laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Ulrich Hub

Ulrich Hub (sündinud 2. novembril 1963 Tübingenis Baden-Württembergis) on saksa näitekirjanik, kirjanik ja lavastaja. Ulrich Hub on õppinud näitlejaks, ta lõpetas Hamburgi teatri- ja muusikakõrgkooli (Hochschule für Musik und Theater Hamburg). Pärast seda töötas ta viis aastat koosseisulise näitlejana Gießeni ja Darmstadti teatrites. 1993. aastast töötab lavastajana ning kirjutab näidendeid ja lasteraamatuid. Esimene tunnustus kirjanikuna tuli 1997. aastal, kui ta võitis esimese auhinna Heidelberger Stückemarkti teatrifestivalil näidendi "Die Beleidigten" eest. Kokku on temalt ilmunud üle 20 näidendi ja instseneeringu, kuuldemänge ja audioraamatuid, ning neli lasteraamatut. Kirjanikku on Saksamaal tunnustatud enam kui kümne kirjandusauhinnaga. Enim auhindu pälvinud näidend "Kohtume kell kaheksa Noa laeval" ("An der Arche um Acht") on antud välja ka proosatekstina, raamatut on siiani tõlgitud 24 keelde. Ulrich Hub elab Berliinis. Tema näidend "Kohtume kell 8 Noa laeval" on tõlgitud ka eesti keelde (tõlkija Raimo Pass), mängitud Vaba Lava kavas 2014. aastal ja on detsembrist 2018 Viljandis Ugala teatri mängukavas. https://www.carlsen.de/urheber/ulrich-hub/34893 "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2018. Vaadatud 5. septembril 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) https://kultuur.postimees.ee/3013619/margus-prangel-ei-oska-palgaline-olla https://www.ugala.ee/lavastus/kohtume-kell-8-noa-laeval/ Kirjaniku koduleht Ulrich Hub filmiandmebaasis IMDB Intervjuu kirjandusveebis Die Blaue Seite (saksa keeles)
Patsiendi monitooringu süsteemid

Patsiendi monitooringu süsteemid on biomeditsiiniliste mõõtmiste süsteemid kas ühe patsiendi või paljude patsientide üheaegseks jälgimiseks, mille abil üheaegselt registreeritakse patsiendi elutähtsaid parameetreid ja tavaliselt signaliseeritakse nende väljumisel etteantud vahemikest. Põhilisteks monitooritavateks suurusteks on elektrokardiogramm (EKG) ja selle kaudu arvutatav südame löögisagedus (heart rate HR) ja verehapniku osarõhk (pO2). Patsiendi monitooringu süsteemid on ülekaalukalt elektroonsed mõõtesüsteemid, mis reeglina on ühendatud keskse arvutiga. Selle abil toimub patsientide pidev jälgimine, seda peamiselt intensiivravi osakondades. Polüsomnograaf
Fantaasia

Fantaasia (vanakreeka keeles phantasia 'kujutlus') on teadlikult ebareaalne ettekujutus või inimliku ettekujutamise võime. Antiikfilosoofias ei tähendanud fantaasia ebareaalse ette kujutamist, vaid pigem oli see vahetu tunnetuse vastuvõtmise tulemus. Seda selgitatakse läbi phantasia seotuse verbiga phainetai 'ilmnema, paistma', millest lähtuvalt on fantaasia kõik, mis inimesele mingil viisil ilmneb või paistab, st eelkõige olev. See, et ilmneb midagi, mis ei ole, on kreekaliku mõtlemise raames pigem erijuht kui reegel, mistõttu on fantaasia kreekalikus mõistmises selle võimalik ebareaalne iseloom kõrvaline. Seega võiks ütelda, et mitte inimene ei kujuta endale olevat ette, vaid olev kujutab või kujutleb end inimesele. Fantaasia seob rangelt filosoofilises tähenduses ebareaalsusega René Descartes oma meditatsioonides, kus ta viib läbi oma radikaalse kahtluse meetodit, mille äärmuslikuks täiuseks on kahtlemine reaalsuses üldse. Fantaasia saab oma eelkõige ebareaalsusega seotud tähenduse alles uusaja filosoofias. Sigmund Freud pidas fantaasiat (saksa keeles Fantasie) inimese kaitsemehhanismiks. Ta leidis, et inimene ei saa hakkama vaid selle vähese rahuldusega, mida reaalsus on võimeline pakkuma. "Me lihtsalt ei saa lihtsalt hakkama ilma abistavate konstruktsioonideta," ütles Theodor Fontane Kui lapsepõlve täiskasvanuks adapteerimise printsiip avastati, nii eraldus ka üks liik mõttetegevust. Seda hoiti eemal reaalsusega katsetamisest ja jäeti vaid naudingu printsiibile allutatuks. See mõttetegevus oli fantaseerimine. Ta võrdles fantaseerimist ideega, et loodus säilitab oma algse oleku kus kõik, kaasaarvatud selle, mis on ebavajalik või mürgine, saab kasvada ja paljuneda seal, kus ta tahab. Unistamine oli Freudile väärtuslik ressurss. "Need unistused panevad paika (sks. Objektbesetzung) suure hulga huvisid, nad on subjektile väga hinnalised ja tavaliselt on neisse peidetud hulk tundlikkust. Sellised fantaasiad võivad olla nii alateadvuslikud kui teadlikud." Ta leidis, et fantaasiad sisaldavad suure hulga subjekti tõelist ja loomupärast personaalsust ja jõuline inimene on see, kes suudab oma pingutustega soovunelmad tõeliseks teha. See võib olla kunstnik, kes suudab oma fantaasiad loomingusse panna, mitte hukutava neuroosi sümptomitesse. Väljamõeldis Kujutlus Representatsioon Sigmund Freud, Introductory Lectures on Psycho-Analysis (Penguin Freud Library 1) p. 419 Sigmund Freud, On Metapsychology (Penguin Freud Library 11) p. 39 Freud, Introductory p. 419 Sigmund Freud, On Psychopatholgy (Penguin Freud Library 100 p. 88 Sigmund Freud, Five Lectures on Psycho-Analysis (London 1995) p. 81
Polüsomnograafia

Polüsomnograafia (PSG) on uneuuringutes kasutatav diagnostiline protseduur, millega uuritakse organismi näitajaid inimese une ajal. Protseduuri teostamiseks kasutatakse polüsomnograafi. Polüsomnograafi poolt registreeritavateks suurusteks on reeglina elektrokardiogramm (EKG), elektroentsefalogramm (EEG), verehapniku osarõhk (pO2), hingamise parameetrid ja muud elektroonsete mõõtevahenditega mõõdetavad biomeditsiinilised suurused (näiteks silmade kiirete liigutustega (REM) kaasnev signaal (elektro-okulogramm EOG).  Polüsomnograafia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Petrusville

Petrusville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Renosterbergi valla halduskeskus. Petrusville on asutatud 1877. aastal. Linn on saanud nime selle järgi, et on rajatud Petrus Jacobus van der Waltile kuulunud farmi territooriumile. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petrusville'i elanikest värvilisi 56,63%, mustanahalisi aafriklasi 39,99%, valgeid 2,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,79% ja teisi 0,52%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,24% inimesi, koosa keelt 31,42%, sotho keelt 1,88% ja inglise keelt 1,66%. Petrusville South Africa Info https://census2011.adrianfrith.com/place/373003
Michael Foale

Colin Michael Foale (sündinud 6. jaanuaril 1957) on Briti-USA astrofüüsik ja endine NASA astronaut. Ta kandideeris NASA astronaudiks kolm korda ja osutus valituks 1987. aastal. Foale on osalenud kuuel missioonil ning on ainus NASA astronaut, kes on kuulunud Miri ja Rahvusvahelise Kosmosejaama meeskondadesse. Ta oli esimene Suurbritannia kodanik, kes käis avakosmoses ning kokku on ta avakosmoses käinud neli korda, viibides seal üle 16 tunni. Augustis 2013 teatas Foale, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st. "Astronaut Michael Foale retires from Nasa". BBC News. Vaadatud 2. august 2018. "The amazing space adventures of Michael Foale". NASA Spaceflight. Vaadatud 2. august 2018. "C. Michael Foale". NASA. Vaadatud 2. august 2018.
Kathu

Kathu on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas, Gamagara valla halduskeskus. Kathu on asutatud 1974. aastal, linnaõigused sai 1979. aastal. Linna lähedal asuvad rauamaagi kaevandused. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kathu elanikest mustanahalisi aafriklasi 39,17%, valgeid 37,98%, värvilisi 21,70%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58% ja teisi 0,57%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 62,13% inimesi, tsvana keelt 23,36%, inglise keelt 5,96%, sotho keelt 1,78%, suulu keelt 1,56%, koosa keelt 1,43% ja 1,13%. Kathu Gamagara LOcal Municipality https://census2011.adrianfrith.com/place/362003
Ettekujutus

Mitte segi ajada kujutlusega Ettekujutus (inglise keeles representation, ladina keeles repraesentatio, saksa keeles Vorstellung), ka kujutlus, ilming, esinemine, avaldumine, idee, mõte on viis, kuidas subjekt enda jaoks midagi mõteldavaks või kogetavaks teeb. Ettekujutus on uusaja filosoofiasse kuuluv mõiste ning saab selle raames terminoloogiliseks alles Immanuel Kanti filosoofias. Varem oli kujutlemine seotud pigem reaalse kogemuse kui mõttes kujuteldavaga. Ettekujutus eristub kujutlusest eelkõige läbi filosoofilise rõhuasetuse. Kui kujutlus on neutraalne mõiste, mis haarab kõikvõimalikke vaimse haaramise, esitamise, sobitamise jms vorme, siis ettekujutuse puhul on rõhutatud, et kujutatakse midagi endale ette, kusjuures kujutleja-kujutaja kui subjekt on ise mingis mõttes selle taga. Immanuel Kant eristab ettekujutuste (Vorstellung, repraesentatio) seas pertseptsioone (Perzeption, perceptio), mis on teadvusega ettekujutused. Need omakorda jagunevad subjektiivseteks pertseptsioonideks ehk aistinguteks (Empfindung, sensatio), mis käivad ainult "subjekti kui oma seisundi modifikatsiooni" kohta, ja objektiivseteks pertseptsioonideks ehk tunnetusteks (Erkenntnis, cognitio). Tunnetused jagunevad kaemusteks (Anschauuung, intuitus) ja mõisteteks (Begriff, conceptus). "Esimene käib vahetult eseme kohta ja on üksik, viimane vahendatult (mittelbar), paljudele asjadele ühine võiva olla tunnuse kaudu." Mõisted jagunevad empiirilisteks mõisteteks ja puhasteks mõisteteks, "ja puhast mõistet, kui tema päritolu on ainult arus (mitte puhtas meelelisuse pildis), nimetatakse Notio. *Mõiste notsioonidest, mis ületab kogemuse võimalikkuse, on idee, ehk mõistusmõiste." Teoses "Preisschrift über die Fortschritte der Metaphysik" mainib Kant ettekujutuse liikidena kaemist, aistimist ja mõtlemist. Aru seob ettekujutused ühtsuseks. Mõiste on reflekteeritud ettekujutus. Mõtlemine on ettekujutamine mõiste läbi (repraesentare per conceptus). Hegeli järgi nimetatakse ettekujutusteks "tunde, kaemuse, iha, tahte jne määratletusi, niivõrd kui nendest teatakse". Filosoofias on ettekujutuste asemel "mõtted, kategooriad, lähemalt aga mõisted. Ettekujutusi üldse võib vaadelda mõtete ja mõistete metafooridena. Ettekujutuste omamisega aga ei teata veel nende tähendust mõtlemisele, ei teata veel nende mõtteid ja mõisteid. Ümberpöördult on ka kaks eri asja mõtete ning mõistete omamine ja teadmine, millised on neile vastavad ettekujutused, kaemused, tunded." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 3) kujutlus representatsioon fantaasia objekt (filosoofia) subjektifilosoofia "Puhta mõistuse kriitika", A320 Rudolf Eisler. Kant-Lexikon.
Mõigu bussipeatus

Mõigu bussipeatus on bussipeatus Juhtme tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas. Mõigu bussipeatuses Juhtme tänaval peatub ainult buss nr. 2 suunaga Reisisadama (A-terminali)-Mõigu.
Estonia bussipeatus

Estonia bussipeatus on bussipeatus Estonia puiesteel Tallinnas Kesklinna linnaosas. Estonia bussipeatuses Estonia puiesteel peatuvad bussid 2, 3, 9, 11, 23, 31, 35, 40, 42, 46, 55, 94, 95, 104A, 104B, 105, 106, 106A, 106C, 120, 120A, 121, 125, 125A, 130, 131, 132, 132A, 134, 135, 135A, 135C, 138, 139, 144, 150, 151, 151A, 152, 152A, 153, 154, 155, 156, 157, 157A, 158, 159, 160, 162, 180E ja 277 ja trollid 1 ja 3.
Laanemõtsa järv

Laanemõtsa järv (ka Laanemetsa järv, Saarjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1009 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kihujärv

Kihujärv (ka Mäemõisa järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 280 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Liivakse järv

Liivakse järv (ka Liivakese järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Soolikse järv

Soolikse järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kiisjärv

Kiisjärv (ka Kiiskjärv, Emajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 767 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Saudikjärv

Saudikjärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 472 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Suukaala järv

Suukaala järv (ka Nihu Mädajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 382 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike Nihujärv

Väike Nihujärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pisike Nihujärv

Pisike Nihujärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 119 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Presnikovi järv

Presnikovi järv (ka Tähejärv, Kuiksilla järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 784 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Vastsemõisa järv

Vastsemõisa järv (ka Sangaste Vastsemõisa järv, Sangaste veskijärv, Sangaste paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sangaste alevikus, Lauküla ja Tiidu külas. Veekogu pindala on 9,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2601 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Supeljärv

Supeljärv (ka Sangaste Supeljärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Nakri järv

Nakri järv (ka Nakrijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Lossikülas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 489 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus. Kalm, Volli (2009). "New Late Glacial Chronology, Environmental and Climatic Conditions in Southern Estonia: Evidence From Lake Nakri". Extent and Timing of the Weichelian Glasiation Southeast of the Baltic Sea (PDF). Tarto, Viro: Tartu Ülikool. Lk 73–74. Vaadatud 21.9.2021. {{cite book}}: eiran tundmatut parameetrit |Isbn=, kasuta parameetrit (|isbn=) (juhend); tundmatu tühi parameeter: |language in= (juhend)
Valli järv

Valli järv (ka Vallijärv, Sangaste järv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 415 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laose-Andrese lomp

Laose-Andrese lomp (ka Korva karjäär) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kuuste lomp

Kuuste lomp on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus ja Rampe külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2203 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Pilliliina lomp

Pilliliina lomp (ka Tsirguliina bassein) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1086 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Väike-Pilliliina lomp

Väike-Pilliliina lomp (ka Tsirguliina bassein) on järv Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 389 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Õru järv

Õru järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Õruste külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Tuule järv

Tuule järv (ka Sangaste Soojärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Väljakülas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 336 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Piirijõe soot

Piirijõe soot on järv Valga maakonnas Valga vallas Tagula ja Väljakülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1375 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Laadsi järv

Laadsi järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Iigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 284 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kopsu järv

Kopsu järv (ka Kopsujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku ja Märdi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Simon Levin

Simon S. Levin (3. november 1928 – 2. jaanuar 2008) oli juudi päritolu Eesti advokaat. 1934. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis, evakueerituna Venemaale lõpetas 1944. aastal Tšeljabinskis töölisnoorte keskkooli. 1945. aastal, reevakueerituna, astus Tartu Riiklik Ülikooli õigusteadust õppima, ülikooli lõpetas kaugõppes 1947. aastal. 1974. aastal kaitses Levin kandidaadiväitekirja Moskvas Üleliidulises Kuritegevuse Põhjuste Uurimise Instituudis ning sai kandidaadikraadi. Aastatel 1945–1946 töötas Levin Tallinna I õigusnõuandlas stažöörina ja kuni 1992. aasta märtsini advokaadina. Aastatel 1992–2004 töötas ta vandeadvokaadina advokaadibüroos HETA, 2004. aastast advokaadibüroos Teder & Partnerid ning advokaadibüroos Teder, Glikman & Partnerid. Levin valiti Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi liikmeks kaheksal korral. Ta võeti Eesti Advokatuuri 1947. aastal. Oli juhatuse liige aastatel 1994, 1995, 1998 ning aseesimees aastatel 1994–2001. Ta on korduvalt olnud kvalifikatsioonikomisjoni ja teadus-metoodikakomisjoni liige. 2002. aastast oli ta juhatuse nõunik. Levini advokaaditunnistust ehib numbrimärk 1. Levin on olnud Eesti kriminaalseadustiku 1993. aasta eelnõu ning veel mitme eelnõu ametlik ekspert, Eesti kriminaalpreventsiooni nõukogu liige ning nõukogu eksperdikomisjoni liige. Levini põhiteadusalad olid kriminaalprotsess ja kriminaalõigus. Ta uuris kriminaalkaitse probleeme, kriminaalkaitse efektiivsust ja kassatsioonimenetlust, samuti advokaaditöö eetilisi aspekte. Temalt on ilmunud 12 teadustööd kriminaalmenetluse ja eetika alal ning erialaseid artikleid. Ta on tegelenud kriminaalpsühholoogia üksikküsimustega ning kirjutanud kaks uurimust kohtupsühholoogia alal. Ta töötas 1984–1985 Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi majandusõiguse probleemide sektoris majandusteadlasena. 1985. aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Psühholoogide Seltsi tegevliikmeks. Ta oli aastatel 1952–1953 Tallinna Juriidilise Kooli lektor, 1996. aastast Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis kriminaalmenetluse professor, 1997. aastast Tartu Ülikooli külalisprofessor ja Tartu Ülikooli kuratooriumi liige. 1988 – Eesti NSV teeneline jurist 1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk Simon Levin: advokaat ei võida kunagi. Postimees, 1. november 2003 Simon Levin: kohtusse pole aral advokaadil asja. // Intervjueerinud Kai Kalamees. Eesti Päevaleht, 16. august 2005 Suri advokaat Simon Levin. Eesti Päevaleht Online, 2. jaanuar 2008 Suri tippadvokaat Simon Levin Postimees, 2. jaanuar 2008 Kärt Anvelt. "Legend juba eluajal: kui muidu ei saa, siis Simon Levin ikka aitab". Eesti Päevaleht, 8. jaanuar 2008
Kärnälaane järv

Kärnälaane järv (ka Kassiratta paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kassiratta ja Tõutsi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kangrujärv (Otepää vald)

Kangrujärv (ka Rebasejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha ja kaldajoone pikkus 415 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Iheruse järv

Iheruse järv (ka Väike Rebasejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Kirgjärv

Kirgjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäekülas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Udila järv

Udila järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäekülas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 648 m. Veekogus on 1 saar. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Jänesse järv

Jänesse järv (ka Puura järv, Jänise järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Tõutsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
Ülgase

Ülgase on küla Harjumaal Jõelähtme vallas. Küla piirneb läänes Saviranna ja Kallaverega, edelas Maardu linnaga, lõunas Võerdla ja Rebala külaga ning idas Kostirannaga. Põhja pool asub Soome laht. Tallinna uus prügila asub Ülgasest lõunas. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 84 inimest. Neist 73 (86,9%) olid eestlased. Ülgase ja Kostiranna piiril asub Ülgase pank, mille kaitseks on moodustatud Ülgase looduskaitseala. Küla on tuntud 1920. aastatel rajatud Ülgase fosforiidikaevanduse poolest. Tänapäevani on alles ja osaliselt läbitavad kaevanduskäigud, mis algavad Ülgase pangast. Kaevanduskäikudes talvituvad nahkhiired. 2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab ELF Ülgasel projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid. Kaevanduse juurest viis enne 1940. aastaid raudtee Koljuotsa, kus asus sadam, mille kaudu fosforiiti mujale veeti. Nõukogude ajal on fosforiidi kaevandamine maastikku põhjalikult muutnud. Künkad küündivad küla lõunaosas 65 meetrini merepinnast. Küla alale jääb Ülgase savimaardla. Savi on kaevandatud Ülgase panga ja Koljuotsa vahel. Ülgase paekaldal asub kaks kohalikku geodeetilist punkti. Ülgase edelaosas ja Kallavere küla lõunaosas asuvad suvilad ja aiamaad on kurikuulsad kuritegevuse kõrge taseme tõttu.[viide?] Ülgasel asub Talleggi sugulindla. Kallavere–Ülgase tee Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 9.09.2023. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014. Statistikaameti andmebaas "Nahkhiired Eesti looduses". Eestimaa Looduse Fond. SA Eestimaa Looduse Fond. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2018.
Silgu järv

Silgu järv (ka Veski paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas ja Võru maakonnas Antsla vallas Visela ja Koigu külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1748 m. Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.