laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Kunnar Kukk

Kunnar Kukk (sündinud 13. detsembril 1984) on eesti andmeteadlane. Kukk lõpetas 2003. aastal Abja Gümnaasiumi kuldmedaliga, sai 2008. aastal Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis bakalaureusekraadi ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal. 2011. aastal läbis ohvitserikoolituse Kaitseväe Akadeemias. 2020. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli IT Kolledži diplomiõppes IT-süsteemide arenduse erialal. Ta on 2021. aasta seisuga Tallinna Tehnikaülikooli äriinfotehnoloogia magistrant. Kunnar Kukk on disaini- ja tarkvaraettevõte Proekspert nooremandmeteadlane. Ta on olnud Eesti Päevalehe ajakirjanik, töötanud aastatel 2008–2009 majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi avalike suhete nõunikuna, olnud Pärnu Ühisgümnaasiumi programmeerimise õpetaja, idufirma Topia tooteanalüütik ja Äripäeva andmebaasi analüütik. 2011. aastal sai ta nooremleitnandi auastme. Kunnar Kukk peab blogi kunnark.wordpress.com, kus andmeanalüüsi abil püüab selgitada ühiskondlikke trende. 2003 – Välisministeeriumi Euroopa-teemalise esseekonkursi võitja 2020 – üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi 3. preemia konkursitöö „Sarnaste uudiste tuvastamise prototüüp Rahvusringhäälingu uudistekstide näitel” eest Kunnar Kukk (29.01.2021). "Kunnar Kukk: miks kaotada piiride ajastul üleliigsed piirid?". ERR. Vaadatud 25.08.2021. "Muugime andmete abil lahti rikkuse valemit". Arvamusfestival. 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.08.2021. Vaadatud 25.08.2021. "Abja Gümnaasiumi vilistlased". Abja Gümnaasium. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.03.2016. Vaadatud 25.08.2021. Toomas Hendrik Ilves (16.03.2011). "Sõjaväeliste auastmete andmine". Presidendi kantselei. Vaadatud 25.08.2021. Välisministeeriumi pressitalitus (26. veebruar 2003). "Välisministeeriumis autasustati Euroopa-teemalise esseevõistluse parimaid". Välisministeerium. Vaadatud 25.08.2021. "Bakalaureuseõppe vilistlased ajakirjanduse ja kommunikatsiooni eriala". Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituut. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.04.2022. Vaadatud 25.08.2021. "Harukontori avamine tõi uusi töötajaid". ITuudised.ee. 17. veebruar 2017. Vaadatud 25.08.2021. "Kunnar Kukk". Delfi. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.08.2021. Vaadatud 25.08.2021. Kunnar Kukk (27.05.2019). "Kunnar Kukk: Väliskaubandusministri Hinckuse rünnak iseendale". Geenius. Vaadatud 25.08.2021. Anna-Liisa Mets (11. november 2011). "Mereväelast süüdistatakse ebaväärikas käitumises". Õhtuleht. Vaadatud 25.08.2021. Kunnar Kukk. "Kunnar Kukk – Isiklik. Mõtted. Tehnoloogiast. Inimestest". kunnark.wordpress.com. Vaadatud 25.08.2025. {{netiviide}}: kontrolli kuupäeva väärtust: |vaadatud= (juhend) Denes Kattago (8. veebruar 2018). "BLOGIPIDAJA ANALÜÜS: kellele on vaja neljarealist Tallinna-Tartu maanteed?". Õhtuleht. Vaadatud 25.08.2021. "Tehnikaülikooli loodusteaduse tudengite edu üliõpilaste teadustööde 2020. a riiklikul konkursil". Tallinna Tehnikaülikool. 22.12.2020. Vaadatud 25.08.2021.
Kureküla

Kureküla on alevik Tartu maakonnas Elva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Rannu valda. See on kõige väiksema rahvaarvuga alevik Eestis. Asulas tegutseb Kureküla raamatukogu. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 9.06.2019. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. Taavi Pae: "Viguriga kaardid: pilla-palla asustussüsteem" Postimees, 6. veebruar 2021
Renee Kooli

Renee Kooli (sündinud juulis 1986) on eesti andmestrateeg, kes keskendub andmevisualiseerimise abil loojutustamisele. Kooli omandas 2013. aastal bakalaureusekraadi Tallinna Tehnikaülikooli arvuti- ja süsteemitehnika erialal. Töötas aastaid Skype'is ja Microsoftis, samuti ettevõttes Helmes. Alates 2021. aasta algusest Omniva andmesuuna juht ja EBS-i õppejõud. Vabatahtlikuna töötas Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 meeskonnas ning 2021. aastal osales Arvamusfestivali arutelus "Muugime andmete abil lahti rikkuse valemit". 2021 – Esimene koht Captain Challenge’i HCP 20-30 klassis 2017 – Forus spordiklubi järjekindel treenija Renee Kooli on spordihuviline, on mänginud lauatennist, mängib golfi. Oli varem terviseprobleemi tõttu ülekaaluline ja osales sellega seoses TV3 saates "Minu imeline muutumine". "Executive Data Strategy". EBS. Vaadatud 25.08.2021. "Renee Kooli's Email Head of Data @ Omniva". Rocketreach. Vaadatud 25.08.2021. "Lauatennise reiting". Mats.ee. Vaadatud 25.08.2021. Renee Kooli (7. veebruar 2020). "How small modifications can change the perspective of a story". Medium. Vaadatud 25.08.2021. "Data Viz Clinic: Improving a ranking chart". Medium. 26. märts 2020. Vaadatud 25.08.2021. "Renee Kooli, Omniva, andmesuuna juht; Estonian Business School, õppejõud". Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus. Vaadatud 25.08.2021. "Muugime andmete abil lahti rikkuse valemit". Arvamusfestival. 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.08.2021. Vaadatud 25.08.2021. "Tallinn 2011 nädal objektiivis". Kultuuripealinn. 10. juuni 2011. Vaadatud 25.08.2021. "Turba naljatades: mõtlesin enne seda võistlust golfist loobuda". Golf. 17.07.2021. Vaadatud 25.08.2021. "Treener kiidab treenijat!". Forus klubi. 03.11.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.08.2021. Vaadatud 25.08.2021. Kaja Roomets (3. aprill 2013). "Renee imeline muutumine: rippuvad rinnad olid tõeliseks nuhtluseks!". Õhtuleht. Vaadatud 25.08.2021.
Žemasis Pavilnys

Žemasis Pavilnys on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Žemasis Pavilnys piirneb lõunas Aukštasis Pavilnysga, läänes Markučiaiga, loodes Leoniškėsega, põhjas Pūčkoriaiga, idas aga Strielčiukaiga. Linnaossa kuulub Tuputiškėse asum. Žemasis Pavilnysis asuvad Markučiai, Pilise ja Pavilnysi parkmets. Linnaosa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Markučiai maastikukaitsealale, Tuputiškėse geomorfoloogilisele kaitsealale, Kalnose looduskaitsealale ja Tuputiškėse botaanilisele kaitsealale. Linnaossa jääb Pavilnysi raudteepeatus. Nimi Pavilnys on vana hüdronüüm, mis tuleneb Vilnia jõe nimest. Seda on esmamainitud 1639. aastal. Sealsed alad kuulusid varem Pacide suguvõsale, sealseid künkaid kutsuti Pacide küngasteks. Piirkond oli Vilniuse üliõpilaste seas populaarne puhkepaik. Novembriülestõusu järel konfiskeerisid tsaarivõimud sealsed maad ja asustasid sinna Venemaalt tulnud õigeusklikke. Aastal 1862 avati seal raudteejaam. Aastal 1908 ostsid Vilniuse raudteelased, kes olid ühinenud raudteelaste koloonia seltsiks, oma aedade tarbeks 80 hektarit maad. Alumiste aladega ühendamiseks rajati Tuputiškėse serpentiin (omandatud maad olid Tuputiškėse karjamõisa valduses). Kahe maailmasõja vahel oli piirkond prestiižne elamurajoon, sealsele metsasele alale rajasid oma kodud mitmed Vilniuse Ülikooli professorid. Piirkond kandis toona nime Kolonia Wilenska. 7. juulil 1944 sisenesid Vilniusse Nõukogude väed, samas ründas linna ka Armija Krajowa. Pavilnysis peeti lahing Saksa vägedega; seal peetud lahingute käigus suur osa varem rajatud majadest. Muinsuskaitse all on Tuputiškėse serpentiin ja majad Žemoji g. 35 ning Žemoji g. 33. Žemasis Pavilnys Serpentiin https://www.geoportal.lt/map/ Jurkštas, Jonas. Vilniaus vietovardžiai. – Vilnius, 1985, lk. 16. Vilnijos vartai "Leedu kultuurimälestiste register". Vaadatud 25. augustil 2021.
Monsters at Work

"Monsters at Work" on Ameerika Ühendriikide animeeritud komöödiasari, mille stsenarist on Bobs Gannaway. Sarja toodeti kokku 20 jagu. Selle esimese hooaja jaod esilinastusid 2021. ja teise hooaja jaod 2024. aastal.
Remmel

Remmel on eesti perekonnanimi. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Remmel 335 inimesel: 151 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Remmel meeste puhul 458. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Nimi on levinuim Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,75. Perekonnanime Remmel on pandud 16 mõisavallas Harju-, Lääne-, Pärnu-, Tartu-, Saare- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Remmel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ambsberg, Blunt, Kannika, Luubert, Rämmann, Rämmel, Reimann, Reits, Remmelmann, Remmer, Rimmeld, Romann, Römmelmann, Strömling ja Volens. Aini-Merike Remmel, eesti arhitekt Aleksander Remmel, eesti kunstipedagoog (1898–1982) Alide Remmel, eesti botaanik (1899–1979) Hele-Kai Remmel, eesti jurist, endine riigikohtunik (1948–) Ia Remmel, eesti muusikaajakirjanik, -kriitik ja -pedagoog (1965–) Jaan Remmel, eesti looduskaitsja (1934–2007) Johannes Remmel, Eesti sõjaväelane (1897–1942) Maie Remmel, eesti teadusajaloolane (1940–) Mari-Ann Remmel, eesti folklorist (1966–) Mart Remmel, eesti keeleteadlane (1944–2000) Meego Remmel, eesti vaimulik (1966–) Nikolai Remmel, Eesti pedagoog (1908–1983) Teisi Remmel, eesti sotsiaaltöötaja (1938–) https://www.stat.ee/nimed/pere/Remmel (vaadatud 25.08.2021)
Reits

Reits on eesti perekonnanimi. Perekonnanime Reits (Reitz) on pandud Lihula mõisavallas Lihula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Reitsi-nimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Raidaru, Remmel, Rohumets ja Urmet. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reits 14 mehel ja 18 naisel. Karl Reits
Immuunsuspass

Immuunsuspass, ka vaktsiinipass, immuunsustõend vms on kas paberkandjal või digitaalses vormis tunnistus, mis tõendab selle omaniku immuunsust nakkushaiguse vastu. COVID digitõend. Terviseamet (vaadatud 25. augustil 2021)
Ponte Vecchio

Ponte Vecchio (itaalia keeles 'vana sild'; hääldus: [ˈponte ˈvɛkkjo]) on sild Arno jõel Firenzes. See on Euroopa vanim segmenteeritud kaarsild. Sillal asuvad poed, kus müüakse peamiselt juveliiritooteid. Algne sild, mis oli olemas juba Rooma ajal, oli tehtud puust. See hävis 1333. aastal üleujutuse tagajärjel. Sild ehitati uuesti üles 1345. aastal kivisillana. See koosneb kolmest kaarest, kusjuures keskmise kaare pikkus on 30 m ja äärmiste kaarte pikkus 27 m. 1565. aastal laskis Cosimo I de' Medici Giorgio Vasaril ehitada silla kohale koridori, et ühendada Palazzo Vecchio Palazzo Pittiga. Teise maailmasõja ajal ei lasknud sakslased taganedes silda õhku, väidetavalt Hitleri erikäsu tõttu.
Kaja Sõstra

Kaja Sõstra (sündinud 20. aprillil 1965) on eesti statistik. Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal süsteemiinsenerina cum laude. Sõstra kaitses 2005. aastal Tartu ülikooli matemaatilise statistika osakonnas doktoritöö "Restriction estimator for domains". Ta on töötanud Soome statistikakeskuses ja Eesti statistikaametis, samuti Infotehnoloogilise mobiilsusobservatooriumi vanemanalüütikuna. Sõstra on statistikaameti juhtivanalüütik. "Kaja Sõstra CV". ETIS. Vaadatud 25.08.2021. "Kontakt". Statistikaamet. Vaadatud 25.08.2021. Märt Berkin (23. aprill 2020). "Nüüd avalik: riik tegi palgarakenduse, mis näitab, kui palju sa teistega võrreldes teenid". Geenius. Vaadatud 25.08.2021.
Montecchio

Montecchio on asula ja vald (comune) Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis. Halduskeskus asub Montecchios, fraktsioonid (frazioni) on Melezzole ja Tenaglie 377 meetri kõrgusel merepinnast asuva Montecchio asustustihedus oli 2020. aasta augusti lõpu seisuga keskmiselt 32 inimest ruutkilomeetri kohta. Montecchio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avigliano Umbro, Baschi, Civitella d'Agliano (VT), Guardea, Orvieto, Todi (PG). "Montecchio" (itaalia). DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana. Vaadatud 25.08.2021. https://demo.istat.it/?l=it  Montecchio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Třemošnice

Třemošnice (saksa keeles Tremoschnitz) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Třemošnice asub Chrudimist ligikaudu 18 km lääneedelas ja Pardubicest umbes 23 km edelas. Třemošnice asub merepinnast 301 meetri kõrgusel. Třemošnicet on esmamainitud 1564. aastal. Raudteeühenduse sai Třemošnice 1882. aastal. Linnaõigused anti Třemošnicele 1. juulil 1994. Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018. Q125984191, vaadatud 19.05.2024. Třemošnice Místopisný průvodce po České Republice Historie Město Třemošnice
Neuralink Corporation

Neuralink Corporation on Elon Muski asutatud neurotehnoloogiaettevõte, mis arendab siirdatavaid neurokompuutrilisi aju-masina liideseid. Ettevõtte peakorter asub San Francisco Pioneerimajas, jagades OpenAI-ga kontorit. Neuralink käivitati 2016. aastal ja esimest korda avalikustati see 2017. aasta märtsis. Veebileht
Viveli Maar

Viveli Maar (sündinud 27. septembril 1991) on eesti laulja ja lauluõpetaja. Ta on ansambli Girls in Pearls liige, mis tegi debüüdi 2017. aasta Tartu Indiefestil ja osales 2018. aasta Eesti Laulu II poolfinaalis lauluga "Spellbound". 2021. aasta augustis andis Maar välja oma debüütsingli "Kuidas sul läheb?".
Kleon

Kleon (suri 422 eKr) oli Ateena parkalitöökoja omanik, poliitik ja väejuht Peloponnesose sõja ajal. Kleon oli Periklese poliitika vastu. Pärast Periklese surma 429 eKr tõusis Kleon juhtpositsioonile. Aastal 425 eKr alistas Kleon koos strateeg Demosthenesega Sfakteria lahingus spartalasted. Aastal 422 eKr saadeti Kleon tagasi vallutama Amphipolist, mille spartalased olid Ateenalt vallutanud. Sparta sõjapealik Brasidas oli aga kavalam ning alistas tema väed. Kleon ja Brasidas hukkusid mõlemad Amphipoli lahingus. Kleon oli Cleaenetuse poeg. Antiigileksikon. Tallinn: Valgus. 1985. Lk 256. Thucydides, History of the Peloponnesian War 3:36
Mõisanurme

Mõisanurme on küla Tartu maakonnas Elva vallas. 1. jaanuaril 2012 oli külas 198 elanikku, 2010. aastal 194. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puhja valda. Külas asub Kavilda õigeusu kirik ja Kave läte. Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 5.02.2018. "Elanike arv". Puhja vald.
Yantra

Yantra (sanskriti keeles ‘värk', 'mehhanism’; tiibeti keeles ’khrul ’khor; hiina keeles 機 ji; jaapani keeles ki) on sõna-sõnalises tähenduses tööriist, vahend või seade. Rigveedas tähistab see vahendit millestki hoidumiseks või paastumiseks, teatavat vaimset tuge või barjääri. Pühendumuslikus praktikas on yantra enamasti kindla struktuuriga geomeetriline kujund. Etümoloogiliselt tuleneb yantra tüvisõnast yam ('hoidma', 'toetama') koos sufiksiga -tra, mis viitab vahendile. Yantrad on enamasti väiksemate mõõtmetega kui mandalad ning traditsiooniliselt on neis vähem värve. Budismis, eriti vadžrajaanas, on yantra üksteisest läbipõimunud kolmnurkadest moodustatud või keerulise sõlme kujuline võlumärk või amulett, mis peaks selle kandjat kaitsma. Tavaliselt on yantrad seotud mõne jumalusega ja neid kasutatakse meditatsioonil, kaitseks halbade mõjutuste eest, eriliste võimete arendamiseks, rikkuse või edu saavutamiseks või muudel eesmärkidel. Sageli kasutatakse neid igapäevastel rituaalidel kodus või templites ning kantakse talismanina. Mandala Mantra Apte, Vaman Shivram (1965), The Practical Sanskrit Dictionary (Fourth revised and enlarged ed.), Delhi: Motilal Banarsidass Publishers, ISBN 81-208-0567-4. Yantras in the Hindu Traditions. BRILL. pp. 30–35. ISBN 90-04-12902-2. Ida mõtteloo leksikon: Yantra Denise Cush; Catherine Robinson; Michael York (21 August 2012). Encyclopedia of Hinduism. Routledge. pp. 1028–1029. ISBN 978-1-135-18978-5. Khanna, Madhu (2005). "Yantra". In Jones, Lindsay (ed.). Gale's Encyclopedia of Religion (Second ed.). Thomson Gale. pp. 9871–9872. ISBN 0-02-865997-X.
Tuputiškės

Tuputiškės (poola keeles Tupaciszki) on Vilniuse asum, mis asub linna keskosas Naujoji Vilnia vallas Žemasis Pavilnys linnaosas. Asum paikneb Vilnia jõe ja Peterburi–Varssavi raudtee vahelisel alal. Tuputiškėses asub Markučiai parkmets. Asum jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Markučiai maastikukaitsealale ja Tuputiškėse botaanilisele kaitsealale. Tuputiškėsesse jääb Pavilnysi raudteepeatus. Keeleteadlane Jonas Jurkštas arvab, et asumi nimi tuleneb isikunimest, millele viitab lõpp -iškės. 1783. aastal on nime esmamainitud kui Tupaciszki. Sealne tänav kandis 1971. aastani Tupatiškėse nime. Tuputiškės on vana asulakoht. Sealne mõis hakkas aastal 1640 kuuluma Vilniuse linnale. Aastal 1812 liideti selle alad Leoniškėse mõisaga, sisuliselt kujunes see siis karjamõisaks. Mõisa alad olid hõredasti asustatud, nii asusid aastal 1912 raudteelased sinna oma linnakut rajama. Aastal 1905 oli Tuputiškėse asulas 65 elanikku. Aastal 1931 oli karjamõisas 17 elanikku. 1932. aastal alustas Vilnius sealse karjamõisa maade tükeldamist. Aastal 1936 välja antud kaardil oli Tuputiškės Vilniuse osa. Sinna kavandati 1940. aastal uue linnaosa rajamist. Suurem osa asumist on miljääväärtusliku piirkonnana muinsuskaitse all kui Vilniuses haruldane XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse puitarhitektuuriga ala. Neli sealset maja on muinsuskaitse all ka üksikobjektidena.. https://www.geoportal.lt/map/ Jurkštas, Jonas. Vilniaus vietovardžiai. – Vilnius, 1985, lk. 10-13. Vilnijos vartai Гошкевич И.И. Виленская губерния: Полный список населенных мест со статистическими данными о каждом поселении, составленный по официальным сведениям. Вильна, 1905. Wykaz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej, Kd. 1, Warszawa 1938. "Leedu kultuurimälestiste register". Vaadatud 25. augustil 2021.
Strielčiukai

Strielčiukai (poola keeles Strelczuki) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Strielčiukai piirneb kirdes Naujoji Vilniaga, läänes Žemasis Pavilnysiga, lõunas aga Rokantiškėse küla aladele rajatud uuselamurajoonidega. Strielčiukais asuvad Pilise parkmets ja Pilaitė park, seal on ka Strielčiukai kalmistu. Loodepoolsem osa jääb Pavilniai regionaalparki, sealhulgas Tuputiškėse geomorfoloogilisele kaitsealale. Läänepiiril asub Vilniuse kõrgeim punkt Rokantiškėse mägi, idas aga Rokantiškėse linnamägi. Mitmed sealsed tänavad on rajatud alleedena. Linnaosa on tekkinud samanimelise küla aladele. Aastal 1905 oli Strielčiukai külas 81 elanikku. Aastal 1931 oli seal 119 elanikku. Muinsuskaitse all on Rokantiškėse linnamägi ja selle juures asuv asulakoht. https://www.geoportal.lt/map/ Гошкевич И.И. Виленская губернія: Полный списокъ населенныхъ мѣстъ со статистическими данными о каждомъ поселеніи, составленный по оффиціальнымъ свѣдѣниямъ. Вильна, 1905. Wykaz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej, Kd. 1, Warszawa 1938. "Leedu kultuurimälestiste register". Vaadatud 25. augustil 2021.
Didieji Karklėnai

Didieji Karklėnai (ka Karklėnai) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna idaosas Naujoji Vilnia valla territooriumil. Didieji Karklėnai piirneb loodes Naujoji Vilniaga. Linnaosa on kujunenud samanimelise küla loodepoolsemasse otsa, mis liideti Vilniusega aastal 1996. Muinsuskaitse all on Grigaičiai küla vana kalmistu. "Leedu kultuurimälestiste register". Vaadatud 25. augustil 2021.
Anna Maria Millend

Anna Maria Millend (sündinud 1. aprill 2004) on eesti kergejõustiklane (tõkkejooksja). Nairobis peetud juunioride kergejõustiku MMil võitis ta 20. augustil 2021 ajaga 13,44 hõbemedali. "Millend teenis U-20 MM-il Eestile teise hõbemedali". ERR Sport. 21. august 2021. Vaadatud 25.08.2021. Anna Maria Millend Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Elisabeth Pihela

Elisabeth Pihela (sündinud 15. märtsil 2004) on eesti kõrgushüppaja. Ta on lõpetanud 2023. aastal Tallinna 21. kooli. 2023. aastast õpib ta Tartu ülikoolis majandust. Kergejõustikuga on ta tegelnud aastatel 2011–2022 treenerite Heiko Väädi ja Sven Andresoo juhendamisel, 2023. aastast treenib teda Grit Šadeiko. 2021. aastal Tallinnas toimunud U20 Euroopa meistrivõistlustel sai Elisabeth Pihela kõrgushüppes tulemusega 1.86 pronksmedali. 2023. aastal Jeruusalemmas toimunud U20 Euroopa meistrivõistlustel sai Pihela kõrgushüppes tulemusega 1.88 hõbemedali. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis ületas ta kõrgushüppes 1.83 ja sai 26. koha. 2019 – U16 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane 2020 – U18 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane 2021 – U18 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane 2023 – aasta naiskergejõustiklane; U20 arvestuses aasta parim naiskergejõustiklane Allikas: IAAF Seisuga 11. juuni 2023 Väljas Sees Tema isa on endine korvpallur Priit Pihela, vanaisa on ärimees ja endine tippvõrkpallur Igor Pihela ning vanaonu oli tippjalgrattur Oleg Ljadov. Tema vanaema Taisi Pihela (Karin) on tulnud mitu korda Eesti meistriks jooksu sprindidistantsidel. Elisabeth Pihela on tegelnud EMA modelliagentuuris modellindusega ja esinenud aastatel 2017–2020 moeüritustel modellina. Carine Jessica Kostla. Olümpiadebüüti tegev kõrgushüppaja Elisabeth Pihela: poolteist aastat tagasi tegin spordiga lõpparve. Arvasin, et on päriselt kõik Anne & Stiil / Delfi, 15.07.2024. Elisabeth Pihela Eesti spordi biograafiline leksikon. Vaadatud 15.07.2024. "Eesti kõrgushüppaja Pihela võitis U-20 EM-ilt medali". ERR Sport. 18. juuli 2021. "Elisabeth Pihela võitis U-20 EM-il hõbemedali". ERR Sport. 09.08.2023. Vaadatud 19.08.2023. Pariisi OM | Erm viiendal kohal, Pihela tegi olümpiadebüüdi Eesti Kergejõustikuliidu koduleht. 02.08.2024. "Eesti aasta kergejõustiklasteks valiti Magnus Kirt ja Ksenija Balta". Delfi. 22. november 2019. Vaadatud 25.08.2021. "2020. aasta parimad kergejõustiklased on Ojaloo ja Nurme". Õhtuleht. 19. detsember 2020. Vaadatud 25.08.2021. "Aasta kergejõustiklasteks valiti Rasmus Mägi ja Lishanna Ilves". ERR Sport. 11. detsember 2021. "Aasta kergejõustiklasteks valiti Karel Tilga ja Elisabeth Pihela". ERR Sport. 25.11.2023. Vaadatud 25.11.2023. Meisi Volt. Võitlus ilu ja spordi vahel: Katrin Pihela 14-aastane modellist tütar tuli Eesti meistriks Anne & Stiil / Delfi, 06.07.2018. Elisabeth Pihela Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel