Toidusalutaimede loend

Eesti oludes, arvestades kliimat (sh talve kestust ja keskmist miinimumtemperatuuri, pakast), mullastikku, vegetatsiooniperioodi kestust jm, sobivad toidusalus kasvatamiseks järgmised taimed: aed-pirnipuu – Pyrus communis aed-õunapuu – Malus domestica aprikoosipuu – Prunus armeniaca. Külmaõrn astelpihlakas – Mespilus germanica hapukirsipuu – Cerasus vulgaris haraline ploomipuu e. müroplaan e. alõtša – Prunus cerasifera Ehrh. harilik astelpaju – Hippophae rhamnoides harilik küdoonia – Cydonia oblonga harilik pihlakas – Sorbus aucuparia harilik saar – Fraxinus excelsior harilik sarapuu – Corylus avellana hõlmikpuu – Ginkgo biloba. Külmaõrn. kirss-kontpuu – Cornus mas kreeb e. kitaika e. ploomilehine õunapuu – Malus prunifolia kreegipuu – Prunus domestica insititia Lamarcki toompihlakas – Amelanchier lamarckii lodjapuu – Viburnum opulus maguskirsipuu – Cerasus avium mooruspuu – Morus spp. (M. nigra, M. alba, M. rubra). Söödavad nii viljad kui lehed. Külmaõrn. must leeder – Sambuccus nigra. Söödavad nii õied kui viljad. nektariinipuu – Prunus persicanuci persica pajulehine ploomipuu e hiina ploomipuu – Prunus salicina aed-ploomipuu – Prunus domestica pooppuu – Sorbus intermedia pähklipuu – Juglans, sh kreeka pähklipuu J. regia ja südajas pähklipuu J. ailanthifolia car. cordiformis, talveõrnad pärn – Tilia seedermänd – Pinus suhkruvaher – Acer saccharum suur sarapuu – Corylus maxima arukask – Betula pendula harilik kuusk – Picea abies tamm – Quercus robus harilik toomingas – Padus avium harilik vaher – Acer platanoides harilik tamm – Quercus robur hobukastan – Aesculus hippocastanum aed-aroonia – Aronia melanocarpa f. grandifolia? ebaküdoonia – Chaenomeles japonica enelad – Spiraea füüsal – sugukond maavitsalised harilik jugapuu – Taxus baccata harilik pukspuu – Buxus sempervirens harilik vaarikas – Rubus idaeus kadakas – Juniperus communis kanada leeder – Sambucus canadensis. Söödavad õied. karusmari e tikker – Grossularia karvane viirpuu – Crataegus submollis kibuvits – Rosa kukerpuu – Berberis vulgaris kuldsõstar – Ribes aureum kuslapuu – Lonicera caerulea var. edulis läiklehine mahoonia – Mahonia aquifolium lääne- ehk must vaarikas – Rubus occidentalis läätspuu – sugukond liblikõielised mooruspuu – Morus alba (külmaõrn) must sõstar – Ribes nigrum punane leeder – Sambuccus raccemosa punane sõstar – Ribes rubrum põõsasmaran – Potentilla fruticosa roheline sõstar – Ribes nigrum sõstar – Ribes alpinum Thunbergi kukerpuu – Berberis thunbergii valge sõstar – Ribes rubrum verev kontpuu – Cornus sanguinea viinapuu – Vitis vinifera viirpuu – Crataegus. Kultiveeritavaid ühe 30 liigi. virsikupuu – Prunus persica vitspaju – Salix viminalis. Küttepuiduks, korvipunumiseks aed-liivatee (tüümian) – Thymus vulgaris aedruut – Ruta graveolens ahtalehine hundinui – Typha angustifolia ahtalehine põdrakanep – Epilobium angustifolium apteegitill – sarikalised. Foeniculum vulgare arbuus – kõrvitsalised artišokk – korvõielised aspar – Asparagus officinalis baklažaan – sugukond maavitsalised hanijalg – Potentilla anserina hapu oblikas – Rumex acetosa harilik jõhvikas – Oxycoccus palustris harilik jänesekapsas – Oxalis acetosella harilik kuuskhein – Hippuris vulgaris harilik köömen – sugukond sarikalised, Carum carvi, eriti mitmeaastane polyploid 4 haploid sets = 4n harilik mustikas – Vaccinum myrtillus harilik rabarber – Rheum rhaponticum harilik sigur – Cichorium intybus harilik võilill – Taraxacum officinale hernes – sugukond liblikõielised humal – Humulus lupulus kahelehine bergeenia – Bergenia crassifolia kanep – Cannabis sativa karulauk – Allium ursinum kilpjalg – Pteridium aquilinum kollane mesikas – Melilotus officinalis kukemari – Empetrum nigrum kultuurmustikas e. kännasmustikas x ahtalehine mustikas – Vaccinium corymbosum x angustifolium kuningakepp – pajulillelised. Oenothera biennis kurdlehine rabarber – Rheum rhabarbarum kurdlehine kibuvits – Rosa rugosa kõrvenõges – Urtica dioica köömen – Carum küüslauk – sugukond laugulised laanesõnajalg – Matteuccia struthiopteris laialehine hundinui – Typha latifolia leesikas – Arctostaphylos uva-ursi lehtpeet – rebasheinalised lillakas – Rubus saxatilis lina – Linum lutsern – sugukond liblikõielised maamõõl – Geum urbanum maapähkel – sugukond liblikõielised maasikas – Fragaria melon – sugukond kõrvitsalised merikapsas – Crambe maritima mesikas – sugukond liblikõielised mesimurakas – Rubus articus mesiputk – Myrrhis odorata mets-kassinaeris – Malva sylvestris metsmaasikas – Fragia vesca mitmeaastane nisu – Triticum aestivum x Thinopyrum intermedium mitmeaastane rukis – Secale montanum murakad – murulauk – Allium schoenoprasum mustikas – Vaccinium mustjuur – sugukond korvõielised muulukas – Fragia viridis mädarõigas – sugukond ristõielised naat – Aegopodium podagraria naeris – sugukond ristõielised nurmenukk – sugukond nurmenukulised, Primula veris pampel – paprika – sugukond maavitsalised pastinaak – sugukond sarikalised petersell – sugukond sarikalised pohl – Vaccinum vitis-idaea porro – sugukond laugulised pune – Origanum vulgare põldmurakas – Rubus caesius põldosi – Equisetum arvense põldsinep – Sinapis arvensis rabamurakas – Rubus chamaemorus raudrohi – Achillea redis – sugukond ristõielised ristik – sugukond liblikõielised, Trifolium repens rõigas – sugukond ristõielised salat – sugukond korvõielised seller – sugukond sarikalised sibul – sugukond laugulised sinikas – Vaccinum uliginosum soja – sugukond liblikõielised soovõhk – Calla palustris spargel – sugukond liilialised spinat – sugukond rebasheinalised söögipeet – sugukond rebasheinalised tatar – sugukond tatralised tomat – sugukond maavitsalised uba – sugukond liblikõielised varsakabi – Caltha palustris ürtmerisalat – artišokk – Cyrana scolymus karulauk – Allium ursinum. Söödavad on nii lehed, varred, sibulad kui ka õied murulauk – Allium schoenoprasum mädarõigas – rabarber – Rheum, sh harilik ja kurdlehine rabarber spargel ehk harilik aspar – Asparagus officinalis. Söödav osa on noor võrse, märtsist juuni lõpuni talisibul – Allium cepa õunmünt – Mentha suaveolens aktiniidia e põhjamaa kiivi – Actinidia kolomikta humal – Humulus L. sidrunväändik – Schisandra chinensis taralõng – hõbepuu – aedmonarda – Monarda didyma harilik näär – Pimpinella saxifraga http://bio.edu.ee/taimed/general/indexsoogi.html Toivo Niiberg. Puud ja põõsad toiduks ning raviks, Maalehe Raamat, 2010,183 lk. Martin Crawford. How to grow Perennial Vegetables Martin Crawford. Creating a Forest Garden Heli Kuusk. Eksootilised viljad koduaias Raivo Kalle, Renate Sõukand. Eesti looduslikud toidutaimed Jaan Kivistik (koost.). Puuviljad ja marjad Eestis. Pomoloogia.