Riisikas

Riisikas (Lactarius) on pilvikulaadsete seltsi pilvikuliste sugukonda kuuluv seeneperekond. Teaduslik nimetus Lactarius tuleb sellest, et kui seenekübarat või -jalga vigastada, eritab seen piimmahla. Piim on ladina keeles lac. Esimest korda kirjeldas riisikate perekonda Christian Hendrik Persoon aastal 1797. Perekonda kuulub umbes 400 liiki. Neid leidub suuremas osas maailmas, põhja suunas kuni tundra ja metsatundrani. Eestiski kasvab palju liike. Liigi määramisel arvestatakse seda, kas seenekübar on paljas ja limane või sametine või karvane (eriti noortel seentel) ning piimmahla algset värvust (valge, kreemikas, oranž, lilla vms) ja värvust pärast kuivamist. Seenekübar on riisikatel sageli nõgus, vanadel seentel vahel isegi lehtrikujuline. Suurel osal liikidel on kübaral kontsentrilised ringid. Suurel osal liikidest on seenejalg õõnes. Enamik riisikaliike elab sümbioosis mingi kindla puuliigiga ja moodustab mükoriisa. Paljud riisikaliigid on nime saanud sellest, et kasvavad sageli kindlat liiki puu all. Mitmed riisikad on tooreltki söödavad, enamik siiski mitte. Kuid pärast kupatamist mürgid kaovad ja sadade riisikaliikide hulgas pole ükski pärast kupatamist mürgine, samas on paljud neist nii väikese toiteväärtusega, et neid ei soovitata süüa. Kõige paremate söögiseente hulka kuuluvad vähesed riisikaliigid, mis kõik kasvavad ka Eestis: porgandriisikas, kuuseriisikas ja veririisikas. Seenekirjanduses peetakse nendest kõige väärtuslikumaks veririisikat. Kahte esimest hinnatakse eriti kõrgelt Lääne- ja Kesk-Euroopas, veririisikas on katalaanide lemmikseen. Eestis kasvavaid riisikaid võib jaotada kahte rühma: kibeda maitsega riisikad, mida tuleb enne toiduks kasutamist kupatada, ja maheda maitsega riisikad, mida võib tarvitada värskelt, kupatamata. Kibeda maitsega riisikatest on tuntumad männiriisikas, kaseriisikas, kollariisikas ja tõmmuriisikas. Maheda maitsega riisikaid on vähem, nendest tuntumad on niiskeis kuusikuis kasvav kuuseriisikas ning temaga sarnanevad porgandriisikas ja veririisikas, mis kasvavad vastavalt liivastes ja lubjarikastes männikutes. Lactarius acerrimus – hiideoseline riisikas Lactarius acris – roosapiimane riisikas ehk roosa riisikas Lactarius aquizonatus – vesivöödiline riisikas ehk vöödiline riisikas Lactarius aspideus – pajuriisikas Lactarius aurantiacus – oranž riisikas, mage riisikas Lactarius auriolla – limakarvane riisikas Lactarius azonites – hall riisikas Lactarius badiosanguineus – ruuge riisikas Lactarius camphoratus – kamperriisikas Lactarius chrysorrheus – kuldpiimane riisikas ehk kollasepiimane riisikas Lactarius circellatus – ahhaatriisikas Lactarius citriolens – takerriisikas Lactarius controversus – roosa riisikas Lactarius cyathuliformis – lehterriisikas Lactarius deliciosus – porgandriisikas Lactarius deterrimus – kuuseriisikas Lactarius evosmus – õunriisikas Lactarius fennoscandicus – fennoskandia riisikas Lactarius flavidus – kollakas riisikas Lactarius flavopalustris Lactarius flexuosus – peitriisikas, ka haavariisikas Lactarius fuliginosus – pruun riisikas ehk must riisikas Lactarius fulvissimus – tellispunane riisikas Lactarius glyciosmus – lõhnav riisikas Lactarius helvus – sooriisikas Lactarius hepaticus – maksriisikas Lactarius hysginus – vaskriisikas Lactarius lacunarum – soovikuriisikas Lactarius leonis – lõviriisikas Lactarius lignyotus – must riisikas Lactarius lilacinus – lepariisikas Lactarius luridus – lillakaspruun riisikas Lactarius mairei – ripsriisikas Lactarius mammosus – näsariisikas Lactarius musteus – kirju riisikas Lactarius necator – tõmmu riisikas ehk seariisikas, oliivpiimik Lactarius obscuratus – loduriisikas ehk õrn riisikas Lactarius olivinus – oliivriisikas Lactarius omphaliformis – mülgasriisikas Lactarius pergamenus – pikajalgne riisikas, Eestis kirjanduspõhine Lactarius pilatii – Pilati riisikas Lactarius pubescens – kreem riisikas Lactarius pyrogalus – tuliriisikas Lactarius quieticolor – varieeruv riisikas Lactarius quietus – tammeriisikas Lactarius repraesentaneus – tore riisikas Lactarius resimus – valge riisikas Lactarius rufus – männiriisikas ehk punariisikas Lactarius sanguifluus – veririisikas Lactarius scoticus – karvane riisikas Lactarius scrobiculatus – kollariisikas ehk võiseen Lactarius semisanguifluus – verkjas riisikas Lactarius serifluus – lutikariisikas ehk vesiriisikas Lactarius sphagneti – turbariisikas Lactarius spinosulus – harjasriisikas Lactarius subdulcis – mahe riisikas ehk lepapiimik Lactarius tabidus – väävelriisikas Lactarius torminosus – kaseriisikas ehk vahulik, vahelik Lactarius trivialis – tavariisikas Lactarius uvidus – kahkjas riisikas Lactarius vietus – hallipiimane riisikas ehk lodev riisikas Lactarius violascens – lillakas riisikas ehk sinakas riisikas Lactarius zonarioides – Bresadola riisikas Lactarius zonarius – vöötriisikas Lactarius salmonicolor Lactifluus bertillonii – Bertilloni riisikas, varem Lactarius bertillonii Lactifluus glaucescens – rohepiimane riisikas, varem Lactarius glaucescens Lactifluus piperatus – piparriisikas, varem Lactarius piperatus Lactifluus subvolemus Lactifluus vellereus – rädiriisikas, varem Lactarius vellereus Lactifluus volemus – kuldriisikas, varem Lactarius volemus