laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Tsípouro

Tsípouro (τσίπουρο) on Kreeka brändi. Tsípouro on eriti levinud järgmistes Kreeka piirkondades: Tessaalia, Ípeiros, Makedoonia piirkonnad, Máni poolsaar ja Kreeta saar (kus seda tuntakse nimega tsikoudiá). Tsípouro on kange destilleerimisel saadud alkohoolne jook, mis sisaldab 40–45 mahuprotsenti alkoholi. Jooki valmistatakse ka aniisimaitselisena. Legendi järgi valmistasid esimese tsípouro 14. sajandil Kreekas Áthose mäel elanud õigeusklikud mungad. Küpsed tumedad viinamarjad aetakse läbi purusti ning tekkinud mass jäetakse mõneks päevaks seisma – piisavalt pikaks ajaks, et algaks käärimine. Kui varemalt kasutati tsípouro jaoks vaid järgi jäänud tahket massi, et kogu mari ära kasutada (vedelik kasutati muuks otstarbeks), siis tänapäeval kasutavad paljud tootjad kogu tekkivat massi. Järgmise sammuna juhitakse mass destilleerimise seadmetesse, kus jälgitakse selle temperatuuri ja rõhku. Jättes kõrvale valmis destillaadi esimese ja viimase osa, mis visatakse ära, jäetakse tsípouro tegemiseks alles vaid selle "keskmine" osa. Seda protsessi korratakse seejärel veel vähemalt korra. Lõpuks jäetakse saadud vedelik roostekindlatesse mahutitesse settima ja laagerduma. Suhteliselt uus valmistusviis on tsípouro puidust tünnidesse küpsema jätmine, mis annab küpsema maitsega viskiga sarnaneva joogi. Sõltuvalt aastaajast tarbitakse tsípourot kas värskendava joogina või soojalt ning see võib asendada ka kohvi või tee joomise korda. Tootjate soovituste järgi on tsípourot kõige parem nautida otse sügavkülmast võetuna. Sageli lahjendatakse seda vee või jää lisamise teel. Tsípourot pakutakse tavaliselt viinaklaasidest ning kõrvale serveeritakse eelroogasid (nt pähklid, kuivatatud puuviljad, juust, oliivid, mereannid, liha, halvaa või kuivikud). Valmistatakse ka aniisimaitselist tsípourot – seda eriti Kesk-Makedoonias, Chalkidikes ja Tessaalias. Aniisimaitselise tsípouro ja oúzo maitsed on peaaegu samasugused, kuid nende valmistamisviis erineb oluliselt. Oúzo valmistamiseks kasutatakse 96 mahuprotsendiga etüülalkoholi ning seetõttu ei säili selles tooraine maitseomadused. Samas võimaldab tsípouro vähesem destilleerimine sellel säilitada kasutatavale viinamarjade massile omase maitse. Aniisiviin Kreeka köök Tsikoudiá (Kreeta) "Tsipouro: Greek traditional distillation from grapes". www.tsipouro.gr. Winery of Tirvanos. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.02.2011. Vaadatud 24.12.2010. "Idoniko Tsipouro Anise". Nestor Imports. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.07.2011. Vaadatud 24.12.2010. "Traditional Greek Spirits". Vergina Imports. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.12.2007. Vaadatud 24.12.2010.
Vyhanaščanskaje järv

Vyhanaščanskaje järv ehk Võganaštšanskaje järv (valgevene keeles Возера Выганашчанскае, ka Вы́ганаўскае возера (Vyhanaŭskaje, transkribeerituna Võganavskaje), vene keeles Выгоноща́нское (Vigonoštšanskaje) või Вы́гоновское (Vigonovskoje)) on järv Valgevenes Bresti oblasti Ivacevičy rajoonis. Järv asub merepinnast 153 meetri kõrgusel, selle valgla on 87,1 km². Järv asub Ščara ja Jasselda jõe vahel ning on mõlema jõega ühendatud Ogiński kanali kaudu. Kaldajoone pikkus on 21 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soised, põhja- ja lõunakaldal on õõtsik. Järve põhja katab sapropeel. Järvest on leitud 106 liiki fütoplanktonit. Järv on kalarikas, levinumad liigid on haug, ahven, särg ja kiisk, esineb ka latikat, linaskit ja roosärge. 1968. aastal loodi järve ja selle ümbruse kaitseks hüdroloogiline kaitseala. 2003. aastast asub järv ka Vyhanaščanskaje maastikukaitseala koosseisus. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Traakia (Kreeka geograafiline piirkond)

Traakia (Θράκη (Thráki)) ehk Lääne-Traakia (Δυτική Θράκη (Dytikí Thráki)) on üks Kreeka geograafilistest piirkondadest. Traakia geograafiline piirkond asub Kreeka kirdeosas Makedoonia geograafilise piirkonna ja Ida-Traakia vahel. See on Traakia Kreekale kuuluv osa (teised osad on Ida-Traakia Türgis ja Põhja-Traakia Bulgaarias). Halduslikult paikneb see Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonnas. See jaguneb Xánthi piirkonnaüksuseks, Rodope piirkonnaüksuseks ja Évrose piirkonnaüksuseks.
Sporava järv

Sporava järv (valgevene keeles Спораўскае возера, vene keeles Споровское) on järv Valgevenes Bresti oblastis Biaroza ja Drahičyni rajooni piiril. Järve ümbruses on Sporava looduskaitseala. Kaldajoone pikkus on 19,5 kilomeetrit. Kaldad on soostunud, turbased, põhjaosas kohati ka liivased. Järve põhja katab keskosas sapropeel, ent kuni 0,5 meetri sügavuseni on põhi liivane. Vee läbipaistvus on 0,5 meetrit. Sporava järve valgala on 3030 km². Järv on linnurikas. Sporava järvel paikneb Euroopa suurim tarna-roolinnu pesitsusala.
Makedoonia (Kreeka geograafiline piirkond)

Makedoonia (Μακεδονία (Makedonía)) on üks Kreeka geograafilistest piirkondadest, mis paikneb riigi põhjaosas. Makedoonia pindala on 34 177 km², elanike arv on umbes 2,625 miljonit. Keskasula on Thessaloníki. Makedoonia hümn on "Makedonía ksakustí". Makedoonia ei ole tänapäeval haldusüksus. Makedoonia hõlmab kolm piirkonda, mis jagunevad kokku 14 piirkonnaüksuseks. Piirkonnad on: Ida-Makedoonia ja Traakia piirkond Kesk-Makedoonia piirkond Lääne-Makedoonia piirkond Peale selle on Makedoonias autonoomne piirkond, mungavabariik Ágio Óros. Põhja-Makedoonia Vabariik Vana-Makedoonia
Melikertes

Melikertes ehk Palaimon oli vanakreeka mütoloogias Athamase ja Ino poeg. Tal oli vend Learchos. Kui Ino õde Semele sai Zeusiga poja Dionysose ja enne selle sündi suri, kasvatasid Athamas ja Ino Dionysose üles. Karistuseks oma mehe sohilapse kasvatamise eest nuhtles Hera Athamast hullusega, nii et ta tappis Learchose. Ino hakkas kartma Melikertese elu pärast ja, poeg kätel, jooksis merre. Zeusi tänulikkuse märgiks nad päästeti ja muudeti merejumalateks. Mõlemad said uue nime: Leukothea ('valge jumalanna') ja Palaimon. Melikertese keha kandis delfiin Isthmosesse Korinthoses. Selle leidis Sisyphos, keda mõni allikas tema onuks nimetab. Sisyphos hakkas nereiidide käsul Melikertese auks pidama Isthmose mänge. Pausanias kirjeldab Isthmosesse Poseidoni pühamusse rajatud Palaimoni templit. Seal olid Poseidoni, Leukothea ja Palaimoni enese kujud. Seal oli ka koht, mida kutsuti pühadest pühamaks ja mille maa-alusesse ossa Palaimon olevat maetud. Räägiti, et see, kes ses templis valet vannub, ei pääse hirmsast saatusest. Samuti oli seal altar, millel ohverdati kükloopidele. On vähe kahtlust selles, et Melikertese kultus on välismaist, tõenäoliselt Foiniikia päritolu. (Ka Melikertese emapoolne vanaisa Kadmos oli foiniiklane.) Selle kultuse tõid Kreekasse nähtavasti foiniikia meresõitjad, kelle mõju Egeuse ja kogu Vahemere kallastel oli suur. Kreekas oli foiniikia mõju kõige suurem just Melikertese kodumaal Boiootias ja Korinthoses. Teda on samastatud foiniikia jumala Melqartiga. Foiniikia jumalatele ohverdati sageli lapsi ja sellele on nähtud vihjet Melikertese varajases surmas. Nimele 'Palaimon' ei ole head selgitust leitud. On väidetud, et see sõna tähendab 'võitleja' või 'maadleja' ja on Heraklese epiteet, kellega Melqartit on sageli samastatud, ent Palaimonil ja Heraklesel puudub omavaheline seos. Nime alguses on nähtud foiniikia sõna 'Baal', mis tähendab jumalat, täpsemalt 'Baal-haman' ('põlev jumal'), ent tule- ja merejumal ei sobi samuti omavahel kokku. Roomlased samastasid Palaimoni Portunuse, sadamajumalaga.
Čornaje järv

Čornaje järv ehk Tšornaje järv (valgevene keeles Чорнае возера, vene keeles Черное ehk Tšernoje) on järv Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis. Järv asub merepinnast 143,1 meetri kõrgusel, selle valgala on 539 km². Kaldajoone pikkus on 31,2 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soised. Zdzitava küla juures asub järve kaldal neoliitikumis ja pronksiajal kasutusel olnud asulakoht. Järve põhja katab sapropeel. Kaladest elavad järves haug, ahven, koger ja särg. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Julia Annas

Julia Annas (sündinud 13. juunil 1946) on USA filosoof, kes uurib antiikfilosoofiat ning on esitanud antiikideedel põhineva eetikateooria. Ta on Arizona Ülikooli filosoofia Regents Professor. Varem on ta õpetanud Oxfordi Ülikoolis St Hugh's College'is ja Columbia Ülikoolis. Julia Annas rajas ajakirja Oxford Studies in Ancient Philosophy. Ta on olnud Ameerika Filosoofiaassotsiatsiooni Vaikse ookeani divisjoni president. Aristotle's Metaphysics, Books M and N, translated with introduction and notes, Oxford 1976. Plato and Aristotle on Friendship and Altruism. – Mind, 1977, kd 86, lk 532–554. An Introduction to Plato's Republic, Oxford 1981. Julia Annas, Jonathan Barnes. The Modes of Scepticism, Cambridge 1985. Metaphysics Books M and N, tõlgitud kommentaariga, Oxford: Oxford University Press 1988. Hellenistic Philosophy of Mind, California 1992. Platonic Ethics, Old and New, Cornell 1999. The Morality of Happiness, Oxford University Press 1993, ISBN 978-0-19-509652-1, 1995. aasta trükk, ISBN 978-0-19-509652-1. Google'i raamat Voices of Ancient Philosophy: An Introductory Reader, Oxford 2000. Ancient Philosophy: A Very Short Introduction, Oxford 2000. Plato: A Very Short Introduction, Oxford 2003. Intelligent Virtue, Oxford 2011. 1992 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. Julia Annas on olnud abielus David Hume'i uurija David Oweniga. Koduleht
Lamivudiin

Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Lamivudiin (3TC) (lamivudinum) on süsteemseks kasutamiseks välja töötatud viirusevastane aine, suukaudselt manustatav keemiline aine, mis kuulub nukleosiid- ja nukleotiid-pöördtranskriptaasi inhibiitorite hulka. Lamivudiin on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimed on Zeffix, Heptovir, Epivir ja Epivir-HBV. Lamivudiin on retseptiravim. IUPAC-nimetus: 4-amino-1-[(2R,5S)-2-(hydroxymethyl)-1,3-oxathiolan-5-yl]-1,2-dihydropyrimidin-2-one CAS-i registreerimisnumber on 134678-17-4. PubChemi number on CID 73339. Sünonüümid: (+)-BCH 189, DSSTox_CID_3194, 2'-deoxy-3'-thiacytidine, 4-amino-1-[(2S,5R)-2-(hydroxymethyl)-1,3-oxathiolan-5-yl]-1,2-dihydropyrimidin-2-one, DSSTox_RID_76917, DSSTox_GSID_23194, 134680-32-3, lamavudine, ent-Lamivudine. Farmakoterapeutiline rühm: viirusevastased ained süsteemseks kasutamiseks, nukleosiid- ja nukleotiid-pöördtranskriptaasi inhibiitorid, ATC-kood: J05AF05. Euroopa Liidus tohivad arstid patsientidele lamivudiini välja kirjutada. Lamivudiin on registreeritud Eesti ravimiregistris: ravimiomaduste kokkuvõte (SPC) pakendi infoleht (PIL). Lamivudiin leiab rakendust mõne viiruste, nagu B-hepatiidi ja HI-viiruse, vastase ravimina harilikult täiskasvanutel inimestel (suukaudne tablett), katseloomadel ja rakukultuurides. In vitro ja in vivo on demonstreeritud, et nukleosiidi ja nukleotiidi analoogid põhjustavad eri raskusastmega mitokondrite kahjustust (talitlushäireid). Lamivudiini manustamine ei vähenda haigusetekitajate edasikandumist (teiste nakatumist kokkupuutel nakatunuga). Lamivudiin läbib hematoentsefaalse barjääri ja pärast manustamist on väikestes kogustes on tuvastatav ka rinnapiimas. 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia ajal manustas Libeeria arst Gorbee Logan 15 Ebola viirushaigusse haigestunule lamivudiini ja 13 neist tervenesid. Soovitatav lamivudiini annustamine toimub vastavalt patsiendi diagnoosikoodile. B-hepatiidi nakkuse korral on ravi aasta(te)pikkune. 150 mg N30 tablettide hind on vahemikus 80,54–168,62 dollarit. Sagedasti esineb B-hepatiidi ägenemist ning veresoonkonna ja lümfi(-immuun)süsteemi talitlushäireid. Paljudel patsientidel tekib lamivudiini pikemaajalisel tarbimisel resistentsus (ravivastuse kadu). brintsidofoviir BCX4430 favipiraviir JK-05 Eesti ravimiregister[alaline kõdulink] Elahe Izadi (2. oktoober 2014). "A Liberian doctor is using HIV drugs to treat Ebola victims. The NIH is intrigued". The Washington Post (inglise). Vaadatud 18.11.2014. Lamivudiini hinnad, veebiversioon (vaadatud 18.11.2014.a.) (inglise keeles) Sissekanne PubChem-isis Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lamivudine seisuga 18.11.2014.
Krypton

Krypton (Krüpton) on väljamõeldud planeet koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast. Krypton on Supermani koduplaneet, mida kujutatakse hävinemas vahetult pärast Supermani põgenemist sellelt. Planeedi hävimise üksikasjad erinevad sõltuvalt teoste kirjutamise ajast, autoritest ja frantsiisist. Krüptoon on tegelikult keemiline element perioodilisussüsteemis. Selle nimetus on tuletatud kreekakeelsest sõnast κρυπτός (kryptos), mis tähendab 'peidetud'. Koomiksi ühe autori Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale on omane suur tihedus ja viskoossus. Koomiksi paljude versioonide kohaselt oli Krypton koduks suurele tsivilisatsioonile, mis hooples arenenud teaduse ja tehnoloogiaga. Samuti oli Krypton paljudes versioonides viljatu või jäine planeet, kuid seal oli siiski oma loomastik ja taimestik. Krypton hävib, kuid enne planeedi purunemist saadetakse kosmoselaevaga Maa poole teele imik. Imiku leiab ja kasvatab üles abielupaar. Hiljem saab temast ajalehes Daily Planet töötav ajakirjanik, kes tegutseb samal ajal Supermanina. Paljudes versioonides hävib Krypton planeedi sisemise surve tõttu, mis paneb plahvatama uraanist koosneva planeedituuma. Veel ühe versiooni kohaselt tiirleb Krypton koos teiste planeetidega ümber punase hiidtähe. Tähe supernoovana plahvatades Krypton hävib. Planeedi hävingust jäävad järele radioaktiivsed jäänused, mida hakatakse nimetama krüptoniidiks. Krüptoniit on radioaktiivne mineraal, mis esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit, kuid on mainitud ka punast krüptoniiti. Rohelisel krüptoniidil on laastav mõju Supermanile ja teistele krüptonlastele, mis põhjustab neile valu ja surma. Punane krüptoniit mõjutab Supermani ja teisi krüptonlasi nii, et nad on ükskõiksed ümbritseva suhtes, või lööb nende võimed sassi. Samuti saab selle mineraali abil siirata võimed krüptonlaselt maalasele. Põhjus, miks krüptoniit mõjutab ainult krüptonlasi, on arvatavasti selles, et see mineraal kiirgab kõrgsageduskiirgust, mida tunnetavad vaid nemad. Ühe versiooni kohaselt ei hukkunud mitte kõik krüptonlased planeedi hävingus, umbes tuhat neist pääses enne hävingut kosmoselaevaga planeedi pinnalt. Nad otsivad ning leiavad endale sobiva planeedi, mille tingimused on analoogsed vana omadega, mis tiirleb samuti punase tähe ümber ja mis saab nimeks Uus Krypton.
Naatriumsulfaat

Naatriumsulfaat on väävelhappe naatriumisool. See esineb nii veevaba vormina (Na2SO4) kui ka kristallhüdraatidena (Na2SO4•7H2O ja Na2SO4•10H2O). Veevaba naatriumsulfaat on kibeda maitsega vees hästi lahustuv valge kristalne aine, pH on neutraalne. Seda leidub looduslikult mineraali tenardiidina. Temperatuuril alla 32,4 °C kristalliseerub vesilahusest dekahüdraadina. Naatriumsulfaadi dekahüdraati leidub loodusliku mineraali mirabiliidina, mis puhastatud kujul oli varem tuntud nimetusega glaubrisool (Johann Rudolf Glauberi järgi), kuid nüüd mõrusoolana, mida on kasutatud meditsiinis lahtistina. Esimesena kirjeldas naatriumsulfaadi valmistamist saksa apteeker ja keemik Johann Rudolf Glauber (1604–1670). Naatriumsulfaat on odav ja seda toodetakse maailmas väga suurtes kogustes. Seda kasutatakse pesuvahendites paakumisvastase ainena (viimasel ajal[millal?] vähem), tselluloosi tootmise sulfaatmenetlusel ligniini eraldamiseks, klaasi- ja soodatööstuses ning vähemal määral muudeks otstarveteks, sh toidulisaaine E514. Sulfaadid Naatriumvesiniksulfaat
N1

N1 oli Nõukogude Liidu Kuuprogrammi kanderakett, mille eesmärgiks oli viia inimene Kuule. Projekti alustati 1965. aastal ja peatati 1974. Projekt lõpetati ametlikult 1976. NSV Liit hoidis oma läbikukkunud kuuprojekti ja sellega seotud kanderaketi N1 olemasolu saladuses kuni 1989. aastani. N1 kanderaketi esimene aste arendas tõukke koguvõimsust 4600 t s (43,3 MN), mille 2023. aastal ületas Elon Muski kanderakett Starship - tõuge 7600 t s (74,4 MN). Starship on inimkonna võimsaim kanderakett, mis eales senini ehitatud on. N1 kogukaal oli 2750 tonni ning sellega sai Maa lähiorbiidile toimetada kuni 95 tonni kasulikku lasti. USA kanderaketti Saturn V kogukaal oli 2100 tonni, kasulik last Maa lähiorbiidile kuni 130 tonni. Starship kanderaketti kogukaal on 3600 tonni, Maa lähiorbiidile sellest kuni 150 tonni. N1-L3 kanderaket oli alarahastatud ja vähe maa peal testitud. Samuti oli kuuprojektile raskeks löögiks projektijuhi Sergei Koroljovi surm 1966. aastal. Kanderaketi kõik neli starti ebaõnnestusid. Teise stardikatsetuse ajal startis rakett küll edukalt, aga kukkus pärast lühikest lendu stardiplatvormile tagasi ja põhjustas suurima plahvatuse maailma raketiasjanduse ajaloos. N1 neljas start oli kõige edukam, kanderakett saavutas esimese astme eralduskõrgusele (40 km), kuid plahvatas hetk enne eraldumist. Saturn V raketi ajalugu
Atika (arhitektuur)

Atika (Kesk-Kreeka maakonna Atika järgi) on madal ehissein fassaadi peakarniisi kohal, enamasti kasutati katusekonstruktsiooni varjamiseks. Esines antiikarhitektuuris linnaväravate ja võidukaarte iseloomuliku kujundusmotiivina, kuhu tavaliselt paigutati pühendustekstid. Seda Antiik-Kreekas tekkinud ehituselementi kasutati eriti laialdaselt renessanss-, barokk- ja klassitsistlikus arhitektuuris. Atika võib olla liigendatud reljeefidega, kaunistatud raidkirjade või atikafiguuridega. Atikakorrus
LostNf.com

LostNf.com on 2013. aasta kevadel loodud kuulutusteportaal, kuhu saab üles panna leitud ja kaotatud asjade kuulutusi. Alates 2013. aastast panevad portaali leitud ja kaotatud asjade kuulutusi üles ka Eesti Politsei, Elron, Tallinna bussijaam ning Tartu Taksopark.[viide?] Koduleht (Ei toimi. Domeenil ei paista olevat enam omanikku. Proov: T, 28.08.2018, 22:30.) Päevalehe artikkel LostNf kohta Portaali tutvustus ETV saates "Ringvaade" (alates 37:16) Postimehe artikkel
Alkoov

Alkoov (araabia keeles al-gubba ' võlv, nišš') on magamis-, voodinišš; seinasüvend magamisaseme jaoks; araabia ja mauri ehituskunstist, harilikult võlvitud. Samuti magamisruumis balustraadiga piiratud, ümbrusest kõrgem voodikoht.
Herbert Lukk

Herbert-Joachim Lukk (2. november 1892 – 26. jaanuar 1919 Narva lähedal) oli Vabadussõjas langenud eesti maalikunstnik. Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis 5. klassi. Ta on õppinud Ants Laikmaa stuudios ja Helsingis, tõenäoliselt Soome Kunstiühingu joonistuskoolis (soome keeles Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu, :fi). Herbert Lukk mobiliseeriti esimesse maailmasõtta. Ta võttis osa Vabadussõjast ja langes 26. jaanuaril 1919 vanemallohvitserina Narva lähedal Nizõs. Kuhilad (1914) Autoportree (1918) Hoov (1918) Vaade üle Tallinna sadama poole (1918) 17. novembril 2014 anti välja postmark, kus on kujutatud tema aastal 1918 maalitud maal "Hoov". Postmargi müügipilt Ene Lamp. "Lukk, Herbert-Joachim". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 281–282
Rosett

Rosett (prantsuse keeles rosette 'roosike') on arhitektuurne stiliseeritud lille- või roosiõit jäljendav ümmargune dekoorimotiiv. Rosette leidub juba vanakreeka ehitistel; friisidel ja kassettlagedel.
Iris Chang

Iris Shun-Ru Chang (hiina keeles 張純如 või 张纯如; 28. märts 1968 Princeton, New Jersey, USA – 9. november 2004 Los Gatose lähedal, California, USA) oli hiina päritolu USA ajaloolane ja ajakirjanik. Tema tuntuim raamat "Nankingi vägistamine" räägib Nankingi veresaunast 1937. aastal. Changi vanemad olid Taiwanilt pärit ülikooliprofessorid. Ta avaldas kolm raamatut Hiina ajaloo ja Ameerika hiinlaste teemadel, need said kiiresti populaarseks ning Chang pälvis laialdaselt rahvusvahelist tunnustust. 9. novembril 2004 tegi Iris Chang enesetapu. 2007. aastal ilmus tema elulugu "Finding Iris Chang" ja linastus dokumentaalfilm "Iris Chang: The Rape of Nanking". Changile on pühendatud tiib Nankingis asuvas Nankingi veresauna memoriaalis, samas aaub ka tema kuju. 2014. aastal ilmus Iris Changi raamat "Nankingi vägistamine" eesti keeles Tene Hooki tõlkes kirjastuselt Ilmapress (tõlgitud inglise keelest). "What Happened to Iris Chang?". Chicago Reader. 01.11.2007. Vaadatud 11.11.2007. "Synopsis". Reel Iris Productions. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.01.2021. Vaadatud 17.11.2007.
Kassettlagi

Kassettlagi, süsteemselt paigutatud lamedatest kastikujulistest süvenditest (kassettidest) lagi, võlv või kaare palend. Erikujulisi kassette on tehtud puust, raidkivist, stukist, betoonist; kujundus võib olla polükroomne, plastilise dekooriga või piltkujutistega. Kassettlagi jäljendab antiikkreeka sammashalli puittarindit või kivist kuplit. See on üks renessanss- ja barokkarhitektuuri meelismotiive. Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, Tallinn, 2001. lk 191
A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N8

A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N8 ehk H5N8 (inglise Influenza A virus A/H5N8) on gripiviiruse alamliik.  Pikemalt artiklis Linnugripp A(H5N8) A-tüüpi gripiviiruse alatüüpi H5N8 peetakse linnugripi tekitajaks algselt lindudel, aga nakatuda võivad ka inimesed. 6. novembril 2014 teavitasid Saksamaa ametkonnad Euroopa Komisjoni ja Maailma Loomade Tervise Organisatsiooni, et kalkunikasvanduses on tuvastatud linnugripp – 31 000 rasvarohkel dieedil olnud kalkunist olid nakatunud 5000, kellest 1880 surid kahe päeva jooksul. Detsembris leidis tõenäolist kinnitust linnugripi alatüübi H5N8 levik Alam-Saksimaal Clobbenburgi kreisi linnukasvatuses (selles krieisis kasvatati kokku ligi 13,5 miljonit kalkunit ja kana). Teadete kohaselt on nakatunud ligi 31 000 lindu (sh 19 000 kalkunit) ja ligi 130 000 lindu (sh 100 000 kana) tuleb tõenäoliselt surmata. 2015. aasta jaanuari seisuga on linnugripp jõudnud ka Tüüringisse. Rostocki loomaaias (Der Zoologische Garten Rostock) uuriti kõiki loomaaia linde gripiviiruse suhtes. 500 linnust 48-l tuvastati linnugripp, linde hakati surmama ja loomaaed suleti. Lindude suremus on 0–20%. Arvatakse, et H5N8 ei mõju kõikidele linnuliikidele ühtviisi, näiteks ei põhjusta see rasket haigestumist ega surma metsikutel sinikael-partidel. RAPID RISK ASSESSMENT, Outbreak of highly pathogenic avian influenza A(H5N8) in Germany, 13. november 2014, European Centre for Disease Prevention and Control, Stockholm, 2014, veebiversioon (vaadatud 18.11.2014.a.)(inglise keeles) Axel Springer SE 2014 (10. november 2014). "Behörden suchen weiter nach der Ursache". Die Welt (saksa). Vaadatud 18.10.2014. Axel Springer SE 2014 (16. detsember 2014). "Gefährliche Vogelgrippe in Niedersachsen". Die Welt (saksa). Vaadatud 18.12.2014. dpa (16. detsember 2014). "H5N8 Gefährliche Vogelgrippe trifft Hochburg der deutschen Geflügelzucht". Die Wirtschaftswoche (saksa). Originaali arhiivikoopia seisuga 18.12.2014. Vaadatud 18.12.2014. WeltN24 GmbH 2015 (12. jaanuar 2014). "Vogelgrippe bei Stockente in Thüringen nachgewiesen". Die Welt (saksa). Vaadatud 12.01.2015. WeltN24 GmbH 2015. (12. jaanuar 2014). "http://www.welt.de/regionales/mecklenburg-vorpommern/article136237912/Dutzende-Voegel-im-Rostocker-Zoo-infiziert.html". Die Welt (saksa). Vaadatud 12.01.2015. {{netiviide}}: välislink kohas |pealkiri= (juhend)
Sviri järv

Sviri järv (valgevene keeles Возера Свір, vene keeles Свирь) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis ja Hrodna oblasti Smarhońi rajoonis. Järv asub merepinnast 149 meetri kõrgusel, selle valgala on 364 km². Kaldajoone pikkus on 31,2 kilomeetrit. Järv asub 12–15 (kohati 25) meetri sügavuses orus. Kaldad on kõrged. Kohati ümbritseb järve kuni 200 meetri laiune pilliroo ja järvkaisla riba. Svir asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhjatipus asub Sviri agrolinnake, selle lähedal samanimeline sanatoorium. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kuni nelja meetri sügavuseni on põhi liivane. Sviri keskosas ja lõunaosas on mitmeid liivaseid madalikke. Järve vesi on üsna soolane (0,26 promilli). Vee läbipaistvus on 1 meeter. Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug ja latikas. Kaladest elavad järves arvukamalt veel linask, ahven, säinas, viidikas, luts ja särg. Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Osvald Lääne

Osvald Lääne (3. september 1913 Pädeküla – 14. jaanuar 1990 Jõgeva) oli eesti kunstnik. Ta sündis Päde külas, aastatel 1914–1915 elas ta Piibe mõisas, aastatel 1916–1919 Vaimastvere vallamajas, aastatel 1919–1928 Villakvere külas. Ta lõpetas aastal 1926 Villakveres 4-klassilise kooli. Tiit Lääne Unustatud pallaslane Osvald Lääne. Paduvere, 2014.