 6. sajand | 7. sajand | 8. sajand | ► ◄ | 580. aastad | 590. aastad | 600. aastad | 610. aastad | 620. aastad | 630. aastad | 640. aastad | ► ◄◄ | ◄ | 606 | 607 | 608 | 609 | 610 | 611 | 612 | 613 | 614 | ► | ►► 610. aasta (DCX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval. 5. oktoober - Herakleios I sai Bütsantsi keisriks. Tema juhitud mäss lõppes edukalt ning vihatud keiser Phokas hukati. ... Phokas, Bütsantsi keiser David Vseviov (2004). Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris. Tallinn: Kunst. Lk 114.
Vrahovice

Vrahovice on asula Tšehhis Olomouci maakonnas. Vrahovices on umbes 3800 elanikku. Q110166057, vaadatud 17.12.2021. Q111647375, vaadatud 1.11.2022.
Teatrikriitikute loend

Teatrikriitikute loend loetleb teatrikriitikuid (teatrietenduste ja näidendite arvustajaid ning näidendeid uurivaid kirjandusteadlasi). # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Lionel Abel, USA kirjandusteadlane (1910–2001) Jaak Allik André Antoine Rait Avestik Marina Dmitrijevskaja, Peterburi teatrikriitik Roman Dolzhanskiy, Venemaa teatrikriitik, rahvusvahelise Stanislavski festivali žürii liige, BITEFi festivali žürii liige Dina Goder, Moskva teatrikriitik ning nuku- ja multifilmide asjatundja Manfred Jahnke, saksa vabakutseline teatrikriitik ja teatripedagoog Urjo Kareda Sven Karja Tambet Kaugema Andres Keil Eteri Kekelidze Madis Kolk Rimma Kretšetova Oskar Kuningas Kalle Kurg Andres Laasik Valle-Sten Maiste Reet Mikkel Mihkel Mutt Reet Neimar (1945–2008) Jaak Rähesoo Karin Saarepuu Enn Siimer Gustav Suits, eesti luuletaja, kirjandusteadlane ja teatrikriitik Marina Timasheva Ülo Tonts Lea Tormis Elem Treier Irena Veisaitė Lilian Vellerand-Tamm Margot Visnap
Commodus

Commodus (Imperator Caesar Divi Marcus Antonini Pii Divi Antonini Pii Marcus Aurelius Commodus Antoninus Augustus; sünninimi Lucius Aurelius Commodus; 31. august 161 – 31. detsember 192 oli Vana-Rooma keiser 17. märts 180 kuni surmani. Mõrvati. Saadud tiitlid: Germanicus (172), Sarmaticus (175), Germanicus maximus (182), Britannicus (184).
Johnny Preston

John Preston Courville (18. august 1939 – 4. märts 2011) oli Ameerika Ühendriikide laulja. Tema tuntuim laul oli "Running Bear". Ta kuulus Rockabilly kuulsuste halli. Järelehüüe ja video Kanne Rockabilly kuulsuste hallis
Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik

Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik on õigeusu kirik Vormsi valla Hullo külas. Historitsistlik kellatorniga ladina risti kujulise põhiplaaniga punasest tellisest Vormsi kiriku (vene k. Вормская Воскресенская церковь) hoone valmis 1889. aastal ja pühitseti 29. juulil 1890 Issanda Ülestõusmisele. Kiriku juurde ehitati kirikla, kus tegutses kirikukool, ja rajati kalmistu. Apostliku õigeusu Vormsi Issanda Ülestõusmise kogudus asutati 1886. aastal ning tegutses kirikus 1937. aastani, seejärel taas 1944. aastast 1950. aastateni. Teenistused peeti enamasti rootsi keeles, osalt ka eesti ja kirikuslaavi keeles. See oli ainuke rootsikeelne õigeusu kogudus Eestis. Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati kirikut pärast sulgemist laona, nüüd on ta varemeis. 2009. aastal loodi kiriku taastamiseks Vormsi Õigeusukiriku Taastamise MTÜ.  Vormsi kirik Vormsi õigeusu kirik ja kogudus tule-vormsile.ee Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Vormsi õigeusu kiriku torn ähvardab ümber kukkuda, Delfi, 9. juuni 2000
James Owen Dorsey

Mitte segi ajada George Amos Dorseyga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf. James Owen Dorsey (31. oktoober 1848 Baltimore – 4. veebruar 1895 Washington) oli ameerika etnograaf, keeleteadlane ja vaimulik, kelle kirjeldused hõlmavad peamiselt siuu keelkonda kuuluvate rahvaste keeli ja kultuure. James Owen Dorsey sündis 31. oktoobril 1848 Marylandi osariigi Baltimore'i linnas. Tema vanemad olid Thomas Anderson Dorsey ja Mary Sweetser Hance. Juba kuueaastaselt õppis ta iseseisvalt selgeks heebrea tähestiku ja kümneaastaselt luges heebrea keelt vabalt. 1862. aastal asus ta õppima Baltimore'i Central High Schooli, kus õppis klassikalisi keeli. 1867. aastal jätkas ta haridusteed Viriginia osariigis Alexandrias asuvas Protestantlikus Episkopaalses Teoloogilises Seminaris, kus ta 1871. aastal ka diakoniks pühitseti. Varsti pärast seminarist lahkumist saadeti Dorsey misjonärina Dakota Territooriumile.[viide?] 1871. aasta mais saadeti 23-aastane Dorsey misjonärina ponka indiaanlaste juurde Oklahomasse, kuhu ta jäi kaheks aastaks. Seal õppis ta ponka keelt kõnelema sel tasemel, et tõlgi abi polnud enam vaja. 1873. aastal, kui Dorseyl oli käsil ponka keele grammatika ja sõnaraamatu koostamine, jäi ta ootamatult haigeks ning pidi Marylandi tagasi pöörduma. Idarannikul võttis Dorsey ühendust Smithsonian Institutioniga, kuid tema materjale peeti amatöörlikeks. Järgmised viis aastat veetis Dorsey kirikuõpetajana Marylandi osariigis.[viide?] 1878. aasta juulist 1880. aasta augustini viibis Dorsey John Wesley Powelli lähetusel välitöödel omahade juures Nebraskas, kus tema ülesandeks oli omaha-ponka keelematerjalide kogumine ning grammatika ja sõnaraamatu koostamine. Hilisemas elus pidas ta omahadega ühendust kirja teel ning mitmed tema keelejuhid külastasid teda Washingtonis. 1879. asutati Ameerika Etnoloogiaamet ning Dorsey sai seal tööd siuu keelkonda kuuluvate hõimude ja keelte eksperdina. 1880. aastast viibis ta peamiselt Washingtonis, kus jätkas tööd indiaani keelte ja kultuuridega, muuhulgas tema juurde pealinna keeletööd tegema tulnud keelejuhtidega. Lisaks sellele käis ta lühiajalistel välitöödel tutelote ja kuapode juures (1883) ning Oregonis atabaski, takelma, kuusi ja jakona keelkondade kohta andmeid kogumas. 1892. aastal veetis ta kaks nädalat välitöödel Louisianas, kus töötas kahe viimase biloksi keele kõnelejaga. Terve elu vallalisena elanud James Owen Dorsey suri 4. veebruaril 1895 kõhutüüfusse. Ta oli siis 47-aastane.[viide?] "J. O. Dorsey elulugu Minnesota Osariigi Ülikooli kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2008. Vaadatud 10. märtsil 2011. Barnes, R. H. 1984. Two Crows Denies It. Lincoln: University of Nebraska Press. lk. 10-28. ISBN 0-8032-1182-1
Levala Püha Neeva Aleksandri kirik

Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonna Saaremaa valla Tumala külas. Levala õigeusu kogudus eraldus Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise ja Ööriku Püha Kolmainu kogudustest 1910. aastal. Ajutine kirik rajati Rahula õigeusu abikooli. Ainus Eesti iseseisvusajal ja viimane Saaremaale ehitatud õigeusu kirik pühitseti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Pauluse) poolt 1927. aastal Püha Neeva-Aleksandri auks. Laudvooderduse ja plekk-katusega kirik sarnaneb vabakoguduste palvelaga. Kirikul on väike haritorn ja harvad aknad. Levala (Nõmme) Püha Neeva Aleksandri kiriku kõrval asub Saikla-Nõmme kalmistu. Kalmistule on maetud koguduse kauaaegne preester Andrei Mägi. Pühakoda kasutab Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kogudus. Pöide vald Eesti külade loend Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.–20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 300 "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 430-434; lk 444-445 Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn; lk 4-5; lk 69 Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 424-427 EAÕK Levala Püha Aleksandri kirik (Teeliste kirikud) Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus EAÕK kodulehel.
Iron Maiden (album)

"Iron Maiden" on ansambli Iron Maiden 1980. aastal ilmunud debüütalbum. Algul andis plaadi Suurbritannias välja plaadifirma EMI, mõni kuu hiljem avaldati album Põhja-Ameerikas. Põhja-Ameerika versioonile oli lisatud laul "Sanctuary", mis oli Suurbritannias avaldatud 1980. aasta mais albumivälise singlina. Albumil ilmunud lood "Phantom of the Opera", "Running Free", "Sanctuary" ja "Iron Maiden" on püsinud siiani ansambli kontserdikavades ning on kujunenud klassikaks. Laulu "Iron Maiden" esitab bänd igal kontserdil ja see tähendab ka Iron Maideni maskoti Eddie lavaletulekut. Albumi kaanepildi joonistas Eddie autor Derek Riggs. Suurbritannias ja Kanadas on see plaatinaplaat. 1998. aastal ilmus albumi uusväljaanne. Selle väljaande kaanepildil on Riggsi pilt loodud digitaalselt, fragmenti originaaljoonistusest kasutatakse aga plaadi enda pinnal. Selle albumi kõik laulud, välja arvatud "Strange World", on salvestatud siis, kui bändi lauljaks oli Bruce Dickinson. Laul "Charlotte the Harlot" on esimene neljast Iron Maideni laulust, mis räägib prostituut Charlotte'ist. Charlotte'i järgi pani Iron Maideni tribuutbänd The Iron Maidens nime oma maskotile. "Iron Maiden" on üks kahest Iron Maideni albumist, mis on valitud raamatusse "1001 Albums You Must Hear Before You Die" ("1001 albumit, mida elu jooksul peab kuulama"). Paul Di'Anno (vokaal) Steve Harris (basskitarr ja vokaal) Dennis Stratton (kitarr ja vokaal) Dave Murray (kitarr) Clive Burr (trummid) Kõikide lugude autor on Steve Harris, kui teisiti pole märgitud. "Prowler" – 3:55 "Remember Tomorrow" (Harris, Paul Di'Anno) – 5:27 "Running Free" (Harris, Paul Di'Anno) – 3:17 "Phantom of the Opera" – 7:20 "Transylvania" (instrumentaal) – 4:05 "Strange World" – 5:45 "Charlotte the Harlot" (Dave Murray) – 4:12 "Iron Maiden" – 3:35 "Prowler" – 3:52 "Remember Tomorrow" (Harris, Di'Anno) – 5:27 "Running Free" (Harris, Di'Anno) – 3:14 "Phantom of the Opera" – 7:05 "Transylvania" – 4:06 "Strange World" – 5:40 "Sanctuary" (Iron Maiden) – 3:12 "Charlotte the Harlot" (Murray) – 4:10 "Iron Maiden" – 3:31 "Prowler" 3:56 "Sanctuary" (Harris, Murray, Di'Anno) 3:16 "Remember Tomorrow" (Harris, Di'Anno) 5:29 "Running Free" (Harris, Di'Anno) 3:17 "Phantom of the Opera" 7:08 "Transylvania" 4:19 "Strange World" 5:32 "Charlotte the Harlot" (Murray) 4:13 "Iron Maiden" 3:36 "Sanctuary" (Harris, Murray, Di'Anno) 3:14 "Burning Ambition" 2:42 "Drifter" (kontsertsalvestis) 6:04 "I've Got the Fire" (kontsertsalvestis, kaver Montrose'i loost) (Ronnie Montrose) 3:14 USA 1995. aasta versioonis puudub boonusplaadilt laul "Sanctuary", kuna see on juba põhiplaadil. "Burning Ambition" oli varem ilmunud singli "Running Free" B-poolel ja "Drifter" singli "Sanctuary" B-poolel. Mõlemad need singlid anti esmakordselt välja 1980. aastal.
Ponkad

Ponkad on preeriaindiaanlaste hulka kuuluv indiaani hõim, kes räägib siuu keelkonda kuuluvat ponka keelt. Nende traditsiooniline asuala oli Nebraskas ja Lõuna-Dakota lõunaosas. Tänapäeval elab suurem osa neist Ponca City ümbruskonnas Oklahomas, kuhu nad Nebraskast 19. sajandil küüditati. Osa neist on Nebraskasse tagasi läinud, kus neile osariigi kirdenurka on eraldatud reservaat. 1805. aastal oli nende arv langenud umbes 250 inimeseni. 2000. aasta USA rahvaloendusel teatas 4858 inimest, et nad on kas osaliselt või täielikult ponkad. "Pocket Pictorial." Oklahoma Indian Affairs Commission. 2010: 29. (retrieved 10 June 2010)
Niobrara

Niobrara (ponka Ní Ubthátha khe; šaieeni Hisse Yovi Yoe) on jõgi Põhja-Ameerikas, Missouri lisajõgi. Voolab läbi Wyomingi ja Nebraska. Pikkus 861 km.
Darja Jurlova

Darja Jurlova (sündinud 3. märtsil 1992 Narvas) on endine Eesti laskesuusataja. Jaanuaris 2010 Torsbys toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel sai ta kaks kuldmedalit. Darja Jurlova kuulub spordiklubisse Audentes. Ta debüteeris Eesti koondises detsembris 2010 IBU-karikasarja etapil Austrias Obertilliachis ja sai sprindis 40. koha. 17. juunil 2011 kirjutasid Eesti laskesuusatamise föderatsioon ja AS Molycorp Silmet alla sponsorluslepingule, mis nägi ette konkreetseid toetusi Ida-Virumaalt pärit sportlastele Darja Jurlovale ja Daniil Steptšenkole. Ta osales 2014. aastal Eesti koondise koosseisus Sotši olümpiamängudel. Jurlova jättis 2015/16 hooaja vahele. 2016. aasta aprillis otsustas Jurlova tippspordist loobuda, et pühenduda õpingutele ja treeneritööle. Jurlova jõudis karjääri jooksul MK-sarjas korra punktikohale, saades Prantsusmaal sprindis 39. koha. Sotši olümpiamängudel jäi tema parimaks tulemuseks sprindi 67. koht, maailmameistrivõistluste parima koha sõitis ta välja 2012. aastal Ruhpoldingus, kui sai sprindis 44. koha. Intervjuu laskesuusataja Jurlovaga (vene keeles) Ameeriklased toetavad Narva laskesuusatajaid Darja Jurlova tippsporti ei naase ja jätkab treenerina Darja Jurlova IBU kodulehel (inglise) Darja Jurlova Blogi Interview Laskesuusatajate read täienevad – talendikas Jurlova saab Eesti passi Jurlova tõusis jälitussõiduga 17. kohale
Tarmo Lepik

Tarmo Lepik (9. november 1946 Tallinn – 11. märts 2001) oli eesti helilooja. Lõpetas 1966. aastal muusikateooria alal Tallinna Muusikakeskkooli, õppis samas 1964–1966 Veljo Tormise juhendusel kompositsiooni, ja 1977. aastal muusikateaduse alal (juhendaja L. Normet) Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Töötas aastatel 1974–1990 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete õpetajana. Tarmo Lepik. Eesti Muusika Infokeskuse veebisait.