laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Giustino (Trento)

Giustino (saksa keeles Zustin, Justen või Jobsten) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 30 km Trentost loodes. Valla pindala on 40,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 748 inimest. Giustino külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Pinzolo, Spiazzo, Strembo, Carisolo, Caderzone, Massimeno, Stenico ja Comano Terme.
Grigno

Grigno (saksa keeles Grims) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost idas. Grigno külgneb järgmiste valdadega: Castello Tesino, Cinte Tesino, Ospedaletto, Arsiè, Asiago, Cismon del Grappa ja Enego. Seal asuvad Grotta della Bigonda ja Grotta Calgeron grotikompleksid, samuti kaks eelajaloolist arheoloogilist paika (Riparo Dalmeri ja Grotta di Ernesto).
Kevin MacLeod

Kevin MacLeod (sündinud 28. septembril 1972) on Ameerika helilooja ja muusikaprodutsent. MacLeod on tuntud oma kasutustasuta muusikakogu levitamise tõttu oma veebisaidil incompetech.com. MacLeod on loonud ligi 2000 muusikapala, mis on allalaadimiseks saadaval Creative Commonsi litsentsiga. Selle litsentsi tingimused võimaldavad kõigil kasutada tema muusikat tasuta, juhul kui teose autorile viidatakse. Tema muusikat on kasutatud paljudes YouTube'i videotes, videomängudes ja filmides, 2016. aasta juuli seisuga oli MacLeodi IMDb keskkonnas heliloojana märgitud rohkem kui 2700 teose puhul. http://www.dailydot.com/business/youtube-content-id-creative-commons-problems/ https://www.kickstarter.com/stories/freemusic?ref=HappeningNewsletterFeb2315 http://wiki.creativecommons.org/Case_Studies/Kevin_MacLeod http://incompetech.com/music/royalty-free/isrc_to_name.php http://incompetech.com/music/royalty-free/faq.html http://www.imdb.com/name/nm1930572/ Ametlik koduleht Kevin MacLeod IMDb-s Kevin MacLeod Twitteris Kevin MacLeod Soundcloudis
Taupo

Taupo on linn Uus-Meremaal Põhjasaarel.
Kurukse

Kurukse küla oli küla Jõgevamaal Kursi kihelkonnas. Kurukse (Kruckenmoyse) küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. Küla kohta on saksa keeles kasutatud ka nime Kurckushoff, lisaks veel Kurukase, Kurukos (1582). Alates 1977. aastast arvatud Härjanurme küla koosseisu. Härjanurme küla eestigiid.ee
Kaatvere

Kaatvere küla on endine küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Küla nime mainimised varastes ajalooallikates: 1582 Kazwer, 1592 Kadwer, 1627 Kattwer. Alates 1977. aastast arvati Kaatvere Härjanurme küla koosseisu. Kaatvere Eesti kohanimeraamatus.
Aarne Liiv

Aarne Liiv (sündinud 19. augustil 1950) on eesti bioloog, ihtüoloog. Ta on lõpetanud Tartu ülikooli bioloogina. Ta on kalakasvatuse spetsialist. Talle kuulub kala- ja vähikasvatusega tegelev kalatalu (kalatalu Härjanurmes), mis asub Jõune külas. 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Ivan Iljin

Ivan Aleksandrovitš Iljin (vene keeles Иван Александрович Ильин; vkj 28. märts / ukj 9. aprill 1883 Moskva – 21. detsember 1954 Zollikon Zürichi lähedal) oli vene filosoof ja publitsist. Iljin pärines Moskva aristokraatide perekonnast. 1906. aastal lõpetas ta Keiserliku Moskva Ülikooli õigusteaduskonna ning jäi sinna tööle. 1909. aastast töötas ta eradotsendina. 1918. aastal kaitses ta väitekirja teemal "Философия Гегеля как учение о конкретности Бога и человека" ('Hegeli filosoofia kui õpetus Jumala ja inimese konkreetsusest') ning asus tööle õigusteaduskonna professorina. Teda vahistati korduvalt kommunismivastase tegevuse pärast. 1922. aastal mõisteti ta surma, kuid saadeti siiski 160 haritlase seas niinimetatud Filosoofide laeval Venemaalt välja. 1923–1934 töötas ta Vene Teaduste Instituudis Berliinis. 1927–1930 oli ta ajakirja Russki kolokol (Русский колокол) toimetaja ja väljaandja. 1934. aastal vahistati ta Saksa võimude poolt, kuid vabanes tänu Sergei Rahmaninovile ning asus 1938. aastal Šveitsi Genfi. Kuna ta ei olnud Šveitsi kodanik, siis oli tal keelatud avaldada poliitilise sisuga teoseid. Ta hiilis sellest keelust mööda, avaldades oma kirjatöid Vene emigrantide väljaannetes pseudonüümi all. Ent kultuuri- ja religiooniteemalisi kirjutusi avaldas ta oma nime all. Iljin suri 21. detsembril 1954 ning maeti Zürichi lähedale Zollikoni. 2005. aasta oktoobris maeti Anton Denikin koos abikaasaga ning Ivan Iljin koos abikaasaga ümber Moskvasse Püha Donskoi kloostri kalmistule. Ivan Iljin kirjutas üle 50 raamatu ja brošüüri ning sadu artikleid vene, saksa ja teistes Euroopa keeltes. Michigan State University returning papers of late dissident Russian philosopher Ivan Il’in, mai 2006 Vladimir Juškin, Kremlit innustab tugevat Venemaad luues piiratud vabaduse idee, Postimees, 4. september 2006
Pietermaritzburg

Pietermaritzburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, KwaZulu-Natali provintsi halduskeskus ja suuruselt teine linn. Pietermaritzburg asutati buuri ümberasujate poolt 1838. aastal. Linnas asub Kwa-Zulu Natali muuseum. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Pietermaritzburgi elanikest mustanahalised aafriklased 69,99%, valged 14,24%, India või Aasia päritolu inimesed 8,35%, värvilised 6,91% ja teised 0,50%. Emakeeleks pidas suulu keelt 57,03%, inglise keelt 28,94%, afrikaani keelt 4,24%, koosa keelt 3,51%, sotho keelt 2,26%, ndebele keelt 0,93%, tsvana keelt 0,47% ja teisi keeli 2,63%. https://census2011.adrianfrith.com/place/566003
Laitse seltsimaja

Laitse seltsimaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Saue vallas Kaasiku külas. Seltsimaja asutati 1996. http://www.seltsimaja.ee/index.php/ajalugu (vaadatud 17.12.2017) Seltsimaja koduleht
Imèr

Imèr (saksa: Immer või Almern) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1213 inimest ja valla pindala on 27,6 km². Imèri vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Masi di Imèr, Sass Maor ja Pontet. Imèr külgneb järgmiste valdadega: Primiero San Martino di Castrozza, Canal San Bovo, Mezzano ja Sovramonte. Valla territooriumil on Vederne mägi ja osa Val Noanast. Linna koduleht
Laatre vabaajakeskus

Laatre vabaajakeskus on asutus Valga maakonnas Valga vallas Laatre asulas. Asutuse eesotsas on Riina Pill. https://web.archive.org/web/20171217104214/http://www.tolliste.ee/index.php/vallavalitsus/hallatavad-asutused (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Tõlliste valla kodulehel
Lõhavere

Lõhavere on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda. Külas voolab Lõhavere oja, millele on küla edelaosas paisutatud Lõhavere järv. Lõhavere linnamägi Lõhavere mõis Lõhavere järv Lõhavere soo Lõhavere tee ehk Tallinna tänav (Suure-Jaani) Linnamäe rändrahn Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 14.05.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 29.12.2020.
Isera

Isera (saksa keeles Iser) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost edelas. Valla pindala on 14,1 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2496 inimest. Isera vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Marano, Cornalé, Reviano, Folaso, Patone, Lenzima ja Bordala. Isera külgneb järgmiste valdadega: Villa Lagarina, Ronzo-Chienis, Rovereto, Nogaredo ja Mori. Linna koduleht
Kuusalu rahvamaja

Kuusalu rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kuusalu asulas. Rahvamaja ehitati 1905 ja tollal oli see Kuusalu Karskuse Seltsi Seeme seltsimaja. 1905 läks maja Kuusalu Põllumeeste Seltsile. http://www.tormis.ee/wordpress/?page_id=20 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Veljo Tormise Kultuuriseltsi kodulehel
Kurtna külamaja

Kurtna külamaja on kultuurikeskus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Kurtna asulas. Asutust haldab MTÜ Nelikand. https://web.archive.org/web/20171217105443/http://www.visitpandivere.ee/majutus-ja-toitlustus/146-kurtna-kulamaja (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Visitpandivere.eu kodulehel
Kullametsa seltsimaja

Kullametsa seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullametsa külas. Asutust haldab Kullametsa Külaselts. https://web.archive.org/web/20171217110121/http://www.rahvakultuur.ee/Kullametsa_Seltsimaja_147?f=2855&t=1012&o=27429 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Kullametsa küla kodulehel Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuijõe külamaja

Kuijõe külamaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kuijõe külas. Asutust haldab Kuijõe Külaselts. https://web.archive.org/web/20171217110525/http://www.rahvakultuur.ee/Rahvakultuuri_valdkondlik_andmekog_107?&v=264&o=27428 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kuigatsi külamaja

Kuigatsi külamaja on kultuurikeskus Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi külas. Külamajas tegutseb ka Kuigatsi raamatukogu. http://kuigatsi.edicypages.com/klamaja (vaadatud 17.12.2017) Külamajast Kuigatsi küla kodulehel
Swellendam

Swellendam on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas. Swellendam on asutatud 1743. aastal ja on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi vanemaid linnu. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Swellendami elanikest värvilisi 63,06%, valgeid 19,46%, mustanahalisi aafriklasi 15,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 1,81%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 81,29% elanikest, koosa keelt 9,50%, inglise keelt 4,77%, sotho keelt 1,07% ja teisi keeli 1,20%. History of Swellendam : historic Swellendam is South Africa's third oldest town hideawaybb.co.za https://census2011.adrianfrith.com/place/170005
Kõue rahvamaja

Kõue rahvamaja (nimetatud ka Kõue rahva maja) on rahvamaja Harju maakonnas Kose vallas Kõue külas. Asutust haldab Kõue Külade Selts. https://web.archive.org/web/20171217111400/http://www.rahvakultuur.ee/Koue_Rahva_Maja_147?&v=264&o=2051 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kõrtsialuse külastuskeskus

Kõrtsialuse külastuskeskus (varem Kõrtsialuse seltsimaja) on asutus Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas. Asutust haldab Kõrtsialuse Küla Selts. http://www.kortsialuse.ee/index.php?id=49 (vaadatud 17.12.2017) Asutuse koduleht
Koorküla rahvamaja

Koorküla rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Koorkülas. Asutuse eesotsas on Liivi Arro. Asutus asutati 1910. https://web.archive.org/web/20171217114600/http://www.rahvakultuur.ee/Koorkula_Rahvamaja_147?&v=264&o=388 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Helme valla kodulehel Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kõnnu külamaja

Kõnnu külamaja on kultuurikeskus Harju maakonnas Kuusalu vallas Kõnnu külas. Asutust haldab Kõnnu Külaselts. https://web.archive.org/web/20171217114900/http://www.rahvakultuur.ee/Konnu-Kulamaja_147?v=264&o=23837 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Koluvere seltsimaja

Koluvere seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Koluvere külas. Asutust haldab Koluvere Küla Selts. https://web.archive.org/web/20171217115337/http://www.rahvakultuur.ee/Koluvere_seltsimaja_147?&v=264&o=27426 (vaadatud 17.12.2017) Asutusest Koluvere Küla Seltsi kodulehel Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kolgaküla rahvamaja

Mitte segi ajada samas vallas asuva Kolga rahvamajaga Kolgaküla rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgakülas. Esimene Kolgaküla rahvamaja avati 1931. aastal. Ehitamise algatas Kolgaküla Haridusselts. 17. juulil 2006 põles süüdatud rahvamaja maha. Uus rahvamaja, mis on praktiliselt põlenud hoone koopia, avati pärast korjandusi ja heategevusaktsioone 19. juunil 2008. Kohal oli president T. H. Ilves. 19. ja 20. oktoobril 2012 korraldas Kolgaküla Selts rahvamajas filmifestivali, kus näidati kaheksat filmi, mille stseene on filmitud Kolgakülas. Kohalikud inimesed on osalenud massistseenides sellistes mängufilmides nagu "Inimesed sõdurisinelis" (1968), "Verekivi" (1972), "Äratus" (1989), "See kadunud tee" (1990), "Tulivesi" (1994), "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (2002), "Seenelkäik" (2012) ning üldlaulupeo tule teekonda kajastavas dokumentaalfilmis "Tulekummardajad" (2000). Festivaliga samal ajal avati maja kõrval Eesti filmi 100. aastapäevale pühendatud infotahvel-kaart. http://www.kolgakyla.ee/tutvustus.htm (vaadatud 17.12.2017) Rahvamaja koduleht
Lavarone

Lavarone (saksa keeles Lafraun, tsimbri murdes Lavròu) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost kagus. Valla pindala on 26,3 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1109 inimest. Lavarone vallas on frazioni (alljaotused): Chiesa, Cappella, Gionghi, Masetti, Villanova, Longhi, Magrè, Slaghenaufi, Bertoldi, Nicolussi, Piccoli, Oseli, Gasperi, Lanzino, Albertini, Rocchetti, Malga Laghetto, Stengheli, Azzolini ja Masi di Sotto. Lavarone külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Luserna, Folgaria, PPedemonte, Levico Terme ja Lastebasse. 20. sajandi alguseni kõneles Lavarone rahvas tsimbri murret, iidset saksa baieri murde alamdialekti. Linna koduleht
Õie Arusoo

Õie Arusoo (sündinud 12. oktoobril 1944) on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud 1970. aastast Eesti Televisioonis toimetaja ja produtsendina. Ta on teinud laste- ja haridussaateid (teemadeks kirjandus ja kunst) ning toimetanud pikka aega loodus- ja keskkonnasaadet "Osoon". 2012 Eesti looduskaitsemärk 2021 Valgetähe V klassi teenetemärk Vaitmaa, Ester 2007. Produtsendiamet avalik-õiguslikus Eesti televiskoonis: võrdlus eraprodutsentidega. (Bakalaureusetöö.) Tartu: Tartu Ülikool. Eesti riiklike teenetemärkide kavaleride andmebaas presidendi kantselei kodulehel (president.ee).
Kolga rahvamaja

Mitte segi ajada samas vallas asuva Kolgaküla rahvamajaga Kolga rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolga asulas. Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Koksvere seltsimaja

Koksvere seltsimaja on kultuurikeskus maakonnas Põhja-Sakala vallas Koksvere külas. Seltsimaja tegevust korraldab Koksvere Maanaiste Selts. Asutusest Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lavis

Lavis (saksa keeles Navis) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 9 km Trentost põhja pool. Valla pindala on 12,4 km². 2006. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 9000 inimest. Lavisi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pressano, Sorni ja Nave San Felice. Lavis külgneb järgmiste valdadega: Giovo, San Michele all'Adige, Nave San Rocco, Zambana, Trento ja Vallelaghi. Forchheim Saksamaal Mägigiid Franco Nicolini on Lavisis sündinud. Linna koduleht
Kolmanda inimese argument

Kolmanda inimese argument, millest räägib esimesena Platon oma dialoogis "Parmenides" (132d-133a), on Platoni ideedeõpetuse kriitika. Väljendi kolmas inimene (vanakreeka keeles τρίτος ἄνθρωπος, tritos anthropos) võttis kasutusele Aristoteles, kes kasutab näitena inimest (sellest ka argumendi nimi), et argumenteerida Platoni teooria vastu. Argumendi kohaselt peab vastavalt ideedeõpetuse postulaatidele inimese ja ideede sfääris paikneva "inimese idee" vahel olema sarnasus, mida aga peab omakorda väljendama eraldiseisev, sj ühtlasi ideede sfääri kuuluv idee ning see viib lõputu regressi tõttu ideede hulga kasvamisele lõpmatusse, muutes sellega ideede sfääri piiritlematuks, mis on metafüüsilises mõttes ebasoovitav. Aristotelese sõnastuses leiab argumendi tema "Metafüüsika" 1. raamatust (990b1), 13. raamatust (1079a13) ja "Sofistide ümberlükkamistest (178b36). Platoni "Parmenideses" on Aristoteleselt nime saanud argumendi kõrval veel teisi sarnaseid ideedeõpetuse probleeme väljendavaid arutlusi. Platoni ideedeõpetuse kohaselt koosneb maailm lisaks meelelisele maailmale ka ideede maailmast. Ideed on n-ö nähtavad ainult mõistusele st neist saab ainult mõelda. Nt lahendades geomeetria ülesannet kolmnurga kohta, ei tee me seda mitte joonisel oleva kolmnurga kohta vaid lahendus kehtib kolmnurga idee kohta. Ideede maailma ja meelelise maailma vahekorda seletas Platon koopamüüdi abil. Platoni ideedeõpetuse järgi on igasugune sarnasus tingitud ideest. Inimesed on omavahel sarnased, sest neis on inimese idee. N-ö esimene inimene on päris inimene, n-ö teine inimene on esimese inimese idee. Ideedeõpetusest järeldub aga ka, et peab olema n-ö kolmas inimene, sest kui esimesed kaks on omavahel sarnased, tähendab see, et ka neis on üks ühine idee. See ühine idee tingib sarnasuse ja ongi n-ö kolmas inimene. Analoogselt arutledes järeldub ka neljas ja viies jne inimene. Seega peab ideede maailmu olema lõpmata palju, sest idee ja tema kehastus on erinevates maailmades. Valetaja paradoks Parmenides (Platon) Meos, Indrek 2013: "Filosoofia sõnaraamat". Elektrooniline väljaanne. Lk 277. Meos, Indrek 2013: "Filosoofia sõnaraamat". Elektrooniline väljaanne. Lk 203. Pelletier, Zalta: How to Say Goodbye to the Third Man Platoni "Parmenidese" ingliskeelne tõlge (Gutenbergi projekt) Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
Langebaan

Langebaan on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas. Langebaan asub Kaplinnast 120 kilomeetrit põhja pool, Langebaani laguuni kaldal. Langebaan on asutatud 1922. aastal. Kuni 1960. aastani asus seal vaalapüügijaam. Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Langebaani elanikest valgeid 56,02%, värvilisi 34,74%, mustanahalisi aafriklasi 7,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,49% ja teisi 1,41%. Emakeeleks pidas afrikaani keelt 76,21% elanikest, inglise keelt 19,19%, koosa keelt 1,33%, sotho keelt 0,57%, suulu keelt 0,51%, tsvana keelt 0,44% ja teisi keeli 1,75%. Langebaan Travel Ground https://census2011.adrianfrith.com/place/163012
Ledro

Ledro (kohalikus murdes: Léder) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised vallad Pieve di Ledro, Bezzecca, Concei, Molina di Ledro, Tiarno di Sopra ja Tiarno di Sotto.  Pikemalt artiklis Bezzecca lahing  Pikemalt artiklis Pieve di Ledro lahing Vald loodi pärast 30. novembril 2008 korraldatud referendumit kõigis 6 Valle di Ledro vallas. Vallas on frazioni (alljaotused) Bezzecca, Biacesa, Concei, Enguiso, Legos, Lenzumo, Locca, Mezzolago, Molina di Ledro, Pieve di Ledro (vallakeskus), Pré di Ledro, Tiarno di Sopra, Tiarno di Sotto. Ledro külgneb järgmiste valdadega: Bleggio Superiore, Bondone, Borgo Chiese, Fiavè, Limone sul Garda (Brescia provints), Magasa (Brescia provints), Nago-Torbole, Riva del Garda, Pieve di Bono-Prezzo, Storo, Tenno, Tione di Trento ja Tremosine (Brescia provints). Ledro järv, mitte väga kaugel Garda järvest Giardino Botanico Preistorico di Molina di Ledro, pronksiaja toidutaimede botaanikaaed Andrea Maffei Müllheim, Saksamaa Buštěhrad, Tšehhi Doksy, Tšehhi Chyňava, Tšehhi Milín, Tšehhi Nový Knín, Tšehhi Příbram, Tšehhi Ptice, Tšehhi Všeň, Tšehhi Siin asub üks või rohkem eelajaloolist vaielamu asulakohta, mis on osa eelajaloolistest vaielamutest ümber Alpide UNESCO maailmapärandi nimistus. Ledro valla ametlik veebileht
Austria šilling

Šilling (saksa keeles Österreichischer Schilling) oli Austria valuuta aastatel 1925–1938, 1945–1999 ning raharingluses 2002. aastani. Üks šilling jagunes 100 krossiks. Šilling vahetati välja euroga, mis võeti vastu fikseeritud kursiga 1 euro = 13,7603 šillingit. 1 šilling (1925). Šilling kehtestati 1924. aasta 20. detsembril Šillingi Aktiga, kursiga 1 šilling kümnele tuhandele Austria-Ungari kroonile ning anti välja 1. märtsil 1925. Šilling tühistati anšlussi alguses (1938), mil seda vahetati kursiga kaks Saksa riigimarka kolmele šillingile. Šilling võeti uuesti kasutusele pärast teist maailmasõda, 30. novembril 1945 liitlasvägede poolt, kes andsid välja paberraha nimiväärtuses 50 krossist 100 šillingini. Kurss riigimarga suhtes oli üks ühele, limiidiga 150 šillingit inimese kohta. 1945. aastal hakkas paberraha välja andma Natsionaalpank ja esimesed mündid anti välja 1946. 21. novembril 1947 võeti vastu teine šillingi seadus, anti välja uued paberrahad ning seoti šilling USA dollariga kursiga 1 dollar = 26 šillingit. 1976. aasta juulis dollari kõikumise järel seoti šilling Saksa margaga. Kuigi Austria ametlikuks rahaks sai 1999. aastal euro, ei võetud euromünte ega kupüüre kasutusele enne 2002. aastat. Vanad šillingid hakkasid vaikselt ringlusest kaduma pärast 2002. aasta 28. veebruari. Šillingikupüürid ja -mündid on endiselt euro vastu vahetatavad ükskõik millises Austria Natsionaalpanga harus määramata ajani.
Filmitegelaste loend

Siin on loetletud filmide ja seriaalide tegelasi. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Ariel, Disney multifilmi "Väike Merineitsi" tegelane Romeo Aro Juulia Autio B.A. Baracus Barbar Conan Patrick Bateman Mr. Bean Carson Beckett Chandler Bing M. Bison Ernst Stavro Blofeld Patty Bouvier Selma Bouvier Buratino Clifford Burns Daphne Burns Montgomery Burns Annie Camden Eric Camden Lucy Camden-Kinkirk Mary Camden Matt Camden Ruthie Camden Simon Camden Carl Carlson Deadpool Ronon Dex Doktor Hukatus Doctor Who Teyla Emmagan Maude Flanders Aiden Ford Stephanie Forrester Futu Ghostface Barney Gumble Inka Haapala George Hammond Hernehirmutis Isabella Holm Miro Holm Hanon Hosho Milhouse Van Houten Emma Ilola Inspektor Gruvi Daniel Jackson Qui-Gon Jinn Jokker Davy Jones Indiana Jones Jõuluvana Väike Abiline Jäämees Tanja Jääskeläinen Karen Aino Kaukovaara Otto Kaukovaara Sampo Kaukovaara Jennifer Keller Oona Kiviranta Klaabu Michael Knight Kobra Komandör Aamu Korhonen Krang Freddy Krueger Krusty ksenomorfid Helena Kuula Kalle Laitela Miia Laitela Lenny Leonard Niiske von Lipwig Lotso koeratüdruk Lotte Salla Mattila Kenny McCormick Rodney McKay Hans Moleman Nelson Muntz H. M. Murdock Camilla Mustavaara Apu Nahasapeemapetilon Luchia Nanami Pete Niiranen Obi-Wan Kenobi Daniel Ojala Ken Ojala Jack O'Neill Templeton Peck Pingviin Pluuto Hercule Poirot Mary Poppins Potsataja Ossi Puolakka Peppi Puolakka Veera Puolakka Harley Quinn Jessica Rabbit Raudpats onu Robert Roheline Paharet Rummu Jüri Jukka Salin Maarit Salin Sofia Salin Ivo Schenkenberg John Sheppard Shredder Annika Sievinen Heli Sievinen Katri Sievinen Lasse Sievinen Paula Sievinen Bart Simpson Homer Simpson Lisa Simpson Maggie Simpson Marge Simpson Mona Simpson Jaak Sirkel Anakin Skywalker Hannibal Smith Butters Stotch Superman Elina Taalasmaa Kari Taalasmaa Onni Taalasmaa Tuomo Tervajoki Thanos Kara Thrace Lina Tōin Naruto Uzumaki Jenni Vainio Katja Vainio Niko Vainio Eero Vanala Havelock Vetinari Elizabeth Weir Clancy Wiggum Richard Woolsey Xena
Salzburgi lennujaam

W. A. Mozarti nimeline Salzburgi lennujaam (IATA: SZG, ICAO: LOWS) on lennujaam Austrias.