Põlva kihelkond

Põlva kihelkond (lühend Plv; saksa keeles Kirchspiel Pölwe) oli kihelkond Võrumaal ning Liivimaa kubermangus Tartu ja Võru kreisis. Põlva kihelkonnkirik oli arvatavalt olemas juba 13. sajandil, arvatakse, et Põlva Maarja kirik rajati aastal 1240. Põlva kihelkonna Tartu piiskopile kuulunud aladest on mainitud 1403. aastal Adiste (Attis) vakust, 1495. aastal Kioma (Kimo) küla ja Hatiku (Hattikas) talu, 1544. aastal Meemaste (Memskul) ja Peri (Pergel) küla. Juba enne Liivi sõda oli Kirumpää alal mitmeid mõisaid: Kioma (1495. aastal – Küemahe), Peri (1544. aastal – Memskul ), Partsi (Vietinghof). Kihelkonna esmamainimine kirjalikes allikates on aastal 1452. 1498. aastal on kihelkonda nimetatud saksa keeles Pölwesz. algselt ei kandnud ta mitte Põlva kihelkonna nime ja võimalik, et teda tunti Alt–Kirrumpäh–Koiküll nime all. Oli olemas ka Väimela kihelkond, mis tõenäoliselt ühendati Kirumpää kihelkonnaga ja seejärel Põlva kihelkonnaga. Põlva kihelkonnas asus Kirumpää linnus, mis rajati Tartu piiskopkonna kaitseks Venemaa eest. Põlva kihelkonna piirid kinnistusid alles pärast keisrinna Katariina II ukaasi 1784. aastal Võru linna asutamise kohta, ning 1784. aastal ostis Venemaa keisririik parun Carl Ludwig von Mengdenilt 57 000 rubla eest ära Põlva kihelkonna Võru rüütlimõisa koos härrastemajaga ning viimane anti Võru magistraadile. ja sinna 1789. aastal luteri Võru Katariina kiriku rajamisega. Põlva kirikumõis (Pastorat Pölwe, Pölwe Kirchspiel) Joosu mõis ehk Vastse-Väimela (Waimel-Neuhof, Neu-Koikel) rüütlimõis Kiuma mõis (Kioma) rüütlimõis Kähri mõis (Heimadra) riigimõis Lepa mõis (Leppa), Kähri kõrvalmõis Maaska mõis (Maaska), Timo kõrvalmõis Mooste mõis (Moisekatz, Moisekaß, Kaugesiß) rüütlimõis Partsi mõis ehk Widiki mõis (Parzimois, Parsimoiß) rüütlimõis Peri mõis (Perrist) rüütlimõis Pragi mõis (Alexandershof) rüütlimõis Saarjärve mõis (Saarjerw) rüütlimõis Tilsi mõis (Tilsit) rüütlimõis, eraldati Väimela mõisast 1749. aastal Timo mõis (Klein-Koiküll-Kirrumpäh) riigimõis Tõdu mõis (Tödwenshof) rüütlimõis Uibujärve mõis (Appelsee) rüütlimõis Vana-Koiola mõis (Alt-Koiküll-Kirrumpäh) riigimõis Varbuse mõis (Warbus) rüütlimõis Vastse-Koiola mõis (Neu-Koiküll-Kirrumpäh) rüütlimõis Viira mõis (Wiera) rüütlimõis Väimela mõis (Waimel, Alt-Waimel, Waimel mit Waiso) rüütlimõis Võru mõis (Werrohof, Werro) riigimõis Joosu vald (1866–1892) Kiuma vald (1866–1917) Kähri vald (1866–1917) Mooste vald (1866–1917) Partsi vald (1866–1892) Peri vald (1866–1917) Pragi (Vardja, Aleksandri) vald (1866–1917) Saarjärve vald (1866–1917) Tilsi vald (1866–1892) Timo vald (1866–1917) Vana-Koiola (Koiola) vald (1866–1917) Varbuse vald (1866–1892) Vastse-Koiola vald (1866–1892) Võru vald (1866–1917) Väimela vald (1866–1892) luterlik Põlva kihelkonnakool Põlva õigeusu kihelkonnakool 1866/1867. aasta koolitalvel töötas Põlva kihelkonnas talupoegade laste jaoks 12 kooli: Moisekatsi mõisakool ja 11 külakooli: Metste, Vanaküla, Adiste, Tsolgo, Tännassilma, Kioma, Karilatsi, Lukka, Partsi, Rahiste ja Navi. Jaanimõisa kalmistu Kähri uus kalmistu Kähri vana kalmistu Põlva kalmistu Põlva kirikuaed Rosma kalmistu Väimela mõisa Loewenite kalmistu Väimela mõisa Richterite kalmistu Rein Kaldma, 1. aprill 2024 – 85 aastat tagasi moodustati Põlva vald, Põlva Teataja, nr. 71, 27 märts 2024 Põlva ja Räpina kihelkonna külakoolid 1766-1795, 2, Koit, nr. 40, 9 aprill 2016 Põlva ja Räpina kihelkonna külakoolid 1766-1795, 1, Koit, nr. 37, 2 aprill 2016 Büsching, Anton Friedrich (1773). Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 387. Hupel, August Wilhelm (1782). Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk 280–283. A. Madiberg. Ajalooline traditsioon Põlva kihelkonnast Kähri, Kioma, Karilatsi, Koiola, Moisekatsi vallast Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.