28. veebruar

28. veebruar on Gregoriuse kalendri 59. päev. Juliuse kalendri järgi 15. veebruar (1901–2099). 1218 – väidetavalt algas 15. aprillini kestnud riialaste, liivlaste ja lätlaste retk Läänemaale, mille tulemusel lubasid sealsete kihelkondade vanemad vastu võtta ristiusu, tasuda iga-aastast hinnust ja anda pantvange. 1921 – Eesti tunnustas Läti iseseisvust de jure. 1917 – Tallinna võimlemisõpetaja Anton Õunapuu moodustas Tallinna Kommertskoolis esimese rahvusliku skaudirühma. 1921 – Tallinnas loodi Eesti Arstideseltside Liit. 1925 – toimusid Eesti käsipallimeistrivõistlused[küsitav]: võrkpallis võitis meeskondadest Tallinna Sport. ja naiskondadest Tallinna Flora. 1924 – Prangli saarel tapeti vallavanem Jaan Einberg perekonnaga. 1926 – Helsingis toimusid rahvusvahelised kiiruisutamisvõistlused, kus Christfried Burmeister sai 500 meetri distantsil esikoha. Ta pidi küll võistlustel uisutama üksi, sest Eesti ei olnud veel Rahvusvahelise Uisuliidu liige. 1926 – Riias toimusid Eesti ja Läti raskejõustikumaavõistlused, kus eestlased võitsid nii poksis (24:23) kui tõstmises (17:13). 1928 – Tallinnas asutati jalgpalliselts Estonia. 1931 – Rakveres toimusid Eesti meistrivõistlused suusatamises. 25 km distantsi võitis Theodor Andresson. 1932 – Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses domineerisid spordiklubi VS Sport maadlejad, võites seitsmest alavõistlusest kuus. Esimest korda tuli Eesti meistriks Kristjan Trossmann (Palusalu). 1934 – Eesti esimeseks meistriks jäähokis tuli Tallinna Kalev, kes finaalis võitis Akadeemilist Spordiklubi 3:0. 1936 – Saulepi vald Läänemaal otsustas liituda Pärnumaaga. 1937 – toimusid Eesti meistrivõistlused murdmaasuusatamises, kus Vello Kaaristu võitis kõigis kolmes distantsis esikoha 1938 – toimus Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu asutamiskoosolek, esimeheks valiti Artur Keller. 1939 – Talispordiliidu otsusel jäid ära Eesti Talimängud, põhjuseks toodi vähene lumi. Ühtlasi otsustas liit Eestist saata 1940. aasta Sankt Moritzi taliolümpiale 6 suusatajat, 1 ilu- ja kiiruisutaja ning jäähokikoondis. 1940 – Tallinnas astus kokku Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku erakorraline kirikukogu. 1941 – Eesti Apostlik Õigeusu Kirik allutati Moskva patriarhaadile. 1994 – Tõraveres algas rahvusvaheline konverents energiavõsa kasvatamisest ja kasutamisest. 1995 – Eesti, Läti ja Leedu ekspertgrupid arutasid Riias Balti õhuruumi ühise vaatlus- ja kontrollsüsteemi loomist. 1999 – Austrias Ramsaus toimunud suusatamise maailmameistrivõistlustel võitis Andrus Veerpalu 50 km klassikastiilis sõidus hõbemedali. 2004 – Iraagis Bagdadis hukkus pommiplahvatuses Eesti jalaväerühma ESTPLA-8 kaitseväelane, 21-aastane nooremseersant Andres Nuiamäe. Temast sai esimene Eesti kaitseväe välismissioonidel hukkunud sõdur. 509 e. Kr - Silva Arsia lahingus lõi Rooma tagasi kukutatud kuninga Tarquinius Superbuse väed 1700 – Rootsis võeti üleminekuperioodiks kasutusele niinimetatud Rootsi kalender, mis oli üks päev ees Juliuse kalendrist ja kümme päeva taga Gregoriuse kalendrist. Seda kasutati 1712. aastani. 1710 – Põhjasõda: Rootsi väed purustasid Lõuna-Rootsis Helsingborgi lähistel Taani armee. 1732 – Peterburis avati kadetikorpus – esimene maaväe õppeasutus Venemaal. 1784 – John Wesley registreeris metodisti kiriku. 1835 – Soomes ilmus Kalevala esmaväljaanne. ˇ 1850 – Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku teine president ja mormoonide prohvet Brigham Young asutas University of Desereti, tänapäevase Utah' Ülikooli eelkäija. 1854 – Ameerika Ühendriikide Wisconsini osariigi Riponi linnas asutati Vabariiklik Partei. 1871 – Prantsuse-Preisi sõda: Pariis kapituleerus preislastele. 1897 – Prantsuse koloniaalväed kukutasid Madagaskari viimase monarhistliku valitseja kuninganna Ranavalona III. 1921 – Venemaal Kroonlinnas algas 18. märtsini kestnud sõjaväelaste ülestõus bolševike vastu. Eestis tekitas ärevust Nõukogude Venemaa võimude väide, nagu toetaks Eesti valitsus ülestõusnuid. 1922 – Suurbritannia tunnustas Egiptuse iseseisvust. 1935 – Ameerika Ühendriikide keemik Wallace Carothers leiutas nailoni. 1945 – Teine maailmasõda: propagandaminister Joseph Goebbels tunnistas oma raadiokõnes, et Punaarmee talvise pealetungi tõttu on Saksamaa olukord tunduvalt halvenenud. Ta rõhutas aga, et ei ole kahtlust selles, et kaotatud alad varsti tagasi vallutatakse. 1945 – Teine maailmasõda: Saudi Araabia kuulutas Saksamaale ja Jaapanile sõja. 1947 – eelmisel päeval aset Taipeis leidnud tüli sigaretimüüja ja riigiametniku vahel puhkes ületaiwaniliseks ülestõusuks Hiina Vabariigi valitsuse vastu. Ülestõusus hukkus märtsi keskpaigaks üle 10 000 inimese. 1986 – Stockholmis mõrvati Rootsi peaminister Olof Palme. 1990 – Nõukogude Liidus lubati talunikel maad osta-müüa ja pärandada. Sellega hakati Lenini 1917. aasta maadekreedil põhineva maareformi tingimusi lõdvendama. 1993 – Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Wacos ründasid BATFi agendid sektijuhi David Koreshi peakorterit. Rünnak lõppes 4 agendi ja 5 sektiliikme surmaga ning 51 päeva kestnud piiramisega, mille lõpus suri veel 76 inimest. 1996 – Venemaast sai Euroopa Nõukogu liige. 2003 – Tšehhi Vabariigi presidendiks vannutati Václav Klaus. 2004 – üle miljoni inimese moodustas Taiwanil 500 km pikkuse inimketi, mälestamaks 1947. aasta 28. veebruari juhtumit.  Pikemalt artiklis Sündinud 28. veebruaril 1533 – Michel de Montaigne, prantsuse kirjanik ja filosoof 1612 – John Pearson, inglise teoloog 1683 – René Antoine Ferchault de Réaumur, prantsuse teadlane 1704 – Louis Godin, prantsuse astronoom 1724 – George Townshend, Briti sõjaväelane, feldmarssal 1792 – Karl Ernst von Baer, baltisaksa loodusteadlane, embrüoloogia rajaja 1823 – Ernest Renan, prantsuse filosoof ja kirjanik 1833 – Alfred von Schlieffen, Saksa sõjaväelane, feldmarssal 1859 – Jakob Liiv, eesti luuletaja ja näitekirjanik 1878 – Artur Kapp, eesti helilooja 1884 – Jaan Oks, eesti kirjanik ja kirjanduskriitik 1884 – Ants Piip, eesti õigusteadlane ja poliitik 1888 – Paul Burman, eesti maalikunstnik ja graafik 1890 – August Riismann, Eesti kommunistlik poliitik 1895 – Kallista Kann, eesti keeleteadlane 1896 – Philip Showalter Hench, USA arst, Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna laureaat 1950 1900 – Arnold Sepp, eesti flötist ja dirigent 1901 – Linus Pauling, USA biokeemik, Nobeli keemiaauhinna laureaat 1954, Nobeli rahuauhinna laureaat 1962 1904 – Leida Mõttus, eesti näitleja 1905 – Karl Talpak, Eesti sõjaväelane 1906 – Benjamin "Bugsy" Siegel, USA gängster 1912 – Enno Lehis, eesti maalikunstnik 1916 – Svend Asmussen, taani džässviiuldaja 1922 – Juri Lotman, juudi päritolu vene-eesti semiootik ja kirjandusteadlane 1926 – Svetlana Allilujeva, gruusia-vene päritolu USA kirjanik, Jossif Stalini tütar 1930 – Leon N Cooper, USA füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 1972 1932 – Don Francks, kanada näitleja ja muusik 1933 – Rein Taagepera, Eesti politoloog ja poliitik 1936 – Sulev Mäeväli, eesti arhitektuuriajaloolane 1939 – Daniel C. Tsui, hiina päritolu USA füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 1998 1939 – Andrei Gerassimov, vene filmirežissöör 1940 – Vladislav Starkov, vene ajakirjanik 1942 – Brian Jones, briti muusik, ansambli The Rolling Stones liige 1945 – Bubba Smith, USA jalgpallur ja näitleja 1945 – Jevgeni Ginzburg, juudi päritolu vene filmirežissöör ja stsenarist 1946 – Robin Cook, Suurbritannia välisminister 1997–2001 1950 – Sirje Kriisa, eesti nahakunstnik 1954 – Madis Ligi, eesti ajakirjanik 1956 – Tommy Remengesau, Belau president aastast 2001 1957 – John Turturro, itaalia päritolu USA näitleja 1960 – Tiit Mae, Eesti poliitik 1969 – Robert Sean Leonard, USA näitleja 1971 – Sébastien Bourdais, Prantsusmaa Vormel 1-sõitja 1972 – Kristjan Kalkun, eesti spordiajakirjanik 1974 – Lea Liitmaa, eesti laulja 1976 – Kaido Külaots, eesti maletaja 1980 – Tayshaun Prince, USA korvpallur 1982 – Marion Melnik, eesti ja soome ooperilaulja (sopran) 1982 – Jelena Slessarenko, Venemaa kergejõustiklane 1982 – Natalia Vodianova, vene supermodell  Pikemalt artiklis Surnud 28. veebruaril 509 e. Kr - Lucius Junius Brutus, Rooma vabariigi rajaja ja esimene konsul, Silva Arsia lahingus 509 e. Kr - Arruns Tarquinius, Rooma kuningapoeg, Silva Arsia lahingus, kahevõitluses Lucius Junius Brutusega 1525 – Cuauhtémoc, viimane Tenochtitláni valitseja 1520–1521 1535 – Wolter von Plettenberg, Liivimaa ordumeister 1494–1535 1616 – Mikołaj Krzysztof Radziwiłł, Leedu riigitegelane ja väejuht 1621 – Cosimo II de' Medici, Toscana suurhertsog 1609–1621 1648 – Christian IV, Taani ja Norra kuningas 1588–1648 1773 – Johann Matthias Harder, Pärnu kaupmees 1817 – Pietro Carlo Guglielmi, itaalia helilooja 1913 – Henry James, USA kirjanik 1925 – Friedrich Ebert, Saksamaa esimene riigipresident 1919–1925 1941 – Alfonso XIII, Hispaania kuningas 1886– 1931 1952 – Albert Forster, Saksa parteitegelane ja riigiametnik, Danzigi asehaldur 1939–1945 1985 – David Byron, briti muusik, ansambli Uriah Heep solist 1985 – Ray Ellington, briti laulja 1986 – Olof Palme, Rootsi peaminister 1969–1976 ja 1982–1986 1993 – Ishirō Honda, jaapani filmirežissöör 2004 – Daniel J. Boorstin, juudi päritolu USA ajaloolane ja Kongressi Raamatukogu direktor 1975–1987 2004 – Andres Nuiamäe, Eesti sõjaväelane 2007 – Olev Laanjärv, Eesti poliitik, siseminister 1990–1992 ja Riigikogu liige 2003–2007 2022 – Leonhard Lapin, eesti arhitekt, kunstnik, arhitektuuriajaloolane ja luuletaja 2023 – Indrek Toome, Eesti NSV riigitegelane ja eesti ettevõtja Soomes Kalevala päev Katoliku kirikus püha Romanuse mälestuspäev Tallinna maksimumtemperatuur +7,8 °C (1943) Tallinna miinimumtemperatuur –29,0 °C (1947) Tartu maksimumtemperatuur +7,0 °C (1989) Tartu miinimumtemperatuur –26,5 °C (1947) Vabariigi Valitsuse otsus 28. veebruarist 1921 nr. I Eesti ajalugu : kronoloogia / Ain Mäesalu, Sulev Vahtre, Mati Laur ... Tallinn 2015 https://web.archive.org/web/20170918202046/http://www.volley.ee/voitjad-1925-2014 (vaadatud 29.12.2014) ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014) Päewaleht (14. oktoober 1925). "Prangli saare weretöölõpuwaatus riigikohtus". Päewaleht. Vaadatud 22. november 2021. Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. http://chroniknet.de/extra/was-war-am/?ereignisdatum=28.2.1945 http://chroniknet.de/extra/ereignisse/februar-1945/ http://news.bbc.co.uk/onthisday/hi/dates/stories/february/28/newsid_2802000/2802181.stm