laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zvaniec

Zvaniec (transkribeerituna Zvanets) on küla Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajoonis, Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 97 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 40 kilomeetri kaugusel. Zvaniecis on põhikool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Küla juures paikneb Rahačoŭ rajooni kõrgeim punkt (173 m). Zvanieci kohal puutusid vanasti kokku Tšernigovi, Turovi, Polotski ja Smolenski vürstiriikide piirid. Sinna püstitati suur kell, mille juures vürstiriikide esindajad XI-XII sajandil kohtusid ja omavahelisi piiritülisid lahendasid. Selle kella järgi on asula ka nime saanud. Küla enda kohta on esimesed kirjalikud teated XVI sajandist. Aastal 1772 läks Zvaniec esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Küla hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Rogatšjovi maakonda. Aastal 1824 leidsid seal aset talurahvarahutused. Aastal 1850 hakkas küla läbima Peterburist Kiievisse viiv maantee. Aastal 1880 rajati sinna magasiait. Aastaks 1896 oli seal tegutsema hakanud kihelkonnakool. Aastal 1924 sai külast Zvanieci külanõukogu halduskeskus. Aastal 1929 moodustati seal kolhoos. Aastal 1942 põletasid Saksa väed osa külast maha, novembris 1943 põletasid karistussalklased maha veel 44 maja ja tapsid 12 Zvanieci elanikku. Küla vabastati 24. novembril 1943. Aastal 1958 oli Zvaniec kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1968 püstitati küla keskele skulptuurikompleks, mälestamaks Teise maailmasõja lahingutes ja partisanivõitluses hukkunud küla elanikke, keda oli 178. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 16. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Беларуская энцыклапедыя: Рэдкал.: Г. П. Пашкоў і інш.. — Мн.: БелЭн, 1998. — kd. 7: Застаўка — Кантата. Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя. Kd.2, кн.2. Гомельская вобласць/С. В. Марцэлеў; Рэдкалегія: Г. П. Пашкоў (галоўны рэдактар) і інш. — Мн.: БелЭн, 2005. 520с.: іл. ISBN 985-11-0330-6 ISBN 985-11-0302-0
Ukuvakk

Ukuvakk oli igas talus Uku ohvrialtarina esinenud vakk. Ukuvakk oli õnnevakk, kuhu toodi erinevaid andameid, et saada vakalt õnne. Vakk valmistati peergudest, puukoorest, tohust või laudadest ja enamasti seisis vakk ukse taga nurgas. Õnnevakas asus tavaliselt küünal. Õnnevakka pandi toiduaineid igast uudsest - põllu- ja karjasaadustest, toidust jm. Ohverdati majapidamise edendamise, põllusaagi ja karjaarvukuse suurendamise eesmärgil. Lisaks arvati, et vakal on jõudu muuta ka ilma. Polnud haruldane, et põllumehed käisid ukuvakalt vihma palumas. Ohvriallikas Ohvriand Ohvrikivi Tõnnivakk Ukukivi Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 16.05.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 225 [2] Esivanemate ohverdamised, Matthias Johann Eisen
Aru mõis (Simuna)

Aru mõis (saksa keeles Arro, Brunnenhof) oli Paasvere mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Rajaküla küla lähedal Alutaguse vallas Lääne-Virumaal. Aru mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Aru mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Aru krjms, www.eki.ee Aru mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Aru mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool
Ukukivi (ohvrikivi)

Ukukivi on pealpool asetseva lohuga suur pae- või raudkivi, millel ohverdati Ukule. Ukukivi oli ohvrialtariks, kus ohverdati majapidamise edendamise, põllusaagi ja karjaarvukuse suurendamise eesmärgil. Kivi pealmise pinna õõnsusele pandi ohvriannid kas üksikperena või külakaupa. Ukukivi asetses üldjuhul kõrvalises kohas taluaias või koplis. Ohvriallikas Ohvriand Ohvrikivi Tõnnivakk Ukuvakk Eesti keele seletav sõnaraamat [1] vaadatud 16.05.2020 Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 225 [2] Ukukivi Alatskivil, Eesti Rahva Muuseum [3] Esivanemate ohverdamised, Matthias Johann Eisen
Edivere mõis (Simuna)

Edivere mõis (saksa keeles Eddifer) oli Muuga mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Alekvere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal. Edivere mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Edivere krjms, www.eki.ee Edivere mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Iljič

Iljič (transkribeerituna Iljitš) on alevik Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajooni Zvanieci külanõukogus. Asula asub merepinnast 167 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 100 ja rajooni keskusest Rahačoŭist 38 kilomeetri kaugusel. Alevikust voolab mööda Dnepri jõgi. Iljičis on üldhariduskool, kultuurimaja, evangelistliku koguduse kirik, postkontor ja raamatukogu. Sealne koduloomuuseum on Rahačoŭ rahvusliku kuulsuse muuseumi filiaal. Alevik tekkis aastal 1924, mil maareformi järel asusid sinna elama osad lähedal asuva Huta küla elanikud. Aastal 1930 moodustati seal kolhoos. 21. juulil 1941 asusid aleviku juures kaitsele sinna jõe teiselt kaldalt taandunud Punaarmee 102. laskurdiviisi väed. 12. augustil alustasid Saksa väed rünnakud ja Punaarmee oli sunnitud sellest piirkonnast taanduma. Novembris 1943 põletasid karistussalklased maha 13 maja ja tapsid ühe sealse elaniku. Iljič vabastati 2. detsembril 1943. Aastal 1950 rajati alevikku Žuravičy linatöötlemisvabrik. Aastal 1966 liideti Iljičiga tekstiilivabriku tööliste alevik Lubzavod. 1990. aastate keskel hakkas vabriku töös tekkima seisakuid, mis tõid kaasa osa tööliste lahkumise. Aastal 2007 suleti vabrik täielikult ja see tõi kaasa aleviku elanikkonna drastilise vähenemise. Aleviku peamiseks tööandjaks kujunes aastal 2002 asutatud tammespooni tootmise tehas. Aastal 2007 asus endise tekstiilikombinaadi ruumides tegutsema uus kergetööstusettevõte, mis kasvas välja selle aastal 1963 rajatud villatöötlemisosakonnast. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 16. mail 2020.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) Днепровский рубеж: трагическое лето 1941-го https://ru.wool.by/
Sootaguse mõis (Simuna)

Sootaguse mõis (saksa keeles Fichtenthal) oli Lasinurme mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Sootaguse küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal. Sootaguse mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.05.2020) Sootaguse krjms, www.eki.ee Sootaguse mõis (Simuna) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
Novi Pazar

See artikkel räägib Serbia linnast. Bulgaaria linna kohta vaata artiklit Novi pazar. Novi Pazar (serbia keeles Нови Пазар) on linn Serbia edelaosas. Altun-alemi mošee
Murdjoon

Murdjoon on elementaargeomeetrias kujund, mis koosneb otspunkte pidi järjestikku ühendatud lõikudest. Murdjoon on lõikudest koosnev kujund, milles iga lõik on iga otspunkti kaudu ühendatud ülimalt ühe lõiguga ning kõik lõigud on omavahel otseselt või teiste lõikude kaudu ühenduses. Kui viimane tingimus ei ole täidetud, siis on tegu mitme murdjoonega. Murdjoone mõiste on üldistatud reaalarvuliste kordajatega vektorruumidele. Murdjoone mõistet rakendatakse muu hulgas geomeetrias, arvutusmatemaatikas, topoloogias, matemaatilises analüüsis, kompleksmuutuja funktsioonide teoorias, arvutigraafikas ja geodeesias. Murdjooneks A 1 A 2 … A n {\displaystyle A_{1}A_{2}\dots A_{n}} nimetatakse kujundit, mis koosneb lõikudest [ A 1 A 2 ] {\displaystyle [A_{1}A_{2}]} , [ A 2 A 3 ] {\displaystyle [A_{2}A_{3}]} , …, [ A n − 1 A n ] {\displaystyle [A_{n-1}A_{n}]} . Punkte A 1 {\displaystyle A_{1}} , … A n {\displaystyle A_{n}} nimetatakse murdjoone tippudeks ja lõike [ A 1 A 2 ] {\displaystyle [A_{1}A_{2}]} , [ A 2 A 3 ] {\displaystyle [A_{2}A_{3}]} , …, [ A n − 1 A n ] {\displaystyle [A_{n-1}A_{n}]}  murdjoone lülideks. Murdjoont nimetatakse mittekõdunuks, kui mis tahes k ∈ { 1 , 2 , … , n − 2 } {\displaystyle k\in \{1,2,\dots ,n-2\}} puhul lõigud [ A k A k + 1 ] {\displaystyle [A_{k}A_{k+1}]} и [ A k + 1 A k + 2 ] {\displaystyle [A_{k+1}A_{k+2}]} ei asetse ühel sirgel; vastasel korral nimetatakse seda kõdunuks. Murdjoon on tasandiline, kui see asetseb tervikuna ühel tasandil. Murdjoon on ennast lõikav, kui sellel lеidub kaks lüli, millel on ühine punkt, mis ei ole nende ühine tipp: Siin kujutatud murdjoont tuleb nimetada murdjooneks A1A2A3A4A5A6. Murdjoont, mis ei ole ennast lõikav, nimetatakse lihtsaks. Murdjoont nimetatakse kinniseks, kui selle esimene ja viimane punkt langevad kokku ning lõigud A 1 A 2 {\displaystyle A_{1}A_{2}} ja A n − 1 A n {\displaystyle A_{n-1}A_{n}} ei asetse ühel sirgel: Kinnisel murdjoonel on iga lüli kummastki otsast seotud teise lüliga. N lülist koosneval kinnisel murdjoonel on N tippu. Kinnist tasandilist murdjoont (või kujundit, mille äär on kinnine tasandiline murdjoon) nimetatakse hulknurgaks.: sel juhul nimetatakse kujutatud murdjoont A1A2A3A4A5A1 hulknurgaks A1A2A3A4A5 ning selle lülisid hulknurga külgedeks. Mõnikord, näiteks hulktahukate käsitlemisel, nimetatakse hulknurga külgi servadeks. Murdjoont, mille esimene ja viimane punkt on erinevad, nimetatakse lahtiseks. Lahtisel murdjoonel on kaks vaba otspunkti. N lülist koosneval lahtisel murdjoonel on N+1 tippu. Murdjooni rakendatakse näiteks andmepunktide interpoleerimisel, harilike diferentsiaalvõrrandite numbrilisel lahendamisel Euleri meetodil ning modelleerimisel arvutigraafikas ja raalprojekteerimises. Alternatiivselt nimetatakse hulknurgaks mis tahes kinnist murdjoont. Sel juhul eristatakse tasandilisi ja mittetasandilisi hulknurki.
Serialiseerimine

Serialiseerimine on informaatikas objektide ja andmete teisendamine (konvertimine) selliseks, et need oleks esitatavad järjest. Serialiseerimise vastand on deserialiseerimine, mille käigus taastatakse objektide ja andmete serialiseerimiseelne seisund.
Volotšõsk

Volotšõsk (ukraina Волочиськ, poola Wołoczyska) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Volotšõski rajooni halduskeskus. Volotšõsk asub Zbrutši jõe vasakul kaldal, Ternopili oblasti piiril, Hmelnõtskõist umbes 58 km läänes ja Ternopilist ligikaudu 45 km idas. Linna läbib Hmelnõtskõi–Ternopili raudteeliin. Volotšõski on esmamainitud 1463. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Volotšõski elanikest ukrainlasi 96,26%, venelasi 2,10%, poolakaid 1,14%, valgevenelasi 0,12% ja armeenlasi 0,09%. Волочиск Точка-на-Карте Національний склад міст Datatowel.in.ua
Lootuses

"Lootuses" on Ott Leplandi singel. Laulu viisi ja sõnade autorid on Ott Lepland ja Karl-Ander Reismann. Loo on produtseerinud Karl-Ander Reismann. VIDEO: Lootuses Youtube.com SÕNAD: Lootuses Sasslantis.ee
Schuyleri maakond

Schuyleri maakond on mitme USA maakonna nimi: Schuyleri maakond (Illinois) Schuyleri maakond (Missouri) Schuyleri maakond (New York)
Shermani maakond

Shermani maakond on mitme USA maakonna nimi: Shermani maakond (Kansas) Shermani maakond (Nebraska) Shermani maakond (Oregon) Shermani maakond (Texas)
Seminole'i maakond

Seminole'i maakond on mitme USA maakonna nimi: Seminole'i maakond (Florida) Seminole'i maakond (Georgia) Seminole'i maakond (Oklahoma)
Lauderdale'i maakond

Lauderdale'i maakond on mitme USA maakonna nimi: Lauderdale'i maakond (Alabama) Lauderdale'i maakond (Mississippi) Lauderdale'i maakond (Tennessee)
ICN Business School

ICN Business School on Pariisis, La Défenseis, Berliinis, Nürnbergis ja Nancyis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. See asutati 1905. aastal Financial Timesi edetabelis platseerus ICN 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 69. kohale. Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Nicolas Thévenin (Prantsuse katoliku peapiiskop) ja Masséré Touré (Côte d'Ivoire'i poliitik). "European Business School Rankings 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2020. Vaadatud 16. mail 2020. ICN Business school décroche « la triple couronne » Ametlik koduleht
Zemplíni mäestik

Zemplíni mäestik (slovaki Zemplínske vrchy) on mäestik Slovakkia idaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on ka osa Põhja-Ungari keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Rozhľadňa (469 m). Pindalaga 101 km² on see üks Slovakkia väiksemaid mäestikke. Mäestikku läbib Roňava jõgi; kohta, kus ta läbi kõrgustiku voolab, kutsutakse Roňava väravaks. Mäestik on sisuliselt Ungaris asuva Zempléni mäestiku jätkuks Slovakkia aladel, kuigi nende geoloogiline struktuur erineb. Kõrgemaid osi katab lehtmets, madalamad osad on kasutusel põllumajanduspiirkonnana. Mäestiku edelaosas kasvatatakse viinamarju, see on sisuliselt Zemplíni piirkonda ulatuv Ungari Tokaji viinamarjakasvatuspiirkonna jätk. Zemplíni mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: põhjas Ida-Slovaki küngastiku, lõunas ja läänes Zempléni mäestiku ning idas Ida-Slovaki madalikuga. Mäestik moodustas kunagi saare. Selle alumise osa moodustavad Permis ja Karbonis moodustunud maismaasetted, sellel lasuvad Triiases tekkinud lubjakivi, dolomiidi ja kvartsiidi kihid. Mäestik ise on vulkaanilise tekkega. Valdav osa sealsetest kivimitest on miotseeni lõpust pärinevad vulkaanilised kivimid, põhiliselt basalt, rüodatsiit ja andesiit, on ka datsiit. Mäestiku ümbruses lasuvad neogeenis tekkinud setted. Byšta küla juures on mäekristallide leiukoht. Vulkanismi esines seal Permis, Karbonis, Triiases ja Tertsiaaris, vanemate vulkaaniliste kivimite vahel esineb ka vanemaid kontinentaalse päritoluga setteid, sealhulgas pruunsütt. Eszterhás István, Dr. Szentes György (szerk.): Tokaj-Eperjesi-hegylánc barlangjai. Magyarország nemkarsztos barlangjainak katasztere. ELTE TTK Földrajz- és Földtudományi Intézet Földrajztudományi Központ, 2010. Mazúr, E., Lukniš, M. 1986, Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava Bogoly János: Kövekbe zárt régmúlt (Felső-Bodrogköz jellemzése) . A történelmi Magyarország várai. VASS, D.. Vysvetlivky k mape regionálne geologické členenie Západných Karpát a severných výbežkov Panónskej panvy na území ČSSR. Bratislava : Geologický ústav Dionýza Štúra, 1988. lk. 65. KRIST, E.; KORIKOVSKIJ, S.P.; PUTIŠ, M., JANÁK, M.; FARYAD, S.W. Geology and petrology of metamorphic rocks of the Western Carpathian crystalline complexes. Bratislava : Comenius University Press, 1992. Lk. 324. Bogoly János: Kövekbe zárt régmúlt (Felső-Bodrogköz jellemzése) (magyar nyelven). A történelmi Magyarország várai. Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)
Halõtš

Halõtš (ukraina Галич, poola Halicz) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Ivano-Frankivski rajoonis. Kuni 2020. aastani Halõtši rajooni halduskeskus. Halõtš asub Dnestri jõe ääres, Ivano-Frankivskist umbes 23 km põhjas. Halõtšit on esmamainitud 898. aastal. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Halõtši elanikest ukrainlasi 98,52%, venelasi 1,75% ja poolakaid 0,31%. Історія міста Галич Галицька міська рада Національний склад міст Datatowel.in.ua
Blaine'i maakond

Blaine'i maakond on mitme USA maakonna nimi: Blaine'i maakond (Idaho) Blaine'i maakond (Montana) Blaine'i maakond (Nebraska) Blaine'i maakond (Oklahoma)
Armstrongi maakond

Armstrongi maakond on tänapäeval kahe USA maakonna nimi: Armstrongi maakond (Pennsylvania) Armstrongi maakond (Texas)
Graysoni maakond

Graysoni maakond on mitme USA maakonna nimi: Graysoni maakond (Kentucky) Graysoni maakond (Texas) Graysoni maakond (Virginia)
Greeni maakond

Greeni maakond on kahe USA maakonna nimi: Greeni maakond (Kentucky) Greeni maakond (Wisconsin) Tom Greeni maakond
Süsinikupõllundus

Süsinikupõllundus on maa harimine ja kasutamine viisil, mis säilitab ja seob orgaanilist süsinikku (Corg) mulla orgaanilises aines ehk huumuses. Mulla süsinikusisaldus sõltub harimisvõtetest, mulla liigist ja niiskuse sisaldusest. Kasvatatavate kultuuride, vee, mineraalväetiste, taimekaitsevahendite ja kütuste efektiivse kasutamise ja maaharimisvõtete abil on võimalik saavutada mulla Corg sisalduse tõus. Mulla süsinikuvarude ja -voogude mudelprognoosid[alaline kõdulink]. Karin Kauer, Eesti Maaülikool Mis on kliimanutikas põllumajandus? Margus Ameerikas, Maaleht 15.02.2018 Mulla orgaanilise süsiniku varu muutus ja CO2 emissioon erinevate toetusmeetmete ning maakasutuse puhul. Põllumajandusuuringute Keskus Põllumajanduse uus tulemine. Kuidas päästa maailm kliimasoojenemisest? Helene Tambet, Edasi.org, 22.06.2019 Turbaalad Euroopa Liidus. Ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) pärast 2020. aastat.
Boydi maakond

Boydi maakond on kahe USA ja ühe Austraalia maakonna nimi: Boydi maakond (New South Wales) (Austraalia) Boydi maakond (Kentucky) Boydi maakond (Nebraska)
Burda

Burda (ungari Kovácspataki-hegyek, ka Helembai-hegység) on mäestik Slovakkia lääneosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Põhja-Ungari keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Burdov (395,4 m), suhtelised kõrgused ulatuvad 180 meetrist 310 meetrini. Suurim küla mäestikus on selle edelaserval asuv Kamenica nad Hronom. Taimestikult sarnaneb mäestik Ungaris asuva Börzsöny mäestikuga. Metsadest kasvavad seal tammikud (valdav on karvane tamm) ja pöögimetsad, madalamal asub metsastepp. Mitmed sealsed taimeliigid on omased Pannoonia floorale, on seal oma leviala põhjapiiril ja mujal Slovakkia aladel ei kasva. Selle territooriumile ulatub kaks looduskaitseala: Burdovi looduskaitseala ja Leľa metsa looduskaitseala. Mäestiku fauna sarnaneb pigem Ungari stepialade kui ülejäänud Slovakkia faunaga. Seal elutsevad stepiritsikas, Ablepharus kitaibelii, rohesisalik, palvetaja, eskulaabi roninastik. Sagedased on metskass ja metssiga. Lindudest leidub seal salupälli, kassikakku ja kaljuklutti. Burda piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega: läänes Slovakkia aladel Ipeľi küngastiku; lõunas Pilise mäestikuga, kahe mägismaa vahel voolab Doonau jõgi; loodes Börzsönyga, kahe mägismaa vahel voolab Ipoly jõgi. Mäestik on vulkaanilise tekkega. Valdav osa sealsetest kivimitest on miotseeni lõpust pärinevad vulkaanilised kivimid, kuigi Burda aladel vanu vulkaane ei ole. Sealsed kivimid pärinevad Pilise mäestiku ja Börzsöny vulkaanidest, põhiliselt on seal andesiitse materjali purskel tekkinud bretša, mida kohati katab löss. Mäestiku kaguosa moodustavad miotseenist saati kuhjunud konglomeraatsed kivimid, liivakivi, savi, liiv ja kruus. Szarvas András - Faragó Imre: Börzsöny, Naszály, Helembai-hegység. Turista-, kerékpáros- és szabadidőtérkép. Budapest, 2008. ISBN 978-963-9549-02-9 Burda - Ipeĺská pahorkatina. VKÚ Harmanec, Hermánd, 2001. Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR : Národná prírodná rezervácia Burdov. Banská Bystrica : Slovenská agentúra životného prostredia. Štátny zoznam osobitne chránených častí prírody SR : Národná prírodná rezervácia Leliansky les. Banská Bystrica : Slovenská agentúra životného prostredia. Mazúr, E., Lukniš, M. 1986, Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava Infot piirkonna kohta; fotod (tšehhi keeles)
Stevensi maakond

Stevensi maakond on mitme USA maakonna nimi: Stevensi maakond (Kansas) Stevensi maakond (Minnesota) Stevensi maakond (Washington)
Stephensi maakond

Stephensi maakond on mitme USA maakonna nimi: Stephensi maakond (Georgia) Stephensi maakond (Oklahoma) Stephensi maakond (Texas)
Eesti Superkarikas 2005

Eesti Superkarikas 2005 oli 10. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2005 võitja Tallinna FC TVMK ja Eesti karikas 2005 võitja Tallinna FC Levadia. Tallinna FC TVMK v Tallinna FC Levadia Meistriliiga 2005 Eesti karikas 2004/05 Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Winnebago maakond

Winnebago maakond on mitme USA maakonna nimi: Winnebago maakond (Illinois) Winnebago maakond (Iowa) Winnebago maakond (Wisconsin)
Wilsoni maakond

Wilsoni maakond on mitme USA maakonna nimi: Wilsoni maakond (Kansas) Wilsoni maakond (Põhja-Carolina) Wilsoni maakond (Tennessee) Wilsoni maakond (Texas)
Süüria türkmeenid

Süüria türkmeenid (araabia keeles تركمان سوريا‎, türgi keeles Suriye Türkmenleri või Suriye Türkleri) on Türgi päritolu Süüria kodanikud, kelle juured pärinevad peamiselt Anatooliast. Suurem osa Süüria türkmeenidest on Osmanite valitsemise ajal (1516–1918) Süüriasse saabunud migrantide järeltulijad; siiski on palju ka Süüria türkmeene, kes on varasemate Türgi asunike järeltulijad, kes saabusid Süüriasse Seldžukkide (1037-1194) ja Mamelukkide (1250-1517) valitsemise ajal. Tänapäeval moodustavad Süüria türkmeenid araablaste ja kurdide järel Süüria suuruselt kolmanda etnilise rühma; kuigi mõnede hinnangute kohaselt, võttes arvesse arabiseerunud türkmeenlasi (need, kes ei räägi enam oma emakeelt), moodustavad nad riigi suuruselt teise rühma. Enamik Süüria türkmeenidest on sunniidid. Süüria türkmeenidel on ühised genealoogilised ja keelelised sidemed Türgi türklaste ja Iraagi türkmeenidega ning nad ei samastu Türkmenistani ja Kesk-Aasia türkmeenidega. Nad elavad enamasti Süüria-Türgi piiri lähedal, mis ulatub Idlibi ja Aleppo loodeosa kubermangudest kuni Ar-Raqqah kirdeosa kubermanguni. Osad türkmeenid elavad ka Latakias Bayırbucaki nimelises piirkonnas asuvas Türkmeeni mäestikus, Homsis, Ḥamāhis, Dar‘ās (Jordaania piiri lähedal) ja Ar-Qunayṭrahis (Iisraeli piiri lähedal). Süüria kodusõja ajal on Süüria türkmeenid osalenud Süüria valitsusvägede vastu suunatud sõjalistes tegevustes ning otsinud tuge ja kaitset Türgilt. 2012. aasta 15. detsembril lõid nad endale ametliku juhtorgani, Süüria Türkmeenide Assamblee, ning moodustasid ka sõjalised tiiva, Süüria Türkmeenide Brigaadid - türkmeenide piirkondade ja elanikkonna kaitsmiseks. Kuid mitte kõik türkmeenid ei toeta Türgi rünnakuid Süürias, mis algasid 2016. aasta augusti lõpus ning on asunud võitlema Süüria Demokraatlike Jõudude ridadesse, moodustades Seldžuki Brigaadi.
Accoudoir

Accoudoir [akudu'aar] (prantsuse keeles 'käetugi') on kiriku kooritoolistikus kooritoolide vahel paiknev käetugi. Sageli kaunistavad seda figuurid. misericordia Stalle. – Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Buchanani maakond

Buchanani maakond on mitme USA maakonna nimi: Buchanani maakond (Iowa) Buchanani maakond (Missouri) Buchanani maakond (Virginia)
Buffalo maakond

Buffalo maakond on mitme USA maakonna nimi: Buffalo maakond (Lõuna-Dakota) Buffalo maakond (Nebraska) Buffalo maakond (Wisconsin)
Eesti Superkarikas 2004

Eesti Superkarikas 2004 oli 9. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2003 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2004 võitja Tallinna FC Levadia. Tallinna FC Flora v Tallinna FC Levadia Meistriliiga 2004 Eesti karikas 2003/04 Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Kuressaare Haigla

Kuressaare haigla on haigla Kuressaares Saaremaal, Aia tänav 25. Kuressaares avati esimene haigla 1804. aastal ja seda peetakse Kuressaare haigla alguseks. Praeguses hoones tegutseb haigla alates 1941. aastast. Praeguse haigla vanas osas ehk nüüdses mõistes Kuressaare haigla C-korpuses on haigla siseosakonnad ja neuroloogiaosakond. 2020. aasta koroonapandeemia ajal Eestis kujunes Kuressaare haigla n-ö koroona epitsentriks. Hannes Haavel, Märt Kõlli, Ülle Käsk, Edward Laane, Toomas Meritam, Juhan Nemvalts, Tiina Prükk, Jüri Raudsepp, Tähti Saar, Viktor Sarapuu, Toomas Tartes, Aare Taul, Rando Truve, Uno Ugandi, Eduard Viira, Ivar Vipp, Mehis Vipp, Ilmar Vooremaa. Margus Muld, Kuressaare haigla sai 215-aastaseks, ERR, 18. oktoober 2019. Veljo Kuivjõgi, Kuressaare haigla vana maja saab 65-aastaseks[alaline kõdulink], Meie Maa, 7. veebruar 2006. Priit Pullerits, Kuressaare haiglas on 41 töötajat andnud positiivse viiruseproovi, Postimees, 2. aprill 2020. Koormuse leevendamiseks algab Kuressaare haiglast haigete ümberpaigutamine, ERR, 14. aprill 2020.
Eesti Superkarikas 2003

Eesti Superkarikas 2003 oli 8. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2003 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2003 võitja Tallinna FC TVMK. Tallinna FC Flora v Tallinna FC TVMK Meistriliiga 2003 Eesti karikas 2002/03 Superkarikas Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel