laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Michelle Bachelet

Verónica Michelle Bachelet Jeria /βeˈɾonika miˈʃɛl baʃˈle ˈçeɾja/ (sündinud 29. septembril 1951 Santiagos) on Tšiili sotsialistist poliitik ja riigi esimene naispresident. Ta oli Tšiili president aastatel 2006–2010 ja 2014–2018. 2018–2022 oli ta ÜRO inimõiguste ülemvolinik. Ta on hariduselt kirurg. Ta on olnud Tšiili tervishoiuminister ja kaitseminister. Tema isa Alberto Bachelet oli Salvador Allende valitsuse ajal Toidujaotamise Ameti juht. Kui Augusto Pinochet 11. septembril 1973 riigipöörde korraldas, keeldus ta riigist lahkumast. Ta vahistati, süüdistatuna reetmises. Järgmistel kuudel piinati teda iga päev kuni surmani, mis saabus Santiago vanglas 12. märtsil 1974. 10. jaanuaril 1975 vahistati ka Michelle Bachelet ja tema ema. Ka neid piinati, ent saadeti juba jaanuari lõpus riigist välja Austraaliasse, kuhu Michelle'i vend Alberto oli kolinud juba 1969. aastal. Michelle Bachelet' peigmees Jaime López vahistati samuti ja ta jäi vanglas teadmata kadunuks. Michelle kolis koos emaga Ida-Saksamaale, kus Michelle asus Leipzigis Herderi instituudis saksa keelt õppima ja jätkas Berliinis Humboldti Ülikoolis oma meditsiiniõpinguid. Seal tutvus ta arhitekt Jorge Dávalosiga, kes oli samuti tšiili emigrant. Nad abiellusid 1977 ja nende esimene laps Jorge Alberto Sebastian sündis Leipzigis 1978. Veebruaris 1979 said nad loa naasta kodumaale ja samal kuul kolisidki Tšiilisse. Nende teine laps Francisca Valentina sündis veebruaris 1984. Bachelet, kes oli avalikkusele sel ajal üsna tundmatu, määrati 11. märtsil 2000 tervishoiuministriks. President Ricardo Lagos seadis talle eesmärgiks kaotada haiglajärjekorrad. Bachelet suutis neid vähendada 10 korda, aga kuna eesmärk jäi täitmata, esitas ta tagasiastumispalve, mida president vastu ei võtnud. 7. jaanuaril 2002 määrati ta kaitseministriks. Bachelet oli Ladina-Ameerika esimene naiskaitseminister. 1. oktoobril 2004 vabastati ta ministri kohalt, sest ta valmistus presidendivalimisteks. 28. jaanuaril 2005 kuulutati ta Tšiili Sotsialistliku Partei kandidaadiks presidendivalimistel. Valimised toimusid aastavahetusel: detsembris võitis Bachelet valimiste esimese vooru 46%-ga häältest ja jaanuaris 2006 teise vooru 53,5%-ga. Ta on Ladina-Ameerika esimene naispresident, kes pole mõne varasema presidendi abikaasa, ja Tšiili esimene naispresident. 2009. aasta lõpus oli Bachelet' toetus rahva seas üle 80%. Detsembris 2013 peetud presidendivalimistel valiti Michelle Bachelet uuesti presidendiks. Ta astus ametisse 11. märtsil 2014. Michelle Bachelet on ametlikult lahku läinud, kuid mitte lahutatud (see oli tollal Tšiili seaduste alusel võimatu) ning tal on kolm last, poeg ja kaks tütart. Ta valdab lisaks hispaania keelele inglise, saksa, prantsuse ja portugali keelt.
Fender Jaguar

Fender Jaguar on 1960. aastatel loodud elektrikitarr. Kitarri lõi džässmuusik Leo Fender. Kurt Cobain (Nirvana) John Frusciante Johnny Marr (The Smiths) Brian Molko (Placebo) Thurston Moore (Sonic Youth) Lee Ranaldo (Sonic Youth) Kevin Shields (My Bloody Valentine) Robert Smith (The Cure) Tom Verlaine (Television)
Kehatemperatuur

Kehatemperatuur ehk kehasoojus (inglise body temperature) on kontseptsioon mille kohaselt on elusorganismidel võime kontrollida nii keha soojuskadu kui ka soojusteket, ka füsioloogiline näitaja. Arvatakse, et kehatemperatuuri tingivad kehas toimuvad ainevahetusprotsessid. Kehatemperatuur võib varieeruda nii liigiti, indiviiditi ja on sõltuvuses nii elueast, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikest seisunditest, toitumisest ning ka pärilikkusest, aastaaegadest, ööpäeva rütmist jpm teguritest. Poikilotermsetel organismidel nagu selgrootud ja selgroogsetest kalad, roomajad ja kahepaiksed termoregulatsioon puudub ja nende kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga. Püsisoojastel organismidel nagu selgroogsetest linnud ja enamik imetajaid püütakse termoregulatsiooni käigus kehatemperatuuri hoida sõltumatuna ümbritseva keskkonna temperatuurist. Madude kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga. Hariliku rästiku kehatemperatuur kõigub looduses vahemikus 9–31 °C. Optimaalne kehatemperatuur on isastel ligi 25 °C, tiinetel emastel 28 °C. Rästikute jaoks surmavad kehatemperatuurid on 37 °C, mis toob kaasa soojakangestuse ja välistemperatuur -4 °C..  Pikemalt artiklis Inimese kehatemperatuur Inimese kehatemperatuuri reguleerib hüpotalamuses paiknev soojusregulatsioonikeskus. Inimese keskmine kehatemperatuur on 36,0–36,8 °C. kalor talveuni vererõhk "Meditsiinisõnastik" 337:2004. [1], Veebiversioon (vaadatud 06.12.2013) (inglise keeles) Sissekanne Eesti entsüklopeedias Andersson S, Johansson L., Cold hardiness in the boreal adder, Vipera berus, Cryo Letters. 2001 May-Jun;22(3):151-6. Veebiversioon (vaadatud 08.10.2013) (inglise keeles)
Jõgeva viadukt

Jõgeva viadukt on Jõgeva-Mustvee maanteel olev sild (viadukt). Sild valmis 1987. aastal ja selle pikkus on 203 m. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340
Narva raudteesild

Narva raudteesild on üle Narva jõe kulgev raudteesild Narvas Tallinna-Peterburi raudteeliinil. Nüüdisaegne sild valmis 1947. aastal ja selle pikkus on 147 m. Samas kohas on varem olnud kolm erinevat silda. Esimene Narva raudteesild ehitati 1869. aastal. 1902. aastal ehitati selle kõrvale allavoolu teine sild, mis oli esimesest tugevam. Mõlemad sillad lasti sõjategevuse käigus õhku:28. novembril 1918 taganevate Saksa okupatsioonivägede poolt ja 19. jaanuaril 1919 taganevate Punaarmee sõdurite poolt. 1920. aasta aprillis sild taastati ja seda kasutati seni, kui ehitati uut silda. Sild demonteeriti 1924. aastal. Uue silla ehitamist alustati 1921. aastal professor Andrzej Pszenicki projekti järgi. See ehitati samasse kohta, kus oli 1902. aastal ehitatud vana sild. 12. detsembril 1923 avas riigivanem Konstantin Päts Narvas vana raudteesilla kõrvale kärestiku kohale ehitatud uue raudteesilla pikkusega 107 meetrit(teistel andmetel 110 m) ja üldpikkusega 150 m. Raudkonstruktsiooni ehitas Inglise-Balti tehas. Ehitustööde juhataja oli professor Ottomar Maddison. Silla maksumus oli 40 miljonit marka. See oli viimane terasest tehtud sild Eestis, edaspidi ehitati sillad raudbetoonist. Samuti oli see esimene suurehitis Eesti Vabariigis, mida tehti kohalike jõududega. Sild purustati Teise maailmasõja ajal, selle laskis enne taandumist õhku 16. augustil 1941 Punaarmee. 17. aprillil 1942. aastal avati Narvas 1941. aastal õhitud raudteesilla asemel uus sild, ent ka see püsis vaid mõne kuu, sest peagi ründas seda Nõukogude lennuvägi ja hävitas ka selle silla. Narva raudteesilla järgi on nime saanud Raudsilla tänav. 25. oktoobril 2012 andis Eesti Post välja margiploki (postmargid nr 524–526) teemal "Raudteesillad". See oli Eesti, Läti ja Leedu ühisväljaanne, kus peale Narva silla on kujutatud veel Carnikava silda Lätis ja Lyduvėnai silda Leedus. Samasugused margid ilmusid ka Lätis ja Leedus. Esimene Narva raudteesild 1870. aastal 1918.–1919. aastate sõjategevuse käigus purustatud sillad 1921.–1923. aastatel ehitatud uus sild Narva raudteesild aastal 2021 A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340 Narva sild Eesti postmargil Нарвские железнодорожные мосты Narva uue Raudsilla avamine (1923). Estonia-Filmi kroonika Kreitswaldi sajand Narva raudteesild "Ottomar Maddison - 125 aastat sünnist". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 7. aprillil 2016. Vana Narva Lood unustatud Narvast  Narva raudteesild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis 1923. aastal ehitatud silla pilt
Tori sild

Tori sild on sild Pärnu–Tori maanteel, mis ületab Pärnu jõge. Sild valmis 2023. aastal. Eelmine sild valmis 1956. aastal ja selle pikkus oli 136 m. 2022. aastal hakati ehitama uut silda. Algselt oli plaanis olemasolev sild renoveerida, aga ilmnes, et uue silla rajamine on mõistlikum. Liiklus avati uuel sillal novembris ja sild ise valmis augustis 2023. Uus sild on 140,6 m pikk ning 15,1 m lai. Selle maksumus oli 3,84 miljonit eurot. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340 "Ehituse kallinemise kiuste valmib Toris uus sild" ERR, 6. august 2022 "Täna avatakse liiklusele Tori sild" Transpordiamet, 28. november 2022 "Pärnumaal sai Tori sild valmis, kuid mitu suurt teetööd ootab veel ees" ERR, 2. august 2023
Sindi sild

Sindi sild on Urge-Sindi maanteel olev sild. Sild valmis 1948. aastal ja selle pikkus on 128 m. Tammiste sild A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340 29. aprill 2021, 10:25, Kristo Niglas, Sindi külje alla rajatava silla nimekonkursile saadeti 48 pakkumist. Vaadake, mille rahvas võitjaks hääletas!
Pikasilla sild

Pikasilla sild on Viljandi-Rõngu maantee sild Tõrva vallas Pikasillal. Sild ületab Väikese Emajõe. Praegune sild valmis 1959. aastal (avati liiklusele 3. detsembril) ja selle pikkus on 120 m. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340
Kadrina viadukt

Kadrina viadukt on Pärnu-Rakvere-Sõmeru maanteel olev sild (viadukt) Kadrinas. Sild ületab Tallinna-Narva raudtee. Sild valmis 1979. aastal ja selle pikkus on 114 m. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 340
Konuvere kivisild

Konuvere kivisild on Konuvera kivisilla teel olev kuue segmentkaarvõlviga paekivist sild, mis ületab Vigala jõge. Sild valmis 1861. aastal ja selle pikkus on 110 m. Selle projekteeris F. W. Alisch. 1998. aastal arvati sild ehitismälestiseks. Silla kõrval asub 1993. aastal valminud Konuvere maanteesild. Konuvere kivisild kultuurimälestiste riiklikus registris Konuvere kivisild kultuurimälestiste riiklikus registris Mart Keskküla. Konuvere silla restaureerimine. Muinsuskaitse aastaraamat, 2007. Lk 47–48
Muinasmaakond

Maakonnaks ehk muinasmaakonnaks nimetatakse sageli muinasaegset (kuni 13. sajand) kihelkonnast ja linnusepiirkonnast suuremat mitteriiklikku territoriaalset üksust tänapäeva Baltikumi alal. Peamises tolleaegseid piirkondi mainivas allikas, Henriku Liivimaa kroonikas, tähistatakse neid peamiselt ladinakeelse sõnaga provincia, mis erinevas kontekstis võis tähendada ka kihelkonda või linnusepiirkonda, mistõttu on neid kohati raske eristada. Lisaks tähistab kohati maakonda sõna terra, millel samuti on kroonikas muidki tähendusi. Eesti ajaloolaste seas on traditsiooniliselt maakonda peetud kihelkondade kui poliitiliste ja administratiivsete ühenduste liiduks, Evald Tõnisson on aga neid pidanud linnusepiirkondade liiduks. Kirjalikes allikates puuduvad andmed, et vähemalt tänapäeva Eesti ala maakondadel oleks juhid olnud, poliitilisi küsimusi otsustasid kihelkonna või linnusepiirkonna vanemad. Valter Langi arvates oli maakond peamiselt inimgeograafilise sisuga mõiste, mille poliitiline, majanduslik ja administratiivne mõõde oli täielikult välja kujunemata, mis samas ei välistanud maakonda kuuluvate kihelkondade ja linnusepiirkondade ühisettevõtmisi. Tegemist oli üksteisest looduslikult eraldatud aladega, mis võisid tingida ka keelelise ja kultuurilise eristumise naabritest. Poliitiliselt arenenumates piirkondades, nt Leedu alal, Saaremaal ja Harjumaal võis maakondlik juhtimistasand olla kaugemale arenenud. Tolleaegse Baltikumi esimesi teadaolevaid riike, Jersikat ja Kokneset, maakondadeks ei nimetata. Muinaseestlaste asuala maakonnad: Saaremaa Läänemaa Revala Harjumaa Virumaa Järvamaa Alempois Vaiga Mõhu Nurmekund Jogentagana Soopoolitse Sakala Ugandi Liivlaste asuala maakonnad: Väina piirkond Koiva piirkond Metsepole Idumea Latgalite asuala maakonnad: Tālava Adsele Kuralaste asuala maakonnad: Vanema Ventava Bandava Piemare Duvzare Ceklis Megava Pilsats Semgalite asuala maakonnad: Upmale Tērvete Silene Dobele Dobene Spārnene Žagare Seelide asuala maakonnad: Tovrakse Medeme Pelone Maleisine Kalve Aukštaitide asuala maakonnad: Upyte Deltuva Nalšia Neris Lietuva Alšenai Žemaitide asuala maakonnad: Saule Knituva Karšuva Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Lk 111–118, 124–125, 131–132 Tarvel, Enn. Kihelkond, Horisont 2013/1, lk 32–37. Kivimäe, Jüri, Henricus the ethnographer: reflections on ethnicity in the Chronicle of Livonia, lk 94-95 teoses Crusading and Chronicle Writing on the Medieval Baltic Frontier, toim. Marek Tamm, Linda Kaljundi, Carsten Selch Jensen. 2011. Adamson, Andres. Baltikum 1200. aasta paiku., lk 11–12 kogumikus Eesti aastal 1200, toim Marika Mägi. 2003. Kaart Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. I peatükk, kommentaar 5 Lang, lk 125 "Valsts izglītības satura centrs, kaart 14". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 18. septembril 2014. Lang, lk 124
Neologism

Neologism ehk uudiskeelend on suhteliselt hiljuti käibele tulnud või alles soovitatav keelend, samuti tuntud keelendi rakendus täiesti uues tähenduses. Ühesõnaline neologism on uudissõna. Neologism võib tähistada uut mõistet (faksima, punkar, piipar, euroskeptik, erastamisväärtpaberid, perearst, piraatkassett, riiulifirma, turvavärav (kaubamajas), keskkonnahoidlik, lendav taldrik, seire, rohelised) või tulla mõne senise keelendi asemele või kõrvale. Neologisme tekitatakse tihti olemasolevate sõnade ühendamise teel (kombineeritud nime- ja omadussõnad) või lisades sõnale uus ja unikaalne järel- või eesliide. Neologismid võivad saada populaarseks läbi massimeedia, interneti või suusõnaliselt. Kui aga uudissõnad levima ei hakka, võivad nad kaduda sama kiiresti kui need tekkisid. See, kas ja kuidas neologism edasi püsib meie keele osana, sõltub suuremalt jaolt sellest, kuidas inimesed neid vastu võtavad. Kõige tõenäolisem põhjus, miks neologism ei pruugi kasutusele jääda, on see, et loodud sõna erineb liiga palju algsest sõnast. Inglise keeles on väga levinud sõnaks saanud brunch. See on kohversõna (portmanteau), mis on moodustatud sõnadest breakfast ja lunch. Kohversõna on segusõna, mis kombineeritakse kahest sõnast. Eesti keeles on sõnadest "suits" ja "udu" moodustatud kohversõna ehk sulandsõna "sudu". Lewis Carrolls lõi sõna snark, mis on loodud sõnadest snake ja shark. Kõige sagedamini leiab neologisminäiteid teadusest, ilukirjandusest ja kirjandusest. Näiteks sõna laser tuli kasutusele 1960. aastal ning algselt oli see inglise keeles Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation. Termin "neologism" võeti esmalt kasutusele Inglismaal 1772. aastal. See oli laensõna prantsuskeelsest sõnast néologisme (1734). Uue sõna või doktriini pooldajat võib nimetada neoloogiks. Neologisme luuakse üldiselt siis, kui keegi leiab, et uuele sõnale pole selles keeles loodud veel sobivat mõistet või kui keel pole piisavalt üksikasjalik. Kõige sagedamini luuakse neologisme seadustes, valitsusasutustes ja tehnoloogias. Teine põhjus, miks luuakse neologisme, on see, et mõnel sõnal võib olla mitu tähendust või tähendus on ebamäärane. TIhti võivad saada ka raamatute autorite nimedest neologismid. Näiteks sõna "orwellilik" on tuletatud kirjanik George Orwelli nimest, viidates ta romaanile "1984", ja sõna "kafkalik" on tuletis kirjanik Franz Kafka nimest. Ka tuntud teoste peategelaste nimedest on loodud neologisme. Donkihhote ja donkihhotlik on neologismid, mis põhinevad Cervantese teosel "Don Quijote". Historism Arhaism "portmanteau".
Armeenia köök

Armeenia köök on Armeenia rahvuslik toidutraditsioon. Armeenia köök sarnaneb türgi köögi, kreeka köögi, Süüria köögi, pärsia köögi ja araabia köögiga. Põhilised toiduained on nisu (bulgur), lambaliha, baklažaan, jogurt, kikerhernes, läätsed, uba ja leib, palju puuvilju, pähkleid ja maitsetaimi. Armeenias kaetakse laud traditsiooniliselt enne pearoa söömist rohkete eelroogadega (mezze), mille hulka kuuluvad: mitmesugused lamba- või lehmapiimast valmistatud juustud täidetud juurviljad juurviljahoidised (pickles): kapsas, kurk, tomatid, lillkapsas, porgandid, viinamarjad, küüslauk jpt värsked maitsetaimed salatid tüüpiline armeenia lameleib eelroogade kõrvale on lavašš (armeenia լավաշ). Suurema osa einete juurde pakutakse juustu, tomatit ja peterselli. Basturma (armeenia բաստուրմա) on rohkelt maitsestatud ja õhu käes kuivatatud veiseliha. Dolma on vürtsitatud hakkliha ja riis, mis on rullitud viinamarjalehe või kapsalehe sisse. Harissa on purustatud nisuteradest ja lambalihast valmistatud roog. Hašš on lehmajalast valmistatud roog, mida süüakse lavašiga. Horovats (armeenia խորոված xorovaç) on traditsiooniline armeenia kebab. Ishkhan on Sevani järve forellist mitmes variatsioonis valmistatud kalaroog. Jajik on populaarne kurgi-jogurtisupp. Üks populaarne liharoog on kiufta. Levinud on pilaff (plov) – nisust (bulgur) valmistatud roog. Armeenia köögis kasutatakse palju puuvilju, näiteks aprikoos, viik, virsik, granaatõun ja ploomid. Nisust (bulgur) ja riisist valmistatud roogasid maitsestatakse röstitud kõrvitsaseemnete ja pistaatsiapähklitega. Maitsestamiseks kasutatakse peamiselt selliseid maitsetaimi nagu tume basiilik, koriander jt. Armeenias valmistatakse ka väga maitsvaid kooke, näiteks linnupiimakook. Magustoidu kõrvale juuakse väga peeneks jahvatatud pulbrist valmistatud kohvi. Ararat kilikia kotayk oghid Hašš Horovats Armeenia dolma Alan Davidson. The Oxford Companion to Food – Oxford University Press, 1919, lk 35 Irina Petrosian, David Underwood. Armenian Food: Fact, Fiction & Folklore – Lulu.com, 2006 Google'i raamat.
Grammatika

Grammatika on keeleteaduse osa, mis tegeleb keele reeglipäradega. Samuti nimetatakse grammatikaks keele reeglistikku ja ülevaadet sellest reeglistikust (nt raamatuna avaldatud kujul). Keeleteadusliku grammatika peamised osad on vormiõpetus ehk morfoloogia ja lauseõpetus ehk süntaks. Eesti keele grammatika
Vene Üliõpilaste Selts

Vene Üliõpilaste Selts on 1921. aastal asutatud (taasasutatud 1991) ning Tartus (ka: nimetatud ka: Tartu Ülikooli Vene Üliõpilaste Selts) ja Tallinnas tegutsev üliõpilasorganisatsioon. http://etnoweb.ee/veneliit (vaadatud 07.12.2013) A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 287
Korporatsioon Kaljola

Korporatsioon Kaljola oli 1922. aastal 8. märtsil asutatud Tallinna üliõpilaskorporatsioon. See registreeriti Tallinna Tehnikumi juures 14. detsembril 1922. 9. novembril 1935 liitus see korporatsiooniga Rotalia. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 287 Toomas Hiio. Vivat Academia. Üliõpilasseltsid ja -korporatsioonid Eestis. Tartu 2012. Lk 478. [1] Korporatsioon Rotalia on 90-aastane. Estonian World Review. 19.12.2003
Korporatsioon Ugandala

Korporatsioon Ugandala oli 1922. aastal asutatud Tallinna üliõpilaskorporatsioon. Aastal 1937 liitus see korporatsiooniga Ugala. Ugandala oli meeskorporatsioon, tegutses Tallinna Tehnikumi juures 13. detsembrist 1922 kuni 4. maini 1937. Värvid olid sinine-violett-valge, alates 12. juunist 1923 indigosinine-violett-valge. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 287
Performans

Performans ehk taideetendus ehk performance (inglise keeles performance, ka performance art) on tegevuskunsti liik, milles kunstniku ja vahel ka publiku osalusel luuakse (improvisatsiooniline) tegevuskunstiteos. Performansi läbi viivat kunstnikku nimetatakse tegevuskunstnikuks. Kontseptuaalkunsti liigina hakati performansi viljelema 1970. aastate alguses. etluskunst häppening environment multimeedium tegevuskunst Kaljundi, Linda 2011. Performatiivne pööre. – Humanitaarteaduste metodoloogia. Uusi väljavaateid. Koostanud ja toimetanud Marek Tamm. Tallinn: TLÜ Kirjastus, lk. 134 Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2018
Aardlane

Aardlane (Buprestis) on perekond mardikaid hundlaste sugukonnast. Buprestis haemorrhoidalis – ahas-aardlane Buprestis octoguttata – noobelaardlane
ETKL

ETKL on lühend, mis võib tähendada: Eesti Tantsukunstnike Liit Eesti Tööandjate Keskliit
Viljandi sümfooniaorkester

Viljandi sümfooniaorkester oli aastal 1920 asutatud ja Viljandis tegutsenud sümfooniaorkester. 1930. aastatel orkestri tegevus peaaegu lakkas, kuid aastatel 1947–1961 tegutses orkester aktiivselt. Orkestrit on juhatanud Heinrich Sarri, Karl Grünvald, Augustin Pung. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353
Thilo Sarrazin

Thilo Sarrazin (sündinud 12. veebruaril 1945 Geras) on Saksa poliitik ja majandustegelane. Ta kuulus Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikusse Parteisse, kuid heideti sealt "poliitiliselt ebakorrektsete" veendumuste tõttu 31. juulil 2020 välja. Thilo Sarrazin õppis aastatel 1967–1971 Bonni ülikoolis majandusteadust. 1973. aastal sai ta doktorikraadi. Alates 1975. aastast töötas ta avalikus sektoris, tegutsedes põhiliselt rahanduse alal. 2002–2009 oli ta Berliini finantssenaator (liidumaa rahandusminister). Aastatel 2009–2010 oli Sarrazin Saksamaa Riigipanga juhatuse liige, kust ta enda seisukohti väljendavate avalduste tegemise pärast lahkuma sunniti. 2010 – "Deutschland schafft sich ab" (eesti keeles "Saksamaa käib maha", 2013), millest ta oli väga kriitiline Saksamaa sotsiaalabisüsteemi, haridussüsteemi ja immigratsioonipoliitika suhtes. Raamat äratas väga suurt tähelepanu (müüdi üle 2 miljoni eksemplari) ja tekitas vastakaid arvamusi. 2012 – "Europa braucht den Euro nicht" ("Euroopa ei vaja eurot"). 2014 – "Der neue Tugendterror. Über die Grenzen der Meinungsfreiheit in Deutschland." ("Uus voorusterror. Arvamusvabaduse piiridest Saksamaal"). 2016 – "Wunschdenken. Europa, Währung, Bildung, Einwanderung – warum Politik so häufig scheitert" (eesti keeles "Soovmõtlemine. Euroopa, raha, haridus, sisseränne – miks poliitika nii sageli ebaõnnestub" 2017). 2018 – "Feindliche Übernahme − Wie der Islam den Fortschritt behindert und die Gesellschaft bedroht" ("Vaenulik ülevõtmine - kuidas islam progressi takistab ja ühiskonda ohustab"). Thilo Sarrazin visati Saksa sotside ridadest välja Objektiiv, 6. august 2020 Thilo Sarrazin whoswho.de Sisseränne on sotsiaalse valiku küsimus. Ahto Lobjaka intervjuu Thilo Sarraziniga
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkester (lühendatult EMTA sümfooniaorkester; varem Tallinna Konservatooriumi sümfooniaorkester) on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia juures tegutsev sümfooniaorkester. Orkester moodustati arvatavasti 1921. aastal. 1940. aastal orkestri tegevus soikus. Orkestri tegevus hoogustus jälle 1980. aastatel. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353
Võru sümfooniaorkester

Võru sümfooniaorkester oli Võrus aastast 1923 tegutsenud sümfooniaorkester. Orkestrit on dirigeerinud Eduard Tamm, Hendrik Juurikas, Samuel Onno. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353
Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester

Tallinna Töölismuusika Ühingu sümfooniaorkester oli aastatel 1929–1940 Tallinna Töölismuusika Ühingu juures tegutsenud sümfooniaorkester. Orkestri dirigent oli Nikolai Goldschmidt. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353
Narva Orkestrantide Ühingu sümfooniaorkester

Narva Orkestrantide Ühingu sümfooniaorkester oli aastatel 1930–1940 hooajaliselt tegutsenud sümfooniaorkester. Orkestrit on juhatanud teiste seas Aleksander Õunapuu, Nikolai Klaas, Nikolai Goldschmidt. A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 353