laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Aavo Rätsep

Aavo Rätsep (10. detsember 1933 Pärnu – 27. juuni 2018) oli eesti põlevkivikeemiateadlane. Aavo Rätsep oli teenistujate poeg. Lõpetas 1952 Pärnu 1. Keskkooli, 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-keemik-tehnoloogina, 1963 TPI aspirantuuri; tehnikakandidaat (1965, TPI), dissertatsiooni teemaks oli "Tsoonsulatusmeetodi kasutamine kristalsete orgaaniliste süsteemide jaotamiseks komponentideks ja selle rakendamine põlevkivi uttevee fenoolide uurimisel ja lahutamisel". (dissertatsiooni juhendajaks oli professor Agu Aarna). Oli 1963–1990 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis: vanemteadur, sektori- ja laborijuhataja, 1991– Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi Kirde-Eesti osakonna juhtivteadur. Uurimisvaldkond: põlevkivi töötlemine, põlevkivi kahealuseliste fenoolide (alküülresortsiinide) peenlahutamine ja individuaalsete komponentide kasutamine, orgaanilise sünteesi ja tööstuslike heitvete puhastamine ja vedelate tehnoloogiliste jääkproduktide utiliseerimine. Eesti Keemia Seltsi ja Eesti Looduskaitse Seltsi liige. 55 teadusartiklit, 21 autoritunnistust, 4 patenti. О выделении концентратов индивидуальных алкилзамещенных резорцина из суммарных фенолов сланцевой подсмольной воды. // Тр. НИИсланцев. 16 (1967) Новые направления переработки и использования сланцевых водорастворимых фенолов. // Тр. НИИсланцев. 21 (1976) Совершенствование схемы разделения и использования сланцевого алклирезорцинного сырья. // Тр. НИИсланцев. 24 (1986) Ecological aspects of oil shale processing. // The Environmentally Sound management of Low-grade Fuels. Proc. of an Int. Seminar, SEI, York, 1992 Põlevkivi lendtuha ja vääveldioksiidi kontsentratsiooni ajalised muutused atmosfääris (kaasautor). // Põlevkivi kaevandamise ja töötlemise keskkonnamõjud Kirde-Eestis. Tallinn, 1999. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Aavo Rätsep Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Elmar Rätsep

Elmar Rätsep (2. mai 1923 Laitse vald, Harjumaa – 10. märts 2001 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane. Elmar Rätsep oli talupidajate poeg, Tõnu Rätsepa isa. Lõpetas 1946 Uuemõisa Põllumajandustehnikumi, 1950 Tartu Riikliku Ülikooli agronoomina, agronoomiakandidaat (1959, EPA), väitekiri "Sugukultide tüüpratsioonid paaritusperioodil"; põllumajandusdoktor (1971, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Репродукция и физиологическое состояние свиноводчек при замение и рациональном использований кормов живанного происхождения". Oli 1950–51 TÜ veise- ja hobusekasvatuse kateedri piimanduse labori vanemlaborant, 1951–54 ja 1962–63 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri assistent, 1954–60 ja 1963–67 vanemõpetaja, 1960–62 vanemteadur, 1967–69 dotsendi kohusetäitja, 1969–76 dotsent, 1976–77 professori kohusetäitja, 1977–92 professor, aastast 1994 emeriitprofessor. Uurimisvaldkond: põllumajandusloomade, peamiselt sigade söötmine ja söötade keemilise koostis. 130 teadustrükist. Sugukultide tüüpratsioonid paaritusperioodil. Tartu, 1959 Emiste reproduktsioon ja füsioloogiline seisund loomsete söötade asendamisel ja ratsionaalsel kasutamisel. Tartu, 1971 Kalasilo, 1974 Põllumajandusloomade söötmise ABC (kaasautor). Tallinn, 1982 Seakasvataja teatmik (kaasautor). Tallinn, 1984 Ensüümpreparaadid söödalisandina. 1995. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 EE 8, 269 14, 444 Sotsialistlik Põllumajandus 1960 (5) 1971 (16) Agraarteadus IV, (1993) 2 Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 79. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Margus Rätsep

Margus Rätsep (sündinud 10. septembril 1959 Tartus) on Eesti füüsik. Margus Rätsep on haritlaste poeg. Lõpetas 1977 Tartu 10. Keskkooli, 1982 TÜ füüsika osakonna ja 1989 Eesti Teaduste Akadeemia Eesti NSV TA Füüsika Instituudi (FI) aspirantuuri; Ph.D. (1991, TÜ), väitekiri "Spectral gratings and their relaxation in some low-temperature impurity-doped glasses and crystals". Oli 1982–86 FI nooremteadur, 1986–89 aspirant, 1990–98 teadur, 1998–2004 TÜ FI teadur, aastast 2005 vanemteadur. 1994–95 külalisteadur Prantsusmaal (CNRS, laboratoire Aimé-Cotton) ja 1996–99 järeldoktor USA-s (Iowa State University, Ames Laboratory). Uurimisvaldkond: optika ja spektroskoopia, sh mittelineaarne optika, laserspektroskoopia, aegruumiline holograafia, fotokeemiline spektraalsälkimine, fotosünteesi elementaarprotsessid. Eesti Vabariigi teaduspreemia 2006 (kollektiivis). Üle 50 teadustrükise. 2009 Tartu Ülikooli aumärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Fast random access to frequency-selective optical memories (kaasautor) // Opt. Lett. 21 (1996) 1 Demonstration of the Bessel-X pulse propagating with strong lateral and longitudinal localization in a dispersive medium (kaasautorid H. Sõnajalg ja P. Saari). // Opt. Lett. 22 (1997) 5 High-pressure and Stark hole-burning studies of photosynthetic complexes (kaasautor G. J. Small) // Shpol'skii Spectroscopy and Other Site-Selection Methods. John Wiley & Sons, Inc., New York, Chister, Weinheim, Brisbane, Singapore, Toronto, 2000 Resonant emission from the B870 exciton state and electron-phonon coupling in the LH2 antenna chromoprotein (kaasautor A. Freiberg) // Chem. Phys. Lett. 377 (2003) 3–4 Band structure and local dynamics of excitons in bacterial light-harvesting complexes revealed by spectrally selective spectroscopy (kaasautorid C.N. Hunter, J.D. Olsen, A. Freiberg) // Photosynth. Res. 86 (2005) 1–2. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Margus Rätsep Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Tõnu Rätsep

Tõnu Rätsep (sündinud 6. märtsil 1969 Tartus) on eesti arstiteadlane. Tõnu Rätsep on neurokirurg, Elmar Rätsepa poeg. Lõpetas 1987 Tartu 2. Keskkooli, 1995 TÜ arstiteaduskonna, 2001 samas doktorantuuri; meditsiinidoktor (2002, TÜ), väitekiri "Aneurysmal subarachnoid haemorrhange: noninvasive monitoring of cerebral haemodynamics". 1995–97 Tartu Ülikooli Kliinikumi intern, 2001–2005 TÜ neurokirurgia resident, aastast 2005 Tartu Ülikooli Kliinikumi närvikliiniku arst-õppejõud ja TÜ närvikliiniku erakorraline vanemteadur. Täiendas end neurokirurgias Uppsala Ülikoolis (1998). Balti teaduspreemia neuroloogias (2001). European Association of Neurosurgical Societies (EANS) liige. Uurimisvaldkond: peaaju hemodünaamika subarahnoidaalse hemorraagia ja raske ajutrauma järel, stereotaktiline ja funktsionaalne neurokirurgia. 15 teadustrükist. 2016 Tartu Ülikooli aumärk Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 9.12.2022. Personality as a predictor of coping efforts in patients with multiple sclerosis (kaasautor). // Multiple Sclerosis 6 (2000) 6 Transkraniaalne Doppleri ultraheli (kaasautorid T. Asser, L. Kõiv). // Eesti Arst (2000) 1 Transkraniaalne oksümeetria (kaasautor T. Asser). // Eesti Arst (2001) 7 Cerebral hemodynamic impairment after aneurysmal subarachnoid hemorrhage as evaluated by transcranial Doppler ultrasound: relations to delayed cerebral ischemia and clinical outcome (kaasautor T. Asser). // J. Neurosurg. 95 (2001) 3 Routine utilization of the transient hyperaemic response test after aneurysmal subarachnoid haemorrhage (kaasautorid T. Asser, J. Eelmäe). // Acta Neurochir. Suppl. (2002) 81 Peaaju süvastimulatsioon areneva ravimeetodina funktsionaalses neurokirurgias (kaasautor T. Asser). // Eesti Arst (2005) 5. Eesti Arst (2003) 2, 133–134 Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 245 Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 309, 319, 320, 323. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Ülo Rätsep

Ülo Rätsep (5. jaanuar 1943 Pärnu – 23. juuli 1994 Võru) oli eesti tehnikateadlane. Ülo Rätsep oli teenistuja poeg. Lõpetas 1961 Tallinna Polütehnikumi, 1967 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna tööstuselektroonika erialal, 1981 samas aspirantuuri; tehnikakandidaat (1984, Taganrogi Raadiotehnika Instituut), väitekiri "Исследование влияния технологического микроклимата в производстве интегральных микросхем". Oli 1968–77 TTÜ raadiotehnika kateedri assistent, 1982–84 vanemõpetaja, 1984–92 dotsent, 1986–91 ka kateedri juhataja, 1992–94 raadio- ja sidetehnika instituudi telekommunikatsiooni õppetooli dotsent. Luges lineaarahelate teooria, impulsitehnika, võimendite ning raadioaparatuuri ja arvutusseadmete konstrueerimise ja tootmistehnoloogia kursusi. Uurimisvaldkonnad: madala müratasemega mõõtemuundurid, elektroonikatööstuse tehnoloogia, mikrokliima ja vaakumhügieen. Osales pooljuhtseadiste mõõteriistade loomises. 16 teadustrükist. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide M-DM süsteemi alalispingevõimendid. // Side. Raadio. Televisioon (1974) 8 Экспериментальное исследование влияния условий производства на параметры и качество интегральных микросхем (kaasautor). // Электронная техника. М., 8 (1980) 2 Метод исследования технологического процесса производства интегральных микросхем, основанный на анализе кластеров состояний (kaasautor). // TPI Toimetised. Б40 (1982) Влияние технологического микроклимата на качество изделий микроэлектроники (kaasautor). // Электронная промышленность (1983) 2 Teadusuuringud raadiotehnika kateedris alates 1966. aastast. // TPI Toimetised 724 (1991). Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 325–326 In memoriam: Ülo Rätsep. // Tehnikaülikool (1994), 14. X. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Scandal

Scandal (スキャンダル Sukyandaru, stiliseeritult SCANDAL) on Jaapani pop rock-bänd. See loodi aastal 2006. Haruna Ono – vokaal, kitarr Mami Sasazaki – kitarr, vokaal Tomomi Ogawa – basskitarr, vokaal Rina Suzuki – trummid, vokaal "Best Scandal" (2009) "Temptation Box" (2010) "Baby Action" (2011) "Queens Are Trumps: Kirifuda wa Queen" (2012) "Scandal Show" (2012) "Encore Show" (2013) "Yah! Yah! Yah! Hello Scandal" (2008) "R-Girl's Rock!" (2010) "Scandal First Live: Best Scandal 2009" (2010) "Scandal Anime" (2010) "Everybody Say Yeah!: Temptation Box Tour 2010: Zepp Tokyo" (2011) "Video Action" (2011) "Japan Title Match Live 2012: Scandal vs Budokan" (2012) "ＳＣＡＮＤＡＬのシングル売り上げランキング" (jaapani). Oricon. Vaadatud 15.04.2012. "Billboard JAPAN Hot 100" (jaapani). Billboard. Vaadatud 15.04.2012. "Billboard JAPAN Hot Animation" (jaapani). Billboard. Vaadatud 15.04.2012. "有料音楽配信チャート" (jaapani). RIAJ. Vaadatud 15.04.2012. Scandal ametlik koduleht
Aruküla staadion

Aruküla staadion on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Aruküla alevikus. Staadionit haldab Aruküla Põhikool.
Andriela Rääbis

Andriela Rääbis (aastani 1991 Andriela Vutt, sündinud 21. juulil 1966 Tartus) on eesti keeleteadlane. Lõpetas 1983. aastal Kohtla-Järve 17. Keskkooli ja õppis aastatel 1984–1990 Tartu Ülikoolis, mille lõpetas eesti filoloogina. Ta oli aastatel 1997–1999 Tartu Ülikooli magistriõppes ning sai magistrikraadi magistritööga "Telefonivestluse sissejuhatus". 2001–2009 õppis ta Tartu Ülikooli doktoriõppes ning sai 2009. aastal doktorikraadi doktoritööga "Eesti telefonivestluse sissejuhatus: struktuur ja suhtlusfunktsioonid" (juhendaja Renate Pajusalu). Ta oli 1990–1997 Tartu Ülikooli eesti keele labori insener, 1997–2000 üldkeeleteaduse õppetooli vanemlaborant, aastast 2001 arvutilingvistika teadur. Uurimisvaldkond: suuline kõne, telefonivestluse struktuuri uurimine konversatsioonianalüüsi meetodil. Emakeele Seltsi tegevliige. Avaldanud 47 teadustrükist. Telefonivestluse sissejuhatus. // KK (2000) 6 Ametliku telefonikõne lõpetamine: kuidas helistaja lõpetamise algatab. // Emakeele Seltsi aastaraamat 47 (2002) Olukorda kontrollivad küsimused telefonivestluse alguses. // VIRSU. Viro ja suomi: kohdekielet kontrastissa. Lähivertailuja 13. Joensuu, 2003 Küsimus Mis sa teed? telefonivestluses. // KK (2004) 5 Dialoogiaktid eesti infodialoogides: tüpoloogia ja analüüs (kaasautor Tiit Hennoste). Tartu, 2004 Infodialoogi algusrituaalid. // Keel ja arvuti. TÜ üldkeeleteaduse õt toim 6 (2006) Cue-based interpretation of customer's requests: Analysis of Estonian dialogue corpus (kaasautor). // Advances in Natural Language Processing, Proc. (2006) Kuidas helistaja ja vastaja teineteise ära tunnevad. // Emakeele Seltsi aastaraamat 52 (2007) Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1306-1307 Andriela Rääbis Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Veena Räägel

Veena Räägel (28. märts 1934 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 27. märts 2002) oli eesti geoloog. Veena Räägel oli talupidaja poeg. Lõpetas 1953 Suure-Jaani Keskkooli ja 1958 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia osakonna; geoloogiamagister (1993, TÜ), väitekiri "Eesti looduslike ehitusmaterjalide kasutamine ja edasised perspektiivid". Töötas 1958–1963 Semipalatinski ja Altai geoloogilises ekspeditsioonis Kasahhi NSV-s geoloogia kaardistamisel ja maavarade otsimisel. 1963–2002 Eesti Geoloogiakeskuses mitmesugustel ametikohtadel (sh peageoloog ja maavarade osakonna juhataja). Ta oli ka sporditegelane (mitmevõistlus, laskmine lauatennis). Uurimisvaldkonnad: maavarad kui looduslikud ehitusmaterjalid ning geoloogilis-majanduslikud hinnangud ja ehitusmaterjalide tööstuse arenguprobleemid. Üle 10 teadustrükise. Joosu savileiukoht ja devoni kivistised (kaasautor). // EL (1970) 12 Estonian oil-shale (kaasautor). Tallinn 1991 Estonian natural resources (kaasautor). Tallinn 1993 Eesti maapõuerikkusi (kaasautor). Tallinn 1993 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide https://www.esbl.ee/biograafia/Veena_R%C3%A4%C3%A4gel Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1307 Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Raimund Räämet

Raimund Räämet (11. juuni 1918 Tallinn – 9. veebruar 2004 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Raimund Räämet oli kingsepa poeg. Lõpetas 1937. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1947. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna; tehnikakandidaat (1954, TPI), väitekiri "Ühtlase välissurvega kooniliste koorikute tasakaalu püsivus". Oli aastatel 1947–1957 TPI ehitusmehaanika ja konstruktsioonide kateedris assistent, vanemõpetaja, dotsendi kohusetäitja ja 1958–1993 dotsent. Uurimisvaldkond: õhukeseseinaliste koorikute stabiilsus ja dünaamika, kooniliste koorikute stabiilsus nii enne kui ka pärast kriitilist staadiumi. 16 teadustrükist. Ehitusmehaanika. Tallinn, 1964, 21975. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Tallinna Tehnikum ja TTÜ BL 1918–1944, 57–58 Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 233, 238–239, 438 Ehitusinsenerid Tallinna Polütehnilisest Instituudist, 230 Raukas, U. Raimund Räämet in memoriam. // TTÜ aastaraamat 2004. Tallinn, 2005, 374-375. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Artur Rööp

Artur Rööp (16. veebruar 1907 Riidaja vald, Liivimaa kubermang – 24. oktoober 1967 Enköping, Rootsi) oli eesti agronoom. Artur Rööp oli talupidaja poeg. Lõpetas 1926 Pärnu Linna Ühisgümnaasiumi ja 1931 TÜ põllumajandusteaduskonna; dr .agr. (1948, Bonni Ülikool), väitekiri "Grünlandsfragen in Estland (1918–1940). Oli 1931–1943 Tooma Sookultuuri- ja Maaparanduskooli õpetaja ning sookatsejaama assistent, 1943–1944 Põllumajanduse Keskvalitsuse katsehariduse osakonna vaneminspektor. Põgenes 1944 Saksamaale, 1944–1945 oli agronoom Sudeedimaa loomakasvatuse valitsuses. Asus 1948 Rootsi, oli 1948–1954 Wiadi koduloomade katseinstituudi kanala juhataja, 1957–1962 Bockholmssätra kanala juhataja, 1954–1957 Lida linnukasvatuskooli juhataja, 1962–1967 kutsekooli õpetaja Enköpingis. Rohumaaviljelus Eestis, 1947 Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 109. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Carl Gottlieb Rücker

Carl Gottlieb Rücker (ukj 10. august 1778 Kolga-Jaani, Viljandimaa – 12. juuni 1856 Kolga-Jaani, Viljandimaa) oli Eesti kartograaf. Carl Gottlieb Rücker oli kirikuõpetaja Ludwig Nikolaus Rückeri poeg. 1815 Liivimaa Mõõdu- ja Revisjonikomisjoni maamõõtja, 1819–39 W. Struve kutsel LÜÖS-i kartograaf, 1843–55 Valga Mõõdu- ja Revisjonikomisjoni teenistuses. Koostanud W. Struve Liivimaa triangulatsiooni (1816–19) andmetel põhineva 6 lehest koosneva Liivimaa erikaardi (Specialkarte von Livland, 1839), mis oli tollal täpseim kaart Lõuna-Eesti kohta ja millel ta esitas ligi 4600 kohanime (1875–1900 ilmus sellest kaardist 10 kordustrükki). 1836 (3. trükk 1875) ilmus Tallinnas kivitrükis Liivimaa üldkaart ja 1846 Liivi-, Eesti- ja Kuramaa üldkaart (5 kordustrükki 1854–1914). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide General-Charte von Livland. M. 1:605 000. Dorpat, 1836 Specialcharte von Livland in 6 Blättern. M. 1:200 000. SPtb, 1839 General-Karte der Russischen Ost-See-Provinzen Liv- Ehst- und Kurland. M. 1:605 000. Reval, 1846. EE 8, 273 EE 14, 445 Varep, E. Jooni Eesti kartograafia ajaloost. // Eesti Geograafia Seltsi publ. I. Tallinn, 1960, 32–33 Varep, E. C. G. Rückeri Liivimaa spetsiaalkaardist 1839. Tallinn, 1957, 93. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Leho Ründal

Leho Ründal (aastani 1937 Leonhard Grünthal, 7. juuni 1915 Kuuste (Haaslava) vald[küsitav], Tartumaa – 27. august 2006) oli eesti tehnikateadlane. Leho Ründal oli talupidaja poeg. Lõpetas 1934 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppis 1934–36 TÜ loodus-matemaatikateaduskonnas ja 1937–40 TTÜ-s, lõpetas 1946 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiainsenerina; tehnikakandidaat (1956, TPI), väitekiri "Kukersiitse põlevkivibensiini keemilise koosseisu ja füüsikaliste omaduste uurimine". Oli 1946–1956 TTÜ keemia kateedri assistent, 1957–61 Eesti NSV TA Energeetika Instituudi vanemteadur, 1961–74 Eesti NSV TA Keemia Instituudi ja 1974–81 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) keemiliste analüüside kesklaboris. Uurimisvaldkond: köögiviljade ja substraatide keemilised analüüsid, põlevkivikeemia ja põlevkivi kompleksne kasutamine. Üle 40 teadustrükise ja 3 autoritunnistust. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Kohtla põlevkivibensiini adsorptsiooni-kromatograafiline analüüs. // TPI Toimetised. A 52 (1954) Arvutuslik meetod põlevkivibensiini rühmalise koosseisu määramiseks. // TPI Toimetised. A 73 (1956) Maardu leiukoha diktüoneemakilda ja temas sisaldava kerogeeni keemilisest koosseisust. // TA Toim. Tehnika ja füüs-mat 4 (1959) Kerogeeni sisalduse määramine kukersiidi rikastusproduktides nende tiheduste kaudu. // TA Toim. Keemia 39 (1990) 3 Diktüoneemakilda poolkoksi kloreerimisprotsessi kineetika. // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 39 (1990) 4. Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947–72, 20. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Kai Rünk

Kai Rünk (sündinud 30. märtsil 1953 Tartus) on eesti taimeökoloog. Kai Rünk on spordipedagoogi tütar. Lõpetas 1971 Tartu 7. Keskkooli, 1978 TÜ geograafiaosakonna ja 2007 doktorantuuri; MSc (2003, TÜ), väitekiri "Do different competitive" (taimeökoloogia ja ökofüsioloogia, 2007, TÜ), väitekiri "Comparative ecology of three fern species: Dryopteris carthusiana (Vill.) H. P. Fuchs, D. expansa (C. Presl) Fraser-Jenkins & Jermy and D. dilatata (Hoffm.) A. Gray (Dryopteridaceae)", Tartu, 2007. Oli 1981–1986 TÜ botaanikaaia laborant, 1986–1989 insener, 1990–1999 vanemaednik, 1999–2000 aednik, 2003– TÜ taimeökoloogia õppetooli teadur. Uurimisvaldkonnad: taimeökoloogia, sõnajalgtaimede ökoloogia ja harulduse põhjused, haruldaste taimeliikide ökoloogia ja kaitse. Umbes 10 teadustrükist, 3 aimetrükist. 2013 Tartu Ülikooli aumärk Do different competitive abilities of three fern species explain their different regional abundances (kaasautorid M. Moora, M. Zobel). // J. Vegetation Sci. 15 (2004) 3 Can long-distance dispersal shape the local and regional species pool (kaasautor)? // Folia Geobot. 40 (2005) 1 Population stage structure of three congeneric Dryopteris species in Estonia (kaasautorid M. Moora, M. Zobel). // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. Ecology 55 (2006) 1 Phenotypic plasticity and biomass allocation pattern in three Dryopteris (Dryopteridaceae) species on an experimental light-availability gradient (kaasautor K. Zobel). // Plant Ecol. 193 (2007). Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". Tartu Ülikool. Vaadatud 8.12.2022. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Kai Rünk Eesti Teadusinfosüsteemis Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.
Jüri Rünkla

Jüri Rünkla 12. detsember 1937 Tallinn – 8. september 2022 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane. Lõpetas 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiku-tehnoloogina ja 1974 Moskva Patendiinstituudi patentoloogina. 1965–68 TPI aspirant; tehnikakandidaat (1970, TPI), väitekiri "Исследование дистилляции с водяным паром при пониженном давлении". 1961–64 tsemenditehase "Punane Kunda" tehnoloog ja tsehhijuhataja asetäitja, 1966–72 TPI-s keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1972–74 Silikaatbetooni Instituudis laborijuhataja, 1974–81 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1981–86 TTK "Algoritm" sektorijuhataja, 1986–97 Eesti Majandusjuhtide Instituudis dotsent majanduse, tehnoökonoomika, majandusarvestuse kateedris. 1997–2006 EMT turundusanalüüsi osakonna vanemanalüütik. Uurimisvaldkonnad: automatiseeritud juhtimissüsteemid, ettevõtte kuluarvestus ja majandusanalüüs. Üle 80 teadustrükise, sh 4 monograafiat. Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide Automatiseeritud juhtimissüsteem. Tallinn, 1979 Ettevõtte finantsseisund, konkurents ja strateegia. Tallinn, 1996 Ettevõtte kulud, varud ja juhtimisotsused, Tallinn, 1997 Ärianalüüs. Tallinn, 2003. Eesti teaduse biograafiline leksikon. 3. köide: N–Sap TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013 Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.