laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Württemberg

Württemberg (varem ka Wirtemberg) on ajalooline piirkond Edela-Saksamaal. Alates 11. sajandist valitses piirkonda Württembergi dünastia (1143–1495 Württembergi krahvidena, 1495–1806 Württembergi hertsogitena ning 1806–1918 Württembergi kuningatena). Tänapäeval jääb piirkond Baden-Württembergi liidumaale. Kuna Württembergi alal kõneldakse peamiselt švaabi murdeid, on Württembergi mõnikord võrdsustatud ka Švaabimaaga, kuigi geograafiliselt osa Württembergist ei kuulu Švaabimaa alla ja suur osa Švaabimaast ei kuulu Württembergi alla. u 1081– u 1110 Konrad I u 1110–1143 Konrad II 1143–1158 Ludwig I 1158–1181 Ludwig II 1181–1240 Hartmann 1194–1241 Ludwig III 1241–1265 Ulrich I 1265–1279 Ulrich II 1279–1325 Eberhard I 1325–1344 Ulrich III 1344–1392 Eberhard II (kuni 1362. aastani valitses koos Ulrich IV-ga) 1344–1362 Ulrich IV 1392–1417 Eberhard III 1417–1419 Eberhard IV 1419–1442 Ludwig I (kuni 1442. aastani valitses koos Ulrich V-ga) 1419–1442 Ulrich V 1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks.. 1442–1480 Ulrich V 1480–1482 Eberhard VI (hilisem hertsog Eberhard II) 1442–1450 Ludwig I 1450–1457 Ludwig II 1457–1482 Eberhard V 1482. aastal taasühendati krahvkond. 1482–1495 Eberhard V (sai 1495 Eberhard I nime all Württembergi hertsogiks) 1495–1496 Eberhard I 1496–1498 Eberhard II 1498–1550 Ulrich 1550–1568 Christoph 1568–1593 Ludwig 1593–1608 Friedrich I 1608–1628 Johann Friedrich 1628–1674 Eberhard III 1674–1677 Wilhelm Ludwig 1677–1733 Eberhard Ludwig 1733–1737 Karl Alexander 1737–1793 Karl Eugen 1793–1795 Ludwig Eugen 1795–1797 Friedrich Eugen 1797–1806 Friedrich II (sai 1806 Friedrich I nime all Württembergi kuningaks) 1806–1816 Friedrich I 1816–1864 Wilhelm I 1864–1891 Karl 1891–1918 Wilhelm II Königreich Württemberg (ülevaade) Lipp Württembergi hertsogkond Württembergi kuurvürstkond Württembergi kuningriik
Solaniin

Solaniin on glükoalkaloidne mürk, mida leidub erinevates taimedes. See võib looduslikult esineda igas taime osas, kaasaarvatud lehed, vili ja vars. Solaniin on väga mürgine juba väikestes kogustes. Solaniinil on nii fungitsiidsed kui ka pestitsiidsed omadused ja see on osa taimede looduslikust kaitsemehhanismist.
Otsamoreen

Otsamoreen ehk otsmoreen on piklik vallitaoline liustikutekkeline positiivne pinnavorm, mis on kujunenud kunagise liustiku serva ette; on viimasega paralleelne. Otsamoreenid tekivad tavaliselt siis, kui liustikuserv püsib pikemat aega samas kohas, nii et liustikust väljasulanud moreen saab kuhjuda piklikuks pinnavormiks. Moreeni materjal on jääsulamisvete mõjul sageli osaliselt sorteerunud. Nii tekib kuhjeline pinnavorm, mida nimetatakse kuhjeotsamoreeniks. Teine otsamoreenide tekke võimalus on asjaolu, et liustiku serv ei püsi paigal (jää sulamine ja lisandumine ei ole tasakaalus), vaid liigub edasi. Sel juhul võib pealetungiva liustiku serv toimida buldooserina, lükates enda ees pudedat settematerjali ja kuhjates selle vallikujuliseks otsamoreeniks, mida nimetatakse surveotsamoreeniks. Otsamoreenide pikkus ulatub mõnesajast meetrist kümnete kilomeetriteni ja kõrgus mõnest meetrist paarikümne meetrini. Et otsamoreenid kujunevad kontaktis liustikuservaga, jääb nende liustikupoolne nõlv tavaliselt järsemaks kui nõlv, kuhu on kantud setteid ka jääsulamisveega. Otsamoreenid on tavalised pinnavormid ka Eestis. kaldamoreen ehk servamoreen keskmoreen külgmoreen pinnamoreen põhimoreen põhjamoreen sisemoreen Mida liustikud on meile pärandanud?. Jääaja Keskuse õppematerjalid. Lk 4. Anto Raukas. "Eestimaa viimastel aastamiljonitel". Tallinn: Valgus, 1988, lk 106–108. Maris Ratas, Volli Kalm. "Liustiku varjatud looming". Eesti Loodus. 01/2004.
Command Ridge

Command Ridge on küngas, kus asub Nauru kõrgeim punkt (71 m; teistel andmetel 61 m). See asub Nauru edelaosas kesklava astangu serval Aiwo ringkonna territooriumil Buada laguunist loodes. Küngas koosneb korall-lubjakivi paljandist. Lubjakivi vahel olnud fosforiit on välja ammutatud. Künka tippu on taas kasvanud hõre mets. Teise maailmasõja ajal vallutas Nauru saare Jaapan. Jaapanlased paigutasid 1942. aastal Command Ridge'ile õhutõrjesuurtükid ja rajasid kommunikatsioonipunkri. Praegu võib seal näha kahe suure pöörleva suurtüki ja punkri jäänuseid. 127-millimeetristest suurtükkidest tulistati 40-kiloseid mürske. Punker on pime; taskulambiga on võimalik näha jaapanikeelseid kirju. Sissekanne Lonely Planetis (inglise keeles) Teise maailmasõja jäljed Naurul (inglise keeles)
John Fearn

John Fearn (1768–1837) oli Briti mereväeohvitser ja kaubareisija, kes avastas Nauru saare. Fearn, kes oli oma vaalapüügilaevaga Hunter teel Uus-Meremaalt Hiina suunas, maabus 8. novembril 1798 esimese eurooplasena Naurul.[viide?] Eurooplased ei läinud maale, kuid nende juurde tuli palju paate kohalike elanikega. Laeva pardale nad ei läinud. Palju naurulasi oli ka rannas. Naurulastel ei olnud relvi ja nad ei olnud tätoveeritud. Ta pani saarele tolle meeldiva looduse ja saareelanike suure sõbralikkuse järgi nimeks Pleasant Island ('lahke saar').
Saareriik

Saareriik on riik, mille kogu territoorium asub kas ühel või mitmel saarel. Saareriigid on näiteks Nauru, Kiribati, Kuuba ja Uus-Meremaa.
Rottweil

Rottweil on linn Saksamaa edelaosas Baden-Württembergi liidumaal, Rottweili kreisi keskus. Rottweil on Baden-Württembergi vanim linn. Linna asutasid roomlased 73. aastal ja panid sellele nimeks Arae Flaviae. See oli ainuke municipium tänapäeva Baden-Württembergi alal. 1268. aastal sai Rottweilist vaba riigilinn ning see staatus kehtis kuni 1803. aastani, mil Napoleon I piirkonna vallutas. Linna järgi on nime saanud koeratõug rotveiler. Fastnacht rongkäik Rottweilis Rottweili peatänav Rottweilil on neli sõpruslinna: L'Aquila, Abruzzo, Itaalia Brugg, Aargau, Šveits Hyères, Var, Prantsusmaa Imst, Tirool, Austria Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023. Rottweili koduleht
Kosmoloogia mõisteid

Siin on loetletud teadusliku kosmoloogia mõisteid. # A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y antroopsusprintsiip avatud Universum Big Crunch Big Rip de Sitteri universum Einsteini universum Einsteini võrrandid fraktaalne universum Friedmanni võrrandid geotsentriline maailmasüsteem gravitatsiooniline paradoks halo heliotsentriline maailmasüsteem Hubble'i konstant Hubble'i seadus kosmiline horisont kosmoloogia kosmoloogiline konstant kosmoloogiline printsiip lame universum ΛCDM-mudel kosmiline mikrolaine-taustkiirgus (reliktkiirgus) kosmoloogiline printsiip kosmos külm varjatud aine Olbersi paradoks Plancki aeg punanihe statsionaarse seisundi teooria Suur Kollaps Suur Pauk Suhtelise Universumi teooria täielik kosmoloogiline printsiip Universum Universumi paisumine vaadeldav Universum varjatud aine varjatud energia väli C WMAP üldrelatiivsusteooria
Epidoodi rühm

Epidoodi rühm (inglise epidote group) on mineraalirühm, mis koondab kristallstruktuuri ehituselt epidoodiga sarnanevaid mineraale. Epidoodi rühma mineraalid on hantelstruktuuriga rombilisse (tsoisiit) või monokliinsesse (kõik peale tsoisiidi) süngooniasse kuuluvad silikaadid. Rühmasisene keemilise koostise varieeruvus on peamiselt järgmiste asendumiste tulemus: Al3+ ⇌ Fe3+ ja Ca2+ + Fe3+ ⇌ lantanoid3+ + Fe2+. Rühma mineraalide keemiline valem: X2Y3Z3(O,OH,F)13, kus X = Ca, Ce, La, Y, Th, Fe2+, Mn2+, Mn3+ Y = Al, Fe3+, Mn3+, Mn2+, Fe2+, Ti Z = Si, Be Peamised mineraalid on: tsoisiit (klinotsoisiit) Ca2(Al,Fe3+)(Al2O)(OH)(Si2O7)(SiO4) epidoot Ca2(Fe3+,Al)(Al2O)(OH)(Si2O7)(SiO4) piemontiit Ca2(Mn3+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4) allaniit (Ca,Mn,Ce,La,Y)2(Fe2+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4)
Kimrõ

Kimrõ on linn Venemaa Tveri oblastis, Kimrõ rajooni keskus. Asub Tverist 130 km idas Volga vasakul kaldal Kimerka jõe suudmes. Volga paremal kaldal paiknevat Savjolovo mikrorajooni ühendab linnaga 554 m pikkune sild. Savjalovos on ka Moskvast saabuvate elektrirongide lõpp-peatus. Kimrõd on esmamainitud 1546. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal. Linn oli alates 18. sajandist saapatootmise keskus. Seal on sündinud kirjanik Aleksandr Fadejev. Q126684906 http://www.adm-kimry.ru/ http://www.kimry.ru/
Puškino

Puškino on linn Venemaal Moskva oblastis, Puškino rajooni keskus. Asub Utša jõe kaldal, 31 km Moskvast kirdes. Esmamainitud 1498. aastal Puškino külana, linnaõigused 1925. aastast. Linnas asub metsandusinstituut ja dendropark. Puškinot läbib raudtee. http://mosobl.elcode.ru/page.aspx?94830 Народная энциклопедия «Мой город». Пушкино http://www.pushkino.org/
Allaniit

Allaniit on epidoodi rühma mineraal. Allaniidi keemiline valem: (Ca,Mn,Ce,La,Y)2(Fe2+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma. Näiteks Ca2+ + Al3+ ⇌ Ce3+ + Fe2+ Võimalikud on veel mitmesugused muud asendumised, mida keemiline valem ei kirjelda, sest allaniit võib sisaldada ka uraani, tooriumi, magneesiumi, titaani, naatriumi, tina, vanaadiumi jne. Allaniit esineb aktsessoorse mineraalina graniidi, granodioriidi, dioriidi, süeniidi, neile vastavate vulkaaniliste analoogide ning pegmatiidi koostises. Tavaliselt esineb allaniit koos biotiidi ja küünekiviga. Moondekivimeist võivad allaniiti sisaldada gneiss, kristalne kilt, amfiboliit ja skarn. Tänapäeval jagatakse allaniit ametlikult kolmeks mineraaliks: allaniit-(Ce), allaniit-(La) ja allaniit-(Y), vastavalt sellele, kes mineraalis domineeriv haruldane muldmetall on tseerium, lantaan või ütrium. Mineraal on saanud nime šoti mineraloogi Thomas Allani järgi. Mineraali tüüplokaliteediks on Aluki saar Gröönimaal, kust Karl Ludwig Giesecke seda esimest korda leidis.
Mont-Saint-Micheli klooster

Mont-Saint-Micheli klooster on klooster Prantsusmaal Mont-Saint-Micheli saarel. Mont-Saint-Micheli klooster paikneb Mont-Tombe nimelisel künkal, 8. sajandil ehitatud Notre-Dame-sous-Terre'i kiriku kõrval. Kloostri rajasid 10. sajandil benediktiini mungad. 13. sajandil toimus kloostris tulekahju ja mahapõlenud hooneosa asemele rajati hoonekompleks, mida tuntakse La Mervelle'i nime all. Mont-Saint-Michel elas üle piiramised Saja-aastase sõja ajal ja Prantsusmaa ususõdades. Prantsuse revolutsiooni ajal muudeti klooster vanglaks ja see tegutses vanglana kuni 1863. aastani. Aastal 1874 kuulutati Mont-Saint-Michel ajaloomälestiseks ja seda hakati restaureerima. 19. sajandi lõpul ehitati kloostrile ka torn ja tornikiiver, mida kroonib peaingel Miikaeli kuju. 1966. aastal pöördusid kloostrisse tagasi mungad. Mont-Saint-Michel
Mont-Saint-Micheli laht

Mont-Saint-Micheli laht on laht Prantsusmaa põhjarannikul, Normandia ja Bretagne'i poolsaare vahel. Mont-Saint-Micheli lahes asub Mont-Saint-Micheli saar ja sellel samanimeline klooster. Saar ja laht võeti 1979. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse. Lahes asub ka teine graniitsaar, Tombelaine. Kahel korral päevas voolab tõusu ja mõõna vahetumise tõttu lahte enam kui 100 miljonit kuupmeetrit merevett. Vee liikumiskiirus tõusu ajal on umbes 1 meeter sekundis. Prantsuse kirjanik Victor Hugo on võrrelnud veetaseme tõusu galopeeriva hobusega. Tõusu ja mõõna vaheline veetaseme erinevus on 14-15 meetrit. Mõõna ajal taandub vesi enam kui 18 km kaugusele. Loodete poolt maha jäetavad setted kergitavad merepõhja igal aastal 3 mm.
Aluniit

Aluniit on sulfaatne mineraal. Esineb tavaliselt sekundaarse mineraalina hüdrotermaalselt muutunud koostisega vulkaanilistes kivimites. Aluniit tekib peamiselt päevakivide reageerimisel väävlit sisaldavate fluididega. Võib esineda ka murenenud sulfiidsetes mineraalikogumikes.
Lauren Graham

Lauren Helen Graham (sündinud 16. märtsil 1967 Honolulus Hawaiil) on USA filminäitleja. Ta on eelkõige tuntud Lorelai Gilmore'i osatäitjana teleseriaalis "Gilmore'i tüdrukud". 1998 "One True Thing" – Jules 1999 "Dill Scallion" – Kristie Sue 2001 "Sweet November" – Angelica 2003 "Bad Santa" – Sue 2005 "The Pacifier" – Claire Fletcher 2007 "Because I Said So" – Maggie Wilder-Decker 2007 "Kõikvõimas Evan" – Joan Baxter 2008 "Birds of America" – Betty Tanager 2008 "Flash of Genius" – Phyllis Kearns 1995–1996 "Caroline in the City" – Shelly 1996 "Townies" – Denise Garibaldi Callahan 1997 "Seaduse nimel" – Lisa Lundquist 1997 "Seinfeld" – Valerie 2006 "Studio 60 on the Sunset Strip" 2000–2007 "Gilmore'i tüdrukud" – Lorelai Gilmore Lauren Graham andmekogus IMDb (inglise) Lauren Grahami biograafia The CW kodulehel
Karbuskajakas

Karbuskajakas ehk mustpea-kajakas (Larus melanocephalus) on väike kajakas. Karbuskajakas on rändlind, kes on levinud peamiselt Euroopa kaguosas, eriti Musta mere rannikul ja Türgi keskosas. Ta pesitseb kolooniatena soolaste ja mageveeveekogude kaldal, mere ääres ja -rannikul. Talvel toitub avamerel ranniku juures. Karbuskajakad söövad peamiselt kalu, mereselgrootuid ning putukaid, keda nad hangivad põllumaadelt ja rohtlatest, mis asuvad rannikust kuni 70–80 km kaugusel. Karbuskajakas andmebaasis eElurikkus Pilt Digital Wild Life'i lehel
Väikekajakas

Väikekajakas (Larus minutus, Hydrocoloeus minutus) on väga väike kajakas, kes erineb teistest kajakatest oma välimuse poolest. Väikekajakas on putuktoiduline lind. Väikekajaka kehapikkus on 25–27 cm, tiibade siruulatus 75–80 cm ja kaal 68–133 grammi. Väikekajaka pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 500–1000 paarile, talvist arvukust 0–500 isendile. "Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 2003–2008" (PDF). Hirundo. Eesti Ornitoloogiaühing. 2009. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2011. Vaadatud 27. oktoobril 2011.
Harksaba-kajakas

Harksaba-kajakas (Xema sabini) on väike kajaklane, üks perekonna Xema ühest või kahest liigist. Osa uurijaid paigutab ta kajaka perekonda, nimega Larus sabini. Harksaba-kajakas on levinud Arktikas. Sügisel rändab ta lõunasse. Alaska ja Siberi linnud rändavad sügisel Beringi väina kaudu piki Põhja-Ameerika läänerannikut kuni Peruu ja Tšiili rannikuni talvitama Humboldti hoovuse jahedatel vetel. Gröönimaa ja Ida-Kanada linnud rändavad üle Atlandi ookeani ja piki Aafrika läänerannikut kuni Namiibia ja Lõuna-Aafrika Vabariigini talvitama Benguela hoovuse jahedatel vetel. Talvitusaladel veedavad nad peaaegu kogu aja avamerel rannikust 2–150 km kaugusel. Üksikuid harksaba-kajakaid satub eriti sügistormide aegu ka mujale rannikule. Eestis on harksaba-kajakat täheldatud mõnel üksikul korral. Üldpikkus 27–32 cm, tiibade siruulatus 83–92 cm . Hundsulestikus vanalinnu keha alapool ja kael on valge, tiibade ülapool hall ja pea tumehall musta "kaelusega". Välimised labahoosuled on mustad. Must nokk on kollase tipuga. Puhkesulestikus vanalinnul on pea tagaosa ja kukal tumedad. Noorlind on valge ja hallikaspruuni mustriga. Lennul on liigile tüüpiline pealtiiva must-valge-hall kombinatsioon. Talvel on ka noorlinnul kuklal ja pea tagaosas tumedat. Harksaba-kajaka määramiseks on hea tunnus ka kõikides sulestikes tiirulikult harkis saba. Häälitsused on tiirulikud. Harksaba-kajakas pesitseb väikeste seltsingutena Gröönimaa, Põhja-Ameerika ja Kirde-Siberi tundras mererannikul ja jõgede-järvede kaldal. Taimõri poolsaare suurim teadaolev seltsing koosneb umbes 30 paarist. Teravmägedel pesitseb harksaba-kajakaid umbes viis paari. Pesitsemine algab juunis või juuli algul. Harksaba-kajakas rajab pesa maapinnale. Kurnas on kolm, mõnikord kaks täpilist oliivpruuni muna. Haudumine kestab umbes 23 päeva. Harksaba-kajakas sööb kõiksugu väikeseid mereoleseid. Võtab mune randtiiru pesadest. Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2000, lk 270-271 Harksaba-kajakas andmebaasis eElurikkus
Roosakajakas

Roosakajakas (Rhodostethia rosea) on väike kajaklane, oma perekonna ainus esindaja. Ta on levinud Arktika suurtel laiustel Põhja-Ameerika põhjaosas ja Euraasias Siberi kirdeosas. Talvel võib teda kohata Euroopa loodeosas. Roosakajakas on Eestis eksikülaline. BirdLife International (2004). Rhodostethia rosea. 2006 IUCNi punane nimistu. IUCN 2006. Vaadatud 11 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern Roosakajakas andmebaasis eElurikkus
Kaljukajakas

Kaljukajakas (Rissa tridactyla) on kajaklane, kes on levinud Arktikas. Pesitseb järskudel kaljuseintel vee kohal mandriosas ja saartel. Tema toiduks on kala, mereselgrootud ja vetikad, harva sööb ta marju mererannikul. Eestis on kaljukajakas haruldane läbirändaja. Kaljukajakas kuulub ohualtide liikide hulka. Alates 1980. aastast on tema populatsioon Euroopas vähenenud 40% ja see jätkab vähenemist. Tema sigimisedukus on vähenenud Euroopas kui ka Alaskal. Põhja-Ameerikas on tema arvukust hinnatud üldiselt stabiilseks või ainult mõnevõrra vähenevaks (<15%). Kliimamuutused ja ülepüük mõjutavad tema saagiks olevate kalade kättesaadavust. BirdLife International (2019). Rissa tridactyla. IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid. IUCN 2019.
William Harris

William Harris (1813 Inglismaa – pärast 1888. aastat Nauru) oli Briti beachcomber. Harris põgenes 1842 Briti karistuskolooniast Norfolki saarel ning leidis pelgupaiga Naurul. Seal võttis ta omaks Nauru kultuuri ning eurooplaste sisserände alates sai temast mõjukas sidemees. Ta abiellus naurulannaga ning neil sündis lapsi; ta võib olla endise Nauru presidendi René Harrise esivanem. Arvatavasti oli ta ainus beachcomber, kes võeti omaks täisväärtusliku naurulasena. Nauru hõimusõja (1878–1888) ajal lasti maha kaks Harrise last. 21. septembril 1881 sai Briti kuninglik merevägi Harriselt teada, et kodusõda on käimas. Nagu ka kuningas Auweyida, nõudis ta kategooriliselt, et sõja lõpetamiseks saadetaks saarele misjonär. Et ühtki misjonäri ei saabunud kuni 1888. aastani, püüdis Harris 1887 edutult saada luba elamaasumiseks Kosrae saarele. Kui oktoobris 1888 sisenesid saarele Saksamaa väed, aitas Harris hõimupealikke vangi võtta, nii et ta etendas tähtsat osa sõja lõpetamisel. Ta oli siis juba 76-aastane. Pole teada, millal ta suri.
Beachcomber

Beachcomber'iks nimetatakse eurooplast, kes 19. sajandil elas mõnel Vaikse ookeani lõunaosa saarel. Enamik neist olid merehädalised, endised meremehed või põgenenud kurjategijad, kes olid tsivilisatsiooni seljataha jätnud ning kohandanud oma elustiili põliselanike omaga. Selliseid inimesi oli juba tollest ajast peale, kui hispaanlased need saared avastasid, aga 19. sajandil kasvas nende arv tunduvalt, sest kaubandus hoogustus. Arvatakse, et 1850. aasta paiku elas neid Polüneesias ja Mikroneesias 2000. Nad etendasid põliselanike ja eurooplaste vahelistes suhetes vahendajate ja tõlkidena tähtsat osa. Sõna päritolu on teadmata, kuid seda seostatakse sõnaga comber, mis tähendab Vaikse ookeani pikka murdlainet. Teadaolevalt kasutas seda sõna esimesena Herman Melville raamatus "Omoo" (1847). Nüüd on see sõna inglise keeles omandanud ka teisi tähendusi. Üks tuntud beachcomber oli William Harris.
Auweyida

Auweyida (ka Awiyeda, saksapäraselt Aweida (enne 1850. aastat Boe ringkonna territooriumil – 1921. aasta paiku Gababi kanali juures) oli Nauru kuningas. Ta valiti Boe pealikuna kuningaks. Kuningana esitas ta seaduseelnõusid, mis seadustati pealike poolt. Enne Nauru alistamist valgete poolt oli ta Nauru viimane valitseja. Kui Saksamaa Nauru vallutas ning annekteeris Saksa Uus-Guinea külge, jäi Auyewida kuningaks ja naurulaste ülempealikuks, sest sakslased tahtsid tagada saare ühtsuse pärast Nauru hõimusõja lõppu. Aastal 1920 saare hõivanud britid jätsid Auweyida tiitlist ilma. Auweyida abikaasa oli Eigamoiya.
Penuja

Penuja on küla Mulgi vallas Viljandimaal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda. Penuja küla kirjutas kuulsaks August Kitzberg (1855–1927) oma raamatus "Ühe vana tuuletallaja noorpõlve mälestused". Penuja Niitsaadul elasid Kitzbergid 1857–1871, kus Augusti vend Jaan Kits oli koolmeister. Penujal asub õigeusu kirik. Penuja kalmistule on maetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempiiskop Nikolai (Leisman) (1862–1947). Penujal oli mõis (Penneküll). Külas asuvad Kassikuru tiik ja Penuja järv. Penuja tamm Penuja kalmistu Maa-amet, vaadatud 21.11.2020. Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 29.04.2024. Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
Eigamoiya

Eigamoiya (enne 1860. aastat – pärast 1915. aastat) oli Nauru kuninganna, kuningas Auweyida abikaasa. Noore naisena pandi ta mehele Boe pealikule Auweyidale. Kui Auweyida sai kuningaks, sai Eigamoiyast Nauru kuninganna. Erinevalt abikaasast olid tal põhiliselt esindusfunktsioonid.
Joey

"Joey" on aastatel 2004–2006 toodetud USA komöödiasari, mille peaosa mängib Matt LeBlanc, kehastades seriaalist "Sõbrad" tuntud Joey Tribbianit, kes on kolinud Los Angelesse oma näitlejakarjääri edendama. Sarja "Joey" vaadatavus ei vastanud aga telekanali NBC ootustele ning pärast esimest hooaega seda edasi ei toodetud. Matt LeBlanc – Joey Tribbiani Paulo Costanzo – Michael Tribbiani Drea de Matteo – Gina Tribbiani Andrea Anders – Alex Garrett Jennifer Coolidge – Bobbie Morganstern Miguel A. Núñez Jr. – Zach "Sõbrad" Joey andmekogus IMDb (inglise)
Philip Delaporte

Philip Adam Delaporte (1868 Worms – 1928) oli Saksamaal sündinud USA protestantlik misjonär. Ta saadeti novembris 1899 Nauru saarele. Ta saabus koos perekonnaga Hawaii saartelt Kusaie kaudu ameerika välismaakomisjoni järelevalve all. Delaporte ja tema abikaasa Salome tõlkisid nauru keelde mitmesuguseid religioosseid tekste. Nende seas olid Uus Testament, Vana Testamendi jutustused, katekismus, lauluraamat, koolitekstid ja kirikulugu. Aastal 1907 avaldas Delaporte sõnastiku "Taschenwörterbuch Deutsch-Nauruisch". Selles oli 65 lehekülge ja 1650 märksõna. Bostoni misjonäriameti võttis 1917 üle Londoni misjoniselts, ja Delaporte läks koos oma perega ning noore Timothy Detudamoga USA-sse tagasi. Detudamo aitas teda tekstide tõlkimisel. Delaporte suri hiljem USA-s. Delaporte on kujutatud ühel Nauru postmargil.
Reese Witherspoon

Laura Jeanne Reese Witherspoon (sündinud 22. märtsil 1976 New Orleansis Louisianas) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja. Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Freeway" (1996), "Cruel Intentions" (1999), "Election" (1999), "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Nagu noateral" (2005). "Sõbrad" (Jill, 2 episoodi, 2000) "King of the Hill" (Debbie, 2 jagu, 2000) "Simpsonid" (Greta Wolfcastle, 1 jagu, 2002) Oscar 2006 parim naispeaosatäitja (rolli eest filmis "Nagu noateral") Kuldgloobus 2006 parim naisnäitleja komöödias või muusikalis (rolli eest filmis "Nagu noateral") Reese Witherspoon Fansite Reese Witherspoon andmekogus IMDb (inglise) Lisateave filmiveeb.ee-s
Hank Azaria

Hank Azaria (sünninimi Henry Albert Azaria; sündinud 25. aprillil 1964 New Yorgis) on nelja Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja ja koomik. Ta on sisse lugenud 160 tegelase teksti ja häälitsused animasarjas "Simpsonid". Lisaks on ta kaasa teinud seriaalides "Huff", "Sõbrad", "Mad About You" ning filmides "Pretty Woman" (1990) "The Birdcage" (1996) "Godzilla" (1998), "Suured lootused" (1998) ja "America's Sweethearts" (2001). Hank Azaria andmekogus IMDb (inglise)
Christina Applegate

Christina Applegate (sündinud 25. novembril 1971 Hollywoodis Californias) on USA näitleja. Ta on eelkõige tuntud Kelly Bundy osatäitjana komöödiasarjas "Tuvikesed" ja Jesse Warnerina seriaalis "Jesse". Lisaks on Christina Applegate kaasa teinud seriaalis "Sõbrad", mille eest ta võitis Emmy auhinna, ning filmides "Mars Attacks!" (1996), "Just Visiting" (2001), "The Sweetest Thing" (2002) ja "Suzanne'i päevikud Nicholasele" (2005). Ta oli Pussycat Dollsi asutajaliige. Ta isa on muusikaprodutsent Robert Applegate ning ema laulja ja näitleja Nancy Priddy. Aastail 2001–2007 oli ta abielus näitleja Johnathon Schaechiga. 2010. aastal kihlus ta muusiku Martyn LeNoble'iga ning 2011. aastal sündis neil tütar Sadie Grace LeNoble.