laion/Wikipedia-Exotic huggingface dataset:
Vahakujude maja

"Vahakujude maja" (originaalpealkiri "House of Wax") on 2005. aasta õudusfilm. Film esilinastus Ühendriikides 6. mail ja Austraalias 14. juulil 2005. "Vahakujude maja" teenis 68 766 121 dollarit. Carly (Elisha Cuthbert) ja Paige (Paris Hilton) veedavad sõpradega öö telkides. Hommikul avastavad nad, et keegi on nende auto ära lõhkunud. Sellepärast lähevad nad lähedale asuvasse Ambrose linna ning külastavad vahakujude muuseumit. Seal nad avastavad aga midagi õudset: nimelt muuseumis olevad vahakujud on midagi enamat kui lihtsalt vahakujud. Elisha Cuthbert (Carly Jones) Chad Michael Murray (Nick Jones) Brian Van Holt (Sinclair / Vincent Sinclair) Paris Hilton (Paige Edwards) Jared Padalecki (Wade) Jon Abrahams (Dalton Chapman) Robert Ri'chard (Blake) Andy Anderson (Šerif) Dragitsa Debert (Trudy Sinclair) Thomas Adamson (Young Bo) Murray Smith (dr Victor Sinclair) Sam Harkess (Young Vincent) Damon Herriman (Lester) filmiveeb.ee välja otsitud 3.08.10 boxofficemojo.com välja otsitud 7.01.10 "Vahakujude maja" andmekogus IMDb (inglise)
Carl Masing

Carl Masing on mitme tuntud inimese nimi: Carl Gottfried Gustav Masing, Eesti vaimulik (1789–1859) Carl Johannes Masing, Eesti vaimulik (1811–1878)
Bretša

Bretša on ümardumata kivitükkidest ja neid liitvast tsemendist koosnev kivim. Põhiline osa kivimist moodustub tavaliselt purustatud kivimite peentest tükkidest. Kivimi koostis ei ole selle kivimi puhul esmatähtis. Bretša võib koosneda nii sette-, moonde- kui ka tardkivimeist. Oluline on see, et bretša tekkeks on alati vaja kivimite liikumist, sest bretša tekib kivimite mehaanilise purustamise ja hilisema taaskokkuliitumise tulemusel. Vastavalt tekkeliigile nimetatakse bretšasid tektoonilisteks (Maa tektoonilised liikumised), moondelisteks (purustusmoone), vulkaanilisteks, impaktseteks (meteoriidiplahvatus) jne. Eestis võib bretšasid leida Loode-Eestist, näiteks Osmussaarelt. Neid nimetatakse neugrundbretšadeks ja nad on tekkinud meteoriidiplahvatuse tagajärjel purustatud kivimeist. Bretšasid on nii Eesti aluskorras, settelises aluspõhjas kui ka rändkivide seas. Merevee poolt lihvitud bretša Osmussaarel. Neugrundbretša Osmussaare I rahnuderühmas. Bretšarahn Osmussaarel. Ahhaatbretša. Schwarzwald, Saksamaa. Ulla Preeden, Impaktbretšade peenfraktsiooni lõimis, Kärdla, Neugrundi, Åvike ja Lumparni kraatrites, magistritöö 2004
Karl Masing

Karl Masing on olnud mitme tuntud isiku nimi: Karl Ernst Alexander Masing (Ernst Masing), arstiteadlane Carl Johannes Masing, luterlik vaimulik
Eugen Ruus

Eugen Ruus (19. august 1917 Vändra – 10. august 2000 Vancouver) oli eesti päritolu tehnikateadlane, eesti elu edendaja Kanadas ja õigeusu preester. Ta alustas kooliteed Vändras ja lõpetas 1935. aastal Vändra Gümnaasiumi. 1941. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli diplomeeritud ehitusinsenerina. Pärast ülikooli lõpetamist õpetas ta sealsamas hüdraulikat ja veemajandust. Sõja ajal põgenes Soome, kus töötas maa-alust lennukitehast projekteeriva insenerina. Soomest siirdus Rootsi, kus projekteeris sadamaid ja jõujaamu. 1950. aastal kolis ta koos perega Kanadasse, kus töötas Briti Columbia suurte jõujaamade projekteerimisel. 1956. aastal viibis ajutiselt Euroopas, et teha doktoritööd Karlsruhe Ülikoolis. Ta oli hinnatud spetsialist tuumaelektrijaamade vesijahutussüsteemide ja veetammide-paisude alal; ta projekteeris ise palju ja tegi ka teiste inseneride projektidele ekspertiise. Tema sulest on ilmunud rohkesti teadustöid, need koondas ta 1998. aastal ilmunud monograafiasse. Vancouveris elades täitis ta ka Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku preestri ülesandeid. Ruus pühitseti diakoniks ja preestriks metropoliit Athenagorase poolt 1964. aastal Londonis. Ta teenis õigeusklikke nii Kanadas kui ka Austraalias. 1971. aastal pälvis ta õigeusu kiriku ülempreestri nimetuse. Tal olid suured teened Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse ja kiriku taastamisel. Koos ülempreester Emmanuel Kirsiga pidas ta ka 8. mail 1993 Vändra õigeusu kiriku taasavamisteenistuse. Tema isa Anton Ruus oli aastatel 1917–1939 Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse preester. Tema õetütar Maria Mahlapuu on Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse juhatuse esinaine. Usk ja Elu 2/ 1977. Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku väljaanne In memoriam. Dr Eugen Ruusi mälestuseks
Innamoramento

"Innamoramento" on Mylène Farmeri viies stuudioalbum. See ilmus 7. aprillil 1999. "Innamoramento" on itaaliakeelne sõna, mis tähendab armumist (ingl. k. Falling in love). Belgia sertifikatsioonid Fanofmusic.fr[alaline kõdulink] (19. november 2007) teemantalbumid[alaline kõdulink] (9. august 2010) Mathias Goudeau, Le Mystère, lk 110, 2003, Ed. L'express, ISBN 2843431581 Mylène Farmeri sertifikatsioonid Šveitsis Swisscharts.com (15. mai 2008) Ultratop.be (1. veebruar 2008) Lescharts.com (1. veebruar 2008)
Muwenda Mutebi II

Ronald Edward Frederick Muwenda Kimera Mutebi II (sündinud 13. aprillil 1955 Mengos) on Buganda kuningas (Kabaka) alates 24. juulist 1993. 27. augustil 1999 abiellus ta Sylvia Naggindaga. Neil on üks tütar. The Abalasangeye Dynasty
Uus Laine (lauluvõistlus)

Uus Laine (läti Jaunais Vilnis; vene Новая волна) on iga-aastane noorte lauljate konkurss . Esimene lauluvõistlus peeti 2002. aastal. Kuni 2014. aastani toimus lauluvõistlus Lätis Jūrmalas. Alates 2015. aastast toimub lauluvõistlus Venemaal Sotšis. Tänapäevase lauluvõistluse Uus Laine eelkäija on 1986. aastal käivitunud Nõukogude Liidu noorte estraadilauljate võistlus "Jurmala" (1987. aastal sai esikoha Kare Kauks, 1988. Erich Krieger). 1990. aastatel võistlus hääbus, aga 2002. aastal taaselustasid selle Raimonds Pauls ja Igor Krutoi . 2004. aasta lauluvõistlusel esindasid finaalis Eestit Maarja-Liis Ilus koos Soul Militiaga. Poolfinaalis esinesid veel Rolf Roosalu ja Sofia Rubina. 2007. aasta konkursi pool­finaalis osalesid Sofia Rubina (osales ka 2006. aasta pool­finaalis) ning tüdrukutebänd Miau ja Kristina Karelina. 2010. aastal saavutas Uku Suviste lauluvõistlusel kolmanda koha ning sai auhinnaks 20 000 eurot (ligi 312 000 krooni). Esimesel võistluspäeval esitas Uku ingliskeelse loo "Purple Rain" (Prince) ja teisel vene keeles laulu "Sind otsides". Eve Heinla."Tuult tiibadesse, Maarja-Liis!" Õhtuleht, 12. juuli 2004 Nataly Koppel. Raimonds Pauls: "Pugatšova eraelust rääkides püüan keelt hammaste taga hoida." Õhtuleht, 26. juuli 2008 Verni Leivak. Festivali "Uus laine" korraldaja: "Maarja on meie lemmik!" Õhtuleht, 02. august 2004 Eveli Rebane. Miau: Moskvas valitakse lauljaid poliitika järgi. Õhtuleht, 24. juuli 2007 Uku Suvistet auhinnati 312 000 krooniga.[alaline kõdulink] Kroonika, 02 august 2010 Nataly Koppel. TUBLI! Uku Suviste tuli Jurmala lauluvõistluse esimesel päeval neljandaks. Õhtuleht, 28. juuni 2010 Официальный сайт конкурса "Новая волна" Uku Suviste tuli Jurmala lauluvõistlusel kolmandaks. (videod) Elu24, 31. juuli 2010 Indrek Kald. Abramovitši luksusjaht Pelorus saabus eile Riiga. Äripäev, 28. juuni 2010
Mandelkivitekstuur

Mandelkivitekstuur on kivimite tekstuur, mille korral tühikud (vesiikulid või kavernid) on täitunud mineraaliteradega. Levinuimad mandelkivitekstuuri moodustavad mineraalid on tseoliit, kaltsiit ja kvarts. Neid nimetatakse sekundaarseteks mineraalideks, sest nad ei moodustunud kivimiga üheaegselt, vaid hiljem, tavaliselt hüdrotermaalsetes tingimustes.
Endel Ulp

Endel Ulp (22. juuli 1923 Kirna, Türi vald – 17. juuli 2008 Toronto) oli eesti vaimulik. Alustas kooliteed Kirna algkoolis. Seejärel õppis ta Türi Reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1942. aastal. Samal aastal sai ta ka Türi Püha Martini koguduse õpetajalt Peet Nõmmikult leeriõnnistuse. Jõudes põgenikuna Torontosse, jätkas ta õpinguid Toronto Ülikooli juures eksternina ning astus siis Toronto Teachers College'isse, mille lõpetas kooliõpetaja kutsetunnistusega. Peale kooliõpetajaameti töötas ta hiljem ka joonestajana. Aastal 1985 astus ta E.E.L.K. Usuteaduslikku Instituuti ja lõpetas selle juunis 1991. aastal. Prooviaastal oli ta Toronto Vana-Andrese koguduses. Ordineeriti õpetajaks peapiiskop Udo Petersoo poolt (assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja õpetaja Albert Roost) 2. augustil 1992. Endel Ulp valiti (seoses Paul Maidre erruminekuga) San Francisco koguduse õpetajaks. Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane, coetus 1986/1987. Eesti Kirik nr. 4, 1992
Mylène Farmer en tournée

2009. aasta turnee oli Mylène Farmeri viies kontserditurnee, millega ta reklaamis oma seitsmendat stuudioalbumit "Point de Suture". See algas 2. mail Nice'is ja lõppes 19. septembril Brüsselis. Ta andis kontserte Prantsusmaal, Belgias, Šveitsis ja Venemaal. Esimest korda ta esines staadionidel ja erinevalt 2006. aasta turneest oli tal transporditav lava. Kostüümide autor oli moekunstnik Jean-Paul Gaultier. 12. septembri Pariisi Stade de France'i (80 000 kohta) kontsert müüdi välja kahe tunniga, mis oli toona rekord.[viide?] Šveitsi esimene kontsert Genfis (17 000 kohta) müüdi samuti välja kahe tunniga. Michael Driebergi järgi, kes on Live Musicu direktor, oli see aegade kõige kiiremini välja müüdud kontsert Šveitsis. Stade de France'i teine kontsert müüdi veel kiiremini välja, nimelt kulus kõigest üks tund ja viisteist minutit, mis on rekord[viide?]. Brüsselis magasid inimesed aga poodide ees, et kindlustada endale pilet. Nice'i Palais Nikaia kontserdi (8000 kohta) piletimüügi eel tungisid fännid enne poe avamist sisse ja tol päeval (23. mail) müüdi ⅔ nendest piletitest. Samal päeval kuulutati kaks esimest Nantesi kontserti väljamüüduks. Palju pileteid müüdi ka mustal turul. mylene.net vaadatud 3.08.10
Hardu Toomet

Hardu Toomet (kuni 25. jaanuarini 1938 Hartwig Tenter; 25. oktoober 1909 Narva – 22. aprill 2000 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant). 30. detsembril 1931 ülendati ta lipnikuks ja 16. veebruaril 1940 nooremleitnandiks. Ta teenis Kaitseliidu Viru maleva Jõhvi valla kompaniis. Kaitseliidu Valgerist, III klass (9. veebruar 1940) Ohvitseride andmekogu
Värvilised mineraalid

Värvilised mineraalid (inglise mafic minerals) on magneesiumi- ja rauarikkad kivimit moodustavad mineraalid. Värvilise mineraali mõiste on geoloogias laialt kasutuses, kuid võib sellegipoolest olla raskesti mõistetav. Kvarts näiteks võib sõltuvalt lisandeist olla vägagi erinevais toonides värvunud, kuigi ta kuulub kindlalt värvitute mineraalide hulka. Sama kehtib ka enamasti punaka kaaliumpäevakivi kohta. Värvilist mineraali ei defineerita aga mitte tema värvuse, vaid keemilise koostise alusel. Nimetus tuleb sellest, et enam rauda ja magneesiumi sisaldavad mineraalid kipuvad olema tumedamad ja n-ö värvilisemad. Osaliselt on värvilise mineraali mõiste seotud mikroskoopilise petrograafiaga, sest enamikule värvilistele mineraalidele on omane pleokroism, mida kõige suurema levikuga värvitutel mineraalidel ei ole. Kehtib seos: mida aluselisem kivim, seda enam sisaldab ta värvilisi mineraale. See on pannud aluse värviindeksi mõistele. Värviindeksiga hinnatakse kivimi värviliste mineraalide sisaldust. Kivim, mis sisaldab 40% värvilisi mineraale, on värviindeksiga 40. Värviliste mineraalide rikkamad kivimid on üldiselt tumedamad, näiteks basalt, ja värvilisi mineraale vähe sisaldavad kivimid heledamad, näiteks graniit. Levinumad värvilised mineraalid on oliviin, pürokseen, amfibool ja biotiit. Levinumad värvitud mineraalid on kvarts, leelispäevakivi, muskoviit ja plagioklass.
Lähtru kraav

Lähtru kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Väike- ja Suure-Lähtru külas. Kraavi pikkus on 6,2 km ning see suubub vasakult Rannamõisa jõkke (19,2 km suudmest). Kraavi valgla on 11 km². Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Lähtru kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106200. Lähtru kraav keskkonnaportaalis
Ave-Martna peakraav

Ave-Martna peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Allikmaa ja Turvalepa külas. Peakraav suubub Turvalepa külas vasakult Rannamõisa jõkke. Peakraavi valgla on alla 10 km². Lähe on Allikmaa külas. Kraavist läände jääb Turvalepa raba, kraavist lõunasse jääb Turvalepa soo. Kraavist põhja poole jääb endise Keila–Haapsalu raudtee tamm. Ave-Martna peakraav on mitteavalik veekogu. Ave-Martna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106101. Ave-Martna peakraav keskkonnaportaalis
Tabra oja

Tabra oja (ka Tabra jõgi) on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Jõesse ja Liivaküla külas ning Lääne-Nigula vallas Kirimäe ja Nihka külas. Oja suubub Liivaküla ja Ehmja küla piiril paremalt Rannamõisa jõkke (8,1 km suudmest). Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Tabra oja keskkonnaregistri kood on VEE1106400. Tabra oja keskkonnaportaalis
Kanepi Palojärv

Palojärv (ka Kanepi Palojärv, Kanepi Palujärv, Kooraste Palujärv) on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist umbes 2,5 km lääne pool Hino külas. Palojärv on kirde-edela suunas piklik järv pindalaga 8,4 ha. Suurimaks sügavuseks koos lendmudaga on 6,0 m. Kaldad on soostunud, kuid kallastel tõuseb maapind järsult, eriti läänekaldal. Järv kuulub kihistumata pehmeveeliste segatoiteliste järvede hulka. Taimestik on keskmise liigirikkusega, 1972. aastal leiti 14 liiki taimi. Kalastik on vaene (põhiliselt koger ja linask). Järve ümbritsevad metsad. Väljavool Mutsina järve. Aare Mäemets. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn, 1977. Palojärv Eesti looduse infosüsteemis Kooraste Palujärv veebiportaalis eestigiid.ee
Taizhou

Taizhou on ringkonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis. Taizhou jaguneb kuueks maakonna tasemel haldusüksuseks (kaks linnarajooni ja neli maakonna õigustega linna): Hailingi linnarajoon (海陵区) Gaogangi linnarajoon (高港区) Jiangyan (姜堰市) Jingjiang (靖江市) Taixing (泰兴市) Xinghua (兴化市 ) Taizhou koduleht
Johann Abraham Winkler vanem

Johann Abraham Winkler (vanem) (13. jaanuar 1676 Tallinn – detsember 1742) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleerus 23. aprillil 1696 Rostocki Ülikooli. Pärast pastor Gustav Johannes Laurentiuse tapmist aastal 1704 kutsuti teda Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse kutsuti teda 1705 aasta alguses Järva-Jaani õpetajaks. Ordineeriti õpetajaks 1. märtsil 1706. Oli 1706–1710 Järva-Jaani koguduse õpetaja. Pidas 21. juuni–23. juuni 1708 toimunud Eestimaa sinodil eestikeelse jutluse. Venelased võtsid ta Märjamaal juulis 1710 vangi ning viisid Narva kaudu Ivangorodi. Mõne aja möödudes vabakslastuna tuli Eestimaale tagasi, sai 24. aprillil 1711 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetajaks, hooldades aastani 1714 ka Järva-Jaani kogudust. Valiti aastal 1730 konsistooriumi juhatajaks. Järva praostkonna praostiks sai 6. juunil 1742. Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, onu Johann Matthäus Embken oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Vend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Oli kolm korda abielus, teise naise isa oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja Johann Schwabe, kolmanda naise isa oli Harju-Risti koguduse õpetaja Jacob Johann Seebach. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Samuel Matthäus Winkler

Samuel Matthäus Winkler (13. jaanuar 1676 Tallinn – 15. juuli 1710 Märjamaa) oli Eesti vaimulik. Immatrikuleeriti aprillis 1696 Rostocki Ülikooli. Ordineeriti 14. märtsil 1706 õpetajaks. Oli aastatel 1706–1710 Märjamaa Maarja Koguduse õpetaja. Suri 15. juuli 1710 Märjamaal, maeti 15. novembril 1710 Tallinna. Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, onu Johann Matthäus Embken oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Vend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru- ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema äi Caspar Coster oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Sergei Podolinski

Sergei Sergejevitš Podolinski (17. august (vkj) 1879 Pariis – 1944) oli Venemaa riigitegelane. Aastatel 1915−1917 oli ta viimane Liivimaa viitsekuberner. Põlvnes Ukrainast pärit aadlisuguvõsast. Tema isa oli meditsiinidoktor Sergei Andrejevitš Podolinski (1850−1891), ema Natalja Jakimovna Andrejeva. Õppis Peterburi ülikoolis. Pärast õpingute lõppu astus ta 1906. aastal Venemaa tsiviilteenistusse ja sai kolleegiumisekretäri teenistusastme. Teenis siseministeeriumis VIII klassi eri asjade ametnikuna. Tõusis kolleegiumiassessoriks. Aastatel 1915−1917 oli ta Liivimaa viitsekuberner. Ta oli ühtlasi Tula kubermangu semstvovalitsuse liige. Ta vanaisa Andrei Podolinski (1806–1886) oli luuletaja. Подолинские saidil day.kyiv.ua. Sergei Podolinski teenistuskäik saidil regiment.ru. "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2011. Vaadatud 3. augustil 2010.{{netiviide}}: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link) В. С. Чесноков, А. Л. Яншин: Забытый подвижник науки., «Вестник Российской академии наук» (Vestnik Rossiiskoi Akademii Nauk), 1996, том 66, Nr. 9, lk. 832-835, ISSN 0869-5873 Подолинские saidil day.kyiv.ua Sergei Podolinski teenistuskäik saidil regiment.ru
Abraham Winkler vanem

Abraham Winkler (vanem) (juuli 1606 Freiburg, Tüüringi – 9. august 1657 Tallinn) oli Eesti vaimulik. Õppis 1613–1617 Freiburgi ja 1618–1624 Schulpforta koolis ning 1624–1626 Leipzigi Ülikoolis. 26. mail 1628 immatrikuleeriti Wittenbergi Ülikooli. 4. novembril 1632 sai Pirnas (Saksimaal) koguduse diakoniks ja 7. oktoobril 1638 ülemdiakoniks. Ususõja ajal juulis 1639 põgenes rootslaste juurde, suundus nendega Böömimaale ja Pirnasse, oli 44 kiriku inspektor oktoobrini 1639. Saadeti seejärel Stralsundi ning kevadeks 1641 Stockholmi, oli 6 kuud krahv Torstensoni kodupastor ja jutlustas kaks korda ka kuninganna Kristiina juures. Sügisel 1641 sai kutse Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja ametikohale; enne Tallinna siirdumist aga immatrikuleeriti 15. oktoobril 1641 Greifswaldi Ülikooli ja sai seal magistriks. Alates 30. aprillist 1642 oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja ja Eestimaa konsistooriumi assessor; 1651 sai Lääne praostkonna praostiks, aastal 1653 ka Ida-Harju praostkonna praostiks. Oli kuus korda konsistooriumi eesistuja (Praeses). Winkler juhatas uue neljaosalise kiriku käsi- ja koduraamatu tõlkimist ja trükkiandmist, kuid ise ei tõlkinud. Talt on rohkelt tulnud trükitud saksakeelseid leinajutlusi. Tema poeg Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Pojapoeg Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, pojapoeg Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, pojapoeg Johann Abraham Winkler oli Koeru ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, pojapoeg Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Saaga TLA.236.1.32:1 Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Anamorphosée

"Anamorphosée" on Mylène Farmeri neljas stuudioalbum. See ilmus 17. oktoobril 1995. Hoolimata rohkeetst kriitilistest arvustustest oli album edukas. See jõudis albumite edetabelis esikohale ja püsis edetabelis peaaegu kaks aastat.
Kaansemäe kraav

Kaansemäe kraav (ka Maalse peakraav) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja ja Lääne-Nigula külas. Peakraavi pikkus on 2,6 km. Kraav suubub Lääne-Nigula ja Ehmja küla piiril paremalt Rannamõisa jõkke (12,3 km suudmest). Peakraavi valgla on 4,6 km². Lähe on Ehmja külas. Kaansemäe kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kaansemäe kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106300. Kaansemäe kraav keskkonnaportaalis
Raana jõgi

Raana jõgi (ka Raana oja) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keskvere, Kurevere, Männiku, Rannajõe ja Rõude külas. Jõgi jääb tervikuna Matsalu rahvuspargi alale. Jõgi suubub vasakult Rannamõisa jõkke (2,3 km suudmest). Jõgi on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Raana jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106800. Raana jõgi keskkonnaportaalis
Pidajärv

Pidajärv on mitme järve nime variant: Kõta järv Petäjärv
Sarapuu järv

Sarapuu järv (ka Raudsepa järv) on järv Valgamaal Tõrva vallas Aitsra külas. Sarapuu järv keskkonnaportaalis
Bernadotte'i dünastia

Bernadotte'i dünastia on Rootsi kuningadünastia, mis on valitsenud alates 1818. aastast. 1818–1905 valitsesid Bernadotte'id ka Norrat. Vene–Soome sõjas 1807–1809 pidi Rootsi loovutama Venemaale suured maa-alad, nimelt Soome Suurvürstiriigi. Selle tulemusena pidi senine kuningas Gustav IV Adolf tagasi astuma ja troonile tõusis tema lastetu onu Karl XIII. See oli ajutine lahendus ja otsima hakati troonipärijat. 1810 valis Riksdag troonipärijaks Taani printsi Christian Augusti, kes võttis endale uueks nimeks Karl August, kuid suri samal aastal. Mujal Mandri-Euroopas valitses Napoleon I kas vahetult või sõltuvate riikide kaudu. Tema vennad juhtisid Vestfaali, Hispaania ja Hollandi kuningriiki, otsustas Rootsi valida kroonprintsi, keda Napoleon aktsepteerib. 21. augustil 1810 valis Riksdag kroonprintsiks Prantsusmaa marssali Jean-Baptiste Bernadotte'i. Karl XIII lapsendas Bernadotte'i. Bernadotte sündis Prantsusmaal Bearni provintsis Pau linnas. 1798. aastal abiellus ta jõuka siiditöösturi ja kaupmehe tütre Désirée Claryga ja sai seeläbi Napoleoni venna Josephi naise õemeheks. 1804. aastal ülendas Napoleon Bernadotte'i Prantsusmaa marssaliks. Rootsi kroonprintsina võttis Bernadotte endale nimeks Karl Johan ja valitses Karl XIII eest regendina. Tema naine võttis endale nimeks Desideria. 1814. aastal ühendas ta Rootsi ja Norra. Ta valitses Rootsit pärast Karl XIII surma Karl XIV Johanina ja Norrat Karl III Johanina kuni oma surmani 1844. aastal. Talle järgnes troonil tema ainus laps Oskar I, kes sündis veel enne kui ta isa marssaliks sai. 1905 kukutati Bernadotte'i dünastia Norra kuninga kohalt, sest Norra ja Rootsi personaalunioon lõpetati. Viimane Bernadotte Norra kuninga kohal oli Oskar II. Norra valis endale uue kuninga, kelleks sai Taani prints, pärastise nimega Haakon VII. Bernadotte'i dünastia praegune pea on Rootsi kuningas Karl XVI Gustav. 1818–1844 Karl XIV Johan 1844–1859 Oscar I 1859–1872 Karl XV 1872–1907 Oscar II 1907–1950 Gustaf V 1950–1973 Gustaf VI Adolf 1973–... Carl XVI Gustaf
Juhan Reidak

Juhan Reidak (ka Johann Reitag; 29. september 1876 Pärsti – 1. märts 1945 Tori) oli eesti vaimulik. Õppis 1884–1888 Pärsti vallakoolis, 1888–1889 Viljandis kihelkonnakoolis, 1890–1892 Viljandi linnakoolis, 1892–1893 sai eraõpet, 1894–1896 Hugo Treffneri Gümnaasiumis Tartus ja 1896–1897 Pärnu gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1901. Prooviaastal oli ta Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses (Burchard Georg Sielmanni juures) ning Kodavere ja Alatskivi koguduses Paul Ferdinand Walteri juures. Ordineeriti õpetajaks 20. märtsil 1904 Tarvastus. Oli aastal 1904 adjunktõpetaja Suure-Jaani Johannese koguduses. 1904–1907 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1907–1911 teenis ta Püha Jakobi kogudust ja 1911–1945 (introdutseeriti 8. oktoobril 1911) Tori kogudust. Aastatel 1930–1945 oli ta Pärnu praostkonna abipraost ja 1941–1945 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja. Tema tütar Irene oli abielus praost Harald Põllu poja Hillar Põlluga. Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977 Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
Tapa kogudus

Tapal on mitu kogudust: EELK Tapa Jakobi kogudus MPEÕK Tapa Ristija Johannese kogudus EMK Tapa kogudus
EMK

EMK on lühend, mis võib tähendada järgmist: Eesti Maksekeskus Eesti Matemaatika Komitee Eesti Metodisti Kirik Erametsakeskus (sihtasutus) ...