laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Gerson Klumpp

Gerson Klumpp (sündinud 31. juulil 1967 Stuttgardis) on Tartu Ülikooli soome-ugri keelte professor. Omandas kõrghariduse Müncheni ülikoolis, sealsamas kaitses 1999. aastal doktoriväitekirja kamassi keele verbisüsteemist. "Inauguratsiooniloeng ideofoonilisest väljendamisest" Universitas Tartuensis, 1. märts 2012 Vita Dr. Gerson Klumpp (saksa keeles)
Eda Liin

Eda Liin (9. september 1930 – 26. september 2012) oli eesti muinsuskaitsja ja kunstipedagoog. Tema lapsepõlv möödus Otepää–Palupera kandis. 1955. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, aastatel 1955–1959 läbis ta samas mittestatsionaarselt kunstiajaloo kursuse. Aastatel 1955–1963 töötas ta Eesti Riiklikus Keskarhiivis (ORKA-s) ja 1963–1977 Eesti NSV Kultuuriministeeriumis kunstimälestiste kaitse inspektorina. Tal on teeneid kaitse alla võetavate kunstiteoste nimekirja pidevas täiendamises ja hävimisohus kunstiteoste restaureerimise organiseerimisel; viimaste hulka kuuluvad mitmed keskaegsete kirikute ajaloolised altarid, 18. sajandi lõpust pärit Christian Gottlieb Welté Lohu mõisa seinamaalid ja hiljem neid katnud pilttapeedid ning Tallinna toomkiriku vappepitaafide ja Tallinna Issandamuutmise kirikus oleva Zarudnõi ikonostaasi konserveerimine. Ta oli üks neist, kes aitas eksperdina kaasa 1970. aastate lõpus toimunud kirikuröövide lahendamisele ja röövitud varade tagastamisele nende omanikele. Aastatel 1990–1997 töötas ta kunstiajaloo õpetajana Tallinna 49. Keskkoolis. "Minu elulugu. Meenutusi 20. sajandi teise poole kultuuri- ja kunstielust". Tartu 2008 "Eda Liin 9. IX 1930 – 26. IX 2012" (nekroloog). Sirp, 5. oktoober 2012
Seitsme lossi org

Seitsme lossi org (prantsuse Vallée des Sept Châteaux, saksa Eischtal, Tal der sieben Schlösser, Tal der 7 Schlösser, letseburgi Äischdall, Dall vun de siwe Schlässer) on Eischi jõe org Luksemburgis. Org ulatub kohast Merschis, kus Eisch suubub Alzette'i, kuni Steinfortini Belgia ja Luksemburgi piiri ääres. Ta on saanud nime selle järgi, et orus on seitse lossi või kindlust (üks neist on hävinud): Koerichi loss, Septfontainesi loss, Ansembourgi vana loss, Ansembourgi uus loss, Hollenfelsi loss, Schoenfelsi loss ja Merschi loss. Org on järgmiste valdade territooriumil: Garnichi vald Hobscheidi vald Koerichi vald Merschi vald Orgu saab külastada autoga või jalgsi 37 km pikkust rada läbides. Seitse lossi Koerichi loss Septfontainesi loss Ansembourgi vana loss Ansembourgi uus loss Hollenfelsi loss Schoenfelsi loss Merschi loss Seitsme lossi oru turismisait (saksa keeles) Luksemburgi ehitis- ja kultuurimälestiste nimekiri. Seisuga 20. september 2019. (prantsuse keeles)
Ragnar Kond

Ragnar Kond (sündinud 12. jaanuaril 1966) on eesti ajakirjanik. Ta on lõpetanud 1984. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Esimese kaastöö Eesti Televisiooni uudistesaatesse "Aktuaalne kaamera" tegi Kond 1981. aastal. Ta on Eesti Rahvusringhäälingu Valgamaa ja Läti korrespondent. 2013 Valgetähe V klassi teenetemärk 2017 Valga linna aukodanik 2019 Läti Tunnustusristi 5. klass Ragnar Kond kõneleb läti keelt, kuna ta ema oli lätlanna. Ta on abielus, peres kasvab poeg. Laialdast tähelepanu on pälvinud Ragnar Kondi mütsid ja sallid, mida koob tema abikaasa Kersti Kond. 2022. aasta mais toimus Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuses ka nende näitus. Maaleht, 2016, nr 2 (14. jaanuar), lk 38 http://www.valgagym.edu.ee/?peaID=7&subID=25&art=200&modID=690 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. august 2011. Vaadatud 7. oktoobril 2012.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Madis Jürgen, "Ragnar Kondi mütside saladus: telereporteri hoolitsev kaasa koob uue peakatte mõne tunniga valmis!", Eesti Ekspress, 23.02.2021 (vaadatud 27.05.2022) Par Atzinības krusta piešķiršanu. Ordeņu kapitula paziņojums Nr.7, Rīgā 2019.gada 8.aprīlī. Latvijas Vēstnesis, 10.04.2019., Nr. 72 (6411), oficiālās publikācijas Nr.: 2019/72.8. Loora-Elisabet Lomp, "Ragnar Kondi mütsi-salli näitust saab Valgas kaeda veel vaid homme", Postimees, 26. mai 2022 (vaadatud 27.05.2022) Loora-Elisabet Lomp, "Ragnar Kondi mütsi-salli näitust saab Valgas kaeda veel vaid homme", Postimees, 26. mai 2022 Madis Jürgen, "Ragnar Kondi mütside saladus: telereporteri hoolitsev kaasa koob uue peakatte mõne tunniga valmis!", Eesti Ekspress, 23.02.2021 Tauno Vahter, "Millest räägib Ragnar Kondi müts?", Postimees, 15. veebruar 2021
CV-Online

CV-Online on eestikeelne töökuulutuste veebisait ja tööalaste elulookirjelduste andmebaas. Saiti haldab CVO Group OÜ. CV-Online loodi 1996. aastal personaliotsingu firmana nelja Eesti eraisiku poolt. 1997. aastal arendati välja Interneti-põhine teenus. CV-Online omab kontoreid ja veebisaite lisaks Eestile Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Venemaal, Rumeenias ja Bulgaarias. CV-Online CV-Online'i blogi CVO Group OÜ Portaal CV-Online saab paari kuu pärast uue omaniku, 19. august 2008 Alma Media ostis CV-Online'i, ERR, 2. veebruar 2012
Kommunist (ajaleht)

Kommunist oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus aastail 1918–1941. Ajaleht Kommunist ilmus 1918–1920 Kommunistliku Partei Eesti organisatsioonide, 1920–1940 Eestimaa Kommunistliku Partei ja aastast 1940 ka Eesti NSV Ülemnõukogu ja Eesti NSV Ametiühingute Kesknõukogu häälekandjana. Aprillist novembrini 1918 ja 1919–1940 ilmus ajaleht põrandaalusena, novembris 1918 ja alates 5. juulist 1940 legaalselt.. Ajalehe esimesed numbrid trükiti Petrogradis kuni 1930, edasised Tallinnas 1931, 1933-1937 Skandinaavias.1930-1937 ilmus 66 numbrit (1930-4,1931-6,1932-2,1933-7,1934-13,1935-15,1936-9,1937-10), 1938 ilmumine katkes kuni aprillini 1940.1930-1934 trükiti ka 21 Kommunisti lendlehte, sh 1932 9. Eesti nõukogude entsüklopeedia, 4. kd, Tallinn, 1989, lk 674
Katrin Õunap

Katrin Õunap (sündinud 29. juulil 1964) on eesti arstiteadlane. Katrin Õunap lõpetas 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1988. aastal lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna pediaatria erialal ning aasta hiljem samas internatuuri. Meditsiinidoktori kraadi sai ta 1999. aastal, kui kaitses väitekirja teemal "Fenüülketonuuria Eestis: esinemissagedus, vastsündinute skriining, diagnostika, kliiniline iseloomustamine ja genotüübi/fenotüübi korrelatsioon". 2008. aastast töötab Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori geneetikakeskuse juhatajana, 2010. aastast ka Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lastekliiniku kliinilise geneetika professorina. 2014 Tartu Ülikooli medal 2019 Tartu Ülikooli aumärk 2022 asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele "Tartu Ülikooli Kliinikum. Ühendlabor, geneetikakeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2015. Vaadatud 20. juunil 2015. "Tartu Ülikool. Arstiteaduskond. Lastekliinik". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuni 2015. Vaadatud 20. juunil 2015. "Tartu Ülikooli medali kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 5.12.2022. "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Katrin Õunap Eesti Teadusinfosüsteemis Inauguratsiooniloengute sarja jätkab Katrin Õunap Tartu Ülikool
John Hiden

John William Hiden (21. veebruar 1940 – 10. august 2012) oli Suurbritannia ajaloolane. John Hideni põhilised uurimisteemad olid Saksamaa välispoliitika, Balti riikide ajalugu ja Euroopa riikide poliitika vähemusrahvuste suhtes. The Baltic nations and Europe : Estonia, Latvia and Lithuania in the twentieth century. London, 1994 The Baltic states and Weimar Ostpolitik. Cambridge, 1987 Defender of minorities : Paul Schiemann, 1876-1944. London, 2004 East meets West : policies for a common European home. London, 1991 (koos Kevin Featherstonega) Ethnic diversity and the nation state : national cultural autonomy revisited. New York, 2012 (koos David J. Smithiga) Explaining Hitler's Germany : historians and the Third Reich. London, 1983 (koos John Farquharson) German policy towards the Baltic States of Estonia and Latvia, 1920-1926. London, 1970 Germany and Europe, 1919-1939. London, 1977 Neighbours or enemies? : Germans, the Baltic and beyond. Amsterdam ; New York, 2008 (koos Martyn Housdeniga) Republican and Fascist Germany : themes and variations in the history of Weimar and the Third Reich 1918-1945. London, 1996 Town and gown. Ross-On-Wye, 2012 Weimar Republic. London, 1974
Kai Vare

Kai Vare (sündinud 18. mail 1968) on eesti raadioajakirjanik ja tõlkija. Ta on avaldanud ka kaks romaani. Ta töötab Eesti Rahvusringhäälingus raadiouudiste vastutava toimetajana. Jonathan Elphick, John Woodward, "Linnud", Tänapäev, 2006, ISBN 9789985623732 Josh Bazell, "Võida vikatimeest", Fookus Meedia, 2010, ISBN 9789949903504 ERRi töötajate kontaktid
One-X

"One-X" on Kanada rokkansambli Three Days Grace teine album. Album anti välja 13. juunil 2006. Albumit "One-X" müüdi ainuüksi USA-s 1,79 miljonit eksemplari, mis tähendab, et see on ansambli edukaim albumi. "It's All Over" – 4:09 "Pain" – 3:23 "Animal I Have Become" – 3:51 "Never Too Late" – 3:35 "On My Own" – 3:05 "Riot" – 3:27 "Get Out Alive" – 4:22 "Let It Die" – 3:09 "Over & Over" – 3:11 "Time of Dying" – 3:06 "Gone Forever" – 3:41 "One-X" – 4:46
Adam Gontier

Adam Wade Gontier (sündinud 25. mail 1978) on Kanada muusik. Ta oli rokkansambli Three Days Grace solist, rütmikitarrist ja peamine laulusõnade kirjutaja. Ta on teinud koostööd ka bändidega Art of Dying ja Apocalyptica. Alates 2015. aastast on ta laulja ja kitarrist ansamblis Saint Asonia. Gontier on sündinud Norwoodis Ontario provintsis 1978. aastal. Tulevasi bändikaaslasi Neil Sandersoni ja Brad Walsti kohtas ta keskkoolis. Nad lõid bändi Groundswell, mille nimi muudeti hiljem Three Days Grace'iks. Groundswell kogus kohalikku populaarsust ning mõni aasta hiljem kolis bänd Torontosse, et jätkata karjääri. Gontier, Walst ja Sanderson tulid taas kokku aastal 1997 ansamblina Three Days Grace. 2003. aastal tuli bändi juhtkitarrist Barry Stock. Pärast Jive Recordsiga lepingu sõlmimist on bänd välja andnud 4 albumit: "Three Days Grace", "One-X", "Life Starts Now" ja "Transit of Venus".
Smithsonian Institution

Smithsonian Institution on 1846. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide riiklik muuseumide ja uurimiskeskuste kompleks, mis on saanud nime Briti teadlase James Smithsoni järgi, kelle pärandus oli kompleksi rajamise aluseks. Smithsonian Institutioni keskus asub Washingtonis. Kompleksi kuulub 19 muuseumi, 9 uurimiskeskust ja loomaaed. Harumuuseumid asuvad USA Arizona ja Marylandi osariigis, New Yorgis, Virginia osariigis, Panamas ja mujal, assotsieerunud liikmeid on veel 168. Smithsonian Institutioni külastamine on tasuta. Koduleht
REM

Tähekombinatsioonil "REM" on mitu tähendust. REM on ingliskeelne lühend sõnadest rapid eye movement 'silmade kiire liikumine', mida kasutatakse paradoksaalseks uneks ehk kiireks uneks ehk REM-uneks nimetatava unefaasi tähistamiseks (selle ajal nähakse kõige paremini mäletatavaid unenägusid). Selle lühendi järgi on nime saanud USA rokkansambel R.E.M.. REM on Hollandi firma Reclame Exploitatie Maatschappij nime lühend. Sellel firmal olid piraatsaatjad REM-i saarel, kunstlikul saarel Põhjameres. REM on kommentaari tähis programmeerimiskeeles BASIC, mõningates PL/SQL'i dialektides ja operatsioonisüsteemi DOS käsuinterpretaatoris. Lühend tuleb ingliskeelsest sõnast remark ('märkus') või reminder ('meeldetuletus').
Andres Kõpper

Andres Kõpper (sündinud 22. märtsil 1990) on eesti muusik ja režissöör, ansambli Tenfold Rabbit solist ja muusikaprojekti NOËP eestvedaja. Kõpper õppis 1996–2006 Tallinna Nõmme Põhikoolis, 2006–2009 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, 1996–2007 Nõmme Muusikakoolis klaverit ja akordionit, 2009–2010 Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis ning täiendas end Hispaanias Barcelonas.[viide?] 2009. aastal asutas koos Gustav Adolfi Gümnaasiumi kaaslastega rokkbändi Meelik. 2011. aastal muudeti Meeliku nime ja žanri. Uueks nimeks sai Tenfold Rabbit, mis viljeles folgimõjutustega indie-muusikat. 2012. aastal ilmus tal album "Travel the World", 2014. aastal album "Fools". Pärast Tenfold Rabbiti tegevuse lõpetamist 2015. aasta veebruaris alustas ta uut muusikaprojekti NOËP. Esimene singel "Move" ilmus YouTube'i 22. märtsil 2015, järgmine singel "Game" 4. juunil 2015. Aastatel 2016–2019 avaldas NOËP muusikat plaadifirma Sony Sweden kaudu. 2016. aastal tuli juba hittlugu "Rooftop", mis on kogunud YouTube'is üle 1,3 miljoni vaatamise (2023). 2018. aastal ilmus singel "New Heights" ja minialbum "Heads in the Clouds", 2019. aastal koos briti laulja Chinchillaga lugu "Fk this up" plaadifirma Warner Music kaudu. 2020. aastal ilmus singel "Young Boy" plaadifirma Humming Records kaudu. 2021. aastal ilmus minialbum "Folktonic" ja 2021. aastal album "No Man Is An Island". Detsembris 2022 avaldas NOËP loo "Blue Moon". 14. veebruaril 2023 ilmus album "Move Your Feet". Gustav Adolfi gümnaasiumi 390 aasta juubeli vilistlaspeol tuli Meelik taas kokku. Lauluvõistlusel Eesti Laul 2023 osales Kõpper kooliaegse bändiga Meelik, nende lugu "Tuju" sai neljanda koha. Kõpper lavastas 2012. aastal kaaslavastajana mängufilmi "Vasaku jala reede" ning oli üks seriaalide "Nurjatud tüdrukud" ja "Restart" kaasrežissööre. Nestor, Siim (4. märts 2023). "NOËPi uus plaat on mõjutatud aeroobikast ja erootikast: „Tahtsin lõhkuda oma mustrit ja teha pisut teisiti"". Eesti Ekspress. Vaadatud 5. märtsil 2023. Tenfold Rabbit paneb pillid kotti, Ohtuleht.ee, 26. veebruar 2015 NOËP - "Move" YouTube NOËP - "Game" ft. Angeelia M. YouTube Andres Kõpper andmekogus IMDb (inglise) Andres Kõpperi unistuste armulugu: tahan vanana käest kinni jalutada ning kohvikus koos kohvi juua või jäätist süüa Õhtuleht, 11. juuni 2012 "Andres Kõpper: mulle meeldib, kui loo sõnumis või kõlas on dissonants" ERR menu, 9. jaanuar 2022
Unehäire

Unehäire ehk somnipaatia on inimese või looma unerütmi häire. RHK-10 järgi kodeeritakse seda häiret F51 või G47. Unehäireid jagatakse põhjuse järgi orgaaniliseks ning mitteorgaaniliseks. Sisu põhjal jagatakse unehäired kaheks: Düssomniad on peamiselt psühhogeensed häired, mille korral on häiritud une kestus, kvaliteet ja aeg. Insomnia ehk unetus Hüpersomnia Une-ärkveloleku rütmi häire Hilinenud unefaasi sündroom Varajase une sündroom Parasomniate alla kuuluvad häired, mille korral ilmnevad une ajal anormaalsed episoodilised nähtused: Somnambulism ehk unesrändamine ehk kuutõbi Uneapnoe Uneärevus Unepaanika Uneparalüüs Narkolepsia ja katapleksia Kleine-Levini sündroom Ajavahestress Uni Unehügieen Uneuuringud
Toila kalmistu

Toila kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Toila alevikus Toila vallas. Kalmistu üldpindala on 4,1 hektarit. Kalmistu rajati 1870. aastal, esimene kalmistupüha toimus 27. juulil 1876. Kabel püstitati 1895. aastal. Kivikalme Toila kalmistu kaitsevööndis Toila kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
IEEE PELS

IEEE PELS (IEEE Power Electronics Society) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) jõuelektroonika sektsioon. IEEE PELS annab välja eelretsenseeritavat ajakirja "IEEE Transactions on Power Electronics" ja hulgaliselt konverentsikogumikke. Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut IEEE PES IEEE PELS
IEEE PES

IEEE PES (IEEE Power & Energy Society) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) energeetika sektsioon. IEEE PES annab välja eelretsenseeritavaid ajakirju IEEE Transactions on Energy Conversion IEEE Transactions on Power Delivery IEEE Transactions on Power Systems IEEE Transactions on Sustainable Energy IEEE Transactions on Smart Grid Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut IEEE PELS IEEE PES IEEE PES Publikatsioonid
Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia

Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia on Hendrik Adamsoni auks alates 1994. aastast igal teisel aastal väljaantav murdeluuleauhind. Peemia asutamise ettepaneku tegi kirjanik Nikolai Baturin. Aastatel 1994–2016 andis seda välja Tarvastu vald. 2018. aastast korraldab võistlust Mulgi Kultuuri Instituut. Murdeluulevõistlusele tuleb esitada vähemalt kolmest luuletusest koosnev luuletsükkel. Kirjutada võib autori valitud murdes. Võistluse kokkuvõtted tehakse eraldi täiskasvanute ja õpilaste osas. Preemia ja tunnistus täiskasvanud luuletajale ning tunnistus parimale õpilasele antakse üle Hendrik Adamsoni sünniaastapäeval 6. oktoobril. Parimate väljakuulutamine toimub traditsiooniliselt Helme kihelkonnas Kärstnas. 1994 Mats Traat, luulekogu "Armastuse päiv" 1996 Ilmar Vananurm, luuletsükkel "Olõ vihm" 1998 Siim Kärner, luuletus "*** Piläkun põlep pird..." 2000 Ain Kaalep, luulekogu "Haukamaa laulu" 2002 Monika Hint, luuletus "Kas põllumiis on rikas..." 2004 Milvi Panga, luuletsükkel "Läämi kaemi" 2006 Nikolai Baturin, luuletsükkel "Elukillu" 2008 Häniläne, "Istsõ inemine suurtii veeren" 2010 Leila Smithson, "Miq ao inemiisil" 2012 Maie Perve, "Süämeval" ja "Mia laula emäkeelen" 2014 Ene Säinast 2016 Irma Järvesalu, luulevalik "Sõeru tänava suu" 2018 Rauno Alliksaar, tartukeelsed luuletused 2021 Maryliis Teinfeldt-Grins, luuletused kadrina murdes Esimestel võistlustel pälvis pärjatud laureaat kogu tähelepanu ja tunnustuse, hiljem on laureaadi kõrval soovitud tunnustada teisigi silma paistnud autoreid. Ergutusauhinna on pälvinud Aapo Ilves (2000), Enda Naaber (2006), Jan Rahman (2010), Vello Jaska (2012) ja Elme Männi (2014). Noorte osalejate seast on silma paistnud Mari Sõrmus (2002), Helena Kesonen (2006), Anna-Liisa Vaher (2010), Merili Pappel ja Eliise Aniott (2012). Jüri Viikberg. Hendrik Adamsoni murdeluuleauhind. Oma Keel, 2015, nr 1. Jüri Viikberg. Hendrik Adamsoni murdeluuleauhinnast ja murdeluulest. Looming, 2015, nr 8, lk 1168–1173.
Norbert

Norbert on germaani päritolu mehenimi. See on tulnud sõnadest nord – 'põhi' ja berht – 'särav'. Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 7. oktoobri 2012 seisuga 22 Norberti-nimelist inimest. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Norbert 35 mehel. Norbert Angermann, saksa ajaloolane Norbert Elias, juudi päritolu Saksa sotsioloog Norbert Huber, itaalia kelgutaja Norbert Hurt, eesti jalgpallitreener Norbert Jokl, juudi päritolu Austria albanoloog Norbert Kaareste, eesti kommunikatsioonispetsialist Norbert Klein, Saksa ordu kõrgmeister Norbert Lammert, Saksa poliitik Norbert Növényi, ungari maadleja Norbert Ratsirahonana, Madagaskari poliitik Norbert Rósza, ungari ujuja Norbert Wiener, USA matemaatik Colville Norbert Young, Belize'i poliitik, helilooja ja kirjanik https://www.eesti.ee/portaal/rrteenus.nimede_stat[alaline kõdulink] https://www.stat.ee/nimed/Norbert
Sokk

Sokk on mitmetähenduslik sõna: Sokk on jalgakäiv riietusese Sokk on mõnede sõraliste isasloom Sokk on perekonnanimi
Killing Is My Business... And Business Is Good!

"Killing Is My Business... And Business Is Good!" on ansambli Megadeth debüütalbum. 01. Last Rites/Loved To Deth 02. Killing Is My Business...And Business Is Good! 03. The Skull Beneath The Skin 04. Rattlehead 05. Chosen Ones 06. Looking Down The Cross 07. Mechanix 08. These Boots (Censored) 09. Last Rites/Loved To Deth (Demo) 10. Mechanix (Demo) 11. The Skull Beneath The Skin (Demo)
Koor (Vana-Kreeka)

Koor oli Vana-Kreeka teatris lauljatest ja tantsijatest koosnev esinejate rühm, kes üheskoos esitas sündmuste kommentaare. Koorid osalesid usulistel pidustustel ja neisse võis kuuluda kuni 600 lauljat. Vana-Kreeka tragöödia arenemisel eraldusid koorist solistid (näiteks Euripidese tragöödiates). Tragöödiakoor koosnes 12–15 meeslauljast (mehed mängisid ka naiste osi), komöödiakoor 24–50 lauljast. Koorile ja pillimängijale kuulus kreeka teatris omaette poolringikujuline ruum lava ees (orkestra).
Varjatud mina

"Varjatud mina" (inglise keeles "Covert Affairs") on Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mille esimest jagu näidati 13. juulil 2010. Seriaali keskmes on CIA sisekaitseüksuse (Domestic Protection Division DPD) tegevus. Peategelast, CIA agenti Annie Walkerit mängib Piper Perabo, sarja meespeategelast August Andersoni kehastab Christopher Gorham. Sari esilinastus viiel hooajal USA Networkis 75 jaona (2010. aastal valmis 11 jagu, 2011. aastal ja järgmistel hooaegadel 16 jagu). Sarjas on mitmel korral viidatud Eestile ja eesti keelele. Esimese hooaja esimeses jaos mainitakse eesti sõna "kiisu", mis paljastab Vene spiooni mitte-Moskva päritolu; teise hooaja esimeses jaos on tegevuse keskmes Eesti päritolu tennisist Nadia Levandi (Marija Karan), kes muu hulgas ropendab eesti keeles. Kaitlin Thomas, USA Cancels Covert Affairs After Five Seasons, TV Guide, 6. jaanuar 2015.
Peace Sells...But Who's Buying?

"Peace Sells...But Who's Buying?" on ansambli Megadeth teine stuudioalbum. 1. Wake Up Dead 2. The Conjuring 3. Peace Sells 4. Devils Island 5. Good Mourning / Black Friday 6. Bad Omen 7. I Ain't Superstitious 8. My Last Words 9. Wake Up Dead (Randy Burns Mix) 10. The Conjuring (Randy Burns Mix) 11. Peace Sells (Randy Burns Mix) 12. Good Mourning / Black Friday (Randy Burns Mix)
So Far, So Good... So What!

"So Far, So Good... So What!" on ansambli Megadeth kolmas stuudioalbum. Into The Lungs Of Hell Set The World Afire Anarchy In The U.K. Mary Jane 502 In My Darkest Hour Liar Hook In Mouth Into The Lungs Of Hell (Paul Lani Mix) Set The World Afire (Paul Lani Mix) Mary Jane (Paul Lani Mix) In My Darkest Hour (Paul Lani Mix)
Meeleoluhäire

Meeleoluhäire on psüühikahäire, mida iseloomustab põhiliselt inimese meeleolu või afekti muutus, tavaliselt alanemise e. depressiooni või tõusu e. maania suunas. Sellega kaasneb tavaliselt ka aktiivsuse muutus. Enamik meeleoluhäireid on korduvad, episoodide algus on sageli seotud stressitekitavate sündmuste või olukordadega. Depressioon (unipolaarne) Maniakaalne episood (unipolaarne) Hüpomaania Bipolaarne häire Tsüklotüümia (püsivalt lainetav meeleolu) Düstüümia (püsivalt alanenud meeleolu)
Bidasoa jõgi

Bidasoa jõgi (hispaania ja baski Bidasoa, prantsuse Bidassoa) on jõgi Hispaania põhjaosas ja Prantsusmaa piiril (Baskimaal). Jõgi saab alguse Hispaanias Navarras Baztani vallas Izpegi (prantsuse Ispéguy) künka ja Erratzu asula lähedal Izpegi ja Iztauzi niisutuskraavi ühinedes, saades oma vee mitmetest mägiojadest, ning voolab suuremalt jaolt Hispaanias, läbides Navarra Malerreka ja Bortziriaki piirkonna (Endarlatsani) ja Gipuzkoa provintsi. Algusest kuni Oronozi ja Mugairini nimetatakse teda Baztani jõeks. Kümne kilomeetri jooksul enne suuet alates Endarlatsast on ta Prantsusmaa (Pyrénées-Atlantiques) ja Hispaania (Gipuzkoa) piiriks. Ta suubub Hendaia ning Gipuzkoa provintsis asuva Hondarribia asula vahel Atlandi ookeani ( Biskaia lahte ), täpsemalt Txingudi lahte, mida peetakse ka jõe osaks. Viimase Hispaania-rannikul on San Sebastiáni lennujaam, mille stardirada asub lahte rajatud muulil. Txingudi laht omakorda suubub Figuieri/Higueri lahte. Jõe pikkus on 69 km. Bidasoa jõkke suubuvad muuhulgas Ceberia niisutuskraav, Ezkurra jõgi, Iruribieta kuristik, Etxalari niisutuskraav, Arregi oja ja Onin. Bidasoa on forelli- ja lõherikas. Jõe alamjooksul asuv Konpantzia saar on neutraalne ala, mis kuulub mõlemale riigile. Aastal 1659 sõlmiti seal Pürenee rahu. Hispaania jõgede loend Prantsusmaa jõgede loend