laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Zemīte vald

Zemīte vald (läti keeles Zemītes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zante, Vāne, Kandava, Viesatase, Irlava ja Jaunsāti vallaga. Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 772 inimest. Valla keskus on Zemīte küla, vallavanem on Rita Diduha. Zemīte valla aladel asusid varem Grenči ja Zemīte mõisa maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Samiten. Aastal 1935 oli valla pindala 90 kilomeetrit. Aastal 1945 moodustati vallas Kukši ja Zemīte külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Zemīte külanõukoguga likvideeritav Kukši külanõukogu, aastal 1965 aga likvideeritav Grenči külanõukogu. Samal aastal liideti kolhoosi Zaļā zeme alad Abava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati Zemīte külanõukogust vald. Aastal 1997 liideti Matkule ja Zemīte vald Kandava linna maaterritooriumiga. Aastal 1999 moodustati Kandava linna maaterritooriumist Kandava piirkond. 2009. aastal vald taastati kui Kandava piirkonda kuuluv haldusüksus. 2021. aastal liideti vald Tukumsi piirkonnaga. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Lauciņi Puuslikumägi, sealsed muinaskalmed ja hiiepaik ning Oļa ehk Uļase keskaegne kalmistu (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Kanduri kalmistu tamm ja Kanduri kalmistu tamm pärn, lisaks veel arvukalt nimeta põlispuid. 2011. aastal elas vallas 716 lätlast, 14 venelast, 29 valgevenelast, 9 ukrainlast, 2 poolakat ja 6 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Grenči vana koolimaja Grenči mõis Zemīte kirik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās (pagastu dalījumā). Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016, Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Kandavas Novads, vaadatud 10.06 2018 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2022. Vaadatud 27. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zemīte vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
1089

1089. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1084 1085 1086 1087 1088 - 1089 - 1090 1091 1092 1093 1094 ... ... ...
Zemīte

Zemīte on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Zemīte valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kandavast 14 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. Zemītes asuvad lisaks vallamajale veel põhikool, rahvamaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Zemīte mõisa hoonetekompleks ja Zemīte luteri kirik, mille altar pärineb 18. sajandist. Zemīte tekkis endisaegse Zemīte mõisa (Samiten) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda. Looduskaitse all on külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,88 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,46 meetrit, harilik valgepöök ümbermõõduga 3,65 meetrit ja tammed ümbermõõtudega 4,9, 4,2, 5,6 ning 6,16 meetrit. Aastal 2018 oli külas 228 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 231. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=23256 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Ida-Virumaa Tatari Kultuuri Ühing

MTÜ Ida-Virumaa Tatari Kultuuri Ühing on tatarlaste kultuuri tutvustav ühing. Ühing asutati 1998. Ühing kasutab Jõhvis aadressil Kooli tänav 2 olevat hoonet. Ühing on Eestis muu hulgas avaliku pidustustega tähistanud tatarlaste püha: sabantuid. Eesti tatarlased https://web.archive.org/web/20180614060612/http://www.rahvakultuur.ee/Ida-Virumaa_Tatari_Kultuuri_Uhing_147?&v=182&o=9771 (vaadatud 14.06.2018) https://web.archive.org/web/20180614060238/http://m.baltnews.ee/est/20180514/1016664898.html (vaadatud 14.06.2018) Ühingust Rahvakultuuri Keskuse kodulehel
1088

1088. aasta Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Aastakümned: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1083 1084 1085 1086 1087 - 1088 - 1089 1090 1091 1092 1093 Urbanus II sai paavstiks. ... ...
Vāne vald

Vāne vald (läti keeles Vānes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zante, Matkule, Zemīte ja Kandava vallaga, Kuldīga piirkonna Kabile vallaga ning Salduse piirkonna Gaiķi ja Šķēde vallaga. Valla pindala on 166 km². 2016. aasta seisuga elas seal 955 inimest. Valla keskus on Vāne küla, vallavanem on Daina Priede. Zemīte valla aladel asusid varem Vāne, Varieba ja Aizupe mõis maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Wahnen. 1935. aastal oli valla pindala 60,2 kilomeetrit. 1945. aastal moodustati vallas Vāne ja Sarcene külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. 1954. aastal liideti Vāne külanõukoguga likvideeritavad Varieba ja Sarcene külanõukogu, 1973. aastal veel ka Aizupe külanõukogu. 1990. aastal moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulus vald Kandava piirkonda, 2021. aastal liideti see Tukumsi piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aizupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber ja tallid) ning Vāne luteri kirik koos selle seinamaalingute fragmentidega. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Zāģeri Kuradikivi ja Aizupe mõisa kelder. Suuremad jõed on Amula ja Imula. Looduskaitse all on Cimmermaņi kaldapealne (osaliselt Matkule vallas) ja arvukalt nimeta põlispuid. 2011. aastal elas vallas 944 lätlast, 16 venelast, 19 valgevenelast, 10 ukrainlast, 4 poolakat ja 16 leedulast. Valla külad: Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Amula jõgi Varieba Aizupe mõis Vāne kirik Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Kandavas Novads, vaadatud 10.06 2018 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2022. Vaadatud 27. detsembril 2018. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2022. Vaadatud 27. detsembril 2018. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Vāne vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Vāne

Vāne on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Vāne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kandavast 23 ja Riiast 107 kilomeetri kaugusel. Vānes asuvad lisaks vallamajale veel põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Vāne tekkis endisaegse Vāne mõisa (Wahnen) keskuse juurde. Sealne luteri kirik valmis aastal 1663. Kirik ja selle seinamaalingute fragmendid on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 3,55 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,2 meetrit, saar ümbermõõduga 3,87 meetrit, saar ümbermõõduga 3,68 ja kõrgusega 20 meetrit, saar ümbermõõduga 3,69 ja kõrgusega 18 meetrit, harilik hobukastan ümbermõõduga 3,35 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,8 meetrit. Veel on kaitse all üks hobukastan. Aastal 2018 oli külas 246 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 232. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=3343 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2022. Vaadatud 8. jaanuaril 2022. Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
Horace Lawson Hunley

Horace Lawson Hunley (20. juuni 1823 – 15. oktoober 1863) oli lõunaosariikide mereväeinsener Ameerika kodusõjas. Tema ehitatud allveelaev H. L. Hunley (nimetatud tema järgi pärast tema surma) on ajaloos esimene, millega suudeti vaenlase laev uputada. 17. veebruaril 1864 hävitati torpeedorünnakuga USS Housatonic. Allveelaev ise sai plahvatusest niipalju kahju, et sadamasse enam ei jõudnud. Rünnakus Hunley ei osalenud. Ta hukkus 1863 allveelaeva katsetamisel. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2018. Vaadatud 14. juunil 2018.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ukraina Kultuurharidusühing Prosvita

Ukraina Kultuurharidusühing Prosvita on Tallinnas tegutsev Eesti ukrainlaste ühing, mis tutvustab Ukraina kultuuri. Ühing asutati hiljemalt 1997.[viide?] Ühingu eesotsas on Oksana Mamutova. Ühing on korraldanud slaavi kirja- ja kultuuripäevade raames toimuvat Ukraina kultuuri päevade kontserti. http://www.kultuur.info/syndmus/ukraina-kasitoonukkude-valmistamise-meisterklass-kadrioru-raamatukogus/ (vaadatud 14.06.2018) https://web.archive.org/web/20180614071315/http://kultuur.info/syndmus/ukraina-kultuuri-paeva-kontsert/ (vaadatud 14.06.2018)
1080. aastad

1080. aastad 1080. aastad on aastad 1080–1089 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad - 1080. aastad - 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad Aastad: 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089 ... ... ...
Zante vald

Zante vald (läti keeles Zantes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vāne, Zemīte ja Viesatase vallaga ning Salduse piirkonna Remte ja Gaiķi vallaga. Valla pindala on 96 km². 2016. aasta seisuga elas seal 575 inimest. Valla keskus on Zante küla, vallamaja asub aadressil Skolas iela 8. Vallavanem on Jānis Kālis. Suurim jõgi vallas on Amula. Looduskaitse all on arvukalt nimeta põlispuid. Zante valla aladel asusid varem Plāņi, Jaundzirase ja Aizupe mõisade maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Santen. Aastal 1936 oli valla pindala 86,7 kilomeetrit ja seal oli 1800 elanikku; neist 27% moodustasid sakslased. Aastal 1945 moodustati vallas Zante ja Dzirase külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Zante külanõukoguga likvideeritav Dzirase külanõukogu. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulus vald Kandava piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Tukumsi piirkonnaga. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse Venteri linnamägi ja Venteri muinaskalmed (Kalmemägi või Ohvrimägi). Kohaliku kaitse all on Zante tuulik ja Dārziņi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu. 2011. aastal elas vallas 545 lätlast, 15 venelast, 2 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakat ja 17 leedulast. Vallas on järgmised külad. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Zante tuulik Kura koti muuseum Zante mõis Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā), vaadatud 19.06.2024. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās. Pilsonības un migrācijas lietu pārvalde. Kandavas novads Kandavas Novads, vaadatud 14.06 2018 Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS "Brīvā zeme" 07.11.1936 Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9 Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts[alaline kõdulink] "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2022. Vaadatud 27. detsembril 2018. Ethnic composition of Latvia 2011 Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.  Zante vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Zante

Zante on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Zante valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 132 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kandavast 26 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusel. Zantes asuvad lisaks vallamajale veel põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Zante tekkis endisaegse Lielzante mõisa (Groß-Santen) keskuse juurde. Nõukogude ajal ehitati see välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Zantes asub Kura koti muuseum. Küla järgi on nime saanud Zebre kihistu Zante kihistik. Zantes asuvad Zante tuulik ja Dārziņi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Aastal 2018 oli külas 254 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 256. http://vietvardi.lgia.gov.lv/vv/to_www_obj.objekts?p_id=20739 Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0. Stratigraafia info "Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. jaanuar 2022. Vaadatud 9. jaanuaril 2022.
1090. aastad

1090. aastad 1090. aastad on aastad 1090–1099 pKr. Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand Kümnendid: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad Aastad: 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099 ... ... ...
Niangi

Niangi (gruusia keeles "ნიანგი", krokodill) oli gruusia huumoriajakiri, mis asutati 3. juunil 1923 Tbilisis ja ilmus 2 korda kuus. Aastatel 1924–1930 ilmus väljaanne ajalehes Mush pealkirja "Tartarozi" all. 1931. aastal hakkas ilmuma iseseisva ajakirjana Krokodill. Ajakirjas avaldati satiirilisi ja humoorikaid lugusid, šarže ja karikatuure. Eri aegadel töötasid Krokodilli toimetajatena Silibistro Todria, Sandro Euli, Grigol Abashidze, Vakhtang Chelidze, Nodar Dumbadze, Zurgan Gemazashvili, Zaur Bolkvadze, Zhani Sikharulidze ja teised. Kaasautoriteks olid tuntud Gruusia kirjanikud, ajakirjanikud, kunstnikud ja karikaturistid – Zaliko Sulakauri, Kemo (Nika Kemularia), Irakli Toidze, Besik Dugashvili, Revaz Jashi, Marika Kandelaki ja paljud teised. Lisaks ajakirjale ilmus igal aastal huumoriraamatute sari "Krokodilli raamatukogu", kus avaldati aasta parimaid humoorikaid teoseid. 1981. aastal oli tiraaž 150 tuhat eksemplari. 1990. aastatel ilmus ajakiri ebaregulaarselt, kuni väljaandmine lõpetati. 2011. aasta juunis taastati ajakirja väljaandmine. "Media.ge 'Niangi' is Back!". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2018. Vaadatud 14. juunil 2018. Revaz Jashi.blogspot "Marika Kandelaki". Vaadatud 15.06.2018.
Veide kirikumõis

Veide kirikumõis (saksa keeles Pastorat Wolmar-Weidenhof, läti keeles Veides mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Valmieras aadressil Veides iela 2.
Freymann (täpsustus)

Freymann on mitme aadlisuguvõsa nimi: Freymann a. d. H. Nursie Freymann a. d. H. Waimel-Neuhof
Äigu murd

Äigu murd on endine paemurd Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanamõisa külas. Murd on tunnistatud ürglooduse objektiks. Murd on Äigu kihtide stratotüüp. Murrus paljanduvad ligi meetri kõrgused paekiviseinad. Tegemist on helehalli lainja tekstuuriga krinoidlubjakiviga, milles esinevad õhukesed roheka savi vahekihid. Äigu murd Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.06.2018) Äigu murd Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.06.2018) Eesti stratotüüpsed paljandid[alaline kõdulink] Äigu murd Eesti looduse infosüsteemis
Gustav Ladva

Gustav Ladva (22. august 1929 – 23. juuni 1968 Tartu) oli eesti poksija. Ta sai Eesti meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1939. aastal II koha, kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1942. aastal 3. koha ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1943. aastal 2. koha. Ta oli Eesti NSV meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1948. aastal. Ta küüditati koos vanematega 1949. aastal Siberisse ning määrati asumisele Omski oblastisse. Ta vabanes asumiselt 20. juulil 1950. "Küüditamine Eestis Venemaale. Märtsiküüditamine 1949", 2. osa. Memento raamat nr 5. Koostaja Leo Õispuu. Tallinn 1999. Lk 268 "Küüditamine Eestis Venemaale. Märtsiküüditamine 1949", 2. osa. Memento raamat nr 5. Koostaja Leo Õispuu. Tallinn 1999. Lk 268 Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009 Gustav Ladva sporditulemused Eesti kommunismiohvrid 1940–1991 Haud Tartu Pauluse kalmistul
Viita kaitsekraav

Viita kaitsekraav on sõjaaegne kaitsekraav Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsikülas. Kaitsekraav on tunnistatud ürglooduse objektiks. Kaitsekraavi juures on endisaegne Viita talu paemurd, mis oli oluline väljasurnud kalade ja erüpteriidide leiukoht. Murd aeti 1970. aastatel kinni. Kaitsekraav on Rootsiküla lademe Viita kihtide stratotüüp. Viita kaitsekraav Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.06.2018) Viita kaitsekraav Eesti looduse infosüsteemis
2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud

See artikkel toob 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste osalejariikide võistkondade koosseisud. Peatreener Héctor Cúper Peatreener: Stanislav Tšertšessov Peatreener Juan Antonio Pizzi Peatreener: Óscar Tabárez Peatreener Carlos Queiroz Peatreener Hervé Renard Peatreener: Fernando Santos Peatreener: Fernando Hierro Peatreener Bert van Marwijk Peatreener Åge Hareide Peatreener: Didier Deschamps Peatreener Ricardo Gareca Peatreener: Jorge Sampaoli Peatreener: Zlatko Dalić Peatreener: Heimir Hallgrímsson Peatreener Gernot Rohr Peatreener: Tite Peatreener: Óscar Ramírez Peatreener: Mladen Krstajić Peatreener: Vladimir Petković Peatreener: Joachim Löw Peatreener Juan Carlos Osorio Peatreener: Shin Tae-yong Peatreener: Janne Andersson Peatreener Roberto Martínez Peatreener: Gareth Southgate Peatreener Hernán Darío Gómez Peatreener: Nabil Maâloul Peatreener José Pékerman Peatreener: Akira Nishino Peatreener: Adam Nawałka Peatreener: Aliou Cissé
Ukraina Kaasmaalaskond Sillamäe Vodograi

MTÜ Ukraina Kaasmaalaskond Sillamäe Vodograi on Sillamäel tegutsev Eesti ukrainlaste ühing. Ühingu eesmärkide seas on tutvustada ukraina kultuuri. Ühing asutati 2000. Ühingu juures tegutseb folkloorirühm Vodograi, pühapäevakooli folklooriansambel Rushnichok, Ukraina käsitöö õppering. Ühing peab üleval pühapäevakooli. https://web.archive.org/web/20180615054526/http://www.rahvakultuur.ee/Ukraina_Kaasmaalaskond_Sillamae_Vodograi_147?&v=179&o=1855 (vaadatud 14.06.2018) http://www.rahvuskool.ee/?42 (vaadatud 14.06.2018) Ühingust Rahvakultuuri Keskuse kodulehel
Virgil van Dijk

Virgil van Dijk (sündinud 8. juulil 1991 Bredas) on Hollandi jalgpallur, Hollandi jalgpallikoondise ja Inglismaa kõrgliiga klubi Liverpooli kaitsja. Ta on Hollandi koondise kapten. Van Dijk alustas klubikarjääri 2011. aastal kodumaal Groningenis. Seejärel suundus ta 2013. aastal Šotimaa klubisse Celtic, millega tuli kahel hooajal järjest Šotimaa meistriks ja nimetati mõlemal hooajal Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2015–2018 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Southampton. 2016. aastal valiti ta Southamptoni aasta mängijaks. Liverpooliga liitus ta 2018. aasta jaanuaris. Liverpool maksis tema eest 75 miljonit naela, mis teeb temast kõigi aegade kallima kaitsja. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja parimaks mängijaks ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu ning 2019. aastal Liverpooli aasta mängijaks. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga. Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi ta 10. oktoobril 2015 EM-i valikmängus Kasahstani vastu. Esimest korda kandis ta kaptenipaela 23. märtsil 2018 sõprusmängus Inglismaa vastu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 26. märtsil 2018 sõprusmängus Portugali vastu. Celtic Scottish Premiership (2): 2013–14, 2014–15 Scottish League Cup (1): 2014–15 Liverpool UEFA Meistrite Liiga (1): 2018–19 UEFA Superkarikas (1): 2019 "Ametlik: Liverpool ostis kaua jahitud keskkaitsja". sport.err.ee. 27.12.2017. Vaadatud 22.6.2018  Virgil van Dijk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
David Hawkins

David Ramon Hawkins (3. juuni 1927 Milwaukee, Wisconsin – 19. september 2012 Sedona, Arizona) oli USA psühhiaater ja vaimne õpetaja. Hawkins töötas New Yorgi osariigis psühhiaatrina ning juhatas suurt psühhiaatriaasutust. Pärast arstitegevusest loobumist 1980 elas ta tagasitõmbunult ning tegeles seitse aastat peamiselt spirituaalsuse ja teadvusega. Aastal 1995 avaldas ta raamatu "Power vs. Force". Hawkins püüdis edendada inimese spirituaalsust. Tema õpetuse järgi on vaimne kasv kõige sügavam vahend kannatuse leevendamiseks selles maailmas. Hawkinsi järgi elavad inimesed erinevatel teadvuse tasanditel ning võtavad tegelikkust ja tõde vastu vastavalt oma tasandile. Hawkins kasvas üles Wisconsini osariigis, õppis Wisconsini meditsiinikolledžis psühhiaatriat ja oli teise maailmasõja ajal lühikest aega sapöör. Kuni 1980. aastani juhatas Hawkins New Yorgi osariigis Manhassetis tollal riigi suurimat psühhiaatriasutust North Nassau Mental Health Center. Enda sõnul elas ta 38-aastaselt läbi äkilise valgustumise. Ta tõmbus seitsmeks aastaks tagasi Arizona osariiki Sedonasse, et end erakuna "vaikuses vaimselt täiustada". Pärast ühiskonda naasmist uuris ta teadvust, pidas ettekandeid ja kirjutas raamatuid. Raamatuga "Power vs. Force" sai ta tuntuks. Seda on tõlgitud 15 keelde ning mitmes riigis oli see bestseller. Hawkinsi töid läbib kontseptsioon teadvuse tasandite kalibreerimisest, mis põhineb nn rakenduslikul kinesioloogial. Teadvuse tasandeid kalibreeritakse logaritmilisel skaalal vahemikus ühest kuni tuhandeni ning seda rakendatakse nii inimeste, raamatute, õpetuste kui ka organisatsioonide, asutuste ja ettevõtete ning mitmesuguste toodete suhtes, et määratleda nende "tõeväärtust". Tulemuseks on kõikehõlmav "teadvuse kaart", milles igale nähtusele on omistatud kindel arv-väärtus. Power vs. Force ISBN 9781401945077 The Eye of the I ISBN 9781781807682 I: Reality and Subjectivity ISBN 9781401945008) Truth vs. Falsehood ISBN 9781401945060 Transcending the Levels of Consciousness ISBN 9781401945053 Discovery of the Presence of God ISBN 9781401944988 Reality, Spirituality and Modern Man ISBN 9781401945039 Healing and Recovery ISBN 9781401944995 Along the Path to Enlightenment ISBN 9781848504516 Dissolving the Ego, Realizing the Self ISBN 9781848504202 Letting Go: The Pathway of Surrender ISBN 9781933885995 books.google.com Liste der Bewusstseinswerte nach D. Hawkins. [1] - Üks kõige põhjalikumaid variante "teadvuse kaardist". Veritas Publishing (Hawkinsi enda kirjastuse koduleht) spiritualteachers.org Sarlo's Guru Rating Service The Sceptic's Dictionary
Kuulipildujate loend

Siin on loetletud kuulipildujaid, nii kergekuulipildujaid kui ka raskekuulipildujaid kuid mitte püstolkuulipildujaid. ALFA M44 Breda M38 Perino Mod. 1908 Kulspruta m/39 KSP 58 ehk FN MAG LAG 40 MG3 Schwarzlose Ho 103 Tüüp 11 Tüüp 62 Tüüp 73 Tüüp 92 Tüüp 94 Tüüp 97 Tüüp 99 Uk vz. 59 Püstolkuulipildujate loend Soomustehnika loend Tulirelvade loend
Balti Venemaa Uurimise Keskus

Balti Venemaa Uurimise Keskus on eraalgatuslik uurimisasutus, mis on 1998. aastal registreeritud osaühinguna Eestis. Asutuse eesmärk on informeerida Venemaal toimuvast ja anda hinnanguid Venemaal toimuva mõjust Balti regioonile. 2002. aastast on asutuse direktor Vladimir Juškin, varem oli direktor Marko Mihkelson. Osaühing Balti Venemaa Uurimise Keskus Äriregistris Vaadatud 28.02.2022. http://epl.delfi.ee/news/eesti/balti-venemaa-uurimiskeskuse-direktoriks-saab-vladimir-juskin?id=50950669 (vaadatud 14.06.2018).