laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Hilda Koni

Hilda Fernanda Koni (perekonnanimi kuni 1938 ja 1939–1940 Müür; 1938–1939 Soomer; alates 1940 Koni; 1. detsember 1913 – 1. märts 1996) oli eesti laulja. Aastatel 1955–1961 laulis ta duetti koos Leida Sibulaga. Ta on maetud Rahumäe kalmistule. Tema teine abikaasa oli jalgpallur ja pesapallur Alfred Koni. Tema tütar on koorijuht Anne Dorbek. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 283. Kalmistute register HAUDI Hilda Koni andmekogus Geni (vaadatud 04.02.2016) Eesti Ansamblite Andmebaas (vaadatud 25.07.2013)
Sullivani maakond (New York)

Sullivani maakond (Sullivan County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Monticello. Maakonna pindala on 2582 km², millest 70 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 77 547. Aastal 2000 oli elanikke 73 996. Delaware'i maakond (põhjas) Ulsteri maakond (kirdes) Orange'i maakond (kagus) Pike'i maakond (edelas) Wayne'i maakond (läänes) Sullivani maakond moodustati 1809. aastal Ulsteri maakonna osast. Maakond on saanud nime kindralmajor John Sullivani järgi, kes osales Ameerika iseseisvussõjas. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Sullivani maakonna koduleht (inglise keeles)
Sullivani maakond

Sullivani maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis: Sullivani maakond Indianas Sullivani maakond Missouri osariigis Sullivani maakond New Hampshire'is Sullivani maakond New Yorgi osariigis Sullivani maakond Pennsylvanias Sullivani maakond Tennessees
Rostislav Gurjev

Rostislav Gurjev (sündinud 29. juunil 1945 Tallinnas) on Eesti ooperilaulja (tenor). Aastatel 1969–1975 oli ta Estonia koorilaulja ja seejärel aastast 1975 solist. Tema isa oli ooperilaulja ja pedagoog Viktor Gurjev. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 117.
Aaro Pärn

Aaro Pärn (ka: Aaro August Osvald Pärn; 26. juuli 1910 Mahu küla, Kunda-Malla vald – 4. veebruar 1990) oli eesti ooperilaulja (bass). Aastatel 1938–1940 oli ta Estonia ooperikoori laulja. Aastatel 1940–1941 ja 1944 oli ta Vanemuise teatri ooperisolist, aastatel 1945–1968 Estonia ooperisolist. . 1952 NSV Liidu riiklik preemia 1954 Eesti NSV teeneline kunstnik Ta abikaasa oli Enna Maripuu. Tema tütar oli Leelo Talvik. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 143.
Harri Vasar

Harri Vasar (kuni 22. jaanuar 1940 Vatmann; 14. detsember 1926 – 22. detsember 1994) oli eesti ooperilaulja (tenor). Aastatel 1948–1957 ja 1958–1959 laulis ta Riiklikus Akadeemilise Meeskooris. 1954 Eesti NSV teeneline kunstnik Tema poeg oli karikaturist Aarne Vasar, tütar on kirjanik Kati Vatmann ja poeg on ooperilaulja Lauri Vasar. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 508–509. Kati Saara Vatmann, Marvi Taggo. Harri Vasar 90. Kati Saara Vatmann isast: kui esiklaps Aarne suri, hääbus ka meie isa". Eesti Naine, 14. detsember 2016 Haud Tallinna Metsakalmistul
Ia Uudelepp

Ia Uudelepp (aastast 1942 Ia Tammiste, hiljem Ia Varandi; 4. aprill 1913 Narva – 24. veebruar 1983 Tootsi) oli eesti ooperilaulja (sopran). Ta lõpetas 1932. aastal Tallinnas vene gümnaasiumi, laulmist õppis alates 1932. aastast Varvara Malama juures ja 1940–1942 Tallinna Konservatooriumis. Laulis aastast 1933 Estonia muusikaosakonna kooris, osales aastast 1938 Estonia lavastustes, oli 1942–1948 Estonia ja 1949–1953 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist, hiljem lühikest aega Rakvere Teatri näitleja. Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide: N–Y. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 475. Uudelepp, Ia Eesti Teatriliit
Agu Lüüdik

Agu Lüüdik (ka Agathon Lüüdik; aastani 1937 perekonnanimi: Lüdig; 30. märts 1897 Pärnu – 28. märts 1949 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja. Aastatel 1919–1949 oli ta Estonia teatris näitleja, aastatel 1927–1946 ka operetilavastaja. Agu Lüüdik on maetud Metsakalmistule. Lüüdiku ärasaatmine Estonia kontserdisaalis ja matused toimusid 1. aprillil 1949 koos 29. märtsil surnud Paul Pinna matustega. 1945 Eesti NSV teeneline kunstnik Oli 1932. aastast abielus Grete Sällikuga. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 459–460. "Lüüdik, Agu". Eesti teatri biograafiline leksikon (netiväljaanne). Vaadatud 3.01.2021. "Kahe lavakunstniku matused". Sirp ja vasar, lk 4. 9. aprill 1949. ETV saade "Heli jälg: Agu Lüüdik" (1987)
Friedrich Kaasik

Friedrich Kaasik (21. mai 1905 Tallinn – 1. aprill 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bariton) ja levimuusik. Ta oli muu hulgas solist John Pori orkestris. Ene-Juta Üleoja ja Eha-Marje Tralla on tema tütred. Eesti muusika biograafiline leksikon. 1. köide: A–M. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 213–214.
Afganistani sõja dokumentide leke

Afganistani sõja dokumentide leke oli üks suurimaid salastatud informatsiooni lekkeid USA sõjaväe ajaloos. Dokumendid avaldas Wikileaks 25. juulil 2010. Kokku avaldati 91731 erinevat dokumenti perioodist jaanuar 2004 – detsember 2009. Dokumentides kirjeldati tsiviilisikute hukkumist, Talibani rünnakuid ja Pakistani ning Iraani toetust Talibanile.
Piemonte keel

Piemonte keel on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Itaalia loodeosas Piemonte maakonnas. Piemonte keelt kõneleb emakeelena üle miljoni inimese. Piemontekeelne Vikipeedia Piemontekeelne vikipeedia
Maarjapäev

Maarjapäevad on kirikukalendris tähtpäevad, mis on pühendatud neitsi Maarjale. Eesti kirikukalendris on järgmised maarjapäevad: 25. märts – paastumaarjapäev 2. juuli – heinamaarjapäev 15. august – rukkimaarjapäev (Maarja surmapäev) 8. september – ussimaarjapäev (Maarja sündimise päev) Roomakatoliku kirikus pühitsetakse lisaks eelmistele veel: 2. veebruar – algselt Maarja puhastamise päev, hiljem Issanda templisse toomise päev 8. detsember – Maarja eostamise päev Õigeusu kirikus pühitsetakse järgmisi maarjapäevi: 8. september – neitsi Maria sündimine (väike ehk ussi-maarjapäev) 21. november – neitsi Maria templisseviimise püha (leemeti-maarjapäev) 2. veebruar – Issanda vastuvõtmine ehk templisseviimine (küünlapäev) 25. märts – neitsi Maria rõõmukuulutamine (paastu-maarjapäev) 15. august – Jumalasünnitaja uinumine (rukki-maarjapäev) Lisaks pühitsetakse väiksemaid maarjapäevi: 2. juuli – Jumalasünnitaja aulise rüü toomine Konstantinoopoli Vlaherna kirikusse V sajandil (heina-maarjapäev) 1. oktoober – Jumalaema kaitsmine ning imettegevate Jumalaema ikoonide mälestuspäevi: 22. oktoober – Jumalaema Kaasani pühakuju mälestuspäev Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 160
Tulika põik

Tulika põik on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis. Tulika põik algab Tulika tänavalt ja lõpeb Madara tänaval. Tulika põik on ligi 170 meetrit pikk. Tänav asub Lilleküla tööstuspiirkonnas. Tulika põik sai nime 28. novembril 1950. Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 127
Olavipäev

Olavipäev on 29. juuli, kirikukalendris on see Norra kuninga Olav II Püha surmapäev. Olavipäev on Skandinaavia päritolu ja seetõttu on Eestis seda tähistatud peamiselt Lääne-Eestis ja saartel. Eriti suurejooneliselt on seda tähistatud Vormsi saarel, kus on ka pühale Olavile pühitsetud kirik: Vormsi Olavi kirik. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 193 Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Paavlipäev

Paavlipäev on 25. jaanuaril ja kirikukalendris Sauluse Pauluseks pöördumise päev. Eesti rahvakalendris on see päev vähe tuntud. Mõningal määral on tähistatud 20. sajandi alguses saartel, paiguti ka Läänemaal ja Harjumaal. Neis kohtades tähistas see päev talve keskpaika, talvevarudest pidi pool alles olema. Kui päike paistis, tähendas see ilusat suve, head heina- ja viljasaaki. Ennustused sarnanesid tõnisepäeva omadega, kuid olid rohkem seotud mere ja hüljestega. Paavlipäeval pidi uss pesas teise külje pöörama, pragu merre lööma, hülged poegima ja kõrs lund vihkama hakkama. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 196 Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 134 Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Pärtlipäev

Pärtlipäev (murretes ka: pärdipäev, pärtel, pärt) on Eesti rahvakalendris 24. augustil, kirikukalendris on see apostel Bartolomeuse mälestuspäev. Seda päeva nimetati ka seenekülvi, meelõikus- ja rohupäev. Pärtlipäeva peeti piirkonniti nagu rukkimaarjapäevagi (15. august) rukkikülvi poolitajaks, päeva kohta väideti "on keset rukkikülvi aega". Lõuna-Eestis arvati parim külviaeg olevat kolm päeva enne või ka kolm päeva pärast pärtlipäeva, sellel päeval külvata ei soovitatud. Üldiselt põllule ei mindud, kuid muid töökeelde ei olnud. Pärtlipäev oli sügissuviste koristustööde haripunkt. Jätkus suvivilja koristus, kuid rukkilõikus pidi olema lõppenud, sest tulemas oli kartulivõtt. Põhja-Eestis jäi ära keskhommikune söömaaeg. Sel päeval nenditi kapsaste valmimist ("Pärtel pöörab kapsaste päid") ja lehmade piimaanni vähenemist ("Pärtel lakub piimapüttide põhjad"). Kui tarupuust lõigati mett vaid korra suvel, tehti seda sageli pärtlipäeva paiku. Ida-Eestis oli komme pärtlipäeval kaalikaid maitsta, siis saavad need edaspidi head magusad. Pärtlipäevast algas pähklikorjandus metsades, sest pähklid hakkasid valmima. Saaremaal valmistati rukkimaarjapäeva paiku lehisi - lehtpuuvihtu. Saare-, vahtra-, kase- või muust lehtpuust vihad tehti suurtesse kubudesse lammaste talviseks söödaks. Saaremaal algas ka humalakorjamine ("Pärtel paneb humalale viimase viha sisse"), Lääne-Eestis pidid olema kitkutud linad ning talirukis ja -nisu pidid olema külvatud. Eesti rahvakalender peab pärtlipäeva sügise alguseks ("Pärtel viskab külma kivi vette").. Virumaal seostati pärtlipäevaga esimest sügistormi (pärtliraju), Lõuna-Eestis pääsukeste äralendu ja halla. Bartolomeus Pärtliöö Murdekaart. vaadatud 19.08.2022. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 232. vaadatud 19.08.2022 Maavalla koda. vaadatud 20.08.2022. Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 157. vaadatud 20.08.2022. Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013) .... viimane rukkiemapäev. Saarte Hääl, 25. august 2008.
Günter Grass

Günter Wilhelm Grass (kodanikunimi Graß; 16. oktoober 1927 Danzig – 13. aprill 2015 Lübeck) oli saksa keeles kirjutanud, ema poolt kašuubi ja isa poolt saksa päritolu kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1999). Günter Grassi vanemad pidasid juurviljapoodi. Ta teenis teise maailmasõja ajal 1944–1945 Waffen-SS-i tankiüksuses, sai haavata ja sattus pärast sõda ameeriklaste kätte vangi. Ta kirjutas sõjaväkke astumise avalduse, kuid mitte Waffen SS-is võitlemiseks, vaid hoopis allveelaevadel teenimiseks. Aastatel 1947–1948 töötas ta kaevanduses ja õppis kiviraiduriks, seejärel õppis 1948–1952 Düsseldorfis ja 1953–1956 Berliinis graafikat ja skulptuuri. 1956. aasta algusest 1960. aasta alguseni elas ta Pariisis, kus valmis ka romaani "Plekktrumm" käsikiri. Alates 1960. aastast elas ta Lääne-Berliinis. Ta oli sotsiaaldemokraat ja toetas Willy Brandti valitsust. Samuti osales ta aktiivselt rahuliikumises. Aastatel 1983–1986 juhtis ta Berliini Kunstiakadeemiat. 2001. aastal soovitas ta natside röövitud Poola kunstiväärtuste jaoks asutada Saksa-Poola muuseumi. Kirjanikuna saavutas ta laiema tuntuse 1959. aastal ilmunud natsismivastase romaaniga "Plekktrumm". 1965 – Georg Büchneri auhind 1996 – Sonningi auhind 1999 – Nobeli kirjandusauhind 1999 – Astuuria printsi auhind "Örtlich betäubt" ('Kohalik tuimestus',1969) "Aus dem Tagebuch einer Schnecke" ('Teo päevikust',1972) "Kammeljas" ("Der Butt",1979; eesti keeles 2003, tõlkinud Mati Sirkel) "Das Treffen in Telgte" ('Kohtumine Telgtes',1979) "Kopfgeburten oder Die Deutschen sterben aus" ('Peasünnitused ehk Sakslased surevad välja',1980) "Die Rättin" ('Rotiproua',1986) "Zunge zeigen. Ein Tagebuch in Zeichnungen" ('Näita keelt. Päevaraamat joonistustes',1988) "Unkenrufe" ('Kärnkonnahüüd',1992) "Ein weites Feld" ('Ei otsa ega äärt',1995) "Minu aastasada" ("Mein Jahrhundert",1999; eesti keeles 2006, tõlkinud Vahur Aabrams) "Vähikäigul" ("Im Krebsgang", 2002; eesti keeles 2011, tõlkinud Tiina Aro) "Letzte Tänze" ('Viimased tantsud', 2003) "Beim Häuten der Zwiebel" ('Mälusibul', 2006; eesti keeles 2024, tõlkinud Mati Sirkel) "Plekktrumm" ("Die Blechtrommel",1959; eesti keeles 1990, 2006, tõlkinud Mati Sirkel) "Kass ja hiir" ("Katz und Maus",1961; eesti keeles 1988, tõlkinud Mati Sirkel) "Hundejahre" ('Koera-aastad',1963) Eesti keeles on ilmunud veel esseed "Kafka ja tema täideviijad" ja "Nõiduse õpilased", tõlkinud Mati Sirkel – "Valik I. Esseid maailmakirjandusest", LR 1987, nr 25/26, lk 89–101 ja 102–107. 1954. aastal abiellus Günter Grass Šveitsi balletitudengi Anna Schwarziga, kellega tal sündis neli last (1957. aastal kaksikvennad Franz ja Raoul, 1961. aastal tütar Laura, 1965. aastal poeg Bruno). 1972. aastal lahutasid nad abielu. 1974. aastal sündis suhtest arhitekti ja kunstniku Veronika Schröteriga tütar Helene Grass. 1979. aastal sündis suhtest Ingrid Krügeriga tütar Nele Krüger. 1979. aastal abiellus Grass teist korda, seekord organist Ute Grunertiga, kellel oli varasemast abielust kaks poega.1986. augustist kuni 1987. aasta jaanuarini elas Grass koos abikaasaga Indias.
Cortlandi maakond

Cortlandi maakond (Cortland County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Cortland. Maakonna pindala on 1300 km², millest 5 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 336. Aastal 2000 oli elanike arv 48 599. Onondaga maakond (põhjas) Madisoni maakond (kirdes) Chenango maakond (idas) Broome'i maakond (kagus) Tompkinsi maakond (edelas) Tioga maakond (edelas) Cayuga maakond (loodes) Cortlandi maakond moodustati 1808. aastal Onondaga maakonna osast. Maakond on saanud nime õunasordi Cortlandi järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Cortlandi maakonna koduleht (inglise keeles)
Rukkimaarjapäev

Rukkimaarjapäev (ka: külvimaarjapäev) on 15. augustil, kirikukalendris on see neitsi Maarja taevamineku ehk uinumise päev (nimetatakse ka Assumptio Mariae), õigeusu kirikukalendris ka Jumalaema Uinumise püha. Rukkimaarjapäev kuulub Eestis vähem tuntud päevade hulka. Eesti rahvakalendri järgi poolitas rukkimaarjapäev rukkikülviaja. Mõnel pool oligi see rukkikülvi lõpuajaks.. Sellel päeval ei olnud külvamine soovitatav. Rukkimaarjapäeval on Kuremäe kloostris, kus asub Jumalaema Uinumise kirik, kuremäepäev ja toimub kirmasetaoline rahvakogunemine. Eriti tähtis on rukkimaarjapäev setudele, kus selle päeva nimetus on suur maarjapäev ehk uspenie. Jumalaema Uinumise päev on Petseri kloostri tähtsamaid pühi. Oluline on see päev ka õigeusust mõjutatud alal Peipsi ümbruses. Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 260 Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) [1] (vaadatud 16.07.2013) Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. lk 183 Mall Hiiemäe, "Eesti rahvakalender V", lk 57–72. Eesti Raamat, Tallinn, 1991. Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Onondaga maakond

Onondaga maakond (Onondaga County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Syracuse. Maakonna pindala on 2088 km², millest 65 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 467 026. Aastal 2000 oli elanike arv 458 336. Oswego maakond (põhjas) Madisoni maakond (idas) Cortlandi maakond (lõunas) Cayuga maakond (läänes) Onondaga maakond moodustati 1794. aastal Herkimeri maakonna osast. Maakond on saanud nime onondaga indiaanlaste järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Onondaga maakonna koduleht (inglise keeles)
Essexi maakond (New York)

Essexi maakond (Essex County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis. Maakonna halduskeskus on Elizabethtown ja suurim linn North Elba. Maakonna pindala on 4962 km², millest 311 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 370. Aastal 2000 oli elanike arv 38 851. Clintoni maakond (põhjas) Chittendeni maakond (kirdes) Addisoni maakond (idas) Washingtoni maakond (kagus) Warreni maakond (lõunas) Hamiltoni maakond (edelas) Franklini maakond (loodes) Essexi maakond moodustati 1. märtsil 1799 Clintoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Inglismaa Essexi krahvkonna järgi. 2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022. Essexi maakonna koduleht (inglise keeles)
Galina Jarova-Tšernjavskaja

Galina Jarova-Tšernjavskaja (18. detsember 1900 Peterburi – 25. august 1979 Tallinn) oli vene rahvusest Eesti balletitantsija ja -pedagoog. Tšernjavskaja lõpetas Moskvas balletikooli. Aastatel 1923–1946 juhtis ta Tallinnas omanimelist era-balletikooli: Tšernjavskaja balletistuudiot. https://web.archive.org/web/20070814231318/http://www2.kirmus.ee/biblioserver/index2.php?kid=407290 (vaadatud 26.02.2013) Eesti entsüklopeedia. 12. köide: Eesti A–Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 606. Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000 (lk. 727) Tšernjavskaja kirjutisi Eesti ajakirjanduse analüütilisest bibliograafia andmebaasist
Eesti mõisate loend

Siin on loetletud Eestis asunud mõisaid. Loendis on ära märgitud mõisa eestikeelne ja saksakeelne nimi, mõisa staatus, asukoht vana haldusjaotuse järgi ning asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi. Saaremaa ajaloolised mõisad on eraldi loetletud ka Saaremaa mõisate loendis. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Harjumaa mõisate loend Järvamaa mõisate loend Läänemaa mõisate loend Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie, VII Theil: X. Land-rolle des Herzogthums Esthland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Digitaalselt Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie, VII Theil: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Digitaalselt Hagemeister, Heinrich von (1836). Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Teil 2. Riga: E. Frantzen. Digitaalselt C. J. H. von Tiesenhausen: Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, Riga: N. Kymmel, 1843, 235 lk. Digitaalselt F. von Buxhövden: Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer, Riga: Nicolai Kymmel's Buchhandlung 1851, Digitaalselt Roderich Freytag-Loringhoven: Personen-Register zur zweiten Fortsetzung von Hagemeisters Materialien zur Gütergeschichte Livlands von F. von Buxhövden. Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906 Digitaalselt Stryk, Leonhard von (1877). Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten. Dorpat: C. Mattiesen. Lk 514 lk. Digitaalselt + kaardid Eesti ala mõisate nimestik, (koostanud Vello Naaber, toimetanud Sulev Vahtre) Tallinn: Eesti Raamat, 1981 (2. täiendatud ja parandatud trükk 1984) Juhan Maiste, "101 Eesti mõisa". ISBN 9789985329238, 2013, 216 lk, Kirjastus: Varrak Juhan Maiste, Eesti mõisad ja lossid. I, Aadlikultuuri seitse aastasada. Kirjastaja: Varrak, 2022, ISBN 978-9985-3-5645-6 Mõisate nimekiri Mõisaportaalis (sellele leheküljele oluline allikas) 19. sajandi geoloogilised kohanimed Eestis
Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia

Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia, ka Kuninglik Kunstiakadeemia (rootsi keeles Kungliga Akademien för de fria konsterna) on üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest. Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia asutati riigitegelase Carl Gustaf Tessini eestvedamisel aastal 1735. Akadeemia algne eesmärk oli edendada maali, skulptuuri ja arhitektuuri arengut Rootsis, sealhulgas koolitust. Aastal 1978 eraldus seni akadeemia koosseisus tegutsenud kunstialane õppeasutus iseseisvaks kõrgkooliks Kungliga Konsthögskolan. Akadeemial on praegu (2013. aasta juuli seisuga) 156 liiget, sealhulgas 109 rootsi liiget ja 25 välisliiget. Lisaks veel 20 auliiget ja 2 kuninglikku liiget. Marina Abramović, serbia päritolu installatsioonikunstnik Ai Weiwei, hiina kunstnik Christopher Alexander, Austria päritolu USA arhitekt Norman Foster, Briti arhitekt Léonie Geisendorf, Šveitsi arhitekt Sigidur Gudmundsson, islandi skulptor Kristian Gullichsen, soome arhitekt Hans Hollein, Austria arhitekt Jasper Johns, ameerika kunstnik Per Kirkeby, taani skulptor Henning Larsen, taani arhitekt Juha Leiviskä, soome arhitekt Kjell Lund, norra arhitekt Walter de Maria, ameerika skulptor Rafael Moneo, hispaania arhitekt Ernst Neizvestnõi, Venemaa-USA skulptor Claes Oldenburg, ameerika kunstnik ja skulptor Paul Osipow, soome kunstnik Pietro Raffone, itaalia arhitekt Gerhard Richter, saksa kunstnik Joel Shapiro, ameerika skulptor Frank Stella, ameerika kunstnik Alvaro Siza, portugali arhitekt Wilfried Wang, USA arhitektuuriteadlane Maaria Wirkkala, soome kunstnik Kungliga Akademien för de fria konsterna Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia koduleht ( rootsi keeles) Konstakademien Liikmete nimistud Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia kodulehel ( rootsi keeles)
Summiti maakond (Ohio)

Summiti maakond (Summit County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41° 7′ N, 81° 31′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Akron. Maakonna pindala on 1088 km², millest 19 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 540 428. 2010. aastal oli elanikke 541 781. Suur osa Cuyahoga Valley rahvuspargist paikneb Summiti maakonna alal. Cuyahoga maakond (põhjas ja loodes) Geauga maakond (kirdes) Portage'i maakond (idas) Starki maakond (lõunas ja kagus) Wayne'i maakond (edelas) Medina maakond (läänes) Summiti maakond moodustati 3. märtsil 1840 Medina, Portage'i ja Starki maakonna osadest. Maakond on saanud nime selle järgi, et seal asub Ohio ja Erie kanali kõrgeim koht (inglk summit – 'kõrgeim punkt'). Summiti maakonna koduleht (inglise keeles)
Hamiltoni maakond (Ohio)

Hamiltoni maakond (Hamilton County) on maakond USA-s Ohio osariigi edelaosas. Geograafilised koordinaadid on 39° 12′ N, 84° 32′ W Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cincinnati. Maakonna pindala on 1069 km², millest 17 km² moodustab veepindala. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 802 374. 2000. aastal oli elanikke 845 303. Hamiltoni maakond on elanike arvult Ohio kolmas maakond. Butleri maakond (põhjas) Warreni maakond (kirdes) Clermonti maakond (idas) Boone'i maakond (edelas) Kentoni maakond (lõunas) Campbelli maakond (kagus) Dearborni maakond (läänes) Hamiltoni maakond moodustati 2. jaanuaril 1790. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide asutaja Alexander Hamiltoni järgi. Hamiltoni maakonna koduleht (inglise keeles)