laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Esimene Juurdeveoraudteede Selts

Esimene Juurdeveoraudteede Selts (ka Esimene Juurdeveoraudteede Selts Venemaal) oli Venemaa raudteeorganisatsioon. Selts ehitas juurdeveoraudteid, peamiselt kitsarööpmelisi raudteid. Seltsi eesmärgiks oli kitsarööpmeliste raudteede rajamine kaupade ja reisijate juurdeveoks laiarööpmelise raudtee raudteejaamade juurde ning laiarööpmeliste liinide vaheliste ühendusteede ehitamine. Kitsarööpmelise raudteeliini ehitus oluliselt odavam, eelkõige seepärast, et ehituse käigus polnud vajadust teostada mahukaid mullatöid. Maksimaalne lubatud rongide sõidukiirus oli vaid 25 versta tunnis (26,6 km/t). Selts omas ka mitmeid raudteid: peale Venemaa ka näiteks Leedus, Lätis ja Eestis. Eestis oli seltsi omanduses Tallinna–Viljandi rongiliin, Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee ja Valga–Ruhja–Pärnu raudtee. 1925. aastal ostis Eesti riik AS "Esimene Juurdeveo Raudteede Selts Venemaal" raudtee. Selts asutati 1892. aastal insener Fjodor Jenakijev koos poola päritolu Boleslaw Jalowiecki ja teiste eestvedamisel. Eesti Entsüklopeedia. 2. köide: Chamfort–Feralia. Tartu: Loodus, 1933, lk 1224.
Hindadekomissar

Hindadekomissar oli Eestis esimesel iseseisvusajal tegutsenud riigiametnik (komissar), kelle põhiülesandeid oli pidurdada üldist hindade taseme tõusu. 22. detsembril 1932 nimetati ametisse esimene hindadekomissar, kelleks oli Mihkel Juhkam.[viide?] Majandusministeeriumi Kaubahindade Korraldamise Komisjon ja Hindadekomissar tegutsesid (20.12.1932-01.04.1934). Eesti Entsüklopeedia. 3. köide: Ferda–Jaanus. Tartu: Loodus, 1934, lk 899.
Kaitseväe keskhaigla

Kaitseväe keskhaigla oli Tallinnas, Liivalaia tänav 110 tegutsenud Eesti kaitseväe haigla. Juhkentali sõjaväehospidali hoonetes. Haigla asutati 1918 nime all Sõjaväe haigemaja. Aastast 1927 kandis haigla nime Kaitseväe keskhaigla. Peale kaitseväelaste raviti haiglas tasu eest ka tsiviilisikuid. 1940. aastal asus 25. juulil hoonesse NSV Liidu Punaarmee 65. erilaskurkorpuse hospidal. Kaitseväe Keskhaigla hoone, Liivalaia tänav 110, Ajapaik.ee (vaadatud 16.08.2020) Eesti Entsüklopeedia. 4. köide: Jaapan–Käolina. Tartu: Loodus, 1934, lk 305.
Kindral Laidoneri nimeline invaliidide kapital

Kindral Laidoneri nimeline invaliidide kapital oli Eesti esimesel iseseisvusajal eksisteerinud fond, mille eesmärk oli mälestada Vabadussõda ja selle juhti Johann Laidoneri. Fond toetas Vabadussõjaga seotud inimesi, näiteks haavatuid. Fond asutati 1921. Fondi haldas Siseministeeriumi juures tegutsev komitee, mille auesimees oli Johan Laidoner. Eesti Entsüklopeedia. 4. köide: Jaapan–Käolina. Tartu: Loodus, 1934, lk 750. [1] [2]
Anastass Mikojan

Anastass Ivanovitš Mikojan (vene Анастас Иванович Микоян; armeenia Անաստաս Հովհաննեսի Միկոյան; 25. november/vkj 13. november 1895 Sanahin Thiblisi kubermang – 21. oktoober 1978 Moskva) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu riigitegelane. 1935–1966 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Külastas suvel 1965 Eestit ja viibis aukülalisena üldlaulupeol. Mikojani noorem vend Artjom Mikojan oli lennundusinsener, kes koos Mihhail Gurevitšiga rajas 1939. aastal Mikojan-Gurevitši lennukikonstrueerimisbüroo. Sarjas Loomingu Raamatukogu ilmus 1980. aastal 14. numbrina Anastass Mikojani raamat "Mälestusi Leninist" Jüri Ojamaa tõlkes. 1928 Punalipu orden 1936, 1943, 1945, 1955, 1965, 1975 Lenini orden 1943 Sotsialistliku töö kangelane 1970 Oktoobrirevolutsiooni orden
Orge

Orge võib tähendada järgmist: Orge, oli paik[küsitav] Tartumaal Orge, jõgi Prantsusmaal Orge kool
Premia

Premia Premia, kaubamärk, mille all Tallinna Külmhoone müüb jäätiseid Premia, linn Itaalias preemia
Jämtland

Jämtland on ajalooline maakond Rootsis. Asub Norrlandis, võtab enda alla suurema osa Jämtlandi lääni maa-alast. Jämtlandi lään Folkmängd i landskapen den 31 december 2020
STB

STB või StB võib tähendada järgmist: Bachelor of Sacred Theology Set-Top-Box StB (Státní bezpečnost), Tšehhoslovakkia riiklik julgeolekuteenistus ...
Jühnde

Jühnde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 24,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 997 inimest. Hiljuti on küla tuntuks saanud kui esimene nn "bioenergia küla" Saksamaal. 2005. aasta sügisest on küla sooja- ja elektrivarustuseks täielikult ära kasutatud ümbritsevatelt põldudelt kogutud jäätmed, söötes need ainulaadsesse biogaasi jaama. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.juehnde.de
Spitzeri kosmoseteleskoop

Spitzeri kosmoseteleskoop, varasem Space Infrared Telescope Facility (SIRTF), oli NASA kosmoseobservatoorium, mis saadeti orbiidile 2003. aastal. Spitzeri missioon pidi esialgsete plaanide kohaselt kestma 2 ja pool aastat, võimalusega pikendada seda kuni viie aastani. 15. mail 2009 lõppesid kosmoseteleskoobil vedela heeliumi varud ning seetõttu polnud enamik selle seadmeid enam kasutatavad. Kaks kaamerat olid siiski töökorras ning missioon jätkus. Spitzeri kosmoseteleskoobi pikendatud missiooni nimi on Spitzeri Soe Missioon. Teleskoop deaktiveeriti lõplikult 30. jaanuaril 2020. Vastavalt NASA traditsioonidele nimetati kosmoseteleskoop pärast töökorda seadmist ümber ning avalikul nimevõistlusel nimetati kosmoseteleskoop astronoom Lyman Spitzeri järgi Spitzeri kosmoseteleskoobiks. Spitzeri kosmoseteleskoop asub geotsentrilise orbiidi asemel heliotsentrilisel orbiidil. Kosmoseteleskoop liigub Maa järel, kuid eemaldub sellest umbes 0,1 astronoomilise ühiku võrra aastas. Teleskoobi peapeegli diameeter on 85 cm ja see on valmistatud berülliumist. Peegel oli põhimissiooni ajal jahutatud 5,5 kelvinini (−268 °C). "NASA's Spitzer Begins Warm Mission". NASA. Vaadatud 17. september 2018. How NASA's Spitzer Has Stayed Alive for So Long, NASA "NASA's Spitzer Space Telescope Ends Mission of Astronomical Discovery". NASA. Vaadatud 24. august 2020. "Who was Lyman Spitzer?". NASA. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2019. Vaadatud 17. september 2018. "Spitzer-teleskoop kaugeneb Maast, et enne uinumist kaugeid tähti näha". Delfi Forte. Vaadatud 17. september 2018. "Spitzer Telescope Handbook". IRSA. Vaadatud 17. september 2018.
Edmonton

Edmonton on linn Kanadas, Alberta provintsi keskus. Edmontonis toimusid 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Edmontoni jäähokimeeskond Edmonton Oilers mängib NHL-is. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 730 372 inimest. Edmonton on Põhja-Ameerika kõige põhjapoolsem linn, mille linnastus elab üle miljoni inimese. Edmontonis asub 1908. aastal rajatud Alberta Ülikool. Edmonton on Kesk-Alberta majanduskeskus. Rogers Place Canada 2021 Census Kanada Statistikaamet vaadatud 21.02.11 Edmontoni koduleht
Niemetal

Niemetal on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 28,5 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1512 inimest. GeoNames Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Niemetal.de
Schedeni vald

Scheden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 26,69 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1982 inimest. Schedeni vallas on kolm küla: Scheden, Meensen ja Dankelshausen. Külast voolab läbi Schede oja. Johann Joachim Quantz oli flöödimängija, flöödimeister ja helilooja, teiste hulgas Friedrich Suure teenistuses. Senaator Justus Christoph Grünewald, sündinud 1764. aastal Niederschedenis. 1801. aastal loodi tema ettepanekul esimene kollektiivne säästu- ja laenuühistu Saksamaal. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.Scheden.de
Bilshausen

Bilshausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 8,49 km². 31. detsembril 2016 elas seal 2206 inimest. See on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.bilshausen.de
Bodensee (Alam-Saksi)

Bodensee on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 7,47 km². 31. detsembril 2016 elas seal 815 inimest. See on osa Eichsfeldist. GeoNames Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.
Gieboldehausen

Gieboldehausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 19,86 km². 31. detsembril 2016 elas seal 4107 inimest. Vald paikneb Rhume jõe ääres, umbes 25 km Göttingenist kirdes ja 15 km Osterode am Harzist lõunas. See on osa Eichsfeldist. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gieboldehausen.de
Krebeck

Krebeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis. Valla pindala on 12,27 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1061 inimest. Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019. Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. www.gemeinde-krebeck.de
Leo Kunman

Leo Kunman (sündinud 5. augustil 1950 Tallinnas) on Eesti jurist, endine kohtunik. Kunman töötas aastatel 1987–1993 Prokuratuuris prokuröri vanemabina. Ta lõpetas 1989. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. President Lennart Meri nimetas Riigikohtu üldkogu ettepanekul ta 29. detsembril 1993 esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. Ta vabastati kohtuniku ametikohalt seoses teenistusvanuse ülemmäära saabumisega alates 5. augustist 2018. Leo Kunman kuulub aastast 2019 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 427 häält ning ei osutunud valituks. Tema vend on ettevõtja Vello Kunman. Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 84. Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 32. Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 32. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 29.12.1993 otsus nr 241 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1994, 1, 1. Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 22.12.2017 otsus nr 206 "Kohtunikuametist vabastamine". Avaldamismärge: RT III, 27.12.2017, 7. Mihkel Kärmas, "Lihtne mees võttis 122 miljonit krooni".
Aldrich Ames

Aldrich Hazen Ames (hüüdnimi Rick; sündinud 26. mail 1941 River Fallsis) on endine CIA analüütik ja ohvitser ning KGB agent. Ames arreteeriti 21. veebruaril 1994 süüdistatuna spionaažis. "An Assessment of the Aldrich H. Ames Espionage Case and Its Implications for U.S. Intelligence" (PDF). United States Government Printing Office. 1. november 1994. Vaadatud 12.07.2010. (Archive) Cherkashin, Victor; Feifer, Gregory (2005). Spy Handler: Memoir of a KGB Officer: the True Story of the Man Who Recruited Robert Hanssen and Aldrich Ames. New York: Basic Books. ISBN 0-465-00968-9.{{cite book}}: CS1 hooldus: postscript (link) Doyle, David W. Inside Espionage: A Memoir of True Men and Traitors, 2000, ISBN 978-0-9536151-4-8. Earley, Pete. Confessions of a Spy: The Real Story of Aldrich Ames, New York: G. P. Putnam's Sons, 1997. ISBN 0-399-14188-X. Grimes, Sandra and Vertefeuille, Jeanne. Circle of Treason: A CIA Account of Traitor Aldrich Ames and the Men He Betrayed, Naval Institute Press, 2012, ISBN 978-1-59114-334-5. Maas, Peter. Killer Spy: The Inside Story of the FBI's Pursuit and Capture of Aldrich Ames, America's Deadliest Spy, Warner, 1995, ISBN 0-446-51973-1. Weiner, Tim; Johnston, David; Lewis, Neil A. (1995). Betrayal: The Story of Aldrich Ames, An American Spy. New York: Random House. ISBN 978-0-679-44050-5.{{cite book}}: CS1 hooldus: postscript (link) Rohter, Larry. "In Colombia, Past Without Clues of Spy Charges." The New York Times. 27. veebruar 1994. – Amesi naise kohta. U.S. Department of Justice Office of the Inspector General, "A Review of the FBI's Performance in Uncovering the Espionage Activities of Aldrich Hazen Ames - Unclassified Executive Summary (April 1997)" Executive Summary online "Famous Cases: Aldrich Hazen Ames", Federal Bureau of Investigation (27. III 2005) – Karjääri lühikirjeldus "FBI History: Famous Cases – Aldrich Hazen Ames". FBI.gov. Vaadatud 18.08.2013.  Aldrich Ames – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis Aldrich Ames: Traitor Within (1998) IMDbs U.S. Department of Justice Office of the Inspector General, "A Review of the FBI's Performance in Uncovering the Espionage Activities of Aldrich Hazen Ames (April 1997) – Unclassified Executive Summary "Famous Cases: Aldrich Ames", Federal Bureau of Investigation – A short description of Ames' spying career
Pentax KP

Pentax KP on digitaalne peegelkaamera, mida Ricoh (Kabushiki-gaisha Rikō) tutvustas 25. jaanuaril 2017. RICOH IMAGING, PENTAX KP  Pentax KP – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aštrioji Kirsna mõis

Aštrioji Kirsna mõis (leedu Aštriosios Kirsnos dvaras) on endine mõis Leedus Lazdijai rajoonis Būdvietise vallas Aštrioji Kirsna külas. Aštrioji Kirsna mõisa on esmamainitud 1536. aastal, mil sealsed Kirsna jõe ääres asuvad maad eraldati Bogdan Bielkale, seejärel kuulus see Beneš Mlinskile. Aastal 1592 sai mõisa omanikuks Paweł Sapieha, kes müüs mõisa edasi Praževskitele. Edaspidi kuulus see Lukoševičiustele, Bankauskastele ja Zakševskitele. Tol ajal põles mõisakompleks maha, alles jäid ait, tall, kolm lauta ja aia juures asunud küün. Aastal 1755 koostati mõisa inventari nimestik, toona kuulus see Karengadele. Aastal 1787 põles mõisa peahoone taas maha (vana peahoone kohal asub praegu köögihoone). XIX sajandi keskpaigas läks valdus üle Gavronskitele. Toona allus mõisale viis karjamõisa. Aastal 1864 oli see üks piirkonna suuremaid mõisasid ning sellele kuulus toona 6428 hektarit maad. 1910 läks mõis üle Krinskitele ja aastal 1912 Balinskitele. Maareformi ajal aastal 1922 mõis tükeldati, omanikule jäi mõisast 150 hektarit maad. Aastal 1927 oli mõisa omanikuks agronoom Kriaučiūnas, kes andis mõisakompleksi kohaliku põllumajanduskooli tarbeks. Nõukogude perioodil mõis natsionaliseeriti ja seal asus kohaliku sovhoosi kontor. Aastal 1992 tagastati mõisakompleks selle õigusjärgsetele omanikele. Aastast 2001 on see Leedu losside ja mõisade liidu juhatuse liikme Naglius Narauskase valduses. Mõisa häärber valmis kas XIX sajandi keskpaiku või siis restaureerisid Gavronskid varasema Hektor Karenga ehitatud klassitsistliku U-kujulise peahoone nii, et see omandas täiesti uue välimuse. Häärber on uusklassitsistlikus stiilis kahekorruseline hoone, mille sissepääsu juures on neli joonia sammast, mis toetavad kolmnurkset frontooni. Sajandi teisel poolel ehitati ka mõisa praegused tootmishooned. Mõisa juures on ka park (18,9 hektarit), kus neli kanalit ühendavad sinna kaevatud tiike. Vee saavad need Kirsna jõest. Mõisakompleks on muinsuskaitse all. Sellest on lisaks peahoonele säilinud ja kaitse all veel kontorihoone, jääkelder, köök, kolm lauta, sepikoda, piirituseladu, viinaköögi varemed, kaks teenijatemaja, viljaait, torniga maja, tall, rehi, aednikumaja, väike maja, väravapostid ja park. Kompleksi kuuluvad veel teinegi kontorihoone, saekaater, veski, küün. Tegemist on Nemunasest lõuna poole jäävate Leedu alade suurima mõisakompleksiga. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2018. Vaadatud 17. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://www.pamatyklietuvoje.lt/details/astriosios-kirsnos-dvaras/1486 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2014. Vaadatud 17. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) http://ciurlioniopaveldas.eu/astriosios-kirsnos-dvaras-lazdiju-raj/[alaline kõdulink] "Kultūros vertybių registras". Vaadatud 17. septembril 2018. https://www.mokslobaze.lt/astriosios-kirsnos-dvaras.html
Viljandimaa Slaavi Kultuuriühing

Viljandimaa Slaavi Kultuuriühing on Eestis elavate slaavlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Viljandis aadressil Loode tänav 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nikolai Prjanitšnikov. Organisatsioon asutati 24. augustil 1990. Organisatsioon annab välja ajalehte Viljandi (Вильянди). Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 88 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 88
Meri

Meri on maailmamere osa, mida ookeanidest või teistest meredest suuremal või vähemal määral eraldavad mandrid, saared või põhjakõrgendikud ning mille hüdroloogiline režiim erineb ookeani omast. Püsihoovused on meredes enamasti nõrgemad kui ookeanides. Sisemeredes on looded nõrgad. saartevaheline meri sisemeri ääremeri Hüdroloogias kasutatakse ka muid liigitusi. Valla mereäärset asukohta sümboliseerib kilbi sinine värv Keila valla vapil ja Harku valla vapil. Meredeks nimetatakse ka merede osi (näiteks Liguuria meri, Türreeni meri, Väinameri). Sõna "meri" järvede nimetuses (Kaspia meri, Araali meri, Surnumeri) on ajaloolist päritolu, nagu ka mõne mere nimetamine laheks (Hudsoni laht, Mehhiko laht, Bengali laht). Eestis kannavad "mere" nime mõned maakerke tõttu lahtedest või väinadest järveks muutunud veekogud (näiteks Sutlepa meri). Läänemeri Maailma merede loend Merebioloogia Merehääl Meretase Mereprügi
Narva-Jõesuu Soome-Ugri Kultuuriühing

Narva-Jõesuu Soome-Ugri Kultuuriühing oli Narva-Jõesuus tegutsenud organisatsioon. Organisatsiooni juhatuse esimees oli Pavel Chirkov. Ühingu tegevuse eesmärkide seas oli kergendada Eestis elavate väikeste soome-ugri rahvaste esindajate integreerimist Eesti ühiskonnaga. Organisatsioon asutati 8. märtsil 1999. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 89 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 89
Eestimaa Tatarlaste Kultuuriühing Idel

Eestimaa Tatarlaste Kultuuriühing Idel on Eesti tatarlaste organisatsioon. Kontor asub Tallinnas aadressil Telliskivi tänav 52, juhatuse esimees on Timur Saripov. Organisatsioon asutati 6. jaanuaril 1996. Organisatsiooni juures tegutseb vokaalansambel ja rahvuskoor. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn; Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 90 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 90
Ida-Virumaa Tatari Kultuuriselts

Ida-Virumaa Tatari Kultuuriselts on Eesti tatarlaste organisatsioon. Kontor asub Jõhvis aadressil Hariduse tänav 6, juhatuse esimees on Rinat Garifullin. Organisatsioon asutati 14. juunil 1995. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 91 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 91
Narva Tatari Kultuuriselts

Narva Tatari Kultuuriselts on Eesti tatarlaste organisatsioon. Kontor asub Narvas aadressil Võidu tänav 7, juhatuse esimees on Hasjan Osmanov. Organisatsioon asutati 25. novembril 1997. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 92 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 92
Tšerkessi Kultuuriselts Nart

Tšerkessi Kultuuriselts Nart on Eesti tšerkesside organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Maardus aadressil Veeru tänav 4. Organisatsiooni juhatuse esimees on Sagid Alborov. Organisatsioon asutati 13. augustil 1999. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 94 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 94
Udmurdi Ühing Ošmes

Udmurdi Ühing Ošmes (udmurdi keeles 'allikas') on Eesti udmurtide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas Eestimaa Rahvuste Ühenduse kontoris Pärnu mnt 8. Alates 2020. aasta sügisest on ühingu juhatuse esimees Elena Kirt. Organisatsioon asutati 28. detsembril 1995. Organisatsiooni juures tegutseb aastast 2013 udmurdi lauluansambel Ošmes. Organisatsioonil on osakond ka Tartus, kus muu hulgas tegutseb udmurdi laulusõprade ring, ansambel Jumšan gut "Eestis elavate soome-ugri rahvaste organisatsioonid". Fenno-Ugria Asutus. Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 97 Rahvusvähemuste kultuuriseltsid Eestis. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2001. Lk 97
Lühike tänav (täpsustus)

Lühike tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Lühike tänav Abja-Paluoja linnas Lühike tänav Haapsalu linnas Lühike tänav Kasepää alevikus Lühike tänav Kose alevikus Lühike tänav Paide linnas Lühike tänav Põltsamaa linnas Lühike tänav Sindi linnas Lühike tänav Tallinna linnas Lühike tänav Valga linnas Lühike tänav Vastseliina alevikus Lühike tänav Viljandi linnas Lühike tänav Võru linnas
Loode tänav (täpsustus)

Loode tänav on tänav mitmes Eesti linnas ja alevikus: Loode tänav Elva linnas Loode tänav Jõhvi linnas Loode tänav Karksi-Nuia linnas Loode tänav Keila linnas Loode tänav Kunda linnas Loode tänav Mõisaküla linnas Loode tänav Pärnu linnas Loode tänav Risti alevikus Loode tänav Tallinna linnas Loode tänav Tapa linnas Loode tänav Tartu linnas Loode tänav Türi linnas Loode tänav Valga linnas Loode tänav Viljandi linnas
Ohvrisuits

"Ohvrisuits" on 1920 ilmunud Gustav Suitsu luulekogu, mille kirjastas Varrak. "Ohvrisuits" sisaldab Suitsu armastusluuletusi aastatel 1904–1920. Luulekogus on 182 lehekülge. Luulekogu illustreeris Ado Vabbe. Ohvrisuits E-kataloogis ESTER (vaadatud 17.09.2018) Ohvrisuits E-kataloogis ESTER
Vene ääremaad

"Vene ääremaad" (originaalpealkirjaga "Окраины России") on 1868-1876 ilmunud Juri Samarini kuueköiteline sari Venemaa keisririigi ääremaade (see tähendab Baltikumi) kohta. 1. köites "Русское Балтийское поморье в настоящую минуту" kritiseeris Samarin Balti erikorda ja privileege, nõudes nende kaotamist ja pooldades Baltimaade tugevamat sidumist Venemaaga. 3. köites käsitles Samarin Liivimaa talupoegade astumist õigeusku (usuvahetusliikumine). 4. ja 5. köites käsitles Samarin võitlust õigeusklike talupoegade õiguste eest Baltikumis. 6. köites käsitles Samarin Liivimaa talurahvaküsimust laiemalt. Balti ajakirjandussõda Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
UPA

UPA või Upa võib tähendada järgmist: Ukraina Ülestõusuarmee (Українська повстанська армія) Upa, küla Saare maakonnas Úpa, Tšehhi jõgi
Uus Pinakoteek

Uus Pinakoteek (saksa keeles Neue Pinakothek) on kunstimuuseum (pinakoteek) Saksamaal Münchenis. Muuseumis eksponeeritakse teoseid klassitsismist juugendini. Muuseum rajati 1853. Muuseumi praegune hoone valmis 1981. Hoone projekteeris Alexandra von Branca. Muuseumi direktor on Klaus Schrenk. Vana Pinakoteek
172 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 175 eKr | 174 eKr | 173 eKr | 172 eKr | 171 eKr | 170 eKr | 169 eKr | ► | ►► 172. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXII (582). Pergamoni kuningas Eumenes II sõitis Rooma, et hoiatada Senatit Makedoonia kuninga Perseuse eest. ... ...
173 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 176 eKr | 175 eKr | 174 eKr | 173 eKr | 172 eKr | 171 eKr | 170 eKr | ► | ►► 173. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXXXI (581). Vana-Rooma konsuliteks olid Lucius Postumius Albinus ja Marcus Popillius Laenas. Wang Zhi, Hiina keisrinna ...
174 eKr

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad ◄ | 3. sajand eKr | 2. sajand eKr | 1. sajand eKr | ► ◄ | 190. aastad eKr | 180. aastad eKr | 170. aastad eKr | 160. aastad eKr | 150. aastad eKr | ► ◄◄ | ◄ | 177 eKr | 176 eKr | 175 eKr | 174 eKr | 173 eKr | 172 eKr | 171 eKr | ► | ►► 174. aasta eKr oli 174. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DLXXX (580). Vana-Rooma konsuliteks olid Spurius Postumius Albinus Paullulus ja Quintus Mucius Scaevola. ... ... Gnaeus Servilius Caepio, Rooma poliitik Titus Quinctius Flamininus, Rooma poliitik